# Jurnalul Oficial C 340/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.340.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 340 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 558 noiembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.340.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 340

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 558 noiembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 340/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2012/C 340/02 | Decizia nr. 264/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 5 iulie 2012 cu privire la statutul Norvegiei în ceea ce privește necroza hematopoietică infecțioasă și septicemia hemoragică virală și de abrogare a Deciziei nr. 302/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere | 2 |
| 2012/C 340/03 | Decizia nr. 265/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 5 iulie 2012 de aprobare a planului de intervenție prezentat de Norvegia în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură | 4 |
| 2012/C 340/04 | Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere din 13 aprilie 2011 cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în statele AELS | 5 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2012/C 340/01

Rata de schimb a monedei euro

1

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2012/C 340/02

Decizia nr. 264/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 5 iulie 2012 cu privire la statutul Norvegiei în ceea ce privește necroza hematopoietică infecțioasă și septicemia hemoragică virală și de abrogare a Deciziei nr. 302/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere

2

2012/C 340/03

Decizia nr. 265/12/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 5 iulie 2012 de aprobare a planului de intervenție prezentat de Norvegia în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură

4

2012/C 340/04

Recomandarea Autorității AELS de Supraveghere din 13 aprilie 2011 cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în statele AELS

5

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) |
| 2012/C 340/05 | Anunț de concurs general | 12 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2012/C 340/06 | Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (de exemplu, celule și plachete) originare din Republica Populară Chineză | 13 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

2012/C 340/05

Anunț de concurs general

12

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2012/C 340/06

Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (de exemplu, celule și plachete) originare din Republica Populară Chineză

13

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

7 noiembrie 2012

2012/C 340/01

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2746 |
| JPY | yen japonez | 102,11 |
| DKK | coroana daneză | 7,4594 |
| GBP | lira sterlină | 0,79840 |
| SEK | coroana suedeză | 8,5547 |
| CHF | franc elvețian | 1,2065 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,3195 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,395 |
| HUF | forint maghiar | 282,10 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,6963 |
| PLN | zlot polonez | 4,1131 |
| RON | leu românesc nou | 4,5163 |
| TRY | lira turcească | 2,2713 |
| AUD | dolar australian | 1,2228 |
| CAD | dolar canadian | 1,2662 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,8788 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5403 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5586 |
| KRW | won sud-coreean | 1 384,34 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0253 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9770 |
| HRK | kuna croată | 7,5375 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 251,94 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 3,8917 |
| PHP | peso Filipine | 52,183 |
| RUB | rubla rusească | 40,0973 |
| THB | baht thailandez | 39,117 |
| BRL | real brazilian | 2,5911 |
| MXN | peso mexican | 16,5991 |
| INR | rupie indiană | 69,1020 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2746

JPY

yen japonez

102,11

DKK

coroana daneză

7,4594

GBP

lira sterlină

0,79840

SEK

coroana suedeză

8,5547

CHF

franc elvețian

1,2065

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,3195

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,395

HUF

forint maghiar

282,10

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,6963

PLN

zlot polonez

4,1131

RON

leu românesc nou

4,5163

TRY

lira turcească

2,2713

AUD

dolar australian

1,2228

CAD

dolar canadian

1,2662

HKD

dolar Hong Kong

9,8788

NZD

dolar neozeelandez

1,5403

SGD

dolar Singapore

1,5586

KRW

won sud-coreean

1 384,34

ZAR

rand sud-african

11,0253

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9770

HRK

kuna croată

7,5375

IDR

rupia indoneziană

12 251,94

MYR

ringgit Malaiezia

3,8917

PHP

peso Filipine

52,183

RUB

rubla rusească

40,0973

THB

baht thailandez

39,117

BRL

real brazilian

2,5911

MXN

peso mexican

16,5991

INR

rupie indiană

69,1020

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/2

---

DECIZIA NR. 264/12/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 5 iulie 2012

cu privire la statutul Norvegiei în ceea ce privește necroza hematopoietică infecțioasă și septicemia hemoragică virală și de abrogare a Deciziei nr. 302/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere (1)

2012/C 340/02

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere actul menționat în anexa I capitolul I partea 3.1 punctul 8a din Acordul privind SEE,

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (2), astfel cum a fost rectificată și modificată,

având în vedere actul menționat în anexa I capitolul I partea 4.2 punctul 89 din Acordul privind SEE,

Decizia 2009/177/CE a Comisiei din 31 octombrie 2008 de punere în aplicare a Directivei 2006/88/CE a Consiliului în ceea ce privește programele de supraveghere și eradicare și statutul „indemn de boală” al statelor membre, al zonelor sau al compartimentelor (3), astfel cum a fost modificată,

având în vedere Decizia nr. 259/12/COL a Colegiului, prin care membrul competent al colegiului este împuternicit să adopte prezenta decizie,

întrucât:

Prin scrisoarea din data de 3 mai 1994, Norvegia a transmis Autorității AELS de Supraveghere (denumită în continuare „Autoritatea”) documentele justificative corespunzătoare pentru acordarea statutului de zonă autorizată pentru teritoriul său, în ceea ce privește necroza hematopoietică infecțioasă (NHI) și septicemia hemoragică virală (SHV), și a prezentat, totodată, normele naționale prin care se asigură întrunirea condițiilor care trebuie respectate pentru menținerea statutului de zonă autorizată.

Prin Decizia nr. 71/94/COL a Autorității din 27 iunie 1994, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia nr. 244/02/COL din 11 decembrie 2002, s-a stabilit că regiunile din Norvegia menționate în anexa la decizia menționată anterior au fost recunoscute ca zonă continentală autorizată și ca zonă costieră autorizată pentru pești, în ceea ce privește NHI și SHV.

La 26 noiembrie 2007, s-a confirmat existența unui focar de SHV în regiunea Møre og Romsdal din Norvegia. Autoritatea competentă din Norvegia a informat Autoritatea despre măsurile adoptate pentru a elimina boala și a preveni răspândirea ei. Aceste măsuri au fost considerate adecvate de către Autoritate.

Autoritatea a hotărât, prin Decizia nr. 302/08/COL, că Norvegia, cu excepția zonelor menționate în anexa la această decizie, ar trebui să fie recunoscută în continuare ca zonă continentală autorizată și zonă costieră autorizată pentru pești, în ceea ce privește NHI și SHV.

La 8 mai 2012, Norvegia a prezentat Autorității o declarație referitoare la statutul indemn de SHV și documente justificative privind supravegherea și eșantionarea, în ceea ce privește întregul său teritoriu, cu excepția părții norvegiene a bazinelor hidrografice de la Grense Jacobselv, ale râului Pasvik și ale râurilor situate între cele două, precum și a regiunii costiere conexe.

În strânsă cooperare cu Comisia Europeană, Autoritatea a analizat declarația și documentele anexate și consideră că declarația este în conformitate cu cerințele pentru declarațiile privind statutul „indemn de boală” prevăzute de Directiva 2006/88/CE și de Decizia 2009/177/CE.

Prin Decizia nr. 259/12/COL, Autoritatea a înaintat chestiunea Comitetului Veterinar al AELS care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere. Comitetul a aprobat în unanimitate propunerea înaintată de către Autoritate. În consecință, măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul unanim al Comitetului Veterinar al AELS, care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere, iar textul final al măsurilor rămâne neschimbat.

În consecință, Norvegia, cu excepția părții norvegiene a bazinelor hidrografice de la Grense Jacobselv, ale râului Pasvik și ale râurilor situate între cele două, precum și a regiunii costiere conexe, ar trebui să fie declarată indemnă de SHV.

În ceea ce privește NHI, nu au survenit modificări în Norvegia. Statutul Norvegiei în ceea ce privește această boală ar trebui menținut.

Este necesar ca Decizia nr. 302/08/COL a Autorității să fie abrogată și înlocuită cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Norvegia, cu excepția părții norvegiene a bazinelor hidrografice de la Grense Jacobselv, ale râului Pasvik și ale râurilor situate între cele două, precum și a regiunii costiere conexe, este declarată indemnă de NHI.

Articolul 2

Norvegia, cu excepția părții norvegiene a bazinelor hidrografice de la Grense Jacobselv, ale râului Pasvik și ale râurilor situate între cele două, precum și a regiunii costiere conexe, este declarată indemnă de SHV.

Articolul 3

Se abrogă Decizia nr. 302/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 21 mai 2008.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la 5 iulie 2012.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Norvegiei.

Articolul 6

Prezenta decizie este autentică în limba engleză.

Adoptată la Bruxelles, 5 iulie 2012.

Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

Florence SIMONETTI

Director interimar

---

(1)  JO L 41, 12.2.2009, p. 32 și Suplimentul SEE nr. 7, 12.2.2009, p. 10.

1

(2)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14 și Suplimentul SEE nr. 32, 17.6.2010, p. 1, în limba islandeză, și Suplimentul SEE nr. 35, 23.6.2011, p. 44, în limba norvegiană.

2

(3)  JO L 63, 7.3.2009, p. 15.

3

---

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/4

---

DECIZIA NR. 265/12/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 5 iulie 2012

de aprobare a planului de intervenție prezentat de Norvegia în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură

2012/C 340/03

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE,

având în vedere actul menționat în anexa I capitolul I partea 3.1 punctul 8a din Acordul privind SEE,

Directiva 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (1) astfel cum a fost rectificată și modificată,

având în vedere Decizia nr. 259/12/COL a Colegiului, prin care membrul competent al colegiului este împuternicit să adopte prezenta decizie,

întrucât:

În conformitate cu articolul 47 alineatul (1) din Directiva 2006/88/CE, Norvegia a elaborat un plan de intervenție în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură.

La 30 iunie 2011, astfel cum se prevede la articolul 47 alineatul (4) din Directiva 2006/88/CE, Norvegia a prezentat planul de intervenție pentru a fi aprobat de Autoritate.

În strânsă cooperare cu Comisia Europeană, Autoritatea a examinat planul de intervenție în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură.

În plus, în aprilie 2012, Autoritatea a efectuat o misiune în Norvegia cu privire la planurile de intervenție.

Analiza efectuată de către Autoritate și investigațiile întreprinse în timpul misiunii din Norvegia arată că planul de intervenție prezentat de Norvegia îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 47 și în anexa VII la Directiva 2006/88/CE.

Prin Decizia nr. 259/12/COL, Autoritatea a înaintat chestiunea Comitetului Veterinar al AELS care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere. Comitetul a aprobat în unanimitate propunerea înaintată de către Autoritate. În consecință, măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul unanim al Comitetului Veterinar al AELS, care asistă Autoritatea AELS de Supraveghere, iar textul final al măsurilor rămâne neschimbat.

Prin urmare, este necesar să se aprobe planul de intervenție prezentat de Norvegia în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Planul de intervenție prezentat de Norvegia în cazul bolilor exotice repertoriate la animalele de acvacultură se aprobă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la 5 iulie 2012.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Norvegiei.

Articolul 4

Prezenta decizie este autentică în limba engleză.

Adoptată la Bruxelles, 5 iulie 2012.

Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

Florence SIMONETTI

Director interimar

---

(1)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14 și Suplimentul SEE nr. 32, 17.6.2010, p. 1, în limba islandeză, și Suplimentul SEE nr. 35, 23.6.2011, p. 44, în limba norvegiană.

1

---

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/5

---

RECOMANDAREA AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 13 aprilie 2011

cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în statele AELS (1)

2012/C 340/04

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE (2),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (3),

având în vedere Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, în special articolul 5 alineatul (2) litera (b),

având în vedere actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 5cl, Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directiva-cadru) (4) și, în special, articolul 19 alineatul (1), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta,

după consultarea Comitetului pentru comunicații al AELS,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Directiva-cadru, autoritățile naționale de reglementare (ANR-urile) contribuie la dezvoltarea pieței interne, printre altele, cooperând reciproc și cu Comisia Europeană și/sau cu Autoritatea, dacă este cazul, într-un mod transparent, pentru a asigura elaborarea unor practici de reglementare unitare. Cu toate acestea, în timpul evaluării a peste 850 de proiecte de măsuri notificate în temeiul articolului 7 din Directiva-cadru, s-a observat că există în continuare incoerențe în ceea ce privește reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor de voce. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Directiva-cadru, autoritățile naționale de reglementare (ANR-urile) contribuie la dezvoltarea pieței interne, printre altele, cooperând reciproc și cu Comisia Europeană și/sau cu Autoritatea, dacă este cazul, într-un mod transparent, pentru a asigura elaborarea unor practici de reglementare unitare. Cu toate acestea, în timpul evaluării a peste 850 de proiecte de măsuri notificate în temeiul articolului 7 din Directiva-cadru, s-a observat că există în continuare incoerențe în ceea ce privește reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor de voce.

| (2) | Deși în majoritatea statelor SEE sunt prevăzute anumite forme de tarifare în funcție de costuri, predomină divergențele între măsurile de control al prețului la nivelul SEE. Varietății de instrumente pentru calcularea costurilor i se adaugă practicile diferite de implementare a acestora. Prin urmare, se măresc diferențele între tarifele de terminare a apelurilor aplicate la nivelul pieței angro în SEE, ele putând fi numai parțial explicate de specificitățile naționale. Grupul entităților europene de reglementare (ERG), instituit prin actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 5ci [Decizia 2002/627/CE a Comisiei (5)], astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (6), a recunoscut acest fapt în poziția sa comună privind simetria ratelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și mobile. În mai multe cazuri, ANR-urile au autorizat, de asemenea, aplicarea unor tarife mai ridicate de terminare a apelurilor de către operatorii mai mici ai rețelelor fixe sau mobile pe motiv că aceștia sunt nou-intrați pe piață și nu au putut beneficia de economii de scară și/sau sunt supuși unor condiții diferite în ceea ce privește costurile. Aceste asimetrii sunt prezente atât înăuntrul frontierelor naționale, cât și între țări, deși numărul lor scade lent. ERG a recunoscut în poziția sa comună că tarifele de terminare a apelurilor trebuie, în principiu, să fie simetrice, asimetriile necesitând justificări adecvate. |
| --- | --- |

(2)

Deși în majoritatea statelor SEE sunt prevăzute anumite forme de tarifare în funcție de costuri, predomină divergențele între măsurile de control al prețului la nivelul SEE. Varietății de instrumente pentru calcularea costurilor i se adaugă practicile diferite de implementare a acestora. Prin urmare, se măresc diferențele între tarifele de terminare a apelurilor aplicate la nivelul pieței angro în SEE, ele putând fi numai parțial explicate de specificitățile naționale. Grupul entităților europene de reglementare (ERG), instituit prin actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 5ci [Decizia 2002/627/CE a Comisiei (5)], astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (6), a recunoscut acest fapt în poziția sa comună privind simetria ratelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și mobile. În mai multe cazuri, ANR-urile au autorizat, de asemenea, aplicarea unor tarife mai ridicate de terminare a apelurilor de către operatorii mai mici ai rețelelor fixe sau mobile pe motiv că aceștia sunt nou-intrați pe piață și nu au putut beneficia de economii de scară și/sau sunt supuși unor condiții diferite în ceea ce privește costurile. Aceste asimetrii sunt prezente atât înăuntrul frontierelor naționale, cât și între țări, deși numărul lor scade lent. ERG a recunoscut în poziția sa comună că tarifele de terminare a apelurilor trebuie, în principiu, să fie simetrice, asimetriile necesitând justificări adecvate.

| (3) | Divergențele semnificative la nivelul reglementării tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețelele fixe și în rețelele mobile creează denaturări grave ale concurenței. Situația de pe piața terminării apelurilor este aceea a unui acces bidirecțional în care se presupune că ambii operatori de interconectare beneficiază de acordul existent în acest sens, dar, deoarece acești operatori se află, în același timp, în concurență pentru abonați, ratele de terminare a apelurilor pot avea implicații strategice și concurențiale importante. Atunci când ratele de terminare a apelurilor sunt fixate la un nivel care depășește costurile eficiente, se creează transferuri substanțiale între piețele de telefonie fixă și mobilă și consumatori. În plus de aceasta, pe piețele în care operatorii dețin cote de piață asimetrice, se poate ajunge la plata unor sume importante de concurenții mai mici spre concurenții mai mari. În plus, nivelul absolut al tarifelor de terminare a apelurilor în rețelele mobile rămâne ridicat într-o serie de state ale SEE în comparație cu tarifele practicate în alte țări din afara SEE, precum și în comparație cu tarifele de terminare a apelurilor în rețelele fixe în general, ceea ce se traduce în continuare cu prețuri ridicate, deși în scădere, pentru consumatorii finali. Un tarif ridicat de terminare a apelurilor are tendința de a conduce la prețuri cu amănuntul ridicate pentru originarea apelurilor și o rată a utilizării proporțional mai scăzută, diminuându-se astfel bunăstarea consumatorului. |
| --- | --- |

(3)

Divergențele semnificative la nivelul reglementării tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețelele fixe și în rețelele mobile creează denaturări grave ale concurenței. Situația de pe piața terminării apelurilor este aceea a unui acces bidirecțional în care se presupune că ambii operatori de interconectare beneficiază de acordul existent în acest sens, dar, deoarece acești operatori se află, în același timp, în concurență pentru abonați, ratele de terminare a apelurilor pot avea implicații strategice și concurențiale importante. Atunci când ratele de terminare a apelurilor sunt fixate la un nivel care depășește costurile eficiente, se creează transferuri substanțiale între piețele de telefonie fixă și mobilă și consumatori. În plus de aceasta, pe piețele în care operatorii dețin cote de piață asimetrice, se poate ajunge la plata unor sume importante de concurenții mai mici spre concurenții mai mari. În plus, nivelul absolut al tarifelor de terminare a apelurilor în rețelele mobile rămâne ridicat într-o serie de state ale SEE în comparație cu tarifele practicate în alte țări din afara SEE, precum și în comparație cu tarifele de terminare a apelurilor în rețelele fixe în general, ceea ce se traduce în continuare cu prețuri ridicate, deși în scădere, pentru consumatorii finali. Un tarif ridicat de terminare a apelurilor are tendința de a conduce la prețuri cu amănuntul ridicate pentru originarea apelurilor și o rată a utilizării proporțional mai scăzută, diminuându-se astfel bunăstarea consumatorului.

| (4) | Lipsa armonizării în ceea ce privește aplicarea principiilor contabilității costurilor la piața terminării apelurilor demonstrează necesitatea unei abordări comune care să ofere o securitate juridică mai ridicată și măsuri de stimulare adecvate pentru investitorii potențiali și care să reducă povara legislativă suportată de operatorii care acționează în prezent în mai multe state ale SEE. Obiectivul unui cadru legislativ coerent pentru piețele de terminare a apelurilor este clar, este recunoscut de ANR-uri și a fost menționat în mod repetat de către Comisia Europeană și Autoritate în contextul evaluării propunerilor de măsuri în temeiul articolului 7 din Directiva-cadru efectuate de acestea. |
| --- | --- |

(4)

Lipsa armonizării în ceea ce privește aplicarea principiilor contabilității costurilor la piața terminării apelurilor demonstrează necesitatea unei abordări comune care să ofere o securitate juridică mai ridicată și măsuri de stimulare adecvate pentru investitorii potențiali și care să reducă povara legislativă suportată de operatorii care acționează în prezent în mai multe state ale SEE. Obiectivul unui cadru legislativ coerent pentru piețele de terminare a apelurilor este clar, este recunoscut de ANR-uri și a fost menționat în mod repetat de către Comisia Europeană și Autoritate în contextul evaluării propunerilor de măsuri în temeiul articolului 7 din Directiva-cadru efectuate de acestea.

| (5) | Anumite prevederi ale cadrului legislativ pentru rețelele și serviciile de comunicare electronică impun instituirea unor mecanisme de contabilitate a costurilor și de obligații de control al prețurilor, necesare și adecvate, și anume articolele 9, 11 și 13 coroborate cu considerentul 20 din actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 5cj [Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (7)] (Directiva privind accesul), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (8). |
| --- | --- |

(5)

Anumite prevederi ale cadrului legislativ pentru rețelele și serviciile de comunicare electronică impun instituirea unor mecanisme de contabilitate a costurilor și de obligații de control al prețurilor, necesare și adecvate, și anume articolele 9, 11 și 13 coroborate cu considerentul 20 din actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 5cj [Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (7)] (Directiva privind accesul), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (8).

| (6) | Actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 26j (Recomandarea 2005/698/CE a Comisiei din 19 septembrie 2005 privind separarea contabilă și contabilitatea costurilor în temeiul cadrului reglementar al comunicațiilor electronice (9)), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (10), a prevăzut un cadru pentru o aplicare coerentă a prevederilor specifice referitoare la contabilitatea costurilor și la separarea contabilă, în vederea ameliorării transparenței sistemului contabil de reglementare, a metodologiilor, precum și a procedurilor de audit și raportare, spre beneficiul tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

(6)

Actul menționat în anexa XI la Acordul privind SEE, la punctul 26j (Recomandarea 2005/698/CE a Comisiei din 19 septembrie 2005 privind separarea contabilă și contabilitatea costurilor în temeiul cadrului reglementar al comunicațiilor electronice (9)), astfel cum a fost adaptat la Acordul privind SEE prin Protocolul 1 la acesta (10), a prevăzut un cadru pentru o aplicare coerentă a prevederilor specifice referitoare la contabilitatea costurilor și la separarea contabilă, în vederea ameliorării transparenței sistemului contabil de reglementare, a metodologiilor, precum și a procedurilor de audit și raportare, spre beneficiul tuturor părților implicate.

| (7) | Serviciul furnizat la nivelul pieței de gros de terminare a apelurilor de voce este serviciul necesar pentru terminarea apelurilor la puncte fixe (în rețele fixe) sau la abonați (în rețele mobile). Sistemul de tarifare din SEE se bazează pe principiul „Calling Party Network Pays” (adică rețeaua părții apelante plătește) ceea ce înseamnă că tariful de terminare este stabilit de rețeaua apelată și plătit de rețeaua apelantă. Acest serviciu nu îi este facturat apelatului și acesta nu are, în general, niciun motiv să reacționeze la prețul de terminare stabilit de furnizorul său de rețea. În acest context, tarifarea excesivă este preocuparea principală, în materie de concurență, a autorităților de reglementare. Prețurile ridicate de terminare a apelurilor sunt recuperate, în final, prin impunerea unor tarife mai ridicate pentru apeluri utilizatorilor finali. Având în vedere situația de acces bidirecțional a piețelor de terminare a apelurilor, alte probleme potențiale de concurență includ subvenționarea încrucișată între operatori. Aceste probleme potențiale de concurență apar atât pe piața terminării apelurilor în rețele fixe, cât și pe cea în rețele mobile. Astfel, având în vedere capacitatea și motivația operatorilor de terminare a apelurilor de a ridica în mod substanțial prețurile peste costuri, tarifarea în funcție de costuri este considerată ca fiind cea mai potrivită măsură pentru a rezolva această problemă pe termen mediu. Considerentul 20 din Directiva privind accesul menționează că metoda de recuperare a costurilor trebuie să fie adaptată situației. Având în vedere caracteristicile specifice ale piețelor de terminare a apelurilor și problemele asociate legate de concurență și de distribuție, Comisia Europeană și Autoritatea au recunoscut de multă vreme că stabilirea unei abordări comune bazate pe un standard de cost eficient și pe aplicarea unor tarife simetrice de terminare a apelurilor ar promova eficiența și concurența sustenabilă și ar maximiza beneficiile consumatorilor din punct de vedere al prețului și al ofertelor de servicii. |
| --- | --- |

(7)

Serviciul furnizat la nivelul pieței de gros de terminare a apelurilor de voce este serviciul necesar pentru terminarea apelurilor la puncte fixe (în rețele fixe) sau la abonați (în rețele mobile). Sistemul de tarifare din SEE se bazează pe principiul „Calling Party Network Pays” (adică rețeaua părții apelante plătește) ceea ce înseamnă că tariful de terminare este stabilit de rețeaua apelată și plătit de rețeaua apelantă. Acest serviciu nu îi este facturat apelatului și acesta nu are, în general, niciun motiv să reacționeze la prețul de terminare stabilit de furnizorul său de rețea. În acest context, tarifarea excesivă este preocuparea principală, în materie de concurență, a autorităților de reglementare. Prețurile ridicate de terminare a apelurilor sunt recuperate, în final, prin impunerea unor tarife mai ridicate pentru apeluri utilizatorilor finali. Având în vedere situația de acces bidirecțional a piețelor de terminare a apelurilor, alte probleme potențiale de concurență includ subvenționarea încrucișată între operatori. Aceste probleme potențiale de concurență apar atât pe piața terminării apelurilor în rețele fixe, cât și pe cea în rețele mobile. Astfel, având în vedere capacitatea și motivația operatorilor de terminare a apelurilor de a ridica în mod substanțial prețurile peste costuri, tarifarea în funcție de costuri este considerată ca fiind cea mai potrivită măsură pentru a rezolva această problemă pe termen mediu. Considerentul 20 din Directiva privind accesul menționează că metoda de recuperare a costurilor trebuie să fie adaptată situației. Având în vedere caracteristicile specifice ale piețelor de terminare a apelurilor și problemele asociate legate de concurență și de distribuție, Comisia Europeană și Autoritatea au recunoscut de multă vreme că stabilirea unei abordări comune bazate pe un standard de cost eficient și pe aplicarea unor tarife simetrice de terminare a apelurilor ar promova eficiența și concurența sustenabilă și ar maximiza beneficiile consumatorilor din punct de vedere al prețului și al ofertelor de servicii.

| (8) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) al Directivei-cadru, statele SEE se asigură că, la îndeplinirea sarcinilor de reglementare prevăzute de directiva în cauză și de directivele specifice, în special cele menite să asigure o concurență efectivă, ANR-urile țin cât mai mult seama de faptul că este de dorit ca reglementările să fie neutre din punct de vedere tehnologic. Articolul 8 alineatul (2) din Directiva-cadru impune, de asemenea, ANR-urilor să promoveze concurența, printre altele, prin garantarea unui beneficiu maxim utilizatorilor în ceea ce privește alegerea, prețul și calitatea serviciilor și asigurându-se totodată că nu există nici un fel de denaturare sau restricție a concurenței. Pentru a realiza aceste obiective, precum și o aplicare consecventă în toate statele SEE, tarifele de terminare reglementate trebuie reduse, cât mai repede, la nivelul costurilor unui operator eficient. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) al Directivei-cadru, statele SEE se asigură că, la îndeplinirea sarcinilor de reglementare prevăzute de directiva în cauză și de directivele specifice, în special cele menite să asigure o concurență efectivă, ANR-urile țin cât mai mult seama de faptul că este de dorit ca reglementările să fie neutre din punct de vedere tehnologic. Articolul 8 alineatul (2) din Directiva-cadru impune, de asemenea, ANR-urilor să promoveze concurența, printre altele, prin garantarea unui beneficiu maxim utilizatorilor în ceea ce privește alegerea, prețul și calitatea serviciilor și asigurându-se totodată că nu există nici un fel de denaturare sau restricție a concurenței. Pentru a realiza aceste obiective, precum și o aplicare consecventă în toate statele SEE, tarifele de terminare reglementate trebuie reduse, cât mai repede, la nivelul costurilor unui operator eficient.

| (9) | Într-un mediu competitiv, operatorii ar concura pe baza costurilor curente și nu ar fi compensați pentru costurile suportate din cauza unor ineficiențe. Datele referitoare la costurile istorice trebuie, prin urmare, convertite în costuri curente pentru a reflecta costurile unui operator eficient care utilizează o tehnologie modernă. |
| --- | --- |

(9)

Într-un mediu competitiv, operatorii ar concura pe baza costurilor curente și nu ar fi compensați pentru costurile suportate din cauza unor ineficiențe. Datele referitoare la costurile istorice trebuie, prin urmare, convertite în costuri curente pentru a reflecta costurile unui operator eficient care utilizează o tehnologie modernă.

| (10) | Operatorii compensați pentru costurile reale suportate pentru terminarea apelurilor nu sunt prea motivați să amelioreze eficacitatea. Implementarea unui model bottom-up este coerentă cu conceptul dezvoltării unei rețele pentru un operator eficient, iar modelul economic/tehnic de rețea eficientă este construit cu ajutorul costurilor curente. Acesta reflectă mai degrabă cantitatea de echipamente necesară, și nu cantitatea efectiv furnizată, și ignoră costurile moștenite. |
| --- | --- |

(10)

Operatorii compensați pentru costurile reale suportate pentru terminarea apelurilor nu sunt prea motivați să amelioreze eficacitatea. Implementarea unui model bottom-up este coerentă cu conceptul dezvoltării unei rețele pentru un operator eficient, iar modelul economic/tehnic de rețea eficientă este construit cu ajutorul costurilor curente. Acesta reflectă mai degrabă cantitatea de echipamente necesară, și nu cantitatea efectiv furnizată, și ignoră costurile moștenite.

| (11) | Având în vedere faptul că un model bottom-up se bazează în cea mai mare parte pe date derivate – de exemplu, costurile de rețea sunt calculate pe baza informațiilor de la vânzătorii de echipamente –, autoritățile de reglementare ar putea dori coroborarea rezultatelor unui model bottom-up cu rezultatele unui model top-down, pentru a produce rezultate cât mai fiabile posibil și pentru a evita discrepanțele prea mari între cheltuielile de exploatare, costul investițiilor și repartiția costurilor între un operator ipotetic și unul real. Pentru a identifica și ameliora eventualele deficiențe ale modelului bottom-up, cum ar fi asimetria informației, ANR trebuie să compare rezultatele abordării prin modelizarea bottom-up cu cele obținute printr-un model corespondent top-down care folosește date verificate. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere faptul că un model bottom-up se bazează în cea mai mare parte pe date derivate – de exemplu, costurile de rețea sunt calculate pe baza informațiilor de la vânzătorii de echipamente –, autoritățile de reglementare ar putea dori coroborarea rezultatelor unui model bottom-up cu rezultatele unui model top-down, pentru a produce rezultate cât mai fiabile posibil și pentru a evita discrepanțele prea mari între cheltuielile de exploatare, costul investițiilor și repartiția costurilor între un operator ipotetic și unul real. Pentru a identifica și ameliora eventualele deficiențe ale modelului bottom-up, cum ar fi asimetria informației, ANR trebuie să compare rezultatele abordării prin modelizarea bottom-up cu cele obținute printr-un model corespondent top-down care folosește date verificate.

| (12) | Modelul costului trebuie să se bazeze pe alegerea tehnologiilor eficiente, disponibile pe durata prevăzută de model, în măsura în care acestea pot fi identificate. De aceea, un model bottom-up elaborat în prezent ar putea, în principiu, să plece de la ipoteza că rețelele de bază pentru rețelele fixe fac parte din următoarea generație de rețele (NGN). Modelul bottom-up pentru rețelele mobile ar trebui să plece de la ipoteza unei combinații între 2G și 3G pentru partea de acces a rețelei conform situației anticipate, în timp ce partea de bază a rețelei ar putea să se întemeieze pe NGN. |
| --- | --- |

(12)

Modelul costului trebuie să se bazeze pe alegerea tehnologiilor eficiente, disponibile pe durata prevăzută de model, în măsura în care acestea pot fi identificate. De aceea, un model bottom-up elaborat în prezent ar putea, în principiu, să plece de la ipoteza că rețelele de bază pentru rețelele fixe fac parte din următoarea generație de rețele (NGN). Modelul bottom-up pentru rețelele mobile ar trebui să plece de la ipoteza unei combinații între 2G și 3G pentru partea de acces a rețelei conform situației anticipate, în timp ce partea de bază a rețelei ar putea să se întemeieze pe NGN.

| (13) | Având în vedere caracteristicile speciale ale piețelor de terminare a apelurilor, costurile serviciilor de terminare a apelurilor trebuie să fie calculate pe baza unui model de costuri incrementale pe termen lung (LRIC). Într-un model LRIC, toate costurile sunt variabile și, deoarece se presupune că toate activele sunt înlocuite pe termen lung, fixarea cheltuielilor pe baza LRIC permite recuperarea eficientă a costurilor. Modelele LRIC includ numai acele costuri generate de furnizarea unei prestări suplimentare definite. O abordare a costurilor incrementale care atribuie numai costurile generate eficient, care nu ar fi suportate dacă serviciul inclus în prestarea suplimentară nu ar mai fi furnizat (adică costurile evitabile), promovează producția și consumul eficiente și minimizează denaturările potențiale ale concurenței. Cu cât ratele de terminare a apelurilor se îndepărtează mai mult de costurile incrementale, cu atât vor fi mai mari denaturările concurenței între piețele de telefonie fixă și mobilă și/sau între operatorii cu cote de piață și fluxuri de trafic asimetrice. De aceea este justificată aplicarea unei abordări LRIC pure, conform căreia prestarea suplimentară relevantă este serviciul de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros și care include numai costurile evitabile. O abordare LRIC ar permite și recuperarea tuturor costurilor fixe și variabile (din moment ce se consideră că, pe termen lung, costurile fixe vor deveni variabile), care se adaugă furnizării serviciului de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros, facilitând astfel recuperarea eficientă a costurilor. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere caracteristicile speciale ale piețelor de terminare a apelurilor, costurile serviciilor de terminare a apelurilor trebuie să fie calculate pe baza unui model de costuri incrementale pe termen lung (LRIC). Într-un model LRIC, toate costurile sunt variabile și, deoarece se presupune că toate activele sunt înlocuite pe termen lung, fixarea cheltuielilor pe baza LRIC permite recuperarea eficientă a costurilor. Modelele LRIC includ numai acele costuri generate de furnizarea unei prestări suplimentare definite. O abordare a costurilor incrementale care atribuie numai costurile generate eficient, care nu ar fi suportate dacă serviciul inclus în prestarea suplimentară nu ar mai fi furnizat (adică costurile evitabile), promovează producția și consumul eficiente și minimizează denaturările potențiale ale concurenței. Cu cât ratele de terminare a apelurilor se îndepărtează mai mult de costurile incrementale, cu atât vor fi mai mari denaturările concurenței între piețele de telefonie fixă și mobilă și/sau între operatorii cu cote de piață și fluxuri de trafic asimetrice. De aceea este justificată aplicarea unei abordări LRIC pure, conform căreia prestarea suplimentară relevantă este serviciul de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros și care include numai costurile evitabile. O abordare LRIC ar permite și recuperarea tuturor costurilor fixe și variabile (din moment ce se consideră că, pe termen lung, costurile fixe vor deveni variabile), care se adaugă furnizării serviciului de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros, facilitând astfel recuperarea eficientă a costurilor.

| (14) | Costurile evitabile reprezintă diferența dintre costurile totale pe termen lung identificate ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale identificate pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii, cu excepția serviciului de terminare a apelurilor furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros (adică costul separat al unui operator care nu oferă părților terțe serviciul de terminare). Pentru asigurarea unei atribuiri adecvate a costurilor, trebuie făcută distincția între costurile legate de trafic – adică toate costurile fixe și variabile care cresc cu nivelul traficului – și cele nelegate de trafic – adică toate costurile care nu cresc atunci când crește traficul. Pentru identificarea costurilor evitabile care corespund serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros, costurile nelegate de trafic trebuie ignorate. Apoi, poate fi indicată atribuirea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii (cum ar fi originarea apelurilor, SMS, MMS, bandă largă, linii închiriate etc.), serviciul de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros fiind luat în considerare abia la sfârșit. Costurile atribuite serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros trebuie, astfel, să fie egale cu costurile suplimentare generate de furnizarea serviciului. Prin urmare, contabilizarea costurilor bazată pe abordarea LRIC pentru serviciile de terminare a apelurilor furnizate la nivelul pieței de gros a telefoniei fixe și mobile trebuie să permită numai recuperarea costurilor care ar putea fi evitate dacă nu ar mai fi furnizat un serviciu de terminare a apelurilor părților terțe la nivelul pieței de gros. |
| --- | --- |

(14)

Costurile evitabile reprezintă diferența dintre costurile totale pe termen lung identificate ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale identificate pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii, cu excepția serviciului de terminare a apelurilor furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros (adică costul separat al unui operator care nu oferă părților terțe serviciul de terminare). Pentru asigurarea unei atribuiri adecvate a costurilor, trebuie făcută distincția între costurile legate de trafic – adică toate costurile fixe și variabile care cresc cu nivelul traficului – și cele nelegate de trafic – adică toate costurile care nu cresc atunci când crește traficul. Pentru identificarea costurilor evitabile care corespund serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros, costurile nelegate de trafic trebuie ignorate. Apoi, poate fi indicată atribuirea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii (cum ar fi originarea apelurilor, SMS, MMS, bandă largă, linii închiriate etc.), serviciul de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros fiind luat în considerare abia la sfârșit. Costurile atribuite serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros trebuie, astfel, să fie egale cu costurile suplimentare generate de furnizarea serviciului. Prin urmare, contabilizarea costurilor bazată pe abordarea LRIC pentru serviciile de terminare a apelurilor furnizate la nivelul pieței de gros a telefoniei fixe și mobile trebuie să permită numai recuperarea costurilor care ar putea fi evitate dacă nu ar mai fi furnizat un serviciu de terminare a apelurilor părților terțe la nivelul pieței de gros.

| (15) | Se poate observa că terminarea apelurilor este un serviciu care generează beneficii atât pentru partea apelantă, cât și pentru partea apelată (dacă apelatul nu ar realiza un beneficiu, el nu ar accepta apelul), ceea ce sugerează că ambele părți contribuie la generarea costurilor. Utilizarea principiului ocazionării costurilor pentru stabilirea prețurilor în funcție de costuri ar sugera că acestea din urmă trebuie suportate de cel care le-a generat. Având în vedere caracterul bilateral al piețelor de terminare a apelurilor în care costurile sunt generate de două părți, nu toate costurile aferente trebuie recuperate prin tarifele reglementate de terminare a apelurilor, la nivelul pieței de gros. În sensul prezentei recomandări, însă, se pot recupera prin tarifele la nivelul pieței de gros toate costurile evitabile ale serviciului de terminare a apelurilor furnizat pe piața de gros, adică toate costurile care cresc odată cu creșterea traficului de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros. |
| --- | --- |

(15)

Se poate observa că terminarea apelurilor este un serviciu care generează beneficii atât pentru partea apelantă, cât și pentru partea apelată (dacă apelatul nu ar realiza un beneficiu, el nu ar accepta apelul), ceea ce sugerează că ambele părți contribuie la generarea costurilor. Utilizarea principiului ocazionării costurilor pentru stabilirea prețurilor în funcție de costuri ar sugera că acestea din urmă trebuie suportate de cel care le-a generat. Având în vedere caracterul bilateral al piețelor de terminare a apelurilor în care costurile sunt generate de două părți, nu toate costurile aferente trebuie recuperate prin tarifele reglementate de terminare a apelurilor, la nivelul pieței de gros. În sensul prezentei recomandări, însă, se pot recupera prin tarifele la nivelul pieței de gros toate costurile evitabile ale serviciului de terminare a apelurilor furnizat pe piața de gros, adică toate costurile care cresc odată cu creșterea traficului de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros.

| (16) | La stabilirea tarifelor de terminare a apelurilor, orice deviație de la un nivel unic al costului eficient trebuie justificată de diferențe de cost obiective care nu pot fi controlate de operatori. În cazul rețelelor fixe nu a fost identificată nicio astfel de diferență obiectivă de cost care să fie în afara controlului operatorului. În cazul rețelelor mobile, o repartiție inegală a frecvențelor poate fi considerată un factor exogen care generează diferențe ale costurilor unitare între operatorii de telefonie mobilă. Diferențe exogene de cost pot apărea atunci când repartizarea frecvențelor nu s-a realizat cu ajutorul unor mecanisme bazate pe principiile pieței, ci pe baza unui proces secvențial de acordare a licențelor. Atunci când repartizarea frecvențelor se realizează cu ajutorul unui mecanism bazat pe principiile pieței cum ar fi licitația sau atunci când există o piață secundară, diferențele de cost datorate frecvențelor sunt generate într-un mod mai intrinsec și este posibilă reducerea lor semnificativă sau eliminarea lor. |
| --- | --- |

(16)

La stabilirea tarifelor de terminare a apelurilor, orice deviație de la un nivel unic al costului eficient trebuie justificată de diferențe de cost obiective care nu pot fi controlate de operatori. În cazul rețelelor fixe nu a fost identificată nicio astfel de diferență obiectivă de cost care să fie în afara controlului operatorului. În cazul rețelelor mobile, o repartiție inegală a frecvențelor poate fi considerată un factor exogen care generează diferențe ale costurilor unitare între operatorii de telefonie mobilă. Diferențe exogene de cost pot apărea atunci când repartizarea frecvențelor nu s-a realizat cu ajutorul unor mecanisme bazate pe principiile pieței, ci pe baza unui proces secvențial de acordare a licențelor. Atunci când repartizarea frecvențelor se realizează cu ajutorul unui mecanism bazat pe principiile pieței cum ar fi licitația sau atunci când există o piață secundară, diferențele de cost datorate frecvențelor sunt generate într-un mod mai intrinsec și este posibilă reducerea lor semnificativă sau eliminarea lor.

| (17) | Cei nou-intrați pe piețele de telefonie mobilă riscă să aibă și costuri unitare mai ridicate pentru o perioadă de tranziție, până când ating nivelul minim de eficiență. În astfel de situații, după ce au identificat existența unor obstacole pentru intrarea și dezvoltarea pe piața cu amănuntul, ANR-urile le pot permite acestora să își recupereze costurile incrementale mai ridicate față de cele ale operatorului modelizat, în decursul unei perioade de tranziție de până la patru ani de la intrarea pe piață. Este rezonabil să se prevadă o perioadă de patru ani pentru eliminarea treptată a asimetriilor, în baza poziției comune a ERG și potrivit estimării conform căreia pe piața telefoniei mobile ar fi necesari trei-patru ani după intrarea pe piață pentru a se ajunge la o cotă de piață între 15 și 20 % care să se apropie, astfel, de nivelul minim de eficiență. Aceasta diferă de situația celor nou-intrați pe piețele de telefonie fixă, care au posibilitatea de a obține costuri unitare scăzute concentrându-și rețelele asupra unor legături cu o densitate ridicată în anumite zone geografice și/sau prin închirierea de inputuri pertinente în rețea de la operatorii istorici. |
| --- | --- |

(17)

Cei nou-intrați pe piețele de telefonie mobilă riscă să aibă și costuri unitare mai ridicate pentru o perioadă de tranziție, până când ating nivelul minim de eficiență. În astfel de situații, după ce au identificat existența unor obstacole pentru intrarea și dezvoltarea pe piața cu amănuntul, ANR-urile le pot permite acestora să își recupereze costurile incrementale mai ridicate față de cele ale operatorului modelizat, în decursul unei perioade de tranziție de până la patru ani de la intrarea pe piață. Este rezonabil să se prevadă o perioadă de patru ani pentru eliminarea treptată a asimetriilor, în baza poziției comune a ERG și potrivit estimării conform căreia pe piața telefoniei mobile ar fi necesari trei-patru ani după intrarea pe piață pentru a se ajunge la o cotă de piață între 15 și 20 % care să se apropie, astfel, de nivelul minim de eficiență. Aceasta diferă de situația celor nou-intrați pe piețele de telefonie fixă, care au posibilitatea de a obține costuri unitare scăzute concentrându-și rețelele asupra unor legături cu o densitate ridicată în anumite zone geografice și/sau prin închirierea de inputuri pertinente în rețea de la operatorii istorici.

| (18) | Abordarea preferată este o metodă de amortizare care să reflecte valoarea economică a unui activ. Totuși, dacă nu este posibilă elaborarea unui model fiabil de amortizare economică, alte abordări sunt posibile, inclusiv metoda de amortizare liniară, anuitățile sau anuitățile variabile. Criteriul pentru a alege între abordările alternative este cât de mult se apropie acestea de evaluarea economică a amortizării. Astfel, dacă nu este posibilă elaborarea unui model fiabil de amortizare economică, profilul amortizării fiecărui activ principal al modelului bottom-up trebuie examinat separat și trebuie aleasă abordarea care generează un profil de amortizare similar cu cel al amortizării economice. |
| --- | --- |

(18)

Abordarea preferată este o metodă de amortizare care să reflecte valoarea economică a unui activ. Totuși, dacă nu este posibilă elaborarea unui model fiabil de amortizare economică, alte abordări sunt posibile, inclusiv metoda de amortizare liniară, anuitățile sau anuitățile variabile. Criteriul pentru a alege între abordările alternative este cât de mult se apropie acestea de evaluarea economică a amortizării. Astfel, dacă nu este posibilă elaborarea unui model fiabil de amortizare economică, profilul amortizării fiecărui activ principal al modelului bottom-up trebuie examinat separat și trebuie aleasă abordarea care generează un profil de amortizare similar cu cel al amortizării economice.

| (19) | În ceea ce privește nivelul de eficiență, piețelor de telefonie fixă și mobilă li se aplică considerente diferite. Nivelul minim de eficiență poate fi atins la niveluri diferite în sectorul telefoniei fixe și în cel al telefoniei mobile, aceasta depinzând de diversele cadre reglementare și comerciale care li se aplică fiecăruia. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește nivelul de eficiență, piețelor de telefonie fixă și mobilă li se aplică considerente diferite. Nivelul minim de eficiență poate fi atins la niveluri diferite în sectorul telefoniei fixe și în cel al telefoniei mobile, aceasta depinzând de diversele cadre reglementare și comerciale care li se aplică fiecăruia.

| (20) | Atunci când reglementează tarifele de terminare la nivelul pieței de gros, ANR-urile nu trebuie să împiedice operatorii să adopte acorduri alternative pentru schimbarea traficului de terminare pe viitor, în măsura în care aceste acorduri sunt coerente cu principiile pieței concurențiale. |
| --- | --- |

(20)

Atunci când reglementează tarifele de terminare la nivelul pieței de gros, ANR-urile nu trebuie să împiedice operatorii să adopte acorduri alternative pentru schimbarea traficului de terminare pe viitor, în măsura în care aceste acorduri sunt coerente cu principiile pieței concurențiale.

| (21) | O perioadă de tranziție până la 31 decembrie 2012 este considerată ca suficient de lungă pentru a permite, pe de o parte, ANR-urilor să implementeze modelul costului și, pe de altă parte, operatorilor să își adapteze planul de afaceri în consecință, răspunzând în același timp nevoii urgente de a garanta consumatorilor un beneficiu maxim în termen de tarife eficiente de terminare bazate pe costuri. |
| --- | --- |

(21)

O perioadă de tranziție până la 31 decembrie 2012 este considerată ca suficient de lungă pentru a permite, pe de o parte, ANR-urilor să implementeze modelul costului și, pe de altă parte, operatorilor să își adapteze planul de afaceri în consecință, răspunzând în același timp nevoii urgente de a garanta consumatorilor un beneficiu maxim în termen de tarife eficiente de terminare bazate pe costuri.

| (22) | Pentru ANR-urile cu resurse limitate, ar putea fi necesară, în mod excepțional, o perioadă suplimentară de tranziție pentru pregătirea modelului recomandat al costului. În astfel de circumstanțe, dacă o ANR poate demonstra că o metodă (de exemplu, analiza comparativă) diferită de modelul bottom-up LRIC bazat pe costurile curente duce la rezultate coerente cu această recomandare și compatibile, din punct de vedere al eficienței, cu rezultatele generate de o piață competitivă, ea ar putea lua în calcul stabilirea unor prețuri provizorii pe baza acestei metode alternative până la 1 iulie 2014. ANR-urile care dispun de resurse limitate și pentru care ar fi cu adevărat disproporționată aplicarea metodei recomandate pentru calcularea costului după această dată pot continua să aplice o metodă alternativă până la revizuirea prezentei recomandări, cu excepția cazului în care organismul instituit pentru cooperarea dintre ANR-uri și Comisia Europeană și Autoritate, inclusiv grupurile de lucru aferente, furnizează sprijin practic și orientări suficiente pentru a compensa limitarea respectivă a resurselor și, în particular, costul implementării metodei recomandate. Rezultatele generate prin metode alternative nu trebuie să depășească media tarifelor de terminare a apelurilor stabilite de acele ANR-uri care implementează metoda recomandată pentru calcularea costului. |
| --- | --- |

(22)

Pentru ANR-urile cu resurse limitate, ar putea fi necesară, în mod excepțional, o perioadă suplimentară de tranziție pentru pregătirea modelului recomandat al costului. În astfel de circumstanțe, dacă o ANR poate demonstra că o metodă (de exemplu, analiza comparativă) diferită de modelul bottom-up LRIC bazat pe costurile curente duce la rezultate coerente cu această recomandare și compatibile, din punct de vedere al eficienței, cu rezultatele generate de o piață competitivă, ea ar putea lua în calcul stabilirea unor prețuri provizorii pe baza acestei metode alternative până la 1 iulie 2014. ANR-urile care dispun de resurse limitate și pentru care ar fi cu adevărat disproporționată aplicarea metodei recomandate pentru calcularea costului după această dată pot continua să aplice o metodă alternativă până la revizuirea prezentei recomandări, cu excepția cazului în care organismul instituit pentru cooperarea dintre ANR-uri și Comisia Europeană și Autoritate, inclusiv grupurile de lucru aferente, furnizează sprijin practic și orientări suficiente pentru a compensa limitarea respectivă a resurselor și, în particular, costul implementării metodei recomandate. Rezultatele generate prin metode alternative nu trebuie să depășească media tarifelor de terminare a apelurilor stabilite de acele ANR-uri care implementează metoda recomandată pentru calcularea costului.

| (23) | Prezenta recomandare a făcut obiectul consultării Comitetului pentru comunicații al AELS, |
| --- | --- |

(23)

Prezenta recomandare a făcut obiectul consultării Comitetului pentru comunicații al AELS,

RECOMANDĂ:

| 1. | Atunci când autoritățile naționale de reglementare (ANR-urile) impun, în conformitate cu articolul 13 din Directiva privind accesul, obligații de control al prețurilor operatorilor desemnați de ANR-uri ca deținători de putere semnificativă pe piețele de gros ale serviciilor de terminare a apelurilor de voce în rețelele de telefonie publică („piețele terminării apelurilor în rețele fixe și în rețele mobile”) în urma unor analize ale pieței realizate în conformitate cu articolul 16 din Directiva-cadru, ANR-urile trebuie să fixeze tarife de terminare a apelurilor pe baza costurilor suportate de un operator eficient. Aceasta implică și simetria tarifelor respective. În acest scop, ANR-urile trebuie să procedeze în modul descris în cele ce urmează. |
| --- | --- |

1.

Atunci când autoritățile naționale de reglementare (ANR-urile) impun, în conformitate cu articolul 13 din Directiva privind accesul, obligații de control al prețurilor operatorilor desemnați de ANR-uri ca deținători de putere semnificativă pe piețele de gros ale serviciilor de terminare a apelurilor de voce în rețelele de telefonie publică („piețele terminării apelurilor în rețele fixe și în rețele mobile”) în urma unor analize ale pieței realizate în conformitate cu articolul 16 din Directiva-cadru, ANR-urile trebuie să fixeze tarife de terminare a apelurilor pe baza costurilor suportate de un operator eficient. Aceasta implică și simetria tarifelor respective. În acest scop, ANR-urile trebuie să procedeze în modul descris în cele ce urmează.

| 2. | Se recomandă întemeierea evaluării costurilor eficiente pe costurile curente și utilizarea unei abordări prin modelizarea bottom-up bazată pe costurile incrementale pe termen lung (LRIC) drept metodă pertinentă pentru calcularea costurilor. |
| --- | --- |

2.

Se recomandă întemeierea evaluării costurilor eficiente pe costurile curente și utilizarea unei abordări prin modelizarea bottom-up bazată pe costurile incrementale pe termen lung (LRIC) drept metodă pertinentă pentru calcularea costurilor.

| 3. | ANR-urile pot compara rezultatele abordării prin modelizarea bottom-up cu cele ale unui model top-down care utilizează date verificate, pentru a controla și ameliora fiabilitatea rezultatelor, și pot efectua ajustările implicate. |
| --- | --- |

3.

ANR-urile pot compara rezultatele abordării prin modelizarea bottom-up cu cele ale unui model top-down care utilizează date verificate, pentru a controla și ameliora fiabilitatea rezultatelor, și pot efectua ajustările implicate.

| 4. | Modelul costului trebuie să se bazeze pe tehnologiile eficiente, disponibile pe durata prevăzută de model. Partea de bază a rețelelor fixe și a rețelelor mobile ar putea, în principiu, să facă parte din următoarea generație de rețele (NGN). Partea de acces a rețelelor mobile ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe o combinație de telefonie 2G și 3G. |
| --- | --- |

4.

Modelul costului trebuie să se bazeze pe tehnologiile eficiente, disponibile pe durata prevăzută de model. Partea de bază a rețelelor fixe și a rețelelor mobile ar putea, în principiu, să facă parte din următoarea generație de rețele (NGN). Partea de acces a rețelelor mobile ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe o combinație de telefonie 2G și 3G.

| 5. | Diferitele categorii de costuri la care se face referire în acest document sunt definite după cum urmează:






  (a) | „costurile incrementale” sunt acele costuri care pot fi evitate dacă o anumită prestare suplimentară nu mai este furnizată (denumite și costuri evitabile); |
| --- | --- | --- |

5.

Diferitele categorii de costuri la care se face referire în acest document sunt definite după cum urmează:

(a)

„costurile incrementale” sunt acele costuri care pot fi evitate dacă o anumită prestare suplimentară nu mai este furnizată (denumite și costuri evitabile);

| (b) | „costurile legate de trafic” sunt toate acele costuri fixe și variabile care cresc atunci când crește traficul. |
| --- | --- |

(b)

„costurile legate de trafic” sunt toate acele costuri fixe și variabile care cresc atunci când crește traficul.

| 6. | În cadrul modelului LRIC, prestările suplimentare relevante trebuie definite ca serviciul de terminare a apelurilor de voce furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros. Aceasta implică faptul că, pentru evaluarea costurilor incrementale, ANR-urile trebuie să determine diferența dintre costurile totale pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale pe termen lung ale acestui operator în absența serviciului de terminare a apelurilor furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros. Trebuie făcută o distincție între costurile legate de trafic și costurile nelegate de trafic, acestea din urmă trebuind să fie ignorate atunci când se calculează tarifele de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros. Abordarea recomandată în vederea identificării costurilor incrementale pertinente ar fi atribuirea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii decât celui de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros, pentru ca acestuia din urmă să i se atribuie doar costurile reziduale legate de trafic. Aceasta implică alocarea serviciilor reglementate de terminare a apelurilor numai acelor costuri care ar fi putut fi evitate dacă serviciul de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros nu ar mai fi fost furnizat părților terțe. Principiile pentru calcularea serviciului suplimentar, furnizat la nivelul pieței de gros, de terminare a apelurilor în rețelele fixe și, respectiv, în rețelele mobile sunt detaliate în anexă. |
| --- | --- |

6.

În cadrul modelului LRIC, prestările suplimentare relevante trebuie definite ca serviciul de terminare a apelurilor de voce furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros. Aceasta implică faptul că, pentru evaluarea costurilor incrementale, ANR-urile trebuie să determine diferența dintre costurile totale pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale pe termen lung ale acestui operator în absența serviciului de terminare a apelurilor furnizat părților terțe la nivelul pieței de gros. Trebuie făcută o distincție între costurile legate de trafic și costurile nelegate de trafic, acestea din urmă trebuind să fie ignorate atunci când se calculează tarifele de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros. Abordarea recomandată în vederea identificării costurilor incrementale pertinente ar fi atribuirea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii decât celui de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței de gros, pentru ca acestuia din urmă să i se atribuie doar costurile reziduale legate de trafic. Aceasta implică alocarea serviciilor reglementate de terminare a apelurilor numai acelor costuri care ar fi putut fi evitate dacă serviciul de terminare a apelurilor la nivelul pieței de gros nu ar mai fi fost furnizat părților terțe. Principiile pentru calcularea serviciului suplimentar, furnizat la nivelul pieței de gros, de terminare a apelurilor în rețelele fixe și, respectiv, în rețelele mobile sunt detaliate în anexă.

| 7. | Abordarea recomandată cu privire la amortizarea activelor este amortizarea economică, atunci când aceasta este posibilă. |
| --- | --- |

7.

Abordarea recomandată cu privire la amortizarea activelor este amortizarea economică, atunci când aceasta este posibilă.

| 8. | Atunci când decide asupra scării adecvate a eficienței a operatorului modelizat, ANR-urile trebuie să țină cont de principiile pentru definirea unei scale a eficienței adecvate rețelelor mobile și fixe de terminare a apelurilor, astfel cum sunt definite în anexă. |
| --- | --- |

8.

Atunci când decide asupra scării adecvate a eficienței a operatorului modelizat, ANR-urile trebuie să țină cont de principiile pentru definirea unei scale a eficienței adecvate rețelelor mobile și fixe de terminare a apelurilor, astfel cum sunt definite în anexă.

| 9. | În cadrul determinării nivelului costului eficient, orice deviație de la principiile sus-menționate trebuie justificată prin diferențe obiective de cost care nu pot fi controlate de operatorul în cauză. Astfel de diferențe obiective de cost pot apărea pe piața terminării apelurilor în rețelele mobile ca urmare a unei repartiții inegale a frecvențelor. În măsura în care frecvențele suplimentare achiziționate în vederea furnizării la nivelul pieței de gros a serviciului de terminare a apelurilor sunt incluse în modelul costului, ANR-urile trebuie să revizuiască în mod regulat diferențele obiective de cost, determinând, printre altele, dacă, pe o bază estimativă, frecvențe suplimentare ar putea deveni disponibile prin procese de atribuire bazate pe principiile pieței care ar duce la dispariția diferențelor de cost rezultate din repartizarea existentă sau dacă acest dezavantaj relativ în termen de cost se reduce în timp, odată cu creșterea volumelor ultimilor intrați. |
| --- | --- |

9.

În cadrul determinării nivelului costului eficient, orice deviație de la principiile sus-menționate trebuie justificată prin diferențe obiective de cost care nu pot fi controlate de operatorul în cauză. Astfel de diferențe obiective de cost pot apărea pe piața terminării apelurilor în rețelele mobile ca urmare a unei repartiții inegale a frecvențelor. În măsura în care frecvențele suplimentare achiziționate în vederea furnizării la nivelul pieței de gros a serviciului de terminare a apelurilor sunt incluse în modelul costului, ANR-urile trebuie să revizuiască în mod regulat diferențele obiective de cost, determinând, printre altele, dacă, pe o bază estimativă, frecvențe suplimentare ar putea deveni disponibile prin procese de atribuire bazate pe principiile pieței care ar duce la dispariția diferențelor de cost rezultate din repartizarea existentă sau dacă acest dezavantaj relativ în termen de cost se reduce în timp, odată cu creșterea volumelor ultimilor intrați.

| 10. | Dacă se poate demonstra că un operator nou-intrat pe piața telefoniei mobile, care își desfășoară activitatea sub nivelul minim de eficiență, suportă costuri unitare incrementale mai mari decât cele ale operatorului modelizat, după ce au identificat existența unor obstacole pentru intrarea și dezvoltarea pe piața cu amănuntul, ANR-urile pot permite recuperarea acestor costuri superioare pe durata unei perioade de tranziție, prin tarife reglementate de terminare a apelurilor. O astfel de perioadă nu trebuie să depășească patru ani de la intrarea pe piață. |
| --- | --- |

10.

Dacă se poate demonstra că un operator nou-intrat pe piața telefoniei mobile, care își desfășoară activitatea sub nivelul minim de eficiență, suportă costuri unitare incrementale mai mari decât cele ale operatorului modelizat, după ce au identificat existența unor obstacole pentru intrarea și dezvoltarea pe piața cu amănuntul, ANR-urile pot permite recuperarea acestor costuri superioare pe durata unei perioade de tranziție, prin tarife reglementate de terminare a apelurilor. O astfel de perioadă nu trebuie să depășească patru ani de la intrarea pe piață.

| 11. | Prezenta recomandare nu aduce atingere deciziilor reglementare luate anterior de ANR-uri cu privire la problemele ridicate de aceasta. Cu toate acestea, ANR-urile trebuie să se asigure că, până la 31 decembrie 2012, tarifele de terminare a apelurilor sunt implementate simetric și eficient în ceea ce privește costurile, în funcție de diferențele obiective de cost identificate în conformitate cu punctele 9 și 10. |
| --- | --- |

11.

Prezenta recomandare nu aduce atingere deciziilor reglementare luate anterior de ANR-uri cu privire la problemele ridicate de aceasta. Cu toate acestea, ANR-urile trebuie să se asigure că, până la 31 decembrie 2012, tarifele de terminare a apelurilor sunt implementate simetric și eficient în ceea ce privește costurile, în funcție de diferențele obiective de cost identificate în conformitate cu punctele 9 și 10.

| 12. | În condiții excepționale în care o ANR nu are capacitatea, în special din cauza resurselor limitate, de a finaliza la timp modelul recomandat al costului și poate demonstra că o metodă diferită de modelul bottom-up LRIC bazat pe costurile curente duce la rezultate coerente cu această recomandare și compatibile, din punct de vedere al eficienței, cu rezultatele generate de o piață competitivă, ea ar putea lua în calcul stabilirea unor prețuri provizorii pe baza acestei metode alternative până la 1 iulie 2014. ANR-urile care dispun de resurse limitate și pentru care ar fi cu adevărat disproporționată aplicarea metodei recomandate pentru calcularea costului după această dată, pot continua să aplice o metodă alternativă până la revizuirea prezentei recomandări, cu excepția cazului în care organismul instituit pentru cooperarea dintre ANR-uri și Comisia Europeană și Autoritate, inclusiv grupurile de lucru aferente, furnizează sprijin practic și orientări suficiente pentru a compensa limitarea respectivă a resurselor și, în particular, costul implementării metodei recomandate. Rezultatele generate prin metode alternative nu trebuie să depășească media tarifelor de terminare a apelurilor stabilite de acele ANR-uri care implementează metoda recomandată pentru calcularea costului. |
| --- | --- |

12.

În condiții excepționale în care o ANR nu are capacitatea, în special din cauza resurselor limitate, de a finaliza la timp modelul recomandat al costului și poate demonstra că o metodă diferită de modelul bottom-up LRIC bazat pe costurile curente duce la rezultate coerente cu această recomandare și compatibile, din punct de vedere al eficienței, cu rezultatele generate de o piață competitivă, ea ar putea lua în calcul stabilirea unor prețuri provizorii pe baza acestei metode alternative până la 1 iulie 2014. ANR-urile care dispun de resurse limitate și pentru care ar fi cu adevărat disproporționată aplicarea metodei recomandate pentru calcularea costului după această dată, pot continua să aplice o metodă alternativă până la revizuirea prezentei recomandări, cu excepția cazului în care organismul instituit pentru cooperarea dintre ANR-uri și Comisia Europeană și Autoritate, inclusiv grupurile de lucru aferente, furnizează sprijin practic și orientări suficiente pentru a compensa limitarea respectivă a resurselor și, în particular, costul implementării metodei recomandate. Rezultatele generate prin metode alternative nu trebuie să depășească media tarifelor de terminare a apelurilor stabilite de acele ANR-uri care implementează metoda recomandată pentru calcularea costului.

| 13. | Prezenta recomandare va fi reexaminată în conformitate cu orice modificare ulterioară a Recomandării 2009/396/CE a Comisiei Europene cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în UE. |
| --- | --- |

13.

Prezenta recomandare va fi reexaminată în conformitate cu orice modificare ulterioară a Recomandării 2009/396/CE a Comisiei Europene cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în UE.

| 14. | Prezenta recomandare se adresează statelor AELS. |
| --- | --- |

14.

Prezenta recomandare se adresează statelor AELS.

Adoptată la Bruxelles, 13 aprilie 2011.

Pentru Autoritatea AELS de supraveghere

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Președinte în exercițiu

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Corespunde Recomandării 2009/396/CE a Comisiei Europene din 7 mai 2009 cu privire la reglementarea tarifelor de terminare a apelurilor telefonice în rețele fixe și în rețele mobile în UE (JO L 124, 20.5.2009, p. 67), astfel cum a fost adaptată la Acordul privind SEE.

1

(2)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind SEE”.

3

(4)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

4

(5)  JO L 200, 30.7.2002, p. 38.

5

(6)  Decizia nr. 10/2004 a Comitetului mixt al SEE (JO L 116, 22.4.2004, p. 58 și Suplimentul SEE nr. 20, 22.4.2004, p. 13), intrată în vigoare la 7 februarie 2004.

6

(7)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

7

(8)  Decizia nr. 11/2004 a Comitetului mixt al SEE (JO L 116, 22.4.2004, p. 60 și Suplimentul SEE nr. 20, 22.4.2004, p. 14), intrată în vigoare la 1 noiembrie 2004.

8

(9)  JO L 266, 11.10.2005, p. 64.

9

(10)  Decizia nr. 84/2004 a Comitetului mixt al SEE (JO L 280, 23.10.2008, p. 18 și Suplimentul SEE nr. 64, 23.10.2008, p. 11), intrată în vigoare la 5 iulie 2008.

10

---

ANEXĂ

Principiile de calcul al tarifelor de terminare a apelurilor în rețelele fixe la nivelul pieței angro/en gros

Costurile incrementale pertinente (adică costurile evitabile) ale unui serviciu de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros reprezintă diferența dintre costurile totale pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale pe termen lung ale acestui operator când acesta nu furnizează părților terțe serviciul de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros.

Trebuie făcută o distincție între costurile legate de trafic și cele nelegate de trafic pentru a se garanta atribuirea corectă a acestor costuri. Costurile nelegate de trafic trebuie ignorate atunci când se calculează tarifele angro/en gros de terminare a apelurilor. Dintre costurile legate de trafic, trebuie atribuite prestării suplimentare de terminare a apelurilor numai acelea care ar putea fi evitate în absența furnizării unui serviciu de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros. Aceste costuri evitabile pot fi calculate prin alocarea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii decât celui de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros (cum ar fi originarea apelurilor, serviciile de date mobile, IPTV etc.), numai costurile reziduale legate de trafic fiind alocate serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros.

Din oficiu, demarcația între costurile legate de trafic și cele nelegate de acesta este reprezentată de primul punct de concentrare a traficului. Într-o rețea PSTN acest punct ar trebui să se situeze, în mod normal, în amonte de cartea de linii, în concentrator (distant). Banda lărgită echivalent NGN este cartea de linii în DSLAM/MSAN (1). Atunci când DSLAM/MSAN se situează într-un cabinet stradal, trebuie verificat dacă bucla din amonte, dintre cabinet și comutatorul/repartitorul principal (MDF) este un mediu comun și trebuie tratată ca parte a categoriei de costuri legate de trafic, caz în care punctul de demarcare între costurile legate și cele nelegate de trafic va fi situat în cabinetul stradal. Dacă o capacitate dedicată este alocată serviciului de terminare a apelurilor de voce fără o raportare la tehnologia utilizată, atunci punctul de demarcație rămâne la nivelul concentratorului (distant).

În conformitate cu abordarea descrisă mai sus, exemple de costuri care ar fi incluse în serviciul suplimentar de terminare a apelurilor ar include capacitatea suplimentară de rețea necesară transportului de trafic suplimentar de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros (de exemplu, infrastructura adițională de rețea, în măsura în care este justificată de necesitatea de a crește capacitatea în scopul suportării traficului suplimentar de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros), precum și costurile comerciale suplimentare angro/en gros legate în mod direct de furnizarea către părțile terțe, la nivelul pieței angro/en gros, a serviciului de terminare a apelurilor.

Pentru a determina nivelul de eficiență al unui operator în scopurile modelului costului, ANR-urile trebuie să ia în considerare faptul că, în rețelele fixe, operatorii au posibilitatea de a-și construi rețelele în anumite zone geografice și de a se concentra asupra unor legături cu o densitate ridicată și/sau de a închiria inputuri pertinente în rețea de la operatorii istorici. Atunci când definesc nivelul unic de eficiență, ANR-urile trebuie să țină cont de necesitatea promovării unui acces eficace, recunoscând în același timp că, în anumite condiții, micii operatori pot furniza servicii la costuri unitare mai scăzute în zone geografice mai restrânse. De asemenea, se poate presupune că micii operatori care nu pot beneficia de aceleași avantaje de scară în zone geografice mai extinse ca și marii operatori, pot mai degrabă achiziționa inputuri angro/en gros decât să furnizeze ei înșiși serviciile de terminare.

Principiile de calcul al tarifelor de terminare a apelurilor în rețelele mobile la nivelul pieței angro/en gros

Costurile incrementale pertinente (adică costurile evitabile) ale unui serviciu de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros reprezintă diferența dintre costurile totale pe termen lung ale unui operator care furnizează gama sa completă de servicii și costurile totale pe termen lung ale unui operator care nu furnizează părților terțe serviciul de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros.

Trebuie făcută o distincție între costurile legate de trafic și cele nelegate de trafic pentru a se garanta atribuirea corectă a acestor costuri. Costurile nelegate de trafic trebuie ignorate atunci când se calculează tarifele angro/en gros de terminare a apelurilor. Dintre costurile legate de trafic, trebuie atribuite prestării suplimentare de terminare a apelurilor numai acelea care ar putea fi evitate în absența furnizării unui serviciu de terminare a apelurilor la nivelul pieței angro/en gros. Aceste costuri evitabile pot fi calculate prin alocarea costurilor legate de trafic mai întâi altor servicii decât celui de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros (cum ar fi originarea apelurilor, SMS, MMS etc.), fiind alocate serviciului de terminare a apelurilor furnizat la nivelul pieței angro/en gros numai costurile reziduale legate de trafic.

Costurile terminalului și ale cartelei SIM nu sunt legate de trafic și trebuie excluse din modelul de calculare a costurilor pentru serviciile de terminare a apelurilor furnizate la nivelul pieței angro/en gros.

Gradul de acoperire este cel mai bine descris prin aptitudinea sau posibilitatea de a efectua un apel unic din orice punct al rețelei într-un anumit moment, termenul de capacitate însemnând costurile adiționale de rețea necesare pentru suportarea nivelelor crescătoare de trafic. Necesitatea de a furniza abonaților o astfel de acoperire generează costuri nelegate de trafic care nu trebuie atribuite furnizării suplimentare, la nivelul pieței angro/en gros, a serviciului de terminare a apelurilor. Investițiile în piețe mature de rețele mobile sunt mai degrabă justificate de creșterea capacității și de elaborarea unor noi servicii care trebuie să se reflecte în modelul costului. Costul incremental al serviciilor de terminare a apelurilor furnizate la nivelul pieței angro/en gros trebuie, prin urmare, să excludă costurile aferente acoperirii și să includă costurile aferente capacității suplimentare, în măsura în care acestea sunt generate de furnizarea unor servicii de terminare a apelurilor de voce la nivelul pieței angro/en gros.

Costurile utilizării frecvențelor (autorizația de conservare și utilizare a frecvențelor) suportate ca urmare a furnizării abonaților rețelei de servicii la nivelul pieței cu amănuntul sunt determinate, la început, de numărul de abonați, nefiind, deci, legate de trafic și nu trebuie luate în considerate atunci când se calculează furnizarea suplimentară, la nivelul pieței angro/en gros, a serviciului de terminare a apelurilor. Costurile achiziționării unor frecvențe suplimentare în vederea creșterii capacității (peste minimul necesar furnizării de servicii abonaților, la nivelul pieței cu amănuntul) în scopul suportării traficului suplimentar care rezultă din furnizarea serviciului de terminare a apelurilor de voce, la nivelul pieței angro/en gros, trebuie incluse, atunci când este posibil, pe baza costurilor de oportunitate previzionate.

În conformitate cu abordarea descrisă mai sus, exemplele de costuri care ar fi incluse în serviciul suplimentar de terminare a apelurilor ar include capacitatea suplimentară de rețea necesară transportului de trafic suplimentar la nivelul pieței angro/en gros (de exemplu, infrastructura adițională de rețea în măsura în care este justificată de necesitatea de a crește capacitatea în scopul suportării traficului suplimentar la nivelul pieței angro/en gros). Astfel de costuri legate de rețea ar putea include centrele adiționale de comutare ale serviciilor mobile (MSCs adiționale) sau rețeaua principală absolut necesară pentru transportul traficului de terminare a apelurilor spre părțile terțe. De asemenea, atunci când unele elemente ale rețelei sunt partajate în scopul de a furniza servicii de originare și de terminare a apelurilor, cum ar fi stațiile de bază de telefonie mobilă sau stațiile de emisie-recepție de bază (BTS), aceste elemente sunt incluse în modelul costului de terminare a apelurilor în măsura în care sunt necesare pentru capacitatea suplimentară de care este nevoie pentru transportul traficului de terminare a apelurilor spre părțile terțe. În plus, costurile suplimentare aferente frecvențelor și costurile comerciale suplimentare angro/en gros legate în mod direct de furnizarea părților terțe, la nivelul pieței angro/en gros, a serviciului de terminare a apelurilor, ar fi, de asemenea, luate în considerare. Aceasta implică faptul că costurile aferente acoperirii, costurile generale inevitabile și costurile comerciale de la nivelul pieței cu amănuntul nu sunt incluse.

Pentru determinarea nivelului minim de eficiență în scopurile modelului costului și având în vedere evoluția cotelor de piață într-un anumit număr de state membre ale AELS, abordarea recomandată este fixarea acestui nivel la o cotă de piață de 20 %. Se poate presupune că operatorii telefoniei mobile care au intrat pe piață vor face eforturi pentru maximizarea eficienței și veniturilor și vor fi, astfel, capabili de a atinge o cotă minimă de piață de 20 %. În cazul în care o ANR poate demonstra că pe teritoriul statului membru al AELS respectiv condițiile de piață implică un nivel minim de eficiență diferit, atunci ea se poate abate de la abordarea recomandată.

---

(1)  Multiplexor de acces pentru linia digitală de abonat/Nod de acces multiservicii.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/12

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL

2012/C 340/05

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează următorul concurs general:

EPSO/AST/124/12 – Corectori tipografici de limbă lituaniană (LT)

Anunțul de concurs este publicat exclusiv în limba lituaniană în Jurnalul Oficial C 340 A din 8 noiembrie 2012.

Informații suplimentare sunt disponibile pe site-ul EPSO: http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 8.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 340/13

---

Aviz de deschidere a unei proceduri antisubvenție privind importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (de exemplu, celule și plachete) originare din Republica Populară Chineză

2012/C 340/06

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o plângere în temeiul articolului 10 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor subvenționate din partea țările care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în care se afirmă că importurile de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie (și anume, celule și plachete) originare (2) din Republica Populară Chineză sunt subvenționate și cauzează astfel un prejudiciu important industriei Uniunii.

1.   Plângerea

Plângerea a fost introdusă la 26 septembrie 2012 de EU ProSun (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor întreprinderi care produc peste 25 % din producția totală a Uniunii de module fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și componentele lor cheie.

2.   Produsul care face obiectul anchetei

Produsul care face obiectul prezentei anchete îl reprezintă modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin și celulele și plachetele de tipul celor utilizate pentru modulele sau panourile fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin. Celulele și plachetele au o grosime de maximum 400 μm (denumite în continuare „produsul care face obiectul anchetei”).

Din definiția produsului care face obiectul anchetei sunt excluse tipurile următoare de produse:

| — | încărcătoare solare care constau în mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii; |
| --- | --- |

—

încărcătoare solare care constau în mai puțin de șase celule, sunt portabile și furnizează energie electrică pentru dispozitive sau încarcă baterii;

| — | produse fotovoltaice cu strat subțire; |
| --- | --- |

—

produse fotovoltaice cu strat subțire;

| — | produse fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt în permanență integrate în produse electrice, în cazul în care funcția produselor electrice este alta decât generarea de energie electrică și în cazul în care aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate. |
| --- | --- |

—

produse fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin care sunt în permanență integrate în produse electrice, în cazul în care funcția produselor electrice este alta decât generarea de energie electrică și în cazul în care aceste produse electrice consumă electricitatea generată de celula/celulele fotovoltaice pe bază de siliciu cristalin integrată/integrate.

3.   Prezumția de subvenționare

Produsul despre care se afirmă că este subvenționat este produsul care face obiectul anchetei, originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), încadrat în prezent la codurile NC ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 și ex 8541 40 90. Aceste coduri NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

Se afirmă că fabricanții produsului care face obiectul anchetei, originar din Republica Populară Chineză, au beneficiat de un anumit număr de subvenții acordate de Guvernul Republicii Populare Chineze.

Subvențiile constau, printre altele, în acordarea de împrumuturi în condiții preferențiale pentru sectorul panourilor solare (de exemplu, linii de credit și politici de împrumuturi cu dobândă mică acordate de către băncile comerciale deținute de stat și de bănci care sprijină politicile guvernamentale, programe de subvenționare a creditelor de export, garanții de export, asigurări pentru tehnologii ecologice, acordarea accesului la holdingurile offshore, rambursări de împrumuturi de către guvern), programe de granturi (de exemplu, subvenții acordate din Fondul de cercetare și dezvoltare a produselor pentru export și din fondurile „Mărci celebre” și „Cele mai mari mărci ale Chinei”, fondurile pentru extinderea sectoarelor industriale din provincia Guangdong, programul demonstrativ Golden Sun), furnizarea de către guvern a unor bunuri pentru remunerații mai mici decât cele care ar fi adecvate (de exemplu, furnizarea de polisiliciu, profiluri de aluminiu, sticlă, energie și terenuri), scutirea de impozite directe și programe de reducere a acestora (de exemplu, reduceri sau scutiri de impozit pe profit în cadrul programului „Two Free/Three Half”, scutiri de impozit pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine axate pe exporturi, reduceri ale impozitului local pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine pe baza localizării geografice, reduceri și scutiri ale impozitului local pe venit pentru „întreprinderile cu investiții străine productive”, reduceri ale impozitului pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine care achiziționează echipamente fabricate în China, compensare fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare desfășurată în cadrul întreprinderilor cu investiții străine, restituiri de impozit pentru reinvestirea profiturilor întreprinderilor cu investiții străine în întreprinderi axate pe export, impozit preferențial pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine recunoscute ca întreprinderi care utilizează tehnologie avansată și nouă, reduceri fiscale pentru întreprinderi care utilizează tehnologie avansată și nouă implicate în proiecte prestabilite, politici preferențiale privind impozitul pe venit pentru întreprinderile din regiunea de nord-est, programe fiscale în provincia Guangdong) și fiscalitate indirectă și programe tarifare la import (de exemplu, scutirea de TVA pentru utilizarea echipamentelor importate, reduceri de TVA pentru întreprinderile cu investiții străine pentru achizițiile de echipamente produse în China, scutiri de TVA și tarifare pentru achizițiile de active fixe în cadrul programului de dezvoltare a comerțului extern).

Se prezumă că sistemele menționate anterior constituie subvenții, deoarece implică o contribuție financiară din partea guvernului chinez sau a altor guverne regionale (inclusiv organisme publice) și conferă un avantaj beneficiarilor. Se prezumă că acestea sunt condiționate de rezultatele la export și/sau de utilizarea produselor naționale în locul produselor importate și/sau se limitează la anumite sectoare și/sau anumite tipuri de întreprinderi și/sau anumite locuri și, prin urmare, sunt specifice și compensatorii.

4.   Prezumția de prejudiciu și cauzalitatea

Reclamantul a adus elemente de probă potrivit cărora importurile produsului care face obiectul anchetei din țara în cauză au crescut în mod global, atât în valoare absolută, cât și în ceea ce privește cota de piață.

Dovezile de tip prima facie furnizate de reclamant arată că volumul și prețurile produsului importat care face obiectul anchetei au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra nivelului prețurilor practicate de industria Uniunii și asupra cotei de piață deținute de industria Uniunii, generând efecte adverse semnificative asupra situației financiare a industriei Uniunii.

5.   Procedura

După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că plângerea a fost înaintată de către sau în numele sectorului industrial respectiv din Uniune și că există suficiente dovezi care justifică deschiderea unei proceduri, Comisia deschide o anchetă în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază.

Ancheta va stabili dacă produsul care face obiectul anchetei originar din țara în cauză, este subvenționat și dacă aceste importuri subvenționate au provocat prejudicii industriei din Uniune. În cazul în care concluziile confirmă acest lucru, ancheta va examina dacă instituirea de măsuri nu ar fi contrară interesului Uniunii.

Guvernul Republicii Populare Chineze a fost invitat în vederea unor consultări.

Există indicii că produsul care face obiectul anchetei încorporează în mod frecvent componente și piese din țări diferite. Prin urmare, societățile care transportă, din Republica Populară Chineză, produsul care face obiectul anchetei, dar care consideră că o parte sau chiar toate aceste exporturi nu își au originea vamală în Republica Populară Chineză sunt invitate să ia parte la această anchetă și să furnizeze toate informațiile relevante. Originea produsului care face obiectul anchetei exportat din țara în cauză va fi examinată în lumina acestor informații și a altora, culese în cadrul acestei anchete. Dispoziții speciale pot fi adoptate, după caz, de exemplu, pe baza articolului 24 alineatul (3) din regulamentul de bază.

5.1.   
  Procedura de determinare a subvenționării

Producătorii-exportatori (3) ai produsului care face obiectul anchetei, din țara în cauză, și autoritățile din țara în cauză sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

5.1.1.   Anchetarea producătorilor-exportatori

5.1.1.1.   Procedura de selectare a producătorilor-exportatori care vor fi anchetați în țara în cauză

(a)   Eșantionarea

Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din țara în cauză implicați în această procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia poate limita ancheta la un număr rezonabil de producători-exportatori care vor fi anchetați prin selectarea unui eșantion (acest proces este, de asemenea, denumit „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați să se facă cunoscuți Comisiei. Părțile respective trebuie să facă acest lucru în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel, furnizând Comisiei informațiile privind societatea (societățile) lor, care sunt solicitate în anexa A la prezentul aviz.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru determinarea compoziției eșantionului de producători-exportatori, Comisia va contacta, de asemenea, autoritățile din țara în cauză și poate contacta și orice asociație cunoscută de producători-exportatori.

Toate părțile interesate care doresc să transmită toate celelalte informații relevante referitoare la selectarea eșantionului, cu excepția informațiilor solicitate mai sus, trebuie să le transmită în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

În cazul în care este necesar un eșantion, acesta se poate baza pe cel mai mare volum de producție, de vânzări sau de exporturi care pot face, în mod rezonabil, obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. Toți producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile țării în cauză și asociațiile de producători-exportatori vor fi notificați de către Comisie prin intermediul autorităților țării în cauză, după caz, cu privire la societățile selectate să facă parte din eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa referitoare la producătorii-exportatori, Comisia va trimite chestionare producătorilor-exportatori selectați pentru a face parte din eșantion, oricărei asociații de producători-exportatori cunoscute, precum și autorităților din țara în cauză.

Toți producătorii-exportatori care au fost selectați pentru a face parte din eșantion, precum și autoritățile din țara în cauză vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării selecției eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Chestionarul pentru producători-exportatori va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților) producătorului-exportator, activitățile societății (societăților) legate de produsul care face obiectul anchetei, valoarea vânzărilor totale ale societății (societăților) și ale produsului care face obiectul anchetei și valoarea contribuției financiare și avantajele de pe urma pretinselor subvenții sau programe de subvenții.

Chestionarul pentru autorități va solicita informații privind, printre altele, pretinsele subvenții sau program (programe) de subvenții, autoritățile responsabile de operarea acestora, modul și funcționarea unor astfel de operațiuni, temeiul juridic, criteriile de eligibilitate și alți termeni și condiții, beneficiarii și valoarea contribuției financiare și avantajul conferit.

Societățile care au fost de acord cu posibila lor includere în eșantion, dar nu au fost selectate în compoziția eșantionului, sunt considerate a fi cooperante (denumite în continuare „producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion”) fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază. Fără a aduce atingere secțiunii (b) de mai jos, taxa compensatorie care poate fi aplicată importurilor de la producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion nu va depăși marja de subvenție medie ponderată stabilită pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion (4).

(b)   Marja de subvenție individuală pentru societățile neincluse în eșantion

Producătorii-exportatori cooperanți neincluși în eșantion pot solicita, în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază, stabilirea de către Comisie a marjelor lor individuale de subvenție. Producătorii-exportatori care doresc să solicite o marjă de subvenție individuală trebuie să solicite un chestionar și să îl returneze completat în mod corespunzător în termen de 37 de zile de la data notificării compoziției eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Cu toate acestea, producătorii-exportatori care solicită o marjă de subvenție individuală trebuie să cunoască faptul că totuși Comisia poate decide să nu calculeze o marjă individuală de subvenție pentru aceștia dacă, de exemplu, numărul producătorilor-exportatori este atât de mare, încât un astfel de calcul ar îngreuna în mod inutil procedura și ar împiedica finalizarea la termen a anchetei.

5.1.2.   Anchetarea importatorilor independenți
   (5)
   (6)

Importatori independenți ai produsului care face obiectul anchetei din țara în cauză în Uniune sunt invitați să participe la această anchetă.

Având în vedere numărul potențial mare de importatori independenți implicați în prezenta procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele regulamentare, Comisia poate limita la un număr rezonabil importatorii independenți care vor fi supuși anchetei prin constituirea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să determine compoziția eșantionului, toți importatorii independenți sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați să se facă cunoscuți Comisiei. Părțile respective trebuie să facă acest lucru în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel, furnizând Comisiei informațiile privind societatea (societățile) lor care sunt solicitate în anexa B la prezentul aviz.

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru constituirea eșantionului de importatori independenți, Comisia poate contacta, de asemenea, orice asociație de importatori cunoscută.

Toate părțile interesate care doresc să transmită toate celelalte informații relevante referitoare la selectarea eșantionului, cu excepția informațiilor solicitate mai sus, trebuie să le transmită în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

În cazul în care este necesar un eșantion, importatorii pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări în Uniune ale produsului care face obiectul anchetei, care poate fi examinat în mod rezonabil în timpul aflat la dispoziție. Comisia va informa toți importatorii independenți cunoscuți și toate asociațiile de importatori cu privire la societățile selectate pentru a face parte din eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va trimite chestionare importatorilor independenți incluși în eșantion și oricăror asociații cunoscute de importatori. Aceste părți trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării privind includerea în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Chestionarul va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților) lor, activitățile societății (societăților) cu privire la produsul care face obiectul anchetei, precum și vânzările produsului care face obiectul anchetei.

5.2.   
  Procedura de determinare a prejudiciului și de anchetare a producătorilor din Uniune

Stabilirea prejudiciului se bazează pe probe directe și implică o examinare obiectivă a volumului importurilor care fac obiectul unor subvenții, a efectelor acestor importuri asupra prețurilor de pe piața Uniunii și a impactului ulterior al acestor importuri asupra industriei din Uniune. Pentru a stabili dacă industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, producătorii din Uniune ai produsului care face obiectul anchetei sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

5.2.1.   Ancheta vizând producătorii din Uniune

Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în prezenta procedură și pentru a finaliza ancheta în termenele regulamentare, Comisia a decis să limiteze numărul de producători din Uniune care vor fi supuși anchetei la un număr rezonabil, prin constituirea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se efectuează în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Detaliile pot fi găsite în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Părțile interesate sunt invitate să consulte dosarul (pentru aceasta, ele trebuie să contacteze Comisia utilizând datele de contact furnizate în secțiunea 5.6 de mai jos). Alți producători din Uniune sau reprezentanți care acționează în numele lor care consideră că există motive pentru care ar trebui să fie incluși în eșantion trebuie să contacteze Comisia în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Toate părțile interesate care doresc să furnizeze orice altă informație relevantă privind selectarea eșantionului trebuie să facă acest lucru în termen de 21 de zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va informa toți producătorii cunoscuți din Uniune și/sau asociațiile de producători cunoscute din Uniune cu privire la societățile selectate în final pentru a face parte din eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și oricăror asociații cunoscute de producători din Uniune. În lipsa unor dispoziții contrare, aceste părți trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării privind includerea în eșantion.

Chestionarul va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților), precum și situația economică și financiară a societății (societăților).

5.3.   
  Procedura de evaluare a interesului Uniunii

În cazul în care se stabilește existența subvenționării și a prejudiciului aferent, se va decide, în temeiul articolului 31 din regulamentul de bază, dacă adoptarea unor măsuri antisubvenție ar fi contrară interesului Uniunii. Producătorii, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, precum și organizațiile consumatorilor reprezentative din Uniune sunt invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Pentru a participa la anchetă, organizațiile de consumatori reprezentative trebuie să dovedească, în același termen, că există o legătură obiectivă între activitățile pe care le desfășoară și produsul care face obiectul anchetei.

Părțile care se fac cunoscute în termenul specificat mai sus pot furniza Comisiei informații privind interesul Uniunii în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Aceste informații pot fi furnizate fie într-un format la alegere, fie prin completarea unui chestionar pregătit de Comisie. În orice caz, informațiile transmise în temeiul articolului 31 vor fi luate în considerare numai dacă sunt susținute de dovezi concrete în momentul transmiterii informațiilor.

5.4.   
  Alte informații prezentate în scris

Sub rezerva dispozițiilor prezentului aviz, toate părțile interesate sunt invitate să își facă cunoscute punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă în sprijinul acestora. Cu excepția cazului în care se precizează altfel, aceste informații și elemente de probă trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

5.5.   
  Posibilitatea de a fi audiat de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta

Toate părțile interesate pot solicita să fie audiate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta. Orice cerere de audiere trebuie prezentată în scris și cu precizarea motivelor solicitării. Pentru audieri privind aspecte care țin de stadiul inițial al anchetei, cererea trebuie transmisă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Ulterior, o solicitare de audiere trebuie să fie transmisă în termenele specifice stabilite de Comisie în comunicarea sa cu părțile.

5.6.   
  Instrucțiuni de transmitere a solicitărilor scrise și de trimitere a chestionarelor completate și a corespondenței

Toate documentele transmise în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența scrisă transmise de părțile interesate pentru care se solicită un tratament confidențial, se marchează drept documente „Limited” („Cu acces limitat”) (7).

Părțile interesate care transmit informații cu mențiunea „Limited” trebuie să furnizeze rezumate ale acestora cu caracter neconfidențial, în temeiul articolului 29 alineatul (2) din regulamentul de bază, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” („Versiune destinată consultării de către părțile interesate”). Aceste rezumate ar trebui să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a substanței informațiilor transmise cu titlu confidențial. Dacă o parte interesată care transmite informații confidențiale nu furnizează un rezumat neconfidențial în formatul și de calitatea solicitate, informațiile confidențiale respective pot să nu fie luate în considerare.

Părțile interesate trebuie să transmită toate informațiile și cererile în format electronic (informațiile neconfidențiale prin e-mail, cele confidențiale pe CD-R/DVD) și să indice numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Cu toate acestea, orice împuternicire și orice certificat semnat(ă) și orice actualizare a acestora, care însoțesc răspunsurile la chestionar, trebuie să fie transmise pe suport de hârtie, și anume prin poștă sau prin înmânare directă, la adresa de mai jos. În cazul în care o parte interesată nu poate să transmită informațiile și cererile sale în format electronic, aceasta trebuie să contacteze imediat Comisia, în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pentru informații suplimentare privind corespondența cu Comisia, părțile interesate pot consulta pagina de internet corespunzătoare de pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Adresa Comisiei pentru corespondență este următoarea:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22985514 (numai pentru corespondența referitoare la punctele 3, 5.1.1 și anexa A)

+32 22956505 (pentru alte chestiuni)

E-mail: trade-solar-subsidy@ec.europa.eu (numai pentru corespondența referitoare la punctele 3, 5.1.1 și la anexa A)

trade-solar-injury@ec.europa.eu (pentru alte chestiuni)

6.   Lipsa de cooperare

În cazul în care orice parte interesată refuză accesul la informațiile necesare sau nu le furnizează în termenul prevăzut sau în cazul în care obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili constatări provizorii sau definitive, pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.

Dacă se constată că orice parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, aceste informații pot să nu fie luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile.

În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, constatările sunt stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

7.   Consilierul-auditor

Părțile interesate pot solicita intervenția consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț. Consilierul-auditor acționează drept intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei responsabile cu ancheta. Consilierul-auditor examinează cererile de acces la dosar, litigiile privind confidențialitatea documentelor, cererile de prelungire a termenelor și cererile terților de a fi audiați. Consilierul-auditor poate organiza o audiere cu o anumită parte interesată și poate acționa drept mediator pentru a asigura exercitarea pe deplin a drepturilor la apărare ale părților interesate.

Orice solicitare de audiere de către consilierul-auditor trebuie să fie transmisă în scris și să precizeze motivele solicitării. Pentru audieri privind aspecte care țin de stadiul inițial al anchetei, cererea trebuie transmisă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Ulterior, o solicitare de audiere trebuie să fie transmisă în termenele specifice stabilite de Comisie în comunicarea sa cu părțile.

Consilierul-auditor va oferi, de asemenea, oportunități de audiere a părților implicate, permițând confruntarea punctelor de vedere opuse și prezentarea de contraargumente privind aspecte referitoare, printre altele, la subvenționare, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii. O astfel de audiere are loc, de regulă, cel târziu la sfârșitul celei de a patra săptămâni după comunicarea concluziilor provizorii.

Pentru mai multe informații și date de contact, părțile interesate pot consulta paginile dedicate consilierului-auditor de pe site-ul internet al DG Comerț: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Calendarul anchetei

În temeiul articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, ancheta se va finaliza în termen de 13 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi instituite măsuri provizorii nu mai târziu de 9 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

9.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (8).

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

(2)  A se vedea mai jos la punctul 5 ultimul paragraf, informații importante pentru societățile care transportă produsul în cauză către UE din Republica Populară Chineză dar care consideră că toate exporturile sau o parte din acestea nu își au originea vamală în Republica Populară Chineză.

(3)  Un producător-exportator este orice societate comercială din țara în cauză care produce și exportă pe piața Uniunii produsul care face obiectul anchetei, fie direct, fie prin terți, inclusiv prin orice societate afiliată implicată în producția, vânzarea pe piața internă sau exportarea produsului care face obiectul anchetei.

(4)  În temeiul articolului 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valorile nule și de minimis ale subvențiilor compensatorii și valorile subvențiilor compensatorii stabilite în circumstanțele prevăzute la articolul 28 din regulamentul de bază nu vor fi luate în considerare.

(5)  Doar importatorii, independent de producătorii-exportatori, pot fi incluși în eșantion. Importatorii afiliați producătorilor-exportatori trebuie să completeze anexa I la chestionar pentru producătorii-exportatori în cauză. În conformitate cu articolul 143 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei referitor la punerea în aplicare a Codului vamal comunitar, persoanele sunt considerate afiliate numai dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau Consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane și reciproc; (b) acestea au, din punct de vedere juridic, calitatea de asociați; (c) una este angajatul celeilalte; (d) o persoană posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o a treia persoană; (g) împreună, acestea controlează direct sau indirect o terță persoană; sau (h) sunt membre ale aceleiași familii. Persoanele se consideră ca aparținând aceleiași familii numai dacă sunt legate prin oricare dintre următoarele relații: (i) soț și soție; (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I; (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini); (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II; (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată; (vi) socri și ginere sau noră; (vii) cumnați și cumnate (JO L 253, 11.10.1993, p. 1). În acest context, prin „persoană” se înțelege orice persoană fizică sau juridică.

(6)  Datele furnizate de importatorii independenți pot fi utilizate, de asemenea, pentru aspecte ale prezentei anchete, altele decât determinarea subvenționării.

(7)  Un astfel de document este considerat confidențial în temeiul articolului 29 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului (JO L 188, 18.7.2009, p. 93) și al articolului 12 din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii. Acesta este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(8)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

ANEXA A

Image

Image

Image

---

ANEXA B

Image

Image

---