# Euroopa Liidu C 340/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.340.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 340 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide8. november 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.340.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 340

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide8. november 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 340/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2012/C 340/02 | EFTA järelevalveameti otsus nr 264/12/COL, 5. juuli 2012, mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 302/08/COL | 2 |
| 2012/C 340/03 | EFTA järelevalveameti otsus nr 265/12/COL, 5. juuli 2012, millega kiidetakse heaks Norra esitatud loetellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlev hädaolukorra lahendamise plaan | 4 |
| 2012/C 340/04 | EFTA järelevalveameti soovitus, 13. aprill 2011, püsivõrgu- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta EFTA riikides | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 340/01

Euro vahetuskurss

1

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2012/C 340/02

EFTA järelevalveameti otsus nr 264/12/COL, 5. juuli 2012, mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 302/08/COL

2

2012/C 340/03

EFTA järelevalveameti otsus nr 265/12/COL, 5. juuli 2012, millega kiidetakse heaks Norra esitatud loetellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlev hädaolukorra lahendamise plaan

4

2012/C 340/04

EFTA järelevalveameti soovitus, 13. aprill 2011, püsivõrgu- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta EFTA riikides

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2012/C 340/05 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 12 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 340/06 | Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta | 13 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2012/C 340/05

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

12

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 340/06

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta

13

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/1

---

Euro vahetuskurss (1)

7. november 2012

2012/C 340/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2746 |
| JPY | Jaapani jeen | 102,11 |
| DKK | Taani kroon | 7,4594 |
| GBP | Inglise nael | 0,79840 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,5547 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2065 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,3195 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,395 |
| HUF | Ungari forint | 282,10 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| PLN | Poola zlott | 4,1131 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5163 |
| TRY | Türgi liir | 2,2713 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2228 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2662 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8788 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5403 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5586 |
| KRW | Korea vonn | 1 384,34 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0253 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9770 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5375 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 251,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,8917 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,183 |
| RUB | Vene rubla | 40,0973 |
| THB | Tai baat | 39,117 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5911 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,5991 |
| INR | India ruupia | 69,1020 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2746

JPY

Jaapani jeen

102,11

DKK

Taani kroon

7,4594

GBP

Inglise nael

0,79840

SEK

Rootsi kroon

8,5547

CHF

Šveitsi frank

1,2065

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,3195

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,395

HUF

Ungari forint

282,10

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

PLN

Poola zlott

4,1131

RON

Rumeenia leu

4,5163

TRY

Türgi liir

2,2713

AUD

Austraalia dollar

1,2228

CAD

Kanada dollar

1,2662

HKD

Hongkongi dollar

9,8788

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5403

SGD

Singapuri dollar

1,5586

KRW

Korea vonn

1 384,34

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0253

CNY

Hiina jüaan

7,9770

HRK

Horvaatia kuna

7,5375

IDR

Indoneesia ruupia

12 251,94

MYR

Malaisia ringit

3,8917

PHP

Filipiini peeso

52,183

RUB

Vene rubla

40,0973

THB

Tai baat

39,117

BRL

Brasiilia reaal

2,5911

MXN

Mehhiko peeso

16,5991

INR

India ruupia

69,1020

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/2

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 264/12/COL,

5. juuli 2012,

mis käsitleb Norra staatust seoses nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemiaga ning millega tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 302/08/COL (1)

2012/C 340/02

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 3.1 osa punktis 8a nimetatud õigusakti:

nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ, 24. oktoober 2006, vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavatel veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (2) nii nagu seda on parandatud ja muudetud,

võttes arvesse EMP lepingu I lisa I peatüki 4.2 osa punktis 89 nimetatud õigusakti:

komisjoni otsus 2009/177/EÜ, 31. oktoober 2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses seire- ja likvideerimisprogrammide ning liikmesriikide, tsoonide ja piirkondade taudivaba staatusega, (3) nii nagu seda on muudetud,

võttes arvesse järelevalveameti kolleegiumi otsust nr 259/12/COL, millega volitatakse kolleegiumi pädevat liiget käesolevat otsust vastu võtma,

ning arvestades järgmist:

Norra esitas EFTA järelevalveametile („järelevalveamet”) 3. mai 1994. aasta kirjas nõuetekohased põhjendused, et saada oma territooriumile nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas heakskiidetud vööndi staatust, samuti riiklikud eeskirjad, mis tagavad kooskõla tingimustega, millest tuleb heakskiidetud vööndi staatuse säilitamiseks kinni pidada.

Järelevalveameti 27. juuni 1994. aasta otsusega nr 71/94/COL (mida on viimati muudetud 11. detsembri 2002. aasta otsusega nr 244/02/COL) sätestati, et käesoleva otsuse lisas osutatud Norra osad tunnistatakse heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

26. novembril 2007. aastal kinnitati Norra Møre og Romsdali maakonnas viirusliku hemorraagilise septitseemia puhang. Asjaomane Norra ametiasutus teavitas järelevalveametit meetmetest, mida võeti haiguse likvideerimiseks ja selle leviku tõkestamiseks. Järelevalveamet pidas neid meetmeid asjakohaseks.

Järelevalveamet otsustas otsusega nr 302/08/COL, et Norra, välja arvatud lisas osutatud Norra osad, tuleks siiski tunnistada heakskiidetud maismaavööndiks ja heakskiidetud rannikuvööndiks kalahaiguste nakkusliku vereloomenekroosi ja viirusliku hemorraagilise septitseemia osas.

8. mail 2012 esitas Norra järelevalveametile kinnituse viirusliku hemorraagilise septitseemia-vaba staatuse kohta ning järelevalvet ja proovivõttu tõendavad dokumendid kogu Norra territooriumi kohta, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ja nende rannikualad.

Järelevalveamet on tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga kinnitust ja lisatud dokumente analüüsinud ning on seisukohal, et kinnitus on kooskõlas direktiivis 2006/88/EÜ ja otsuses 2009/177/EÜ sätestatud taudivaba staatuse kinnituse nõuetega.

Järelevalveamet suunas oma otsusega nr 259/12/COL küsimuse järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele. Komitee kiitis järelevalveameti ettepaneku ühehäälselt heaks. Käesolevas otsuses esitatud meetmed on seega kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee üksmeelse arvamusega ja meetmete sõnastust ei muudeta.

Sellest tulenevalt tuleks Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad, tunnistada taudivabaks viirusliku hemorraagilise septitseemia suhtes.

Norras ei ole nakkusliku vereloomenekroosi osas muudatusi toimunud. Norra staatus kõnealuse taudi suhtes tuleks säilitada.

Seetõttu on asjakohane tunnistada kehtetuks järelevaleameti otsus nr 302/08/COL ja asendada see käesoleva otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad, on tunnistatud taudivabaks nakkusliku vereloomenekroosi suhtes.

Artikkel 2

Norra, välja arvatud Grense Jacobselvi ja Pasviki jõe püügialad, samuti nende vahele jäävad jõed ning nende rannikualad, on tunnistatud taudivabaks viirusliku hemorraagilise septitseemia suhtes.

Artikkel 3

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 21. mai 2008. aasta otsus nr 302/08/COL.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 5. juulil 2012.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

Artikkel 6

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 5. juuli 2012

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

direktori kohusetäitja

Florence SIMONETTI

---

(1)  ELT L 41, 12.2.2009, lk 32, ja EMP kaasanne nr 7, 12.2.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14 ja EMP kaasanne nr 32, 17.6.2010, lk 1 islandi keeles ning nr 35, 23.6.2011, lk 44 norra keeles.

2

(3)  ELT L 63, 7.3.2009, lk 15.

3

---

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/4

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 265/12/COL,

5. juuli 2012,

millega kiidetakse heaks Norra esitatud loetellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlev hädaolukorra lahendamise plaan

2012/C 340/03

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 3.1 osa punktis 8a nimetatud õigusakti:

Nõukogu direktiiv 2006/88/EÜ, 24. oktoober 2006, vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) nii nagu seda on parandatud ja muudetud,

võttes arvesse järelevalveameti kolleegiumi otsust nr 259/12/COL, millega volitatakse kolleegiumi pädevat liiget käesolevat otsust vastu võtma,

ning arvestades järgmist:

Norra on vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 47 lõikele 1 koostanud hädaolukorra lahendamise plaani loetellu kantud veeloomade eksootiliste haiguste puhuks.

30. juunil 2011 esitas Norra vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artikli 47 lõikele 4 hädaolukorra lahendamise plaani järelevalveametile heakskiitmiseks.

Järelevalveamet on tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga analüüsinud loetellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlevat hädaolukorra lahendamise plaani.

Lisaks korraldas järelevalveamet hädaolukorra lahendamise plaanide analüüsimiseks aprillis 2012 lähetuse Norrasse.

Järelevalveameti uurimine ja Norras lähetuse käigus läbiviidud kontrollid näitavad, et Norra esitatud hädaolukorra lahendamise plaan vastab direktiivi 2006/88/EÜ artikli 47 ja VII lisa nõuetele.

Järelevalveamet suunas oma otsusega nr 259/12/COL küsimuse järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele. Komitee kiitis järelevalveameti ettepaneku ühehäälselt heaks. Käesolevas otsuses esitatud meetmed on seega kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee üksmeelse arvamusega ja meetmete sõnastust ei muudeta.

Seetõttu on asjakohane kiita heaks Norra esitatud loetellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlev hädaolukorra lahendamise plaan,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Norra esitatud loetuellu kantud veeloomade eksootilisi haigusi käsitlev hädaolukorra lahendamise plaan.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 5. juulil 2012.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale.

Artikkel 4

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 5. juuli 2012

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

direktori kohusetäitja

Florence SIMONETTI

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14, ja EMP kaasanne nr 32, 17.6.2010, lk 1 islandi ja nr 35, 23.6.2011, lk 44 norra keeles.

1

---

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/5

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI SOOVITUS,

13. aprill 2011,

püsivõrgu- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta EFTA riikides (1)

2012/C 340/04

EFTA JÄRELEVALVEAMET (2),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (3),

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse EMP lepingu XI lisa punktis 5cl nimetatud õigusakti: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (edaspidi „raamdirektiiv”), (4) eriti selle artikli 19 lõiget 1, nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel,

olles konsulteerinud EFTA sidekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Raamdirektiivi artikli 8 lõike 3 kohaselt aitavad riikide reguleerivad asutused siseturu arengule kaasa muu hulgas tehes läbipaistvat koostööd omavahel ja komisjoniga ja/või vajaduse korral järelevalveametiga, et tagada järjekindla reguleerimispraktika areng. Raamdirektiivi artikli 7 alusel teatatud rohkem kui 850 meetme eelnõu hindamisel selgus siiski, et häälkõne lõpetamise tasu reguleerimine on ikka veel ebaühtlane. |
| --- | --- |

(1)

Raamdirektiivi artikli 8 lõike 3 kohaselt aitavad riikide reguleerivad asutused siseturu arengule kaasa muu hulgas tehes läbipaistvat koostööd omavahel ja komisjoniga ja/või vajaduse korral järelevalveametiga, et tagada järjekindla reguleerimispraktika areng. Raamdirektiivi artikli 7 alusel teatatud rohkem kui 850 meetme eelnõu hindamisel selgus siiski, et häälkõne lõpetamise tasu reguleerimine on ikka veel ebaühtlane.

| (2) | Kuigi enamikus EMP riikides on üldjuhul ühel või teisel viisil sätestatud hinnatase, kasutatakse EMPs hinna reguleerimiseks erinevaid vahendeid. Lisaks sellele, et hinna reguleerimise vahendid on erinevad, on üsna mitmekesised ka nende vahendite rakendamise viisid. See süvendab EMPs kohaldatavate kõne lõpetamise hulgihindade erinevust, mida saab vaid osaliselt seletada riikide erinevate tingimustega. Seda nentis ka EMP lepingu XI lisa punktis 5ci nimetatud õigusaktiga (komisjoni otsus 2002/627/EÜ (5)), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (6) moodustatud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (ERG) oma ühises seisukohas püsivõrgu kõne lõpetamise tasu ja mobiilikõne lõpetamise tasu sümmeetria kohta. Riikide reguleerivad asutused on sageli andnud väiksematele püsivõrgu- ja mobiilioperaatoritele loa kehtestada suurem lõpetamistasu, kuna need operaatorid on uued turuosalised, kes ei ole saanud kasu mastaabisäästust ja/või kelle kulude struktuur on teistsugune. Niisugust ebasümmeetriat esineb nii riigisiseselt kui ka riikide vahel, kuigi see vähehaaval väheneb. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühma ühises seisukohas märgitakse, et lõpetamistasud peaksid üldjuhul olema sümmeetrilised ja erinevusi tuleb asjakohaselt põhjendada. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi enamikus EMP riikides on üldjuhul ühel või teisel viisil sätestatud hinnatase, kasutatakse EMPs hinna reguleerimiseks erinevaid vahendeid. Lisaks sellele, et hinna reguleerimise vahendid on erinevad, on üsna mitmekesised ka nende vahendite rakendamise viisid. See süvendab EMPs kohaldatavate kõne lõpetamise hulgihindade erinevust, mida saab vaid osaliselt seletada riikide erinevate tingimustega. Seda nentis ka EMP lepingu XI lisa punktis 5ci nimetatud õigusaktiga (komisjoni otsus 2002/627/EÜ (5)), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (6) moodustatud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (ERG) oma ühises seisukohas püsivõrgu kõne lõpetamise tasu ja mobiilikõne lõpetamise tasu sümmeetria kohta. Riikide reguleerivad asutused on sageli andnud väiksematele püsivõrgu- ja mobiilioperaatoritele loa kehtestada suurem lõpetamistasu, kuna need operaatorid on uued turuosalised, kes ei ole saanud kasu mastaabisäästust ja/või kelle kulude struktuur on teistsugune. Niisugust ebasümmeetriat esineb nii riigisiseselt kui ka riikide vahel, kuigi see vähehaaval väheneb. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühma ühises seisukohas märgitakse, et lõpetamistasud peaksid üldjuhul olema sümmeetrilised ja erinevusi tuleb asjakohaselt põhjendada.

| (3) | Püsivõrgu- ja mobiilikõnede lõpetamise tasude reguleerimise suured erinevused põhjustavad põhimõttelisi konkurentsimoonutusi. Kõne lõpetamise turgudel esineb kahesuunaline juurdepääs, mille puhul eeldatakse, et kehtiv kord on kasulik mõlemale ühenduses olevale operaatorile, kuid kuna need operaatorid konkureerivad teineteisega klientide pärast, võivad lõpetamistasudel olla märkimisväärsed strateegilised tagajärjed ja need võivad avaldada suurt mõju konkurentsile. Kui lõpetamistasud on tõhusatest kuludest suuremad, põhjustab see olulist liikumist püsivõrgu- ja mobiiliturgude vahel ning nende kasutajate seas. Turgudel, kus operaatoritel on ebasümmeetriline turuosa, võib see tingida olukorra, kus väiksematel operaatoritel tuleb oma suurematele konkurentidele tasuda märkimisväärseid summasid. Võrreldes paljude riikidega, mis ei kuulu EMPsse, on mitmes EMP riigis mobiilikõne lõpetamistasu määr endiselt kõrge ja see on kõrge ka võrreldes püsivõrgus tehtava kõne lõpetamise tasuga; seetõttu on hind langustendentsist hoolimata endiselt kõrge ka lõpptarbija jaoks. Suure lõpetamistasu tõttu on jaehind väljahelistaja jaoks enamasti kõrge, mistõttu helistatakse vähem ja see omakorda vähendab kliendi heaolu. |
| --- | --- |

(3)

Püsivõrgu- ja mobiilikõnede lõpetamise tasude reguleerimise suured erinevused põhjustavad põhimõttelisi konkurentsimoonutusi. Kõne lõpetamise turgudel esineb kahesuunaline juurdepääs, mille puhul eeldatakse, et kehtiv kord on kasulik mõlemale ühenduses olevale operaatorile, kuid kuna need operaatorid konkureerivad teineteisega klientide pärast, võivad lõpetamistasudel olla märkimisväärsed strateegilised tagajärjed ja need võivad avaldada suurt mõju konkurentsile. Kui lõpetamistasud on tõhusatest kuludest suuremad, põhjustab see olulist liikumist püsivõrgu- ja mobiiliturgude vahel ning nende kasutajate seas. Turgudel, kus operaatoritel on ebasümmeetriline turuosa, võib see tingida olukorra, kus väiksematel operaatoritel tuleb oma suurematele konkurentidele tasuda märkimisväärseid summasid. Võrreldes paljude riikidega, mis ei kuulu EMPsse, on mitmes EMP riigis mobiilikõne lõpetamistasu määr endiselt kõrge ja see on kõrge ka võrreldes püsivõrgus tehtava kõne lõpetamise tasuga; seetõttu on hind langustendentsist hoolimata endiselt kõrge ka lõpptarbija jaoks. Suure lõpetamistasu tõttu on jaehind väljahelistaja jaoks enamasti kõrge, mistõttu helistatakse vähem ja see omakorda vähendab kliendi heaolu.

| (4) | Kuna kuluarvestuse põhimõtete järgimine kõne lõpetamise turgudel on ikka veel ühtlustamata, on ilmne, et tuleb välja töötada ühine lähenemisviis, mis suurendaks võimalike investorite õiguskindlust ja stiimuleid ning vähendaks mitmes EMP riigis tegutsevate operaatorite regulatiivset koormust. Riikide reguleerivatele asutustele on selge, et kõne lõpetamise turgusid tuleb reguleerida sidusalt, ning sama on korduvalt rõhutanud Euroopa Komisjon ja järelevalveamet oma hinnangutes raamdirektiivi artikli 7 kohaste meetmete eelnõude kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna kuluarvestuse põhimõtete järgimine kõne lõpetamise turgudel on ikka veel ühtlustamata, on ilmne, et tuleb välja töötada ühine lähenemisviis, mis suurendaks võimalike investorite õiguskindlust ja stiimuleid ning vähendaks mitmes EMP riigis tegutsevate operaatorite regulatiivset koormust. Riikide reguleerivatele asutustele on selge, et kõne lõpetamise turgusid tuleb reguleerida sidusalt, ning sama on korduvalt rõhutanud Euroopa Komisjon ja järelevalveamet oma hinnangutes raamdirektiivi artikli 7 kohaste meetmete eelnõude kohta.

| (5) | Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste regulatiivraamistikus on sätteid, millega on ette nähtud asjakohaste kuluarvestuse mehhanismide ja hinnakontrolli kohustuse rakendamine, nagu EMP lepingu XI lisa punktis 5cj nimetatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta, (7) edaspidi „juurdepääsu käsitlev direktiiv”), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (8) artiklid 9, 11 ja 13 koostoimes põhjendusega 20. |
| --- | --- |

(5)

Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste regulatiivraamistikus on sätteid, millega on ette nähtud asjakohaste kuluarvestuse mehhanismide ja hinnakontrolli kohustuse rakendamine, nagu EMP lepingu XI lisa punktis 5cj nimetatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta, (7) edaspidi „juurdepääsu käsitlev direktiiv”), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (8) artiklid 9, 11 ja 13 koostoimes põhjendusega 20.

| (6) | EMP lepingu XI lisa punktis 26j nimetatud õigusaktiga (komisjoni 19. septembri 2005. aasta soovitus 2005/698/EÜ raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide kohta vastavalt elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule (9)), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (10) on kehtestatud teatavate kuluarvestuse või raamatupidamise lahusust käsitlevate sätete järjekindla kohaldamise raamistik eesmärgiga parandada raamatupidamissüsteemide, meetodite, kontrolli- ja aruandlusprotsesside läbipaistvust kõikide asjaosaliste huvides. |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingu XI lisa punktis 26j nimetatud õigusaktiga (komisjoni 19. septembri 2005. aasta soovitus 2005/698/EÜ raamatupidamise lahususe ja kuluarvestussüsteemide kohta vastavalt elektroonilist sidet reguleerivale raamistikule (9)), nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, (10) on kehtestatud teatavate kuluarvestuse või raamatupidamise lahusust käsitlevate sätete järjekindla kohaldamise raamistik eesmärgiga parandada raamatupidamissüsteemide, meetodite, kontrolli- ja aruandlusprotsesside läbipaistvust kõikide asjaosaliste huvides.

| (7) | Häälkõne lõpetamise hulgiteenus on teenus, millega lõpetatakse sihtkohta (püsivõrkude puhul) või kliendile (mobiilivõrkudes) tehtud kõned. EMPs arvestatakse tasu põhimõttel „kes helistab, see maksab”, see tähendab, et lõpetamistasu määrab kindlaks võrk, kuhu kõne võeti, ja kõne eest maksab helistaja võrk. Kõne saajale ei esitata selle teenuse eest arvet ja teda üldiselt ei huvita, milline on tema teenusepakkuja kõnelõpetustasu. Seetõttu on reguleerivate asutuste peamine konkurentsiprobleem liiga kõrge hind. Kõne lõpetamise kõrge hinna maksab lõppkokkuvõttes kinni lõppkasutaja. Arvestades, et lõpetamisturgudel on tegemist kahesuunalise juurdepääsuga, võib konkurentsiprobleemiks kujuneda ka operaatoritevaheline ristsubsideerimine. Nimetatud probleeme võib esineda nii püsivõrgu- kui ka mobiilikõnede lõpetamise turgudel. Pidades silmas, et kõne lõpetavatel operaatoritel on võimalik tõsta teenuse hinda märksa üle tegelike kulude, peetakse selle probleemi sobivaimaks lahenduseks keskpikas perspektiivis hindade kehtestamist kulude põhjal. Juurdepääsu käsitleva direktiivi põhjenduse 20 kohaselt peaks kulude tagasiteenimise meetod olema kooskõlas konkreetsete oludega. Arvestades kõne lõpetamise turgude erilist laadi ning sellest tuleneda võivaid konkurentsi- ja jaotusprobleeme, on Euroopa Komisjon ja järelevalveamet pikemat aega olnud seisukohal, et tõhusate kulude normeerimine ja sümmeetrilistel lõpetamistasudel rajaneva ühise lähenemisviisi kehtestamine parandaks konkurentsi tõhusust ja jätkusuutlikkust ning kuna hind langeks ja teenuste pakkumine suureneks, oleks see kasulik tarbijaile. |
| --- | --- |

(7)

Häälkõne lõpetamise hulgiteenus on teenus, millega lõpetatakse sihtkohta (püsivõrkude puhul) või kliendile (mobiilivõrkudes) tehtud kõned. EMPs arvestatakse tasu põhimõttel „kes helistab, see maksab”, see tähendab, et lõpetamistasu määrab kindlaks võrk, kuhu kõne võeti, ja kõne eest maksab helistaja võrk. Kõne saajale ei esitata selle teenuse eest arvet ja teda üldiselt ei huvita, milline on tema teenusepakkuja kõnelõpetustasu. Seetõttu on reguleerivate asutuste peamine konkurentsiprobleem liiga kõrge hind. Kõne lõpetamise kõrge hinna maksab lõppkokkuvõttes kinni lõppkasutaja. Arvestades, et lõpetamisturgudel on tegemist kahesuunalise juurdepääsuga, võib konkurentsiprobleemiks kujuneda ka operaatoritevaheline ristsubsideerimine. Nimetatud probleeme võib esineda nii püsivõrgu- kui ka mobiilikõnede lõpetamise turgudel. Pidades silmas, et kõne lõpetavatel operaatoritel on võimalik tõsta teenuse hinda märksa üle tegelike kulude, peetakse selle probleemi sobivaimaks lahenduseks keskpikas perspektiivis hindade kehtestamist kulude põhjal. Juurdepääsu käsitleva direktiivi põhjenduse 20 kohaselt peaks kulude tagasiteenimise meetod olema kooskõlas konkreetsete oludega. Arvestades kõne lõpetamise turgude erilist laadi ning sellest tuleneda võivaid konkurentsi- ja jaotusprobleeme, on Euroopa Komisjon ja järelevalveamet pikemat aega olnud seisukohal, et tõhusate kulude normeerimine ja sümmeetrilistel lõpetamistasudel rajaneva ühise lähenemisviisi kehtestamine parandaks konkurentsi tõhusust ja jätkusuutlikkust ning kuna hind langeks ja teenuste pakkumine suureneks, oleks see kasulik tarbijaile.

| (8) | Raamdirektiivi artikli 8 lõike 1 kohaselt tagavad EMP riigid, et täites kõnealuses direktiivis ja eridirektiivides sätestatud reguleerimisülesandeid, eelkõige tulemusliku konkurentsi tagamisega seotud ülesandeid, peavad riikide reguleerivad asutused täiel määral silmas, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne. Raamdirektiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused toetama konkurentsi, tagades muu hulgas, et kasutajad saavad võimalikult suurt kasu teenuse valiku-, hinna- ja kvaliteeditingimustest ning et konkurentsi ei moonutata ega piirata. Nende eesmärkide saavutamiseks ning EMP riikides sidusa rakendamise huvides tuleks lõpetamistasude suuruse reguleerimisel niipea kui võimalik võtta aluseks tõhusa operaatori kulud. |
| --- | --- |

(8)

Raamdirektiivi artikli 8 lõike 1 kohaselt tagavad EMP riigid, et täites kõnealuses direktiivis ja eridirektiivides sätestatud reguleerimisülesandeid, eelkõige tulemusliku konkurentsi tagamisega seotud ülesandeid, peavad riikide reguleerivad asutused täiel määral silmas, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne. Raamdirektiivi artikli 8 lõike 2 kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused toetama konkurentsi, tagades muu hulgas, et kasutajad saavad võimalikult suurt kasu teenuse valiku-, hinna- ja kvaliteeditingimustest ning et konkurentsi ei moonutata ega piirata. Nende eesmärkide saavutamiseks ning EMP riikides sidusa rakendamise huvides tuleks lõpetamistasude suuruse reguleerimisel niipea kui võimalik võtta aluseks tõhusa operaatori kulud.

| (9) | Tegeliku konkurentsi puhul konkureerivad operaatorid üksteisega oma jooksvate kulude alusel ja neile ei hüvitata ebatõhususest tulenevaid kulusid. Tõhusa ja ajakohast tehnoloogiat kasutava operaatori kulude teadasaamiseks tuleb varasemaid kulunäitajaid kohandada, et need kajastaksid käesoleva aja kulusid. |
| --- | --- |

(9)

Tegeliku konkurentsi puhul konkureerivad operaatorid üksteisega oma jooksvate kulude alusel ja neile ei hüvitata ebatõhususest tulenevaid kulusid. Tõhusa ja ajakohast tehnoloogiat kasutava operaatori kulude teadasaamiseks tuleb varasemaid kulunäitajaid kohandada, et need kajastaksid käesoleva aja kulusid.

| (10) | Kui operaatori kulud hüvitatakse vastavalt tegelikele kõne lõpetamise kuludele, puudub tal stiimul tõhususe suurendamiseks. Niinimetatud alt-üles mudeli kasutamine vastab lähenemisviisile, mille puhul töötatakse välja tõhusa operaatori võrk, kusjuures tõhusa võrgu majandus- ja insenertehniline mudel töötatakse välja jooksvate kulude alusel. See mudel ei lähtu olemasolevate seadmete arvust, vaid vajalikust seadmete arvust, ja selle puhul ei arvestata seniseid kulusid. |
| --- | --- |

(10)

Kui operaatori kulud hüvitatakse vastavalt tegelikele kõne lõpetamise kuludele, puudub tal stiimul tõhususe suurendamiseks. Niinimetatud alt-üles mudeli kasutamine vastab lähenemisviisile, mille puhul töötatakse välja tõhusa operaatori võrk, kusjuures tõhusa võrgu majandus- ja insenertehniline mudel töötatakse välja jooksvate kulude alusel. See mudel ei lähtu olemasolevate seadmete arvust, vaid vajalikust seadmete arvust, ja selle puhul ei arvestata seniseid kulusid.

| (11) | Kuna alt-üles mudeli loomisel kasutatakse eeskätt tuletatud andmeid (näiteks võrgukulusid arvutatakse seadmete müüjatelt saadud andmete alusel), võivad reguleerijad omavahel võrrelda alt-üles mudelit ja ülalt-alla mudelit kasutades saadud tulemusi, saavutades niiviisi võimalikult tõesed tulemused ning vältides hüpoteetilise ja tegeliku operaatori tegevuskulude, kapitalikulude ning kulude jaotumise suurt lahknevust. Selleks et välja selgitada ja kõrvaldada alt-üles mudelist tuleneda võivaid puudusi, nagu teabe asümmeetria, võib riigi reguleeriv asutus võrrelda alt-üles mudeliga saavutatud tulemusi nende tulemustega, mis saadakse kontrollitud andmetele tugineva ülalt-alla mudeli kasutamisel. |
| --- | --- |

(11)

Kuna alt-üles mudeli loomisel kasutatakse eeskätt tuletatud andmeid (näiteks võrgukulusid arvutatakse seadmete müüjatelt saadud andmete alusel), võivad reguleerijad omavahel võrrelda alt-üles mudelit ja ülalt-alla mudelit kasutades saadud tulemusi, saavutades niiviisi võimalikult tõesed tulemused ning vältides hüpoteetilise ja tegeliku operaatori tegevuskulude, kapitalikulude ning kulude jaotumise suurt lahknevust. Selleks et välja selgitada ja kõrvaldada alt-üles mudelist tuleneda võivaid puudusi, nagu teabe asümmeetria, võib riigi reguleeriv asutus võrrelda alt-üles mudeliga saavutatud tulemusi nende tulemustega, mis saadakse kontrollitud andmetele tugineva ülalt-alla mudeli kasutamisel.

| (12) | Kulumudeli loomisel tuleks teha õige valik mudeli kehtivuse ajal olemasolevate ja teadaolevate tõhusate tehnoloogiliste lahenduste hulgast. Seega kui praegu töötataks välja püsivõrkude alt-üles mudelit, tuleks põhimõtteliselt arvestada, et selle põhivõrk on järgmise põlvkonna võrk. Mobiilivõrkude puhul tuleks aga mudeli loomisel lähtuda eeldusest, et võrgule juurdepääs põhineb nii teise põlvkonna kui ka kolmanda põlvkonna võrgu elementidel, kuid põhivõrk oleks järgmise põlvkonna võrk. |
| --- | --- |

(12)

Kulumudeli loomisel tuleks teha õige valik mudeli kehtivuse ajal olemasolevate ja teadaolevate tõhusate tehnoloogiliste lahenduste hulgast. Seega kui praegu töötataks välja püsivõrkude alt-üles mudelit, tuleks põhimõtteliselt arvestada, et selle põhivõrk on järgmise põlvkonna võrk. Mobiilivõrkude puhul tuleks aga mudeli loomisel lähtuda eeldusest, et võrgule juurdepääs põhineb nii teise põlvkonna kui ka kolmanda põlvkonna võrgu elementidel, kuid põhivõrk oleks järgmise põlvkonna võrk.

| (13) | Arvestades kõne lõpetamise turgude erilist laadi, tuleks kõne lõpetamise teenuse kulu arvutada tulevikule orienteeritud pikaajaliste lisakulude meetodil (edaspidi „LRIC-meetod”). LRIC-meetodil koostatud mudelis on iga kulu muutuja ja kuna eeldatakse, et kõik varad aja jooksul asendatakse, võimaldab niisugusel meetodil tasude kehtestamine kulusid tõhusalt katta. LRIC-meetodil koostatud mudel sisaldab vaid neid kulusid, mis tulenevad teatavast juurdekasvust. Lisakulude meetod, mille puhul arvestatakse vaid tõhusust suurendavaid kulutusi, mida enam ei tehtaks, kui juurdekasvuga seotud teenust enam ei osutataks (see tähendab välditavaid kulusid), aitab parandada tootmise ja tarbimise tõhusust ning vähendada konkurentsimoonutuste tekkimise võimalust. Mida suurem on lõpetamistasu ja lisakulude erinevus, seda suurem on konkurentsimoonutus püsivõrgu- ja mobiilivõrguturgude ja/või ebasümmeetriliste turuosade ja liikluse mahtudega operaatorite vahel. Seetõttu on põhjendatud puhta LRIC-meetodi kasutamine, kusjuures asjaomase juurdekasvu moodustab kõne lõpetamise hulgiteenus ning see sisaldab ainult välditavaid kulusid. LRIC-meetodi kasutamine võimaldaks ka katta kõik püsi- ja muutuvkulud (kuna eeldatavalt muutuvad ka püsikulud aja jooksul), mis lisanduvad kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamise kuludele, ja seega kulusid tagasi teenida. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades kõne lõpetamise turgude erilist laadi, tuleks kõne lõpetamise teenuse kulu arvutada tulevikule orienteeritud pikaajaliste lisakulude meetodil (edaspidi „LRIC-meetod”). LRIC-meetodil koostatud mudelis on iga kulu muutuja ja kuna eeldatakse, et kõik varad aja jooksul asendatakse, võimaldab niisugusel meetodil tasude kehtestamine kulusid tõhusalt katta. LRIC-meetodil koostatud mudel sisaldab vaid neid kulusid, mis tulenevad teatavast juurdekasvust. Lisakulude meetod, mille puhul arvestatakse vaid tõhusust suurendavaid kulutusi, mida enam ei tehtaks, kui juurdekasvuga seotud teenust enam ei osutataks (see tähendab välditavaid kulusid), aitab parandada tootmise ja tarbimise tõhusust ning vähendada konkurentsimoonutuste tekkimise võimalust. Mida suurem on lõpetamistasu ja lisakulude erinevus, seda suurem on konkurentsimoonutus püsivõrgu- ja mobiilivõrguturgude ja/või ebasümmeetriliste turuosade ja liikluse mahtudega operaatorite vahel. Seetõttu on põhjendatud puhta LRIC-meetodi kasutamine, kusjuures asjaomase juurdekasvu moodustab kõne lõpetamise hulgiteenus ning see sisaldab ainult välditavaid kulusid. LRIC-meetodi kasutamine võimaldaks ka katta kõik püsi- ja muutuvkulud (kuna eeldatavalt muutuvad ka püsikulud aja jooksul), mis lisanduvad kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamise kuludele, ja seega kulusid tagasi teenida.

| (14) | Välditavad kulud on kõiki teenuseliike pakkuva operaatori teadaolevate pikaajaliste kulude erinevus sama operaatori sellistest teadaolevatest kuludest, mis on seotud kõikide teenuseliikide (välja arvatud kõne lõpetamise hulgiteenus) pakkumisega kolmandatele isikutele (see tähendab kolmandatele isikutele kõne lõpetamise teenust mittepakkuva operaatori kulud). Kulude õigeks jaotamiseks tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid, st püsi- ja muutuvkulusid, mis suurenevad, kui liiklus võrgus suureneb, ning liiklusest sõltumatuid kulusid, st kulusid, mis liikluse suurenemisel ei suurene. Kõne lõpetamise hulgiteenusega seotud välditavate kulude kindlaksmääramisel tuleb jätta arvestamata liiklusest sõltumatud kulud. Peale selle tuleks kõigepealt kindlaks määrata muude teenuste (näiteks kõne algatamine, SMS, MMS, lairibaühendus, püsiliinid ja muud) liiklusest tulenevad kulud ning häälkõne lõpetamise hulgiteenust arvestada alles viimases järjekorras. Seega peaksid kõne lõpetamise hulgiteenuse kulud vastama kõnealuse teenuse osutamisega seotud täiendavatele kuludele. Järelikult peaks LRIC-meetodil põhinev püsivõrgu- ja mobiilivõrguturgudel kõne lõpetamise hulgiteenuse kuluarvestus võimaldama vaid niisuguste kulude katmist, mida enam ei tekiks, kui kolmandatele isikutele ei osutataks kõne lõpetamise hulgiteenust. |
| --- | --- |

(14)

Välditavad kulud on kõiki teenuseliike pakkuva operaatori teadaolevate pikaajaliste kulude erinevus sama operaatori sellistest teadaolevatest kuludest, mis on seotud kõikide teenuseliikide (välja arvatud kõne lõpetamise hulgiteenus) pakkumisega kolmandatele isikutele (see tähendab kolmandatele isikutele kõne lõpetamise teenust mittepakkuva operaatori kulud). Kulude õigeks jaotamiseks tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid, st püsi- ja muutuvkulusid, mis suurenevad, kui liiklus võrgus suureneb, ning liiklusest sõltumatuid kulusid, st kulusid, mis liikluse suurenemisel ei suurene. Kõne lõpetamise hulgiteenusega seotud välditavate kulude kindlaksmääramisel tuleb jätta arvestamata liiklusest sõltumatud kulud. Peale selle tuleks kõigepealt kindlaks määrata muude teenuste (näiteks kõne algatamine, SMS, MMS, lairibaühendus, püsiliinid ja muud) liiklusest tulenevad kulud ning häälkõne lõpetamise hulgiteenust arvestada alles viimases järjekorras. Seega peaksid kõne lõpetamise hulgiteenuse kulud vastama kõnealuse teenuse osutamisega seotud täiendavatele kuludele. Järelikult peaks LRIC-meetodil põhinev püsivõrgu- ja mobiilivõrguturgudel kõne lõpetamise hulgiteenuse kuluarvestus võimaldama vaid niisuguste kulude katmist, mida enam ei tekiks, kui kolmandatele isikutele ei osutataks kõne lõpetamise hulgiteenust.

| (15) | Kõne lõpetamine on teenus, mida kasutavad nii kõne võtja kui ka kõne saaja (sest kui kõne saajale ei oleks kõne vajalik, jätaks ta kõnele vastamata) ja sellest võib omakorda järeldada, et kulusid tekitavad mõlemad pooled. Kui kulupõhiste hindade kehtestamisel lähtutakse kulude tekitamisest, on loomulik, et kulud kannab nende tekitaja. Kui lähtuda seisukohast, et kõne lõpetamise turud on kahepoolsed ja kulusid tekitavad mõlemad pooled, ei oleks vaja kõiki asjaomaseid kulusid katta reguleeritava kõnede lõpetamise hulgiteenuse tasuga. Käesolevas soovituses lähtutakse siiski sellest, et kõik kõne lõpetamise hulgiteenuse välditavad kulud (kulud, mis ei suurene kõne lõpetamiste hulga suurenemisel) saab katta hulgiteenuse tasuga. |
| --- | --- |

(15)

Kõne lõpetamine on teenus, mida kasutavad nii kõne võtja kui ka kõne saaja (sest kui kõne saajale ei oleks kõne vajalik, jätaks ta kõnele vastamata) ja sellest võib omakorda järeldada, et kulusid tekitavad mõlemad pooled. Kui kulupõhiste hindade kehtestamisel lähtutakse kulude tekitamisest, on loomulik, et kulud kannab nende tekitaja. Kui lähtuda seisukohast, et kõne lõpetamise turud on kahepoolsed ja kulusid tekitavad mõlemad pooled, ei oleks vaja kõiki asjaomaseid kulusid katta reguleeritava kõnede lõpetamise hulgiteenuse tasuga. Käesolevas soovituses lähtutakse siiski sellest, et kõik kõne lõpetamise hulgiteenuse välditavad kulud (kulud, mis ei suurene kõne lõpetamiste hulga suurenemisel) saab katta hulgiteenuse tasuga.

| (16) | Kui kehtestatakse lõpetamistasu, mis ei vasta ühtsele tõhusate kulude tasemele, peab erinevus olema põhjendatud operaatorist sõltumatute paratamatute kuluerinevustega. Püsivõrkude puhul ei ole teada operaatorist sõltumatuid paratamatuid kuluerinevusi. Mobiilivõrkudes võib operaatorite teenuseühiku hinna erinevust põhjustavaks väliseks teguriks pidada sagedusala ebaühtlast jaotust. Välistest põhjustest tingitud hinnaerinevused võivad tekkida, kui sagedusala ei ole jaotatud turumehhanismide alusel, vaid vastavalt litsentside väljaandmise järjekorrale. Kui sagedusala jaotatakse turupõhise mehhanismiga, näiteks oksjoniga, või kui on olemas järelturg, saavad turuosalised paremini kontrollida eri sageduste kasutamisest tingitud kuluerinevusi ning need erinevused vähenevad oluliselt või kaovad sootuks. |
| --- | --- |

(16)

Kui kehtestatakse lõpetamistasu, mis ei vasta ühtsele tõhusate kulude tasemele, peab erinevus olema põhjendatud operaatorist sõltumatute paratamatute kuluerinevustega. Püsivõrkude puhul ei ole teada operaatorist sõltumatuid paratamatuid kuluerinevusi. Mobiilivõrkudes võib operaatorite teenuseühiku hinna erinevust põhjustavaks väliseks teguriks pidada sagedusala ebaühtlast jaotust. Välistest põhjustest tingitud hinnaerinevused võivad tekkida, kui sagedusala ei ole jaotatud turumehhanismide alusel, vaid vastavalt litsentside väljaandmise järjekorrale. Kui sagedusala jaotatakse turupõhise mehhanismiga, näiteks oksjoniga, või kui on olemas järelturg, saavad turuosalised paremini kontrollida eri sageduste kasutamisest tingitud kuluerinevusi ning need erinevused vähenevad oluliselt või kaovad sootuks.

| (17) | Uute mobiiliturgudele tulijate tegevuskulud võivad üleminekuperioodil, enne minimaalse efektiivse mastaabi saavutamist, olla suuremad. Seetõttu võivad riikide reguleerivad asutused, olles teinud kindlaks, et jaemüügiturul esineb takistusi turuletulekul ja laienemisel, lubada neil pärast turuletulekut kuni nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul tagasi teenida need lisakulud, mis ületavad mudelina kasutatava operaatori kulusid. Kuna arvestuste kohaselt võtab mobiilsideturul minimaalset efektiivset mastaapi kajastava 15–20 % suuruse turuosa saavutamine aega kolm kuni neli aastat alates turuletulekust, on vastavalt elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühma ühisele seisukohale ebasümmeetria järkjärguliseks kõrvaldamiseks mõistlik ette näha nelja aasta pikkune ajavahemik. Seega erineb uute mobiiliturgudele tulijate olukord uute püsivõrguturgudele tulijate olukorrast, sest viimastel on võimalik hoida tegevuskulud väiksed, keskendudes teatavate piirkondade suuremahulistele liinidele ja/või üürides vajalikku sisendit turgu valitsevalt operaatorilt. |
| --- | --- |

(17)

Uute mobiiliturgudele tulijate tegevuskulud võivad üleminekuperioodil, enne minimaalse efektiivse mastaabi saavutamist, olla suuremad. Seetõttu võivad riikide reguleerivad asutused, olles teinud kindlaks, et jaemüügiturul esineb takistusi turuletulekul ja laienemisel, lubada neil pärast turuletulekut kuni nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul tagasi teenida need lisakulud, mis ületavad mudelina kasutatava operaatori kulusid. Kuna arvestuste kohaselt võtab mobiilsideturul minimaalset efektiivset mastaapi kajastava 15–20 % suuruse turuosa saavutamine aega kolm kuni neli aastat alates turuletulekust, on vastavalt elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühma ühisele seisukohale ebasümmeetria järkjärguliseks kõrvaldamiseks mõistlik ette näha nelja aasta pikkune ajavahemik. Seega erineb uute mobiiliturgudele tulijate olukord uute püsivõrguturgudele tulijate olukorrast, sest viimastel on võimalik hoida tegevuskulud väiksed, keskendudes teatavate piirkondade suuremahulistele liinidele ja/või üürides vajalikku sisendit turgu valitsevalt operaatorilt.

| (18) | Eelistada tuleb varade majanduslikku väärtust kajastavat amortisatsioonimeetodit. Kui aga töökindlat majandusliku amortiseerumise mudelit ei õnnestu välja töötada, võib kasutada muud meetodit, näiteks lineaarse amortisatsiooni meetodit, annuiteedimeetodit või nn kallutatud annuiteedi meetodit (ingl. k. tilted annuities). Meetodi valikul tuleb lähtuda sellest, kui täielikult see kajastab majanduslikku amortiseerumist. Seega kui töökindlat majandusliku amortisatsiooni mudelit ei õnnestu välja töötada, tuleks iga alt-üles mudeliga hõlmatud olulisema vara amortiseerumisprofiili käsitleda eraldi ning valida tuleks niisugune lähenemisviis, mille tulemusel saadav amortiseerumisprofiil sarnaneb majandusliku amortiseerumise profiiliga. |
| --- | --- |

(18)

Eelistada tuleb varade majanduslikku väärtust kajastavat amortisatsioonimeetodit. Kui aga töökindlat majandusliku amortiseerumise mudelit ei õnnestu välja töötada, võib kasutada muud meetodit, näiteks lineaarse amortisatsiooni meetodit, annuiteedimeetodit või nn kallutatud annuiteedi meetodit (ingl. k. tilted annuities). Meetodi valikul tuleb lähtuda sellest, kui täielikult see kajastab majanduslikku amortiseerumist. Seega kui töökindlat majandusliku amortisatsiooni mudelit ei õnnestu välja töötada, tuleks iga alt-üles mudeliga hõlmatud olulisema vara amortiseerumisprofiili käsitleda eraldi ning valida tuleks niisugune lähenemisviis, mille tulemusel saadav amortiseerumisprofiil sarnaneb majandusliku amortiseerumise profiiliga.

| (19) | Efektiivset mastaapi hinnatakse püsi- ja mobiilivõrkude puhul erinevalt. Püsivõrgu sektoris ja mobiilsides on minimaalne efektiivne mastaap erinev, kuna kummalgi on erinev regulatiivne ja ärikeskkond. |
| --- | --- |

(19)

Efektiivset mastaapi hinnatakse püsi- ja mobiilivõrkude puhul erinevalt. Püsivõrgu sektoris ja mobiilsides on minimaalne efektiivne mastaap erinev, kuna kummalgi on erinev regulatiivne ja ärikeskkond.

| (20) | Riikide reguleerivad asutused ei tohiks kõne lõpetamise hulgihinna reguleerimisel takistada ega piirata operaatorite võimalust tulevikus sõlmida teistsuguseid kokkuleppeid kõne lõpetamisega seotud liikluse kohta, kui need kokkulepped vastavad konkurentsituru põhimõtetele. |
| --- | --- |

(20)

Riikide reguleerivad asutused ei tohiks kõne lõpetamise hulgihinna reguleerimisel takistada ega piirata operaatorite võimalust tulevikus sõlmida teistsuguseid kokkuleppeid kõne lõpetamisega seotud liikluse kohta, kui need kokkulepped vastavad konkurentsituru põhimõtetele.

| (21) | Üleminekuperiood, mis kestab kuni 31. detsembrini 2012, on eeldatavasti piisavalt pikk, et riikide reguleerivad asutused saaksid välja töötada kulumudeli ja operaatorid saaksid sellest lähtuvalt kohandada oma ärikavu ning teisest küljest mõista, kui tähtis on kehtestada niisugune kulupõhine lõpetamistasu, mis oleks tarbijaile võimalikult kasulik. |
| --- | --- |

(21)

Üleminekuperiood, mis kestab kuni 31. detsembrini 2012, on eeldatavasti piisavalt pikk, et riikide reguleerivad asutused saaksid välja töötada kulumudeli ja operaatorid saaksid sellest lähtuvalt kohandada oma ärikavu ning teisest küljest mõista, kui tähtis on kehtestada niisugune kulupõhine lõpetamistasu, mis oleks tarbijaile võimalikult kasulik.

| (22) | Riikide reguleerivad asutused, kellel on ebapiisavalt vahendeid, võivad soovitatava kulumudeli koostamiseks erandkorras vajada pikemat üleminekuperioodi. Sel juhul võib riigi reguleeriv asutus kaaluda 1. juulini 2014 kehtivate ajutiste hindade kehtestamist mõnel muul viisil (näiteks võrdlev hindamine) kui jooksvatel kuludel põhineva LRIC-meetodil koostatud alt-üles mudeli alusel, kui ta suudab tõendada, et tema meetod annab tulemusi, mis vastavad käesolevas dokumendis soovitatud tulemustele, ning nendega saavutatakse samasugune tõhusus kui konkurentsituru puhul. Kui riikide reguleerivatel asutustel, kellel on ebapiisavalt vahendeid, on objektiivselt üle jõu käiv kohaldada soovitatavat meetodit pärast osutatud kuupäeva, võivad asjaomased riikide reguleerivad asutused jätkata alternatiivse meetodi kasutamist kuni käesoleva soovituse läbivaatamise kuupäevani, kui riikide reguleerivate asutuste ning Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti vahelise koostöö jaoks loodud ja asjakohaseid töörühmi hõlmav asutus ei paku piisavalt praktilist abi ja suuniseid, et tulla toime piiratud vahenditega ja eelkõige soovitatava meetodi rakendamise kuludega. Alternatiivsest meetodist tulenev mis tahes tasu ei tohi olla suurem kui niisuguste lõpetamistasude keskmine väärtus, mille riikide reguleerivad asutused on kehtestanud soovitatava kulumeetodi alusel. |
| --- | --- |

(22)

Riikide reguleerivad asutused, kellel on ebapiisavalt vahendeid, võivad soovitatava kulumudeli koostamiseks erandkorras vajada pikemat üleminekuperioodi. Sel juhul võib riigi reguleeriv asutus kaaluda 1. juulini 2014 kehtivate ajutiste hindade kehtestamist mõnel muul viisil (näiteks võrdlev hindamine) kui jooksvatel kuludel põhineva LRIC-meetodil koostatud alt-üles mudeli alusel, kui ta suudab tõendada, et tema meetod annab tulemusi, mis vastavad käesolevas dokumendis soovitatud tulemustele, ning nendega saavutatakse samasugune tõhusus kui konkurentsituru puhul. Kui riikide reguleerivatel asutustel, kellel on ebapiisavalt vahendeid, on objektiivselt üle jõu käiv kohaldada soovitatavat meetodit pärast osutatud kuupäeva, võivad asjaomased riikide reguleerivad asutused jätkata alternatiivse meetodi kasutamist kuni käesoleva soovituse läbivaatamise kuupäevani, kui riikide reguleerivate asutuste ning Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti vahelise koostöö jaoks loodud ja asjakohaseid töörühmi hõlmav asutus ei paku piisavalt praktilist abi ja suuniseid, et tulla toime piiratud vahenditega ja eelkõige soovitatava meetodi rakendamise kuludega. Alternatiivsest meetodist tulenev mis tahes tasu ei tohi olla suurem kui niisuguste lõpetamistasude keskmine väärtus, mille riikide reguleerivad asutused on kehtestanud soovitatava kulumeetodi alusel.

| (23) | Käesoleva soovituse teemal on konsulteeritud EFTA sidekomiteega, kes on esitanud selle kohta oma arvamuse, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva soovituse teemal on konsulteeritud EFTA sidekomiteega, kes on esitanud selle kohta oma arvamuse,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Juurdepääsu käsitleva direktiivi artikli 13 kohaste hinnakontrolli ja kuluarvestuse kohustuste kehtestamisel sellistele operaatoritele, kelle riigi reguleeriv asutus on raamdirektiivi artikli 16 alusel tehtud turuanalüüsi tulemusel tunnistanud üldkasutatavates telefonivõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turgudel (edaspidi „püsi- ja mobiilivõrkudes kõne lõpetamise turud”) märkimisväärse turujõuga operaatoriks, peaksid riikide reguleerivad asutused kehtestama tõhusa operaatori kuludele vastavad lõpetamistasud. See tähendab, et need tasud peaksid olema ka sümmeetrilised. Seejuures peaksid riikide reguleerivad asutused tegutsema järgmiselt. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääsu käsitleva direktiivi artikli 13 kohaste hinnakontrolli ja kuluarvestuse kohustuste kehtestamisel sellistele operaatoritele, kelle riigi reguleeriv asutus on raamdirektiivi artikli 16 alusel tehtud turuanalüüsi tulemusel tunnistanud üldkasutatavates telefonivõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse turgudel (edaspidi „püsi- ja mobiilivõrkudes kõne lõpetamise turud”) märkimisväärse turujõuga operaatoriks, peaksid riikide reguleerivad asutused kehtestama tõhusa operaatori kuludele vastavad lõpetamistasud. See tähendab, et need tasud peaksid olema ka sümmeetrilised. Seejuures peaksid riikide reguleerivad asutused tegutsema järgmiselt.

| 2. | Tõhusate kulude hindamisel on soovitatav kasutada meetodit, mille puhul lähtutakse jooksvatest kuludest ja kasutatakse pikaajalistel lisakuludel (LRIC) põhinevat alt-üles modelleerimist. |
| --- | --- |

2.

Tõhusate kulude hindamisel on soovitatav kasutada meetodit, mille puhul lähtutakse jooksvatest kuludest ja kasutatakse pikaajalistel lisakuludel (LRIC) põhinevat alt-üles modelleerimist.

| 3. | Tulemuste kontrollimiseks ja nende tõesuse suurendamiseks võivad riikide reguleerivad asutused võrrelda alt-üles koostatud mudeliga saavutatud tulemusi nende tulemustega, mis saadakse kontrollitud andmetele tugineva ülalt-alla mudeli kasutamisel, ning teha vastavaid parandusi. |
| --- | --- |

3.

Tulemuste kontrollimiseks ja nende tõesuse suurendamiseks võivad riikide reguleerivad asutused võrrelda alt-üles koostatud mudeliga saavutatud tulemusi nende tulemustega, mis saadakse kontrollitud andmetele tugineva ülalt-alla mudeli kasutamisel, ning teha vastavaid parandusi.

| 4. | Kulumudel peaks põhinema tõhusal tehnoloogial, mis on kättesaadav ajavahemikul, mida mudel hõlmab. Seega võiks nii püsi- kui ka mobiilivõrkude põhivõrk põhimõtteliselt olla järgmise põlvkonna võrk. Mobiilivõrkude osa, mille kaudu toimub võrgule juurdepääs, peaks kasutama nii teise kui ka kolmanda põlvkonna võrgu elemente. |
| --- | --- |

4.

Kulumudel peaks põhinema tõhusal tehnoloogial, mis on kättesaadav ajavahemikul, mida mudel hõlmab. Seega võiks nii püsi- kui ka mobiilivõrkude põhivõrk põhimõtteliselt olla järgmise põlvkonna võrk. Mobiilivõrkude osa, mille kaudu toimub võrgule juurdepääs, peaks kasutama nii teise kui ka kolmanda põlvkonna võrgu elemente.

| 5. | Käesolevas soovituses määratletakse kulukategooriad järgmiselt:






  a) | „lisakulud” – kulud, mida on võimalik vältida, kui vastavat juurdekasvu enam ei toimu (tuntud ka välditavate kuludena); |
| --- | --- | --- |

5.

Käesolevas soovituses määratletakse kulukategooriad järgmiselt:

a)

„lisakulud” – kulud, mida on võimalik vältida, kui vastavat juurdekasvu enam ei toimu (tuntud ka välditavate kuludena);

| b) | „liiklusest tulenevad kulud” – kõik püsi- ja muutuvkulud, mis suurenevad, kui liiklus võrgus suureneb. |
| --- | --- |

b)

„liiklusest tulenevad kulud” – kõik püsi- ja muutuvkulud, mis suurenevad, kui liiklus võrgus suureneb.

| 6. | LRIC mudelis tuleks asjakohast juurdekasvu määratleda kolmandatele isikutele osutatava häälkõne lõpetamise hulgiteenusena. Seega peaksid riikide reguleerivad asutused lisakulude hindamisel välja selgitama, mil määral erinevad kõiki teenuseliike pakkuva operaatori pikaajalised kogukulud sama operaatori niisugustest pikaajalistest kuludest, mis ei sisalda kõne lõpetamise hulgiteenuste osutamise kulusid kolmandatele isikutele. Tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid ja liiklusest sõltumatuid kulusid, kusjuures viimaseid ei arvestata kõne lõpetamise hulgihinna arvutamisel. Asjakohase lisakulu väljaselgitamiseks soovitatakse meetodit, mille puhul selgitatakse kõigepealt välja niisugused liiklusest tulenevad kulud, mis on seotud muude teenuste kui häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega, ning seejärel määratakse kindlaks vaid häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega seotud liiklusest tulenevad jääkkulud. See tähendab, et reguleeritava häälkõne lõpetamise teenuse puhul selgitatakse välja vaid niisugused kulud, mida enam ei tekiks, kui kolmandatele isikutele ei osutataks häälkõne lõpetamise hulgiteenust. Lisas käsitletakse põhjalikumalt põhimõtteid, mille alusel arvutatakse välja juurdekasv, mis tuleneb püsi- ja mobiilivõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisest. |
| --- | --- |

6.

LRIC mudelis tuleks asjakohast juurdekasvu määratleda kolmandatele isikutele osutatava häälkõne lõpetamise hulgiteenusena. Seega peaksid riikide reguleerivad asutused lisakulude hindamisel välja selgitama, mil määral erinevad kõiki teenuseliike pakkuva operaatori pikaajalised kogukulud sama operaatori niisugustest pikaajalistest kuludest, mis ei sisalda kõne lõpetamise hulgiteenuste osutamise kulusid kolmandatele isikutele. Tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid ja liiklusest sõltumatuid kulusid, kusjuures viimaseid ei arvestata kõne lõpetamise hulgihinna arvutamisel. Asjakohase lisakulu väljaselgitamiseks soovitatakse meetodit, mille puhul selgitatakse kõigepealt välja niisugused liiklusest tulenevad kulud, mis on seotud muude teenuste kui häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega, ning seejärel määratakse kindlaks vaid häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega seotud liiklusest tulenevad jääkkulud. See tähendab, et reguleeritava häälkõne lõpetamise teenuse puhul selgitatakse välja vaid niisugused kulud, mida enam ei tekiks, kui kolmandatele isikutele ei osutataks häälkõne lõpetamise hulgiteenust. Lisas käsitletakse põhjalikumalt põhimõtteid, mille alusel arvutatakse välja juurdekasv, mis tuleneb püsi- ja mobiilivõrkudes häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisest.

| 7. | Võimaluse korral soovitatakse varade amortisatsiooni arvutamiseks kasutada majandusliku amortisatsiooni meetodit. |
| --- | --- |

7.

Võimaluse korral soovitatakse varade amortisatsiooni arvutamiseks kasutada majandusliku amortisatsiooni meetodit.

| 8. | Operaatori mudeli loomisel tema asjakohase efektiivse mastaabi üle otsustamisel peaksid riikide reguleerivad asutused lähtuma lisas esitatud püsi- ja mobiilivõrkude asjakohase efektiivse mastaabi määratlemise põhimõtetest. |
| --- | --- |

8.

Operaatori mudeli loomisel tema asjakohase efektiivse mastaabi üle otsustamisel peaksid riikide reguleerivad asutused lähtuma lisas esitatud püsi- ja mobiilivõrkude asjakohase efektiivse mastaabi määratlemise põhimõtetest.

| 9. | Kui tõhusate kulude määra arvestamisel kaldutakse kõrvale eespool nimetatud põhimõtetest, tuleks seda põhjendada niisuguste paratamatute kuluerinevustega, mis ei sõltu asjaomastest operaatoritest. Mobiilikõne lõpetamise turgudel võib niisuguseid paratamatuid hinnaerinevusi põhjustada sagedusala ebaühtlane jaotus. Kui kulumudel sisaldab kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamiseks täiendava sagedusala omandamist, peaksid riikide reguleerivad asutused paratamatud hinnaerinevused korrapäraselt läbi vaatama, arvestades muu hulgas seda, kas tulevikus võidakse turupõhiste mehhanismidega eraldada täiendavaid sagedusalasid, mis võib vähendada olemasolevast sageduste jaotusest tulenevat hinnaerinevust, või kas hilisemate turuletulijate suhteline kuluhalvemus väheneb sedamööda, kuidas nende tegevus laieneb. |
| --- | --- |

9.

Kui tõhusate kulude määra arvestamisel kaldutakse kõrvale eespool nimetatud põhimõtetest, tuleks seda põhjendada niisuguste paratamatute kuluerinevustega, mis ei sõltu asjaomastest operaatoritest. Mobiilikõne lõpetamise turgudel võib niisuguseid paratamatuid hinnaerinevusi põhjustada sagedusala ebaühtlane jaotus. Kui kulumudel sisaldab kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamiseks täiendava sagedusala omandamist, peaksid riikide reguleerivad asutused paratamatud hinnaerinevused korrapäraselt läbi vaatama, arvestades muu hulgas seda, kas tulevikus võidakse turupõhiste mehhanismidega eraldada täiendavaid sagedusalasid, mis võib vähendada olemasolevast sageduste jaotusest tulenevat hinnaerinevust, või kas hilisemate turuletulijate suhteline kuluhalvemus väheneb sedamööda, kuidas nende tegevus laieneb.

| 10. | Kui tõendatakse, et alla minimaalse efektiivse mastaabi tegutseva uue mobiiliturule tulija teenuseühiku lisakulud on suuremad kui mudelina kasutatava operaatori kulud, võivad riikide reguleerivad asutused, olles kindlaks teinud, et jaemüügiturul esineb takistusi turuletulekul ja laienemisel, kehtestada üleminekuperioodi, mille jooksul need suuremad kulud teenitakse tagasi reguleeritavate lõpetamistasudega. Ükski asjaomane üleminekuperiood ei tohiks olla pikem kui neli aastat pärast turuletulekut. |
| --- | --- |

10.

Kui tõendatakse, et alla minimaalse efektiivse mastaabi tegutseva uue mobiiliturule tulija teenuseühiku lisakulud on suuremad kui mudelina kasutatava operaatori kulud, võivad riikide reguleerivad asutused, olles kindlaks teinud, et jaemüügiturul esineb takistusi turuletulekul ja laienemisel, kehtestada üleminekuperioodi, mille jooksul need suuremad kulud teenitakse tagasi reguleeritavate lõpetamistasudega. Ükski asjaomane üleminekuperiood ei tohiks olla pikem kui neli aastat pärast turuletulekut.

| 11. | Käesolev soovitus ei piira nende varasemate reguleerivate otsuste kohaldamist, mida riikide reguleerivad asutused on teinud käesolevas soovituses käsitletavas valdkonnas. Olenemata sellest peaksid riikide reguleerivad asutused tagama, et 31. detsembriks 2012 rakendatakse kulutõhusaid ja sümmeetrilisi lõpetamistasusid, arvestades punktides 9 ja 10 nimetatud paratamatuid kuluerinevusi. |
| --- | --- |

11.

Käesolev soovitus ei piira nende varasemate reguleerivate otsuste kohaldamist, mida riikide reguleerivad asutused on teinud käesolevas soovituses käsitletavas valdkonnas. Olenemata sellest peaksid riikide reguleerivad asutused tagama, et 31. detsembriks 2012 rakendatakse kulutõhusaid ja sümmeetrilisi lõpetamistasusid, arvestades punktides 9 ja 10 nimetatud paratamatuid kuluerinevusi.

| 12. | Erandlikel asjaoludel, kui riigi reguleeriv asutus ei suuda eelkõige vahendite vähesuse tõttu õigeks ajaks luua soovitatavat kulumudelit ja ta suudab tõendada, et mõnel muul viisil kui jooksvatel kuludel põhineval LRIC-meetodil koostatud alt-üles mudeli alusel on võimalik saada tulemusi, mis vastavad käesoleva soovitusega ettenähtud tulemustele, ning saavutada samasugune tõhusus kui konkurentsituru puhul, võib ta kaaluda mõnele muule mudelile vastavate, kuni 1. juulini 2014 kehtivate ajutiste hindade kehtestamist. Kui riikide reguleerivatel asutustel, kellel on ebapiisavalt vahendeid, on objektiivselt üle jõu käiv kohaldada soovitatavat meetodit pärast nimetatud kuupäeva, võivad asjaomased riikide reguleerivad asutused jätkata alternatiivse meetodi kasutamist kuni käesoleva soovituse läbivaatamise kuupäevani, kui riikide reguleerivate asutuste ja Euroopa Komisjoni ning järelevalveameti vahelise koostöö jaoks loodud ja asjakohaseid töörühmi hõlmav asutus ei paku piisavalt praktilist abi ja suuniseid, et tulla toime piiratud vahenditega ja eelkõige soovitatava meetodi rakendamise kuludega. Alternatiivsest meetodist tulenev mis tahes tasu ei tohi olla suurem kui niisuguste lõpetamistasude keskmine väärtus, mille riikide reguleerivad asutused on kehtestanud soovitatava meetodi alusel. |
| --- | --- |

12.

Erandlikel asjaoludel, kui riigi reguleeriv asutus ei suuda eelkõige vahendite vähesuse tõttu õigeks ajaks luua soovitatavat kulumudelit ja ta suudab tõendada, et mõnel muul viisil kui jooksvatel kuludel põhineval LRIC-meetodil koostatud alt-üles mudeli alusel on võimalik saada tulemusi, mis vastavad käesoleva soovitusega ettenähtud tulemustele, ning saavutada samasugune tõhusus kui konkurentsituru puhul, võib ta kaaluda mõnele muule mudelile vastavate, kuni 1. juulini 2014 kehtivate ajutiste hindade kehtestamist. Kui riikide reguleerivatel asutustel, kellel on ebapiisavalt vahendeid, on objektiivselt üle jõu käiv kohaldada soovitatavat meetodit pärast nimetatud kuupäeva, võivad asjaomased riikide reguleerivad asutused jätkata alternatiivse meetodi kasutamist kuni käesoleva soovituse läbivaatamise kuupäevani, kui riikide reguleerivate asutuste ja Euroopa Komisjoni ning järelevalveameti vahelise koostöö jaoks loodud ja asjakohaseid töörühmi hõlmav asutus ei paku piisavalt praktilist abi ja suuniseid, et tulla toime piiratud vahenditega ja eelkõige soovitatava meetodi rakendamise kuludega. Alternatiivsest meetodist tulenev mis tahes tasu ei tohi olla suurem kui niisuguste lõpetamistasude keskmine väärtus, mille riikide reguleerivad asutused on kehtestanud soovitatava meetodi alusel.

| 13. | Käesolev soovitus vaadatakse läbi kooskõlas komisjoni soovituses 2009/396/EÜ (Euroopa Liidus püsiliini- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta) edaspidi tehtavate muudatustega. |
| --- | --- |

13.

Käesolev soovitus vaadatakse läbi kooskõlas komisjoni soovituses 2009/396/EÜ (Euroopa Liidus püsiliini- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta) edaspidi tehtavate muudatustega.

| 14. | Käesolev soovitus on adresseeritud EFTA riikidele. |
| --- | --- |

14.

Käesolev soovitus on adresseeritud EFTA riikidele.

Brüssel, 13. aprill 2011

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja kohusetäitja

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Vastab Euroopa Komisjoni 7. mai 2009. aasta soovitusele 2009/396/EÜ Euroopa Liidus püsiliini- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta (ELT L 124, 20.5.2009, lk 67), mida on kohandatud EMP lepinguga.

1

(2)  Edaspidi „järelevalveamet”.

2

(3)  Edaspidi „EMP leping”.

3

(4)  ELT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

(5)  ELT L 200, 30.7.2002, lk 38.

5

(6)  EMP Ühiskomitee otsus nr 10/2004 (ELT L 116, 22.4.2004, lk 58, ja EMP kaasanne nr 20, 22.4.2004, lk 13), mis jõustus 7. veebruaril 2004.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

7

(8)  EMP Ühiskomitee otsus nr 11/2004 (ELT L 116, 22.4.2004, lk 60, ja EMP kaasanne nr 20, 22.4.2004, lk 14), mis jõustus 1. novembril 2004.

8

(9)  ELT L 266, 11.10.2005, lk 64.

9

(10)  EMP Ühiskomitee otsus nr 84/2008 (ELT L 280, 23.10.2008, lk 18, ja EMP kaasanne nr 64, 23.10.2008, lk 11), mis jõustus 5. juulil 2008.

10

---

LISA

Püsivõrkude kõne lõpetamise hulgihinna arvutamise põhimõtted

Kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamise lisakulud (see tähendab välditavad kulud) on kõiki teenuseliike pakkuva operaatori kõikide pikaajaliste kulude erinevus sama operaatori kõikidest kuludest ilma kolmandatele isikutele kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamiseta.

Kulude õigeks jaotamiseks tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid ja liiklusest sõltumatuid kulusid. Kõne lõpetamise hulgihinna arvutamisel jäetakse liiklusest sõltumatud kulud arvestamata. Lõpetamisteenuse osutamisest tuleneva juurdekasvu puhul tuleks arvestada ainult neid liiklusest tulenevaid kulusid, mida ei tekiks, kui kõne lõpetamise hulgiteenust ei osutataks. Nende välditavate kulude suurust võib arvutada nii, et kõigepealt määratakse kindlaks muude teenuste kui kõne lõpetamise hulgiteenuse (näiteks kõne algatamine, andmesideteenused, IP-televisioon jm) osutamisega seotud liiklusest tulenevad kulud ja kõne lõpetamise hulgiteenuse puhul määratakse kindlaks vaid liiklusest tulenevad jääkkulud.

Liiklusest tulenevad ja liiklusest sõltumatud kulud eraldatakse tavaliselt esimeses punktis, kus toimub liikluse koondumine. Kanalikommutatsiooniga üldkasutatava telefonivõrgu puhul on selleks tavaliselt (kaug)vahejaotuspunktis oleva liinikaardi peajaotaja poolne osa. Lairiba järgmise põlvkonna võrguga samaväärne on liinikaart DSLAM/MSAN-is (1). Kui DSLAM/MSAN on paigutatud kaablikappi, tuleb välja selgitada, kas kapi ja peajaotla vaheline kliendiliin on ühiskasutuses ja tuleks paigutada liiklusest sõltuvate kulude kategooriasse; sel juhul on kaablikapp punktiks, kus eraldatakse liiklusest tulenevad ja liiklusest sõltumatud kulud. Kui häälkõne lõpetamise teenusele, olenemata kasutatavast tehnoloogiast, on eraldatud teatav läbilaskevõimsus, on eralduspunktiks (kaug)vahejaotuspunkt.

Eespool kirjeldatud lähenemisviisi puhul kuuluvad lõpetamisteenuse osutamisest tuleneva kulude juurdekasvu hulka näiteks võrgu läbilaskevõime suurendamine, mis on vajalik lõpetamise hulgiteenuse osutamisega seotud täiendava liikluse (näiteks täiendava võrgu infrastruktuuri ehitamine, kuna kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega seotud täiendava liiklusega toimetulemiseks tuleb suurendada läbilaskevõimet) edastamiseks, ja kolmandatele isikutele kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega otseselt seotud täiendavad ärikulud.

Kulumudeli koostamisel operaatori efektiivse mastaabi kindlakstegemiseks peaksid riikide reguleerivad asutused arvestama, et püsivõrgu operaatoritel on võimalik ehitada võrk teatavates piirkondades ning keskenduda suuremahulistele liinidele ja/või üürida vajalikku sisendit turgu valitsevalt operaatorilt. Seega peaksid riikide reguleerivad asutused mudelina kasutatava operaatori efektiivse mastaabi kindlaksmääramisel lähtuma vajadusest toetada edukat turuletulemist, pidades samal ajal silmas, et teatavatel tingimustel on väiksemate operaatoritel võimalik väiksemates piirkondades tegutseda väiksemate ühikukuludega. Lisaks võib eeldada, et väiksemad operaatorid, kellel puuduvad ulatuslikumates piirkondades tegutsevate suurte operaatorite mastaabieelised, ei ole ise lõpetamisteenuse pakkujad, vaid ostavad hulgiteenust sisse.

Mobiilivõrkude kõne lõpetamise hulgihinna arvutamise põhimõtted

Kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamise lisakulud (see tähendab välditavad kulud) on kõiki teenuseliike pakkuva operaatori kõikide pikaajaliste kulude erinevus kolmandatele isikutele kõne lõpetamise teenust mittepakkuva operaatori kõikidest pikaajalistest kuludest.

Kulude õigeks jaotamiseks tuleb eristada liiklusest tulenevaid kulusid ja liiklusest sõltumatuid kulusid. Kõne lõpetamise hulgihinna arvutamisel jäetakse liiklusest sõltumatud kulud arvestamata. Lõpetamisteenuse osutamisest tuleneva juurdekasvu puhul tuleks arvestada ainult neid liiklusest tulenevaid kulusid, mida ei tekiks, kui kõne lõpetamise hulgiteenust ei osutataks. Nende välditavate kulude suurust võib arvutada nii, et kõigepealt määratakse kindlaks muude teenuste kui kõne lõpetamise hulgiteenuse (näiteks kõne algatamine, SMS, MMS jm) osutamisel tekkivad liiklusest tulenevad kulud ja häälkõne lõpetamise hulgiteenuse puhul määratakse kindlaks vaid liiklusest tulenevad jääkkulud.

Mobiiltelefoni ja SIM-kaardi soetamise kulud ei ole liiklusest tulenevad kulud ja neid ei tohiks häälkõne lõpetamise hulgiteenuse kulumudelites arvestada.

Leviala on kõige parem kirjeldada suutlikkuse või võimalusena võrgu mis tahes punktist mis tahes ajal helistada, ning läbilaskevõime näol on tegemist liikluse suurenemiseks vajalike võrgu lisakuludega. Vajadus tagada klientidele niisugune levi tekitab liiklusest sõltumatuid kulusid, mida ei tohiks arvestada kõne lõpetamise hulgiteenusest tuleneva juurdekasvuna. Kulumudel peaks kajastama seda, et väljakujunenud mobiilsideturule investeerimise eesmärk on eeskätt läbilaskevõime suurendamine ja uute teenuste väljatöötamine. Seega ei tohiks häälkõne lõpetamise hulgiteenuse lisakulu arvutamisel arvestada levialaga seotud kulusid, kuid arvestada tuleks läbilaskevõime suurendamisega seotud kulusid niivõrd, kuivõrd neid põhjustab häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamine.

Klientidele jaeteenuste osutamisel tekkivaid sagedusala kasutamisest (sagedusala hoidmise ja kasutamise luba) tingitud kulusid mõjutab esialgu klientide arv ja seega ei olene need kulud liiklusest ja neid ei tohiks arvestada kõne lõpetamise hulgiteenusest tuleneva juurdekasvuna. Võimaluse korral tuleks tulevikule orienteeritud alternatiivkuludena arvestada kulusid, mida tingib sagedusala laiendamine täiendava läbilaskevõime (mis ületab klientidele jaeteenuse osutamiseks vajalikku miinimumi) loomiseks, et tulla toime häälkõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega seotud liikluse suurenemisega.

Eespool kirjeldatud lähenemisviisi puhul kuuluvad lõpetamisteenuse osutamisest tuleneva kulude juurdekasvu hulka näiteks võrgu läbilaskevõime suurendamine selleks, et tulla toime hulgiteenuse osutamisega seotud täiendava liiklusega (näiteks täiendava võrgu infrastruktuuri ehitamine, kuna hulgiteenuse osutamisega seotud täiendava liiklusega toimetulemiseks tuleb suurendada läbilaskevõimet). Nende võrgukulude hulka võib kuuluda kolmandate isikute kõnelõpetamise liikluse edastamiseks otseselt vajalike uute mobiilsidevõrgu keskjaamade ehitamine ja magistraalvõrgu infrastruktuuri rajamine. Juhtudel kus teatavaid võrguelemente, nagu näiteks kärgvõrgu tugijaamasid ja mobiilsidevõrgu tugijaamasid (BTS), jagatakse kõne algatamise ja lõpetamise eesmärgil, arvestatakse neid elemente lõpetamisteenuse kulumudeli koostamisel määral, mil neid elemente on lisatud kolmandate isikute täiendava kõnelõpetamisliikluse edastamiseks. Kulumudeli koostamisel arvestatakse ka kolmandatele isikutele kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamiseks vajaliku täiendava sagedusalaga seotud kulusid ja täiendavaid ärikulusid. Seega ei arvestata levialaga seotud kulusid, vältimatuid ärikulusid ega jaekaubanduskulusid.

Arvestades turuosade dünaamikat paljudes EMP riikides, soovitatakse kulumudeli koostamiseks vajaliku minimaalse efektiivse mastaabi kindlaksmääramisel võtta aluseks 20 % suurune turuosa. Eeldatavalt püüavad mobiilioperaatorid pärast turuletulemist suurendada tõhusust ja tulu ning suudavad seega hõivata vähemalt 20 % suuruse turuosa. Kui riigi reguleeriv asutus saab tõendada, et asjaomase EFTA riigi turutingimuste puhul on minimaalne efektiivne mastaap teistsugune, võib ta soovitatavast lähenemisviisist kõrvale kalduda.

---

(1)  Digital Subscriber Line Access Multiplexer/Multi-Service Access Node – digitaalse abonendiliini pöördusmultiplekser / hulgiteenuse pöördussõlm.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/12

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

2012/C 340/05

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AST/124/12 – Leedu keele (LT) korrektorid

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 8. novembri 2012. aasta väljaandes C 340 A ainult leedu keeles.

Lisateavet saab EPSO veebisaidilt http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.11.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 340/13

---

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta

2012/C 340/06

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) edaspidi „algmäärus”) artikli 10 kohase kaebuse, milles väidetakse, et teatavaid Hiina Rahvavabariigist pärit (2) kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) importimist subsideeritakse ja et see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 26. septembril 2012. aastal EU ProSun (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kes moodustavad 25 % liidu toodangust kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide puhul.

2.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode on kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Elementide ja plaatide paksus ei ületa 400 μm (edaspidi „uurimisalune toode”).

Uurimisalune toode ei hõlma järgmisi tootetüüpe:

| — | päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid; |
| --- | --- |

—

päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid;

| — | kilest fotoelektrilised tooted; |
| --- | --- |

—

kilest fotoelektrilised tooted;

| — | kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on elektriseadmetesse püsivalt integreeritud, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit. |
| --- | --- |

—

kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on elektriseadmetesse püsivalt integreeritud, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit.

3.   Väidetav subsideerimine

Väidetavalt subsideeritav toode on Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurimisalune toode, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 alla. CN-koodid on esitatud üksnes informatsiooniks.

Väidetakse, et Hiina Rahvavabariigist pärit uurimisaluse toote tootjad on saanud mitmesuguseid Hiina Rahvavabariigi valitsuse pakutud subsiidiume.

Subsiidiumide hulka kuuluvad muu hulgas päikesepaneele tootvatele ettevõtetele antavad sooduslaenud (nt sooduslaenud ja krediidiliinid riigile kuuluvatest äripankadest ja valitsemissektori pankadest, ekspordikrediidi subsiidiumiprogrammid, ekspordigarantiid, keskkonnasäästlike tehnoloogiate kindlustus, juurdepääsu lubamine avamere valdusettevõtjatele, valitsuse tehtavad laenu tagasimaksed), toetusprogrammid (nt eksporttoodete teadusuuringute ja arendamise fond, subsiidiumid „Tuntud kaubamärgid” ja „Maailma kõige edukamad Hiina kaubamärgid”, Guangdongi provintsi tööstuse välismaale laienemise vahendid, näidisprogramm „Golden Sun”) valitsusepoolsetes kaubatarnetes tegelikust maksumusest vähem tasumine (nt polüsilikooni, pressitud alumiiniumi, klaasi, energia ja maa eest), otsesed maksuvabastus- ja maksuvähendusprogrammid (nt tulumaksuvabastus või -vähendus programmi „kaks aastat ilma maksudeta, kolm aastat pool maksudest” raames, tulumaksuvabastus ekspordile keskendunud välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, tulumaksu vähendamine välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, kes asuvad teatavas geograafilises asukohas, kohalik tulumaksuvabastus või -vähendus tootlikele välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, tulumaksuvähendus Hiinas toodetud varustuse ostmise eest välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, maksude tasaarvestused teadus- ja arendustegevuse puhul välisinvesteeringutel põhinevates ettevõtetes, tulumaksutagastus välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete kasumi reinvesteerimiseks ekspordile orienteeritud ettevõtetes, tulumaksusoodustus uue või kõrgtehnoloogilise tööstusena tunnustatud välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, maksuvähendused kindlaksmääratud projektidega seotud uut või kõrgtehnoloogiat kasutavatele ettevõtetele, tulumaksusoodustused riigi kirdeosas paiknevatele ettevõtetele, Guangdongi provintsi maksuprogrammid) ning kaudsed maksustamise ja imporditolli programmid (nt käibemaksuvabastus imporditud varustuse kasutamise eest, Hiinast ostetud varustuse käibemaksu hüvitamine välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele, käibemaksu- ja tollimaksuvabastus väliskaubanduse arendamise programmi raames ostetud põhivarale).

Väidetakse, et eespool nimetatud kavad on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb Hiina Rahvavabariigi valitsuse või muude piirkondlike valitsuste (sealhulgas riiklike asutuste) rahaline toetus ja seeläbi kasu toetuse saajatele. Väidetavalt sõltuvad need eksporditegevusest ja/või kodumaiste kaupade eelistamisest importkaupadele ja/või piirduvad üksnes teatavate sektorite ja/või tüüpi ettevõtete ja/või asukohtadega ning on seega konkreetsed ja tasakaalustatavad.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, mille kohaselt uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogused ja hinnad avaldanud jätkuvalt negatiivset mõju liidu tööstusharu hinnatasemele ning selle tõttu on liidu tootmisharu finantsseisund oluliselt halvenenud.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad menetluse algatamist, ning algatab seega uurimise algmääruse artikli 10 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet subsideeritakse ning kas subsideerimine on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

Hiina Rahvavabariigi valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel.

On tähelepanekuid, et uurimisalune toode sisaldab sageli erinevatest riikidest pärit komponente ja osi. Seetõttu palutakse äriühingutel, kes tarnivad uurimisalust toodet Hiina Rahvavabariigist, kuid leiavad, et teatava osa või kogu kõnealuse ekspordi tollipäritolu ei ole Hiina Rahvavabariik, endast uurimise jaoks teada anda ning esitada kogu vajalik teave. Asjaomasest riigist eksporditava uurimisaluse toote päritolu uuritakse nii selle kui ka kõnealuse uurimise jooksul kogutava teabe valguses. Vajaduse korral võetakse vastu erisätted, näiteks algmääruse artikli 24 lõike 3 alusel.

5.1.   
  Subsideerimise kindlakstegemine

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (3) ja asjaomase riigi ametiasutused on kutsutud komisjoni uurimises osalema.

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.1.1.1.   Asjaomasest riigist pärit uuritavate eksportivate tootjate valimise kord

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate ilmset suurt arvu ja selleks et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportijate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 27 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate A lisas nõutud teabe.

Eksportivate tootjate valimi moodustamisel vajalikuks peetava teabe saamiseks võtab komisjon lisaks ühendust asjaomase riigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust iga teadaoleva eksportivate tootjate ühendusega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine on vajalik, võib selle aluseks valida suurima tüüpilise toodangu-, müügi- või ekspordimahu, mida on olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

Kõik valimisse valitud eksportivad tootjad ja asjaomase riigi ametiasutused peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Eksportivatele tootjatele saadetavas küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet eksportivate tootjate äriühingu(te) struktuuri, äriühingu(te) uurimisaluse tootega seotud tegevusala, äriühingu(te) kogumüügi ja uurimisaluse toote müügi kohta ning rahalise toetuse suuruse ja väidetava subsideerimise või subsiidiumikavade kaudu saadava kasu kohta.

Ametiasutustele saadetavas küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet väidetavate subsiidiumide või subsiidiumikavade, subsiidiumidega tegelevate asutuste, subsiidiumide andmise korra ja toimingute, õigusliku aluse, toetuse saamise kriteeriumide ning muude tingimuste, toetusesaajate ja nende rahalise toetuse suuruse ning saadava kasu kohta.

Ilma et see piiraks algmääruse artikli 28 kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevana (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportijate impordile määratav võimalik tasakaalustav tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist subsiidiumimarginaali (4).

b)   Individuaalne subsiidiumimarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete subsiidiumimarginaalide kehtestamist. Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset subsiidiumimarginaali, peavad taotlema küsimustiku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Individuaalset subsiidiumimarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset subsiidiumimarginaali, kui näiteks eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.1.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (5)
   (6)

Asjaomases riigis asuvaid uurimisalust toodet liitu importivaid sõltumatuid importijaid kutsutakse käesolevas uurimises osalema.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 27 kohaselt.

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingu või äriühingute kohta käesoleva teate B lisas nõutud teabe.

Sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks peetava teabe saamiseks võib komisjon lisaks võtta ühendust kõigi teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjassepuutuvat teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud teave, mida nõuti eespool, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida liidus müüdud uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi, mida on ettenähtud aja jooksul mõistlikult võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja teadaolevatele importijate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevusalade kohta seoses uurimisaluse tootega ja uurimisaluse toote müügi kohta.

5.2.   
  Kahju kindlakstegemine ja liidu tootjate uurimine

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja hõlmab subsideeritud impordi mahu objektiivset hindamist, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud olulist kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid osalema komisjoni uurimises.

5.2.1.   Liidu tootjate uurimine

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud liidu tootjate suurt arvu ja selleks et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud mõistlikkuse piires vähendada uurimisse kaasatavate liidu tootjate arvu, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse algmääruse artikli 27 kohaselt.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud toimikus, millega huvitatud isikud võivad tutvuda. Huvitatud isikuid kutsutakse toimikuga tutvuma (selleks peavad nad komisjoniga ühendust võtma, kasutades punktis 5.6 esitatud kontaktandmeid). Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Uurimise jaoks vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud liidu tootjatele ja kõikidele teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Vastused küsimustikule tuleb esitada 37 päeva jooksul alates valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Küsimustikus nõutakse muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri ning finants- ja majandusliku olukorra kohta.

5.3.   
  Liidu huvide hindamise menetlus

Kui subsiidiumi ja sellega tekitatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt algmääruse artiklile 31 vastu otsus, kas subsiidiumivastaste meetmete võtmine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 31 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (piiratud) (7).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt algmääruse artikli 29 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita selle teabe kohta nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused elektrooniliselt (mittekonfidentsiaalsed esildised e-posti teel, konfidentsiaalsed esildised CD-R-il või DVD-l), märkida tuleb huvitatud isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber. Täidetud küsimustike juurde kuuluvad volikirjad, allkirjastatud tõendid ja nende täiendused tuleb esitada paberil, seega kas posti teel või käsipostiga allpool esitatud aadressil. Kui huvitatud isik ei saa esitada esildisi ja taotlusi elektroonilisel kujul, tuleb tal sellest vastavalt algmääruse artikli 28 lõikele 2 viivitamatult komisjonile teatada. Lisateavet sidepidamise kohta komisjoniga võivad huvitatud isikud saada kaubanduse peadirektoraadi veebisaidi vastavalt veebilehelt: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22985514 (vaid punktidega 3 ja 5.1.1 ning A lisaga seotud kirjavahetus)

+32 22956505 (muud küsimused)

E-post: trade-solar-subsidy@ec.europa.eu (vaid punktidega 3 ja 5.1.1 ning A lisaga seotud kirjavahetus)

trade-solar-injury@ec.europa.eu (muud küsimused)

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele andmetele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise esialgse etapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka ärakuulamiseks, mille juures on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu subsideerimine, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 lõpule 13 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 12 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

---

(1)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

(2)  Vaadake allpool punkti 5 viimast lõiku, kus on esitatud oluline teave äriühingutele, kes tarnivad uurimisalust toodet ELi Hiina Rahvavabariigist, kuid leiavad, et teatava osa või kogu kõnealuse ekspordi tollipäritolu ei ole Hiina Rahvavabariik.

(3)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(4)  Algmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt jäetakse arvestamata tasakaalustatavate subsiidiumide nullmäärad ja de minimis summad ning artiklis 28 osutatud asjaoludel kindlaks tehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summad.

(5)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku 1. lisa kõnealuste eksportivate tootjate kohta. Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid üksteisega seotuna ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(6)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muuks kui subsideerimise kindlakstegemiseks.

(7)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 (ELT L 188, 18.7.2009, lk 93) artiklile 29 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 12. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

A LISA

Image

Image

Image

---

B LISA

Image

Image

---