# Den Europæiske Unions C 380E/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2012.380.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 380E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang11. december 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2012.380.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 380E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang11. december 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 7. til 9. juni 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 240 E af 18.8.2011.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 7. juni 2011 |
| 2012/C 380E/01 | Transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemerEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer - EU's politik på kort og mellemlang sigt (2010/2208(INI)) | 1 |
| 2012/C 380E/02 | Internationale luftfartsaftaler efter LissabontraktatenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten (2010/2207(INI)) | 5 |
| | Onsdag den 8. juni 2011 |
| 2012/C 380E/03 | EU's syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om den foreløbige evaluering af EU’s syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2011/2043(INI)) | 9 |
| 2012/C 380E/04 | Handelsforbindelser mellem EU og CanadaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Canada | 20 |
| 2012/C 380E/05 | KreditvurderingsbureauerEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om kreditvurderingsbureauernes fremtidsperspektiver (2010/2302(INI)) | 24 |
| 2012/C 380E/06 | Garanti for uafhængige konsekvensanalyserEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om garanti for uafhængige konsekvensanalyser (2010/2016(INI)) | 31 |
| 2012/C 380E/07 | Socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvarEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar (2010/2205(INI)) | 39 |
| 2012/C 380E/08 | Instrument til finansiering af udviklingssamarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde: erfaringer og fremtidsperspektiver (2009/2149(INI)) | 51 |
| 2012/C 380E/09 | Løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet (2011/2013(INI)) | 59 |
| 2012/C 380E/10 | Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategienEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (2010/2234(INI)) | 67 |
| 2012/C 380E/11 | BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandringEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring (2010/2088(INI)) | 81 |
| 2012/C 380E/12 | Europæiske satellitnavigationsprogrammerEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om midtvejsrevision af de europæiske satellitnavigationsprogrammer: evaluering af gennemførelsen, fremtidige udfordringer og finansieringsperspektiver (2009/2226(INI)) | 84 |
| 2012/C 380E/13 | Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (2010/2211(INI)) | 89 |
| | Torsdag den 9. juni 2011 |
| 2012/C 380E/14 | Sudan og SydsudanEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Sudan og Sydsudan - situationen efter folkeafstemningen i 2011 | 120 |
| 2012/C 380E/15 | Topmøde mellem EU og RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland | 123 |
| 2012/C 380E/16 | Vildledende erhvervsvejvisereEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om vildledende udgivere af erhvervsvejvisere (andragende 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 m.fl.) | 128 |
| 2012/C 380E/17 | MadagaskarEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om situationen i Madagaskar | 129 |
| 2012/C 380E/18 | Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstraf | 132 |
| 2012/C 380E/19 | Ukraine: Sagerne vedrørende Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regeringEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 Europa-Parlamentets beslutning om Ukraine - sagerne om Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regering | 135 |
| 2012/C 380E/20 | Bekæmpelse af korruption i europæisk sportEuropa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i europæisk sport | 138 |
| 2012/C 380E/21 | Arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på CypernEuropa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern | 138 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 8. juni 2011 |
| 2012/C 380E/22 | FN's Generalforsamlings 66. samlingEuropa-Parlamentets henstilling af 8. juni 2011 til Rådet om FN's Generalforsamlings 66. samling (2011/2030(INI)) | 140 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2011-2012Mødeperioden fra den 7. til 9. juni 2011Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 240 E af 18.8.2011.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 7. juni 2011

2012/C 380E/01

Transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemerEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer - EU's politik på kort og mellemlang sigt (2010/2208(INI))

1

2012/C 380E/02

Internationale luftfartsaftaler efter LissabontraktatenEuropa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten (2010/2207(INI))

5

Onsdag den 8. juni 2011

2012/C 380E/03

EU's syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om den foreløbige evaluering af EU’s syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2011/2043(INI))

9

2012/C 380E/04

Handelsforbindelser mellem EU og CanadaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Canada

20

2012/C 380E/05

KreditvurderingsbureauerEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om kreditvurderingsbureauernes fremtidsperspektiver (2010/2302(INI))

24

2012/C 380E/06

Garanti for uafhængige konsekvensanalyserEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om garanti for uafhængige konsekvensanalyser (2010/2016(INI))

31

2012/C 380E/07

Socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvarEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar (2010/2205(INI))

39

2012/C 380E/08

Instrument til finansiering af udviklingssamarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde: erfaringer og fremtidsperspektiver (2009/2149(INI))

51

2012/C 380E/09

Løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivetEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet (2011/2013(INI))

59

2012/C 380E/10

Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategienEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (2010/2234(INI))

67

2012/C 380E/11

BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandringEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring (2010/2088(INI))

81

2012/C 380E/12

Europæiske satellitnavigationsprogrammerEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om midtvejsrevision af de europæiske satellitnavigationsprogrammer: evaluering af gennemførelsen, fremtidige udfordringer og finansieringsperspektiver (2009/2226(INI))

84

2012/C 380E/13

Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (2010/2211(INI))

89

Torsdag den 9. juni 2011

2012/C 380E/14

Sudan og SydsudanEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Sudan og Sydsudan - situationen efter folkeafstemningen i 2011

120

2012/C 380E/15

Topmøde mellem EU og RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland

123

2012/C 380E/16

Vildledende erhvervsvejvisereEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om vildledende udgivere af erhvervsvejvisere (andragende 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 m.fl.)

128

2012/C 380E/17

MadagaskarEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om situationen i Madagaskar

129

2012/C 380E/18

Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstraf

132

2012/C 380E/19

Ukraine: Sagerne vedrørende Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regeringEuropa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 Europa-Parlamentets beslutning om Ukraine - sagerne om Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regering

135

2012/C 380E/20

Bekæmpelse af korruption i europæisk sportEuropa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i europæisk sport

138

2012/C 380E/21

Arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på CypernEuropa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern

138

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 8. juni 2011

2012/C 380E/22

FN's Generalforsamlings 66. samlingEuropa-Parlamentets henstilling af 8. juni 2011 til Rådet om FN's Generalforsamlings 66. samling (2011/2030(INI))

140

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 7. juni 2011 |
| 2012/C 380E/23 | Anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ immunitet (2010/2213(IMM)) | 152 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 7. juni 2011

2012/C 380E/23

Anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ immunitet (2010/2213(IMM))

152

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 7. juni 2011 |
| 2012/C 380E/24 | Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SV)Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om den foreslåede udnævnelse af H.G. Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0103/2011 - 2011/0803(NLE)) | 154 |
| 2012/C 380E/25 | Dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (KOM(2010)0544 - C7-0316/2010 - 2010/0272(COD)) | 155 |
| P7_TC1-COD(2010)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande | 155 |
| 2012/C 380E/26 | Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kroatien om Republikken Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (11633/2010 - C7-0026/2011 - 2010/0011(NLE)) | 156 |
| 2012/C 380E/27 | Afgifter på tunge godskøretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (15145/1/2010 - C7-0045/2011 - 2008/0147(COD)) | 156 |
| P7_TC2-COD(2008)0147Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer | 157 |
| BILAG | 157 |
| 2012/C 380E/28 | Europæiske miljøøkonomiske regnskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (KOM(2010)0132 - C7-0092/2010 - 2010/0073(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2010)0073Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber | 159 |
| | Onsdag den 8. juni 2011 |
| 2012/C 380E/29 | Anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (14142/2010 - C7-0369/2010 - 2010/0820(NLE)) | 160 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 7. juni 2011

2012/C 380E/24

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SV)Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om den foreslåede udnævnelse af H.G. Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0103/2011 - 2011/0803(NLE))

154

2012/C 380E/25

Dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (KOM(2010)0544 - C7-0316/2010 - 2010/0272(COD))

155

P7_TC1-COD(2010)0272Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande

155

2012/C 380E/26

Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kroatien om Republikken Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (11633/2010 - C7-0026/2011 - 2010/0011(NLE))

156

2012/C 380E/27

Afgifter på tunge godskøretøjer ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (15145/1/2010 - C7-0045/2011 - 2008/0147(COD))

156

P7_TC2-COD(2008)0147Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

157

BILAG

157

2012/C 380E/28

Europæiske miljøøkonomiske regnskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (KOM(2010)0132 - C7-0092/2010 - 2010/0073(COD))

158

P7_TC1-COD(2010)0073Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber

159

Onsdag den 8. juni 2011

2012/C 380E/29

Anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (14142/2010 - C7-0369/2010 - 2010/0820(NLE))

160

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2011-2012 Mødeperioden fra den 7. til 9. juni 2011 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 240 E af 18.8.2011. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 7. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/1

---

Tirsdag den 7. juni 2011Transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer

P7_TA(2011)0250

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om transportmæssige anvendelser af de verdensomspændende satellitnavigationssystemer - EU's politik på kort og mellemlang sigt (2010/2208(INI))

2012/C 380 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2010 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) (KOM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. juni 2010 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) (KOM(2010)0308),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. oktober 2010 om denne handlingsplan (14146/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. oktober 2010 om denne handlingsplan (14146/2010),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Europa 2020-flagskibsinitiativ - Innovation i EU" (KOM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2010 til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen "Europa 2020-flagskibsinitiativ - Innovation i EU" (KOM(2010)0546),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 18. januar 2011 til Europa-Parlamentet og Rådet "Midtvejsevaluering af de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation" (KOM(2011)0005), hvori det anføres, at det er nødvendigt med betydelig finansiering for at færdiggøre infrastrukturen til satellitnavigation, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 18. januar 2011 til Europa-Parlamentet og Rådet "Midtvejsevaluering af de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation" (KOM(2011)0005), hvori det anføres, at det er nødvendigt med betydelig finansiering for at færdiggøre infrastrukturen til satellitnavigation,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (2),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 8. december 2006 om satellitnavigationsapplikationer (KOM(2006)0769), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 8. december 2006 om satellitnavigationsapplikationer (KOM(2006)0769),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 af 22. september 2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur, om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 af 22. september 2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur, om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. januar 2004 om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om statusrapport om Galileo-programmet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. januar 2004 om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om statusrapport om Galileo-programmet (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0084/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0084/2011),

| A. | der henviser til, at GNSS-applikationer nu er et centralt og uundværligt element for aktiviteterne i alle transportsektorer, og til, at transporten bliver sikrere, mere miljøvenlig og økonomisk, når applikationerne virker effektivt, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at GNSS-applikationer nu er et centralt og uundværligt element for aktiviteterne i alle transportsektorer, og til, at transporten bliver sikrere, mere miljøvenlig og økonomisk, når applikationerne virker effektivt,

| B. | der henviser til, at transportapplikationer mængdemæssigt udgør 20 % og værdimæssigt 44 % af alle GNSS-applikationer, og til, at sikkerhedsoperationer - først og fremmest knyttet til transport - udgør yderligere 5 %, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at transportapplikationer mængdemæssigt udgør 20 % og værdimæssigt 44 % af alle GNSS-applikationer, og til, at sikkerhedsoperationer - først og fremmest knyttet til transport - udgør yderligere 5 %,

| C. | der henviser til, at EU ikke til evig tid kan være afhængig af systemer, der oprindeligt er blevet udviklet af andre lande til andre formål, som basis for den grundlæggende infrastruktur, der er nødvendig for driften af GNSS, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU ikke til evig tid kan være afhængig af systemer, der oprindeligt er blevet udviklet af andre lande til andre formål, som basis for den grundlæggende infrastruktur, der er nødvendig for driften af GNSS,

| D. | der henviser til, at den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (Egnos) er et selvstændigt system, der skal supplere GPS, og som er afhængigt af tilstedeværelsen af GPS-signaler for at kunne foretage beregninger og rettelser; der henviser til, at der ikke vil være noget fuldstændigt uafhængigt GNSS, før Galileo bliver taget i anvendelse, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (Egnos) er et selvstændigt system, der skal supplere GPS, og som er afhængigt af tilstedeværelsen af GPS-signaler for at kunne foretage beregninger og rettelser; der henviser til, at der ikke vil være noget fuldstændigt uafhængigt GNSS, før Galileo bliver taget i anvendelse,

| E. | der henviser til, at det europæiske Egnos-system er udformet til at dække en omfattende og varieret efterspørgsel nu og i fremtiden fra Europas og hele verdens industrisektorer, f.eks. på transport-, sikkerheds- og sporingsområdet, i overensstemmelse med målsætningerne i den nye, mere proaktive europæiske industripolitik, og til, at det også er kompatibelt med GPS og det væsentligt mere præcise Galileo-system, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det europæiske Egnos-system er udformet til at dække en omfattende og varieret efterspørgsel nu og i fremtiden fra Europas og hele verdens industrisektorer, f.eks. på transport-, sikkerheds- og sporingsområdet, i overensstemmelse med målsætningerne i den nye, mere proaktive europæiske industripolitik, og til, at det også er kompatibelt med GPS og det væsentligt mere præcise Galileo-system,

| F. | der henviser til, at GNSS’ kommercielle transportapplikationer repræsenterer et voksende globalt marked, som man så vidt muligt bør sikre sig til fordel for europæisk industri og med henblik på skabelse af faglærte job, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at GNSS’ kommercielle transportapplikationer repræsenterer et voksende globalt marked, som man så vidt muligt bør sikre sig til fordel for europæisk industri og med henblik på skabelse af faglærte job,

| G. | der henviser til, at GNSS vil spille en afgørende rolle med hensyn til at støtte og fremme anvendelsen af intelligente transportsystemer (ITS), |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at GNSS vil spille en afgørende rolle med hensyn til at støtte og fremme anvendelsen af intelligente transportsystemer (ITS),

| H. | der henviser til, at udvikling af GNSS-applikationer og -tjenester er af væsentlig betydning for at sikre, at de infrastrukturinvesteringer, som Galileo medfører, udnyttes fuldt ud, og at Galileo-systemet udvikles til sin fulde kapacitet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udvikling af GNSS-applikationer og -tjenester er af væsentlig betydning for at sikre, at de infrastrukturinvesteringer, som Galileo medfører, udnyttes fuldt ud, og at Galileo-systemet udvikles til sin fulde kapacitet,

| I. | der henviser til, at investering i denne sektor har konsekvenser for alle EU’s politikker, og til, at udviklingen og anvendelsen af denne sektor vil få direkte indvirkning på gennemførelsen af Europa 2020-strategien og på udviklingen af det europæiske marked for GNSS-applikationer og -tjenesters potentiale og dermed skabe beskæftigelse og øge Europas konkurrenceevne, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at investering i denne sektor har konsekvenser for alle EU’s politikker, og til, at udviklingen og anvendelsen af denne sektor vil få direkte indvirkning på gennemførelsen af Europa 2020-strategien og på udviklingen af det europæiske marked for GNSS-applikationer og -tjenesters potentiale og dermed skabe beskæftigelse og øge Europas konkurrenceevne,

| J. | der henviser til, at GNSS- og Galileo-projekterne vil medføre en betydelig merværdi for europæisk industripolitik, og til, at det er nødvendigt at sikre disse projekters succes, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at GNSS- og Galileo-projekterne vil medføre en betydelig merværdi for europæisk industripolitik, og til, at det er nødvendigt at sikre disse projekters succes,

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) og den række af specifikke sektorrelaterede, lovgivningsmæssige og tværgående aktioner, der foreslås i meddelelsen; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om en handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS) og den række af specifikke sektorrelaterede, lovgivningsmæssige og tværgående aktioner, der foreslås i meddelelsen;

| 2. | er enig med Kommissionen i, at en målrettet handlingsplan på dette tidspunkt er den bedste mulighed for at sætte yderligere skub i udviklingen og anvendelsen af Egnos og Galileo, navnlig på transportområdet; understreger, at satellitnavigationssystemer bør sikre interoperabilitet mellem forskellige systemer (herunder konventionelle systemer) og desuden bør give mulighed for intermodal anvendelse inden for både passager- og godstransporttjenester; |
| --- | --- |

2.

er enig med Kommissionen i, at en målrettet handlingsplan på dette tidspunkt er den bedste mulighed for at sætte yderligere skub i udviklingen og anvendelsen af Egnos og Galileo, navnlig på transportområdet; understreger, at satellitnavigationssystemer bør sikre interoperabilitet mellem forskellige systemer (herunder konventionelle systemer) og desuden bør give mulighed for intermodal anvendelse inden for både passager- og godstransporttjenester;

| 3. | bemærker, at ud af de 15 sektorspecifikke forslag i handlingsplanen, er de ni direkte knyttet til transport, og de fleste af de andre er nødvendige for at understøtte de relevante transportapplikationer; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at ud af de 15 sektorspecifikke forslag i handlingsplanen, er de ni direkte knyttet til transport, og de fleste af de andre er nødvendige for at understøtte de relevante transportapplikationer;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at sikre hurtig certificering af Egnos til civil luftfart via de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at sikre hurtig certificering af Egnos til civil luftfart via de kompetente myndigheder;

| 5. | er enig i, at aktioner til fremme af anvendelsen af Egnos og Galileo inden for den civile luftfart er et strategisk krav i forbindelse med gennemførelse af SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum), navnlig for så vidt angår dets anvendelse til landingsprocedurer og i små lufthavne; |
| --- | --- |

5.

er enig i, at aktioner til fremme af anvendelsen af Egnos og Galileo inden for den civile luftfart er et strategisk krav i forbindelse med gennemførelse af SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum), navnlig for så vidt angår dets anvendelse til landingsprocedurer og i små lufthavne;

| 6. | beklager, at hele EU ikke i øjeblikket er dækket af Egnos, og opfordrer til, at det prioriteres at udvide Egnos-systemets dækning til det sydlige, østlige og sydøstlige Europa, således at det bliver muligt at anvende systemet i hele Europa inden for alle transportsektorer, og understreger betydningen af at sikre, at dækningen udvides til såvel MEDA-landene som til Mellemøsten og Afrika; |
| --- | --- |

6.

beklager, at hele EU ikke i øjeblikket er dækket af Egnos, og opfordrer til, at det prioriteres at udvide Egnos-systemets dækning til det sydlige, østlige og sydøstlige Europa, således at det bliver muligt at anvende systemet i hele Europa inden for alle transportsektorer, og understreger betydningen af at sikre, at dækningen udvides til såvel MEDA-landene som til Mellemøsten og Afrika;

| 7. | understreger GNSS’ betydning for udvikling af ITS; påpeger, at ITS kan skabe mere effektive, renere og sikrere transportløsninger, og at behørig gennemførelse af en række ITS-tjenester kræver fuldstændigt operationelle GNSS-systemer; |
| --- | --- |

7.

understreger GNSS’ betydning for udvikling af ITS; påpeger, at ITS kan skabe mere effektive, renere og sikrere transportløsninger, og at behørig gennemførelse af en række ITS-tjenester kræver fuldstændigt operationelle GNSS-systemer;

| 8. | støtter det synspunkt, at Egnos og Galileo kan yde et vigtigt bidrag til styring af landevejstrafikken, og at der er behov for en oplysningskampagne på dette område for at øge anvendelsen af de muligheder, det giver med hensyn til opkrævning af afgifter, eCall, online-reservation af sikre parkeringspladser til lastbiler samt realtidssporing, med henblik på at bidrage til en sikrere og mere miljøvenlig landevejstransport; |
| --- | --- |

8.

støtter det synspunkt, at Egnos og Galileo kan yde et vigtigt bidrag til styring af landevejstrafikken, og at der er behov for en oplysningskampagne på dette område for at øge anvendelsen af de muligheder, det giver med hensyn til opkrævning af afgifter, eCall, online-reservation af sikre parkeringspladser til lastbiler samt realtidssporing, med henblik på at bidrage til en sikrere og mere miljøvenlig landevejstransport;

| 9. | opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte de nødvendige lovgivningsmæssige forslag med henblik på at tilføre GNSS en merværdi med hensyn til sikkerhed inden for alle former for transport, navnlig landevejstransport, og bidrage til forbedret effektivitet i godstransporten; |
| --- | --- |

9.

opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte de nødvendige lovgivningsmæssige forslag med henblik på at tilføre GNSS en merværdi med hensyn til sikkerhed inden for alle former for transport, navnlig landevejstransport, og bidrage til forbedret effektivitet i godstransporten;

| 10. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at forstærke det industrielle samarbejde med tredjelande med henblik på at fremme udviklingen af Egnos- og Galileo-applikationer og -tjenester og deres interoperabilitet; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at forstærke det industrielle samarbejde med tredjelande med henblik på at fremme udviklingen af Egnos- og Galileo-applikationer og -tjenester og deres interoperabilitet;

| 11. | er enig i, at Kommissionen bør foretage en nøje vurdering af behovet for at ændre den eksisterende lovgivning om digitale fartskrivere med henblik på at sikre, at de muligheder for oplysninger om position og hastighed, som GNSS giver, anvendes på passende måde; |
| --- | --- |

11.

er enig i, at Kommissionen bør foretage en nøje vurdering af behovet for at ændre den eksisterende lovgivning om digitale fartskrivere med henblik på at sikre, at de muligheder for oplysninger om position og hastighed, som GNSS giver, anvendes på passende måde;

| 12. | er enig i, at GNSS kan yde et vigtigt bidrag til at øge sikkerhed og effektivitet inden for skibsfarten, og at Kommissionen bør tage skridt til at øge bevidstheden om og forbedre kendskabet til mulige GNSS-applikationer til anvendelse til søs og på de indre vandveje og til at få Egnos-baserede applikationer accepteret på IMO- og ICAO-niveau; |
| --- | --- |

12.

er enig i, at GNSS kan yde et vigtigt bidrag til at øge sikkerhed og effektivitet inden for skibsfarten, og at Kommissionen bør tage skridt til at øge bevidstheden om og forbedre kendskabet til mulige GNSS-applikationer til anvendelse til søs og på de indre vandveje og til at få Egnos-baserede applikationer accepteret på IMO- og ICAO-niveau;

| 13. | støtter Kommissionens hensigt om at iværksætte kampagner for at skabe større opmærksomhed hos de forskellige interesserede parter med henblik på at indgyde europæisk industri tillid til at investere i det kommercielle potentiale i EU's satellitnavigationsprojekter; |
| --- | --- |

13.

støtter Kommissionens hensigt om at iværksætte kampagner for at skabe større opmærksomhed hos de forskellige interesserede parter med henblik på at indgyde europæisk industri tillid til at investere i det kommercielle potentiale i EU's satellitnavigationsprojekter;

| 14. | opfordrer Kommissionen til effektiv gennemførelse af de markante bevidstgørelsesforanstaltninger, der er anført i handlingsplanen, med henblik på at sikre udbredt brug af Egnos i Europa inden for alle anvendelsesområder og dermed sikre mere komplekse fremgangsmåder; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til effektiv gennemførelse af de markante bevidstgørelsesforanstaltninger, der er anført i handlingsplanen, med henblik på at sikre udbredt brug af Egnos i Europa inden for alle anvendelsesområder og dermed sikre mere komplekse fremgangsmåder;

| 15. | insisterer på, at Kommissionen inden for rammerne af budgetproceduren og den kommende flerårige finansielle ramme (FFR) bør foreslå foranstaltninger til at sikre et passende finansieringsniveau til forskning i og udvikling af GNSS samt til dets gennemførelse; understreger, at EU-finansiering inden for transportsektoren allerede er sparsom, og at yderligere midler til GNSS derfor ikke bør føre til færre midler til andre prioriteringer inden for den fælles transportpolitik; gentager sin opfordring til Kommissionen vedrørende såvel dette projekt som andre lignende projekter som f.eks. TEN-T, om at fremsætte et forslag til flerårig finansiering, der rækker videre end perioden for den flerårige finansielle ramme, for at tilvejebringe stabile og pålidelige finansielle rammer for mere ambitiøse europæiske projekter, hvis omfang rækker ud over de nuværende grænser; |
| --- | --- |

15.

insisterer på, at Kommissionen inden for rammerne af budgetproceduren og den kommende flerårige finansielle ramme (FFR) bør foreslå foranstaltninger til at sikre et passende finansieringsniveau til forskning i og udvikling af GNSS samt til dets gennemførelse; understreger, at EU-finansiering inden for transportsektoren allerede er sparsom, og at yderligere midler til GNSS derfor ikke bør føre til færre midler til andre prioriteringer inden for den fælles transportpolitik; gentager sin opfordring til Kommissionen vedrørende såvel dette projekt som andre lignende projekter som f.eks. TEN-T, om at fremsætte et forslag til flerårig finansiering, der rækker videre end perioden for den flerårige finansielle ramme, for at tilvejebringe stabile og pålidelige finansielle rammer for mere ambitiøse europæiske projekter, hvis omfang rækker ud over de nuværende grænser;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af at overføre indtægterne fra Galileos kommercielle virksomhed til EU’s budget; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af at overføre indtægterne fra Galileos kommercielle virksomhed til EU’s budget;

| 17. | anmoder Kommissionen om at informere Europa-Parlamentet om, hvordan de årlige vedligeholdelsesudgifter, der anslås til 800 mio. EUR, skal finansieres, når først Galileo er sat i drift; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om at informere Europa-Parlamentet om, hvordan de årlige vedligeholdelsesudgifter, der anslås til 800 mio. EUR, skal finansieres, når først Galileo er sat i drift;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en samlet finansieringsstrategi, der ud over passende bidrag fra EU og medlemsstaterne bl.a. kunne omfatte samordnede skatteincitamenter, forenklede støtteansøgningsprocedurer og foranstaltninger, der kan kanalisere risikovillig kapital til SMV’er og fremme udvikling og markedsføring af Egnos- og Galileo-applikationer, i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en samlet finansieringsstrategi, der ud over passende bidrag fra EU og medlemsstaterne bl.a. kunne omfatte samordnede skatteincitamenter, forenklede støtteansøgningsprocedurer og foranstaltninger, der kan kanalisere risikovillig kapital til SMV’er og fremme udvikling og markedsføring af Egnos- og Galileo-applikationer, i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de 100 mio. EUR i betalingsbevillinger, der sandsynligvis ikke vil blive udnyttet til forskning inden for det syvende rammeprogram, stilles til rådighed for udvikling af GNSS-applikationer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at de 100 mio. EUR i betalingsbevillinger, der sandsynligvis ikke vil blive udnyttet til forskning inden for det syvende rammeprogram, stilles til rådighed for udvikling af GNSS-applikationer;

| 20. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvordan forenklede procedurer eventuelt kan sikre en mere effektiv og gennemsigtig udbetaling af midler til støtte for forskning inden for området GNSS-styret transport, idet der lægges særlig vægt på handicappedes behov og sættes særlig fokus på SMV’er; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvordan forenklede procedurer eventuelt kan sikre en mere effektiv og gennemsigtig udbetaling af midler til støtte for forskning inden for området GNSS-styret transport, idet der lægges særlig vægt på handicappedes behov og sættes særlig fokus på SMV’er;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at lette SMV’ernes adgang til EU-finansiering til fremme af innovation i forbindelse med GNSS-applikationer, navnlig i forbindelse med det syvende og det ottende rammeprogram; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at lette SMV’ernes adgang til EU-finansiering til fremme af innovation i forbindelse med GNSS-applikationer, navnlig i forbindelse med det syvende og det ottende rammeprogram;

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvilke databeskyttelsesmæssige problemer der kan opstå i forbindelse med anvendelsen af Egnos-applikationer og -tjenester, og til at gøre alt, hvad den kan for at afhjælpe disse; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge, hvilke databeskyttelsesmæssige problemer der kan opstå i forbindelse med anvendelsen af Egnos-applikationer og -tjenester, og til at gøre alt, hvad den kan for at afhjælpe disse;

| 23. | noterer sig behovet for investering i forskning i GNSS-specifikke applikationer og tjenester, især med henblik på handicappedes specielle krav, da sådanne investeringer er af afgørende betydning for, at GNSS-tjenester kan udvikles og anvendes på passende måde; |
| --- | --- |

23.

noterer sig behovet for investering i forskning i GNSS-specifikke applikationer og tjenester, især med henblik på handicappedes specielle krav, da sådanne investeringer er af afgørende betydning for, at GNSS-tjenester kan udvikles og anvendes på passende måde;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer, der har til formål at udvikle sektorspecifikke servicecentre, navnlig til den maritime sektor; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at fremme initiativer, der har til formål at udvikle sektorspecifikke servicecentre, navnlig til den maritime sektor;

| 25. | beklager, at manglen på midler til forskning og innovation til applikationer baseret på Egnos eller Galileo i væsentlig grad forsinker det teknologiske fremskridt og væksten i den industrielle kapacitet i EU samt en miljømæssigt effektiv gennemførelse heraf, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at indføre mekanismer, der gør det lettere for små og mellemstore virksomheder at få adgang til finansiering; |
| --- | --- |

25.

beklager, at manglen på midler til forskning og innovation til applikationer baseret på Egnos eller Galileo i væsentlig grad forsinker det teknologiske fremskridt og væksten i den industrielle kapacitet i EU samt en miljømæssigt effektiv gennemførelse heraf, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at indføre mekanismer, der gør det lettere for små og mellemstore virksomheder at få adgang til finansiering;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1.

(2)  EFT L 246 af 20.7.2004, s. 1.

(3)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 11.

(4)  EUT C 96 E af 21.4.2004, s. 128.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/5

---

Tirsdag den 7. juni 2011Internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten

P7_TA(2011)0251

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juni 2011 om internationale luftfartsaftaler efter Lissabontraktaten (2010/2207(INI))

2012/C 380 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om revision af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1) ("rammeaftalen"), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om revision af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen (1) ("rammeaftalen"),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om lufttransportaftalen mellem EU og USA (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om lufttransportaftalen mellem EU og USA (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om iværksættelse af forhandlinger om aftaler om passagerlisteoplysninger (PNR-aftaler) med USA, Australien og Canada (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2010 om iværksættelse af forhandlinger om aftaler om passagerlisteoplysninger (PNR-aftaler) med USA, Australien og Canada (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 vedrørende oprettelsen af et fælles europæisk luftfartsområde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2007 vedrørende oprettelsen af et fælles europæisk luftfartsområde (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2007 om indgåelse af en lufttransportaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Amerikas Forenede Stater på den anden side (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2007 om indgåelse af en lufttransportaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Amerikas Forenede Stater på den anden side (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2006 om en dagsorden for EU's luftfartspolitik over for tredjelande (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2006 om en dagsorden for EU's luftfartspolitik over for tredjelande (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en dagsorden for EU’s luftfartspolitik over for tredjelande (KOM(2005)0079), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en dagsorden for EU’s luftfartspolitik over for tredjelande (KOM(2005)0079),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218 deri, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 218 deri,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0079/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0079/2011),

| A. | der henviser til, at Parlamentet indtil Lissabontraktatens ikrafttræden kun blev hørt om indgåelsen af internationale luftfartsaftaler, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet indtil Lissabontraktatens ikrafttræden kun blev hørt om indgåelsen af internationale luftfartsaftaler,

| B. | der henviser til, at Parlamentet nu skal godkende aftaler på områder, på hvilke den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet nu skal godkende aftaler på områder, på hvilke den almindelige lovgivningsprocedure finder anvendelse,

| C. | der henviser til, at Parlamentets straks skal "underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren" (7), når Kommissionen forhandler om indgåelse af aftaler mellem Unionen og tredjelande eller internationale organisationer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentets straks skal "underrettes fuldt ud i alle faser af proceduren" (7), når Kommissionen forhandler om indgåelse af aftaler mellem Unionen og tredjelande eller internationale organisationer,

| D. | der henviser til, at rammeaftalen bør sikre, at institutionernes kompetencer og prærogativer udøves så effektivt og så gennemsigtigt som muligt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at rammeaftalen bør sikre, at institutionernes kompetencer og prærogativer udøves så effektivt og så gennemsigtigt som muligt;

| E. | der henviser til, at Kommissionen i rammeaftalen har forpligtet sig til at respektere princippet om ligebehandling af Parlamentet og Rådet i lovgivnings- og budgetspørgsmål, især med hensyn til adgang til møder samt fremsendelse af dokumenter eller andre oplysninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i rammeaftalen har forpligtet sig til at respektere princippet om ligebehandling af Parlamentet og Rådet i lovgivnings- og budgetspørgsmål, især med hensyn til adgang til møder samt fremsendelse af dokumenter eller andre oplysninger,

Indledning

| 1. | mener, at omfattende luftfartsaftaler med nabolande eller vigtige globale partnere kan give passagerer, fragtselskaber og luftfartsselskaber betydelige fordele, både gennem markedsadgang og gennem regelharmonisering til fremme af fair konkurrence, herunder med hensyn til statsstøtte, sociale standarder og miljøstandarder; |
| --- | --- |

1.

mener, at omfattende luftfartsaftaler med nabolande eller vigtige globale partnere kan give passagerer, fragtselskaber og luftfartsselskaber betydelige fordele, både gennem markedsadgang og gennem regelharmonisering til fremme af fair konkurrence, herunder med hensyn til statsstøtte, sociale standarder og miljøstandarder;

| 2. | erkender, at horisontale aftaler, der bringer eksisterende bilaterale aftaler på linje med EU-retten, er nødvendige for at sikre retssikkerhed og yderligere fordele med hensyn til forenkling og sikring af, at alle Unionens luftfartsselskaber nyder samme rettigheder; |
| --- | --- |

2.

erkender, at horisontale aftaler, der bringer eksisterende bilaterale aftaler på linje med EU-retten, er nødvendige for at sikre retssikkerhed og yderligere fordele med hensyn til forenkling og sikring af, at alle Unionens luftfartsselskaber nyder samme rettigheder;

| 3. | påpeger, at fly- og luftsikkerhedsstandarder for passagerer, besætninger og luftfarten i almindelighed er af afgørende betydning, og støtter derfor indgåelsen af luftsikkerhedsaftaler med lande med en betydelig luftfartøjsindustri i betragtning af de omkostningsbesparelser og konsekvent høje standarder, der kan opnås ved at minimere dobbeltarbejde i forbindelse med vurderinger, test og kontrol; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at fly- og luftsikkerhedsstandarder for passagerer, besætninger og luftfarten i almindelighed er af afgørende betydning, og støtter derfor indgåelsen af luftsikkerhedsaftaler med lande med en betydelig luftfartøjsindustri i betragtning af de omkostningsbesparelser og konsekvent høje standarder, der kan opnås ved at minimere dobbeltarbejde i forbindelse med vurderinger, test og kontrol;

| 4. | beklager, at Rådet endnu ikke har givet Kommissionen mandat til at forhandle om indgåelse af en omfattende luftfartsaftale med vigtige handelspartnere såsom Folkerepublikken Kina og Indien; mener, at denne mangel i stadig stigende grad skader Unionens interesser, navnlig i betragtning af disse økonomiers hurtige vækst; |
| --- | --- |

4.

beklager, at Rådet endnu ikke har givet Kommissionen mandat til at forhandle om indgåelse af en omfattende luftfartsaftale med vigtige handelspartnere såsom Folkerepublikken Kina og Indien; mener, at denne mangel i stadig stigende grad skader Unionens interesser, navnlig i betragtning af disse økonomiers hurtige vækst;

| 5. | påpeger, at vigtige stater, såsom Japan og Den Russiske Føderation, mangler på Kommissionens seneste liste over nuværende internationale luftfartsaftaler; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at vigtige stater, såsom Japan og Den Russiske Føderation, mangler på Kommissionens seneste liste over nuværende internationale luftfartsaftaler;

| 6. | udtrykker sin bekymring over det aktuelle spørgsmål om overflyvning af Sibirien; opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder gå videre med dette spørgsmål i forbindelse med Ruslands forhandlinger om tiltrædelse af WTO, til at undgå konkurrenceforvridning mellem EU's luftfartsselskaber; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sin bekymring over det aktuelle spørgsmål om overflyvning af Sibirien; opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder gå videre med dette spørgsmål i forbindelse med Ruslands forhandlinger om tiltrædelse af WTO, til at undgå konkurrenceforvridning mellem EU's luftfartsselskaber;

Kriterier for vurdering af en aftale

| 7. | understreger, at der i forbindelse med forhandlingerne om indgåelse af aftaler i hvert enkelt tilfælde må foretages en bedømmelse af fordelene ved en tidlig aftale set i forhold til at udsætte indgåelsen af aftalen i et forsøg på at nå et mere ambitiøst resultat; |
| --- | --- |

7.

understreger, at der i forbindelse med forhandlingerne om indgåelse af aftaler i hvert enkelt tilfælde må foretages en bedømmelse af fordelene ved en tidlig aftale set i forhold til at udsætte indgåelsen af aftalen i et forsøg på at nå et mere ambitiøst resultat;

| 8. | påpeger, at Parlamentet vil søge at benytte et konsekvent sæt standarder ved vurderingen af omfattende aftaler, som det får forelagt til godkendelse; bemærker, at Parlamentet i vurderingen i høj grad vil tage stilling til det omfang, hvori der er tale om: en afbalanceret lempelse af restriktioner for markedsadgang og investeringsmuligheder; incitamenter til bevarelse og forbedring af sociale standarder og miljøstandarder, garantier for databeskyttelse og sikring af privatlivets fred; gensidig anerkendelse af sikkerheds- og securitystandarder; og et højt niveau for passagerrettigheder er sikret; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at Parlamentet vil søge at benytte et konsekvent sæt standarder ved vurderingen af omfattende aftaler, som det får forelagt til godkendelse; bemærker, at Parlamentet i vurderingen i høj grad vil tage stilling til det omfang, hvori der er tale om: en afbalanceret lempelse af restriktioner for markedsadgang og investeringsmuligheder; incitamenter til bevarelse og forbedring af sociale standarder og miljøstandarder, garantier for databeskyttelse og sikring af privatlivets fred; gensidig anerkendelse af sikkerheds- og securitystandarder; og et højt niveau for passagerrettigheder er sikret;

| 9. | mener, at der er et presserende behov for verdensomspændende standarder for databeskyttelse og sikring af privatlivets fred, og at de kriterier, som Parlamentet opstillede i sin beslutning af 5. maj 2010, tilsammen udgør en passende model for en aftale herom; fastslår, at Unionen bør spille en ledende rolle i udviklingen af sådanne verdensomspændende standarder; |
| --- | --- |

9.

mener, at der er et presserende behov for verdensomspændende standarder for databeskyttelse og sikring af privatlivets fred, og at de kriterier, som Parlamentet opstillede i sin beslutning af 5. maj 2010, tilsammen udgør en passende model for en aftale herom; fastslår, at Unionen bør spille en ledende rolle i udviklingen af sådanne verdensomspændende standarder;

| 10. | henleder opmærksomheden på, at luftfartssektoren i stigende grad bidrager til den globale opvarmning, og mener, at aftaler bør omfatte en forpligtelse til inden for rammerne af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) at samarbejde om at reducere emissionerne fra fly sammen med et mål om at udvide det tekniske samarbejde inden for klimavidenskab (CO2- og andre klimarelevante emissioner i atmosfæren), forskning og teknologisk udvikling og brændstofeffektivitet; |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på, at luftfartssektoren i stigende grad bidrager til den globale opvarmning, og mener, at aftaler bør omfatte en forpligtelse til inden for rammerne af Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) at samarbejde om at reducere emissionerne fra fly sammen med et mål om at udvide det tekniske samarbejde inden for klimavidenskab (CO2- og andre klimarelevante emissioner i atmosfæren), forskning og teknologisk udvikling og brændstofeffektivitet;

| 11. | understreger, at visse luftfartsregler, herunder reglerne om støjrestriktioner og begrænsninger af natflyvninger, helt i overensstemmelse med princippet om fair konkurrence og nærhedsprincippet bør fastsættes på lokalt plan; anmoder Kommissionen om at samordne disse spørgsmål på EU-plan under hensyntagen til medlemsstaternes nationale lovgivning og princippet om "afbalanceret tilgang" som defineret af Organisationen for International Civil Luftfart; |
| --- | --- |

11.

understreger, at visse luftfartsregler, herunder reglerne om støjrestriktioner og begrænsninger af natflyvninger, helt i overensstemmelse med princippet om fair konkurrence og nærhedsprincippet bør fastsættes på lokalt plan; anmoder Kommissionen om at samordne disse spørgsmål på EU-plan under hensyntagen til medlemsstaternes nationale lovgivning og princippet om "afbalanceret tilgang" som defineret af Organisationen for International Civil Luftfart;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at anvende luftfartsaftaler til at fremme overholdelsen af den relevante internationale lovgivning om sociale rettigheder, navnlig de arbejdstagerrettigheder, der er forankret i Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner (ILO 1930-1999), OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder (1976, ændret 2000) og Romkonventionen om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser (1980); |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at anvende luftfartsaftaler til at fremme overholdelsen af den relevante internationale lovgivning om sociale rettigheder, navnlig de arbejdstagerrettigheder, der er forankret i Den Internationale Arbejdsorganisations grundlæggende konventioner (ILO 1930-1999), OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder (1976, ændret 2000) og Romkonventionen om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser (1980);

| 13. | bemærker, at kriterierne i tilfælde af sikkerhedsaftaler omfatter: fuld gensidig anerkendelse af fremgangsmåder og procedurer; udveksling af sikkerhedsdata; fælles inspektioner; øget regelsamarbejde; og høringer på teknisk niveau med henblik på at løse problemer, inden de udløser ibrugtagning af tvistbilæggelsesmekanismen; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at kriterierne i tilfælde af sikkerhedsaftaler omfatter: fuld gensidig anerkendelse af fremgangsmåder og procedurer; udveksling af sikkerhedsdata; fælles inspektioner; øget regelsamarbejde; og høringer på teknisk niveau med henblik på at løse problemer, inden de udløser ibrugtagning af tvistbilæggelsesmekanismen;

Procedure

| 14. | understreger, at Parlamentet skal kunne følge hele processen lige fra begyndelsen for at kunne træffe afgørelse om, hvorvidt det ved forhandlingernes afslutning kan godkende indgåelsen af en aftale; mener, at det også er i de øvrige institutioners interesse, at eventuelle betænkeligheder, som er tilstrækkelig store til at sætte spørgsmålstegn ved, om Parlamentet er rede til at godkende indgåelsen af en aftale, identificeres og tackles på et tidligt tidspunkt; |
| --- | --- |

14.

understreger, at Parlamentet skal kunne følge hele processen lige fra begyndelsen for at kunne træffe afgørelse om, hvorvidt det ved forhandlingernes afslutning kan godkende indgåelsen af en aftale; mener, at det også er i de øvrige institutioners interesse, at eventuelle betænkeligheder, som er tilstrækkelig store til at sætte spørgsmålstegn ved, om Parlamentet er rede til at godkende indgåelsen af en aftale, identificeres og tackles på et tidligt tidspunkt;

| 15. | erindrer om, at rammeaftalen fra 2005 allerede forpligtede Kommissionen til at sikre, at Parlamentet orienteres hurtigt og fuldt ud under forberedelsen, gennemførelsen og afslutningen af internationale forhandlinger; bemærker, at den reviderede rammeaftale fra oktober 2010 navnlig angiver, at Parlamentet fra første færd, regelmæssigt, og hvor nødvendigt, fortroligt bør modtage alle oplysninger vedrørende den verserende procedure i alle faser af forhandlingerne; |
| --- | --- |

15.

erindrer om, at rammeaftalen fra 2005 allerede forpligtede Kommissionen til at sikre, at Parlamentet orienteres hurtigt og fuldt ud under forberedelsen, gennemførelsen og afslutningen af internationale forhandlinger; bemærker, at den reviderede rammeaftale fra oktober 2010 navnlig angiver, at Parlamentet fra første færd, regelmæssigt, og hvor nødvendigt, fortroligt bør modtage alle oplysninger vedrørende den verserende procedure i alle faser af forhandlingerne;

| 16. | forventer, at Kommissionen forelægger dets kompetente udvalg oplysninger om sin hensigt med at foreslå, at der indledes forhandlinger med henblik på at afslutte og ændre internationale luftfartsaftaler samt forelægger udkast til forhandlingsdirektiver, udkast til forhandlingstekster og det dokument, der skal paraferes, samt andre relevante dokumenter og oplysninger; forventer, at Parlamentets rolle i forhold til yderligere ændringer til en international luftfartsaftale tydeligt anføres i aftalen; |
| --- | --- |

16.

forventer, at Kommissionen forelægger dets kompetente udvalg oplysninger om sin hensigt med at foreslå, at der indledes forhandlinger med henblik på at afslutte og ændre internationale luftfartsaftaler samt forelægger udkast til forhandlingsdirektiver, udkast til forhandlingstekster og det dokument, der skal paraferes, samt andre relevante dokumenter og oplysninger; forventer, at Parlamentets rolle i forhold til yderligere ændringer til en international luftfartsaftale tydeligt anføres i aftalen;

| 17. | påpeger, at ovenstående oplysninger i henhold til artikel 24 i rammeaftalen skal videresendes til Parlamentet på en sådan måde, at det i givet fald kan give udtryk for sine synspunkter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at rapportere til Parlamentet, hvordan Parlamentets synspunkter tages i betragtning; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at ovenstående oplysninger i henhold til artikel 24 i rammeaftalen skal videresendes til Parlamentet på en sådan måde, at det i givet fald kan give udtryk for sine synspunkter; opfordrer indtrængende Kommissionen til at rapportere til Parlamentet, hvordan Parlamentets synspunkter tages i betragtning;

| 18. | erkender, at Parlamentet, når det modtager følsomme oplysninger om igangværende forhandlinger, er forpligtet til at beskytte oplysningernes fortrolighed; |
| --- | --- |

18.

erkender, at Parlamentet, når det modtager følsomme oplysninger om igangværende forhandlinger, er forpligtet til at beskytte oplysningernes fortrolighed;

| 19. | bemærker, at Parlamentets forretningsorden gør det muligt for plenarforsamlingen "på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg ... [at] vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af den pågældende internationale aftale" (artikel 90, stk. 4); |
| --- | --- |

19.

bemærker, at Parlamentets forretningsorden gør det muligt for plenarforsamlingen "på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg ... [at] vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af den pågældende internationale aftale" (artikel 90, stk. 4);

| 20. | erkender, at luftfartsaftaler ofte tillægger et fælles udvalg en væsentlig rolle, navnlig med hensyn til regelharmonisering; accepterer, at dette i mange tilfælde er et mere fleksibelt og effektivt middel til at træffe beslutninger end at søge at medtage sådanne spørgsmål i selve aftalen; understreger ikke desto mindre betydningen af, at Parlamentet modtager fuldstændig og rettidig information om arbejdet i de forskellige blandede udvalg; |
| --- | --- |

20.

erkender, at luftfartsaftaler ofte tillægger et fælles udvalg en væsentlig rolle, navnlig med hensyn til regelharmonisering; accepterer, at dette i mange tilfælde er et mere fleksibelt og effektivt middel til at træffe beslutninger end at søge at medtage sådanne spørgsmål i selve aftalen; understreger ikke desto mindre betydningen af, at Parlamentet modtager fuldstændig og rettidig information om arbejdet i de forskellige blandede udvalg;

| 21. | opfordrer Kommissionen til - med henblik på en effektiv informationsstrøm - regelmæssigt, men ikke sjældnere end hvert tredje år, at fremlægge en beretning for Parlamentet, hvori de eksisterende aftalers stærke og svage sider analyseres; påpeger, at Parlamentet på grundlag af denne beretning vil kunne vurdere fremtidige aftaler mere effektivt; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til - med henblik på en effektiv informationsstrøm - regelmæssigt, men ikke sjældnere end hvert tredje år, at fremlægge en beretning for Parlamentet, hvori de eksisterende aftalers stærke og svage sider analyseres; påpeger, at Parlamentet på grundlag af denne beretning vil kunne vurdere fremtidige aftaler mere effektivt;

*

* *

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0366.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0239.

(3)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 70.

(4)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 506.

(5)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 143.

(6)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 84.

(7)  Traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 218, stk. 10.

---

Onsdag den 8. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/9

---

Onsdag den 8. juni 2011EU's syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

P7_TA(2011)0256

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om den foreløbige evaluering af EU’s syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2011/2043(INI))

2012/C 380 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), især artiklerne vedrørende forskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), især artiklerne vedrørende forskning,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs (siden Lissabontraktaten, Den Europæiske Unions) syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs (siden Lissabontraktaten, Den Europæiske Unions) syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1),

| — | der særlig henviser til artikel 7 i ovennævnte afgørelse vedrørende tilsyn, evaluering og revision af RP7, |
| --- | --- |

—

der særlig henviser til artikel 7 i ovennævnte afgørelse vedrørende tilsyn, evaluering og revision af RP7,

| — | der henviser til TEUF's artikel 182, stk. 2, vedrørende tilpasning af rammeprogrammet på baggrund af udviklingen, |
| --- | --- |

—

der henviser til TEUF's artikel 182, stk. 2, vedrørende tilpasning af rammeprogrammet på baggrund af udviklingen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. februar 2011"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om reaktionen på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af finansieringsfaciliteten for risikodeling" (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. februar 2011"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om reaktionen på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og på ekspertgruppens rapport om den foreløbige evaluering af finansieringsfaciliteten for risikodeling" (KOM(2011)0052),

| — | der henviser til konklusionerne af den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning (RP7), herunder finansieringsfaciliteten for risikodeling, fra det 3074. EU-rådsmøde om konkurrenceevne (det indre marked, industri, forskning og rummet) den 9. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af den foreløbige evaluering af syvende rammeprogram for forskning (RP7), herunder finansieringsfaciliteten for risikodeling, fra det 3074. EU-rådsmøde om konkurrenceevne (det indre marked, industri, forskning og rummet) den 9. marts 2011,

| — | der henviser til ekspertgruppens afsluttende rapport "Interim Evaluation of the Seventh Framework Programme" af 12. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertgruppens afsluttende rapport "Interim Evaluation of the Seventh Framework Programme" af 12. november 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (2),

| — | der henviser til ekspertgruppens rapport "Evaluation of the Sixth Framework Programme for Research and Technological Development 2002-2006" fra februar 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertgruppens rapport "Evaluation of the Sixth Framework Programme for Research and Technological Development 2002-2006" fra februar 2009,

| — | der henviser til ekspertudvalgets rapport "Towards a world class Frontier Research Organisation - Review of the European Research Council's Structures and Mechanisms" af 23. juli 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertudvalgets rapport "Towards a world class Frontier Research Organisation - Review of the European Research Council's Structures and Mechanisms" af 23. juli 2009,

| — | der henviser til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter "Mid-Term Evaluation of the Risk-Sharing Financial Facility (RSFF)" af 31. juli 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter "Mid-Term Evaluation of the Risk-Sharing Financial Facility (RSFF)" af 31. juli 2010,

| — | der henviser til ekspertudvalgets rapport "First Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative Joint Undertaking" af 20. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertudvalgets rapport "First Interim Evaluation of the Innovative Medicines Initiative Joint Undertaking" af 20. december 2010,

| — | der henviser til ekspertudvalgets rapport "First Interim Evaluation of the ARTEMIS and ENIAC Joint Technology Initiatives" af 30. juli 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til ekspertudvalgets rapport "First Interim Evaluation of the ARTEMIS and ENIAC Joint Technology Initiatives" af 30. juli 2010,

| — | der henviser rapporten fra udvalget af uafhængige eksperter "Interim Evaluation of the Ambient Assisted Living Joint Programme" fra december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser rapporten fra udvalget af uafhængige eksperter "Interim Evaluation of the Ambient Assisted Living Joint Programme" fra december 2010,

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse afgivet på plenarmødet den 27.-28. januar 2011 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse afgivet på plenarmødet den 27.-28. januar 2011 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om gennemførelsen af synergivirkninger af midler øremærket til forskning og innovation i forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og det syvende rammeprogram for forskning og udvikling i byer og regioner samt i medlemsstaterne og i EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2010 om gennemførelsen af synergivirkninger af midler øremærket til forskning og innovation i forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og det syvende rammeprogram for forskning og udvikling i byer og regioner samt i medlemsstaterne og i EU (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 9/2007 af 22. november 2007"Evaluering af EU's rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling: Kan Kommissionens tilgang forbedres?", |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 9/2007 af 22. november 2007"Evaluering af EU's rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling: Kan Kommissionens tilgang forbedres?",

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 8/2009 om ekspertisenettene og de integrerede projekter i Fællesskabets forskningspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 8/2009 om ekspertisenettene og de integrerede projekter i Fællesskabets forskningspolitik,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 2/2010 med titlen "Hvor effektive er ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur under sjette rammeprogram for forskning?", |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 2/2010 med titlen "Hvor effektive er ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur under sjette rammeprogram for forskning?",

| — | der henviser til udtalelse af 15. september 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. september 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0160/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget (A7-0160/2011),

| A. | der henviser til, at Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (RP7) er verdens mest omfattende forskningsstøtteinstrument og det vigtigste redskab i EU's forskningspolitik, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (RP7) er verdens mest omfattende forskningsstøtteinstrument og det vigtigste redskab i EU's forskningspolitik,

| B. | der henviser til, at det er nødvendigt at tage hensyn til udviklingen som følge af midtvejsrevisionen af RP7 på grund af de mange forandringer, som har fundet sted siden forhandlingerne og vedtagelsen af programmet i 2006 (nye institutioner, nye politiske instanser, økonomisk krise), men også til, at der er betydelige finansielle midler til rådighed indtil programmets afslutning, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det er nødvendigt at tage hensyn til udviklingen som følge af midtvejsrevisionen af RP7 på grund af de mange forandringer, som har fundet sted siden forhandlingerne og vedtagelsen af programmet i 2006 (nye institutioner, nye politiske instanser, økonomisk krise), men også til, at der er betydelige finansielle midler til rådighed indtil programmets afslutning,

| C. | der henviser til, at Lissabontraktaten indfører gennemførelsen af det europæiske forskningsrum som et specifikt middel i EU's politik, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Lissabontraktaten indfører gennemførelsen af det europæiske forskningsrum som et specifikt middel i EU's politik,

| D. | der henviser til, at forskning og innovation betragtes som et centralt element i intelligent, bæredygtig og solidarisk vækst i Europa 2020-strategien, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forskning og innovation betragtes som et centralt element i intelligent, bæredygtig og solidarisk vækst i Europa 2020-strategien,

| E. | der henviser til, at forskning er arbejdet med at omsætte økonomisk magt til viden, mens innovation er den omvendte proces med at omdanne viden til økonomisk magt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forskning er arbejdet med at omsætte økonomisk magt til viden, mens innovation er den omvendte proces med at omdanne viden til økonomisk magt,

| F. | der henviser til, at EU og medlemsstaterne skal sørge for midler til at finde en fælles løsning på de store samfundsmæssige, økonomiske, miljømæssige og etiske udfordringer, som Europas befolkning står over for, såsom befolkningens aldring, sundhed, fødevareforsyning, bæredygtig udvikling, de store miljømæssige udfordringer, osv., og der henviser til, at løsningerne på disse problemer skal motivere borgerne til at påtage sig større ansvar for deres handlinger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU og medlemsstaterne skal sørge for midler til at finde en fælles løsning på de store samfundsmæssige, økonomiske, miljømæssige og etiske udfordringer, som Europas befolkning står over for, såsom befolkningens aldring, sundhed, fødevareforsyning, bæredygtig udvikling, de store miljømæssige udfordringer, osv., og der henviser til, at løsningerne på disse problemer skal motivere borgerne til at påtage sig større ansvar for deres handlinger,

| G. | der henviser til, at investeringer i FUI er det bedst mulige langsigtede reaktion på den aktuelle økonomiske og finansielle krise, der gør det muligt for EU at blive et samfund med færdigheder, som er konkurrencedygtige på verdensplan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at investeringer i FUI er det bedst mulige langsigtede reaktion på den aktuelle økonomiske og finansielle krise, der gør det muligt for EU at blive et samfund med færdigheder, som er konkurrencedygtige på verdensplan,

| H. | der henviser til, at Europa konkurrerer med økonomiske stormagter som Kina, Indien, Brasilien, Australien, USA og Rusland, og der henviser til, at vores kapacitet til at forene og samordne EU's og medlemsstaternes indsats bl.a. på forskningsområdet er altafgørende for vores økonomiske konkurrenceevne og dermed for muligheden for at finansiere vore sociale ambitioner og opfylde vore forpligtelser vedrørende EU-borgernes velfærd og beskyttelsen af miljøet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Europa konkurrerer med økonomiske stormagter som Kina, Indien, Brasilien, Australien, USA og Rusland, og der henviser til, at vores kapacitet til at forene og samordne EU's og medlemsstaternes indsats bl.a. på forskningsområdet er altafgørende for vores økonomiske konkurrenceevne og dermed for muligheden for at finansiere vore sociale ambitioner og opfylde vore forpligtelser vedrørende EU-borgernes velfærd og beskyttelsen af miljøet,

| I. | der henviser til, at udgifterne til F&U i Europa er lave i sammenligning med andre globale magters, bl.a. på grund af manglende privat investering og innovationsvenlige rammebetingelser; der henviser til, at RP7’s tiltrækningskraft på industrisektoren og anvendelsen af forskning til gavn for økonomien således ikke fuldt ud er påvist; der henviser til, at der ud over de involverede beløb også er et klart behov for en bedre samordning og samfinansiering mellem medlemsstaterne, EU og regionerne, med fuld respekt for de særlige forhold i medlemsstaterne og deres etiske valg, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udgifterne til F&U i Europa er lave i sammenligning med andre globale magters, bl.a. på grund af manglende privat investering og innovationsvenlige rammebetingelser; der henviser til, at RP7’s tiltrækningskraft på industrisektoren og anvendelsen af forskning til gavn for økonomien således ikke fuldt ud er påvist; der henviser til, at der ud over de involverede beløb også er et klart behov for en bedre samordning og samfinansiering mellem medlemsstaterne, EU og regionerne, med fuld respekt for de særlige forhold i medlemsstaterne og deres etiske valg,

| J. | der henviser til, at kun en relativ lille del af de offentlige investeringer i FUI er omfattet af det europæiske samarbejde, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kun en relativ lille del af de offentlige investeringer i FUI er omfattet af det europæiske samarbejde,

| K. | der henviser til, at en bedre forbindelse mellem den akademiske verden, forskningsverdenen og erhvervslivet er væsentlig for bedre at omsætte forskningsresultaterne i varer og tjenesteydelser, som skaber økonomisk vækst og fordele for samfundet som helhed, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en bedre forbindelse mellem den akademiske verden, forskningsverdenen og erhvervslivet er væsentlig for bedre at omsætte forskningsresultaterne i varer og tjenesteydelser, som skaber økonomisk vækst og fordele for samfundet som helhed,

| L. | der henviser til, at RP7 bør bygge på de samme generelle principper som det europæiske forskningsrum (EFR), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at RP7 bør bygge på de samme generelle principper som det europæiske forskningsrum (EFR),

| M. | der henviser til, at 25,8 af programmets 54,6 mia. euro er udbetalt i løbet af de første fire år (2007-2010), dvs. 6,5 mia. årligt i gennemsnit, og at de resterende 28,8 mia. vil blive udbetalt i løbet af de sidste tre år (2011-2013), dvs. 9,6 mia. årligt i gennemsnit, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at 25,8 af programmets 54,6 mia. euro er udbetalt i løbet af de første fire år (2007-2010), dvs. 6,5 mia. årligt i gennemsnit, og at de resterende 28,8 mia. vil blive udbetalt i løbet af de sidste tre år (2011-2013), dvs. 9,6 mia. årligt i gennemsnit,

| N. | der henviser til, at 2011-2013 er følsomme år, som kræver umiddelbar, særlig fokus på konkurrencefaktorer og faktorer i forbindelse med social samhørighed, hvoraf forskning og innovation er vigtige komponenter, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at 2011-2013 er følsomme år, som kræver umiddelbar, særlig fokus på konkurrencefaktorer og faktorer i forbindelse med social samhørighed, hvoraf forskning og innovation er vigtige komponenter,

| O. | der henviser til, at den komplekse administrative forvaltning, betydeligt bureaukrati, manglende gennemsigtighed, ineffektivitet og ubegrundede forsinkelser fortsat er et stort handicap for RP7 og i betydelig grad fratager forskere, erhvervslivet og SMV'er motivationen til at deltage i programmet, og derfor bør et kvantespring med hensyn til forenkling være en af de største prioriteringer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den komplekse administrative forvaltning, betydeligt bureaukrati, manglende gennemsigtighed, ineffektivitet og ubegrundede forsinkelser fortsat er et stort handicap for RP7 og i betydelig grad fratager forskere, erhvervslivet og SMV'er motivationen til at deltage i programmet, og derfor bør et kvantespring med hensyn til forenkling være en af de største prioriteringer;

| P. | der henviser til, at målet om, at 40 % af forskerne i RP7 skal være kvinder, er ambitiøst og det rigtige mål; der henviser til, at andelen af kvindelige forskere på RP7-forskningsprojekter på nuværende tidspunkt kun er på skuffende 25,5 %, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at målet om, at 40 % af forskerne i RP7 skal være kvinder, er ambitiøst og det rigtige mål; der henviser til, at andelen af kvindelige forskere på RP7-forskningsprojekter på nuværende tidspunkt kun er på skuffende 25,5 %,

| 1. | glæder sig over kvaliteten af ekspertrapporterne om den foreløbige evaluering af RP7 og over finansieringsfaciliteten for risikodeling, der dækker kvaliteten af aktiviteter, gennemførelsen og de opnåede resultater, trods ekspertgruppernes generelle mandat; understreger imidlertid, at evalueringen ikke dækker det samlede billede af både medlemsstaternes og EU's foranstaltninger; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over kvaliteten af ekspertrapporterne om den foreløbige evaluering af RP7 og over finansieringsfaciliteten for risikodeling, der dækker kvaliteten af aktiviteter, gennemførelsen og de opnåede resultater, trods ekspertgruppernes generelle mandat; understreger imidlertid, at evalueringen ikke dækker det samlede billede af både medlemsstaternes og EU's foranstaltninger;

| 2. | er uforstående over for forsinkelsen i Kommissionens meddelelse, som først kom den 9. februar 2011, når det var pålagt Kommissionen at offentliggøre den senest i 2010, og beklager svagheden ved denne meddelelse i betragtning af de foreliggende udfordringer, især den aktuelle økonomiske krisesituation, de beløb, der endnu ikke er indgået forpligtelser for under RP7, osv.; |
| --- | --- |

2.

er uforstående over for forsinkelsen i Kommissionens meddelelse, som først kom den 9. februar 2011, når det var pålagt Kommissionen at offentliggøre den senest i 2010, og beklager svagheden ved denne meddelelse i betragtning af de foreliggende udfordringer, især den aktuelle økonomiske krisesituation, de beløb, der endnu ikke er indgået forpligtelser for under RP7, osv.;

| 3. | opfordrer Kommissionen til især at følge op på de ti konkrete anbefalinger fra ekspertgruppen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til især at følge op på de ti konkrete anbefalinger fra ekspertgruppen;

| 4. | understreger den relative karakter af de konklusioner, der drages i den foreløbige evaluering, da hovedparten af RP7-midlerne endnu ikke er blevet fordelt, påbegyndte projekter stadig er i gang, og andre projekter, der finansieres under RP7, vil løbe ud over programmets afslutning; |
| --- | --- |

4.

understreger den relative karakter af de konklusioner, der drages i den foreløbige evaluering, da hovedparten af RP7-midlerne endnu ikke er blevet fordelt, påbegyndte projekter stadig er i gang, og andre projekter, der finansieres under RP7, vil løbe ud over programmets afslutning;

Resultater af RP7

| 5. | mener, at selv om Europa fortsat halter bagefter USA og er ved at tabe det førerskab, det havde i forhold til de nye vækstøkonomier, viser de resultater, der er opnået under RP7, en europæisk merværdi på F&U-området; opfordrer imidlertid Kommissionen til at forstærke sine bestræbelser på at kommunikere de gode resultater til medlemsstaterne, forskningskredse og EU-borgere; |
| --- | --- |

5.

mener, at selv om Europa fortsat halter bagefter USA og er ved at tabe det førerskab, det havde i forhold til de nye vækstøkonomier, viser de resultater, der er opnået under RP7, en europæisk merværdi på F&U-området; opfordrer imidlertid Kommissionen til at forstærke sine bestræbelser på at kommunikere de gode resultater til medlemsstaterne, forskningskredse og EU-borgere;

| 6. | beklager manglen på en metode til vurdering af, i hvor høj grad projekter finansieret af RP7 har fremmet den videnskabelige viden; |
| --- | --- |

6.

beklager manglen på en metode til vurdering af, i hvor høj grad projekter finansieret af RP7 har fremmet den videnskabelige viden;

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres kommunikationsindsats i forbindelse med RP7 (bl.a. ved at anvende nye teknologier som f.eks. intelligente forskningsinformationstjenester) ved at lette adgangen til information om deltagelse, bekendtgøre kommende forskningsudfordringer og udbrede forskningsresultater; støtter Kommissionens initiativer til fremme af fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning, når det er relevant og muligt i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres kommunikationsindsats i forbindelse med RP7 (bl.a. ved at anvende nye teknologier som f.eks. intelligente forskningsinformationstjenester) ved at lette adgangen til information om deltagelse, bekendtgøre kommende forskningsudfordringer og udbrede forskningsresultater; støtter Kommissionens initiativer til fremme af fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning, når det er relevant og muligt i forbindelse med intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 8. | glæder sig over deltagelsesniveauet og kvaliteten af de valgte projekter; beklager imidlertid, at programmets succes generelt er ret begrænset og ikke virker ansporende for især SMV'er, der spiller en vigtig rolle i forbindelse med at omsætte forskningsresultater til produkter og tjenesteydelser; mener, at en forenkling af administrative og finansielle regler samt bedre tilpasning af projekter og procedurer til SMV’ernes behov, kunne forbedre denne situation; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over deltagelsesniveauet og kvaliteten af de valgte projekter; beklager imidlertid, at programmets succes generelt er ret begrænset og ikke virker ansporende for især SMV'er, der spiller en vigtig rolle i forbindelse med at omsætte forskningsresultater til produkter og tjenesteydelser; mener, at en forenkling af administrative og finansielle regler samt bedre tilpasning af projekter og procedurer til SMV’ernes behov, kunne forbedre denne situation;

| 9. | konstaterer, at det stigende antal mål og emner samt diversificeringen af instrumenterne har udvidet RP7's anvendelsesområde og formindsket dets mulighed for at tjene et specifikt europæisk formål; |
| --- | --- |

9.

konstaterer, at det stigende antal mål og emner samt diversificeringen af instrumenterne har udvidet RP7's anvendelsesområde og formindsket dets mulighed for at tjene et specifikt europæisk formål;

| 10. | bifalder styrkelsen af særprogrammet "Samarbejde", som stadig er relevant i betragtning af de nuværende videnskabelige og teknologiske udfordringer; fremhæver dets rolle i udviklingen af en kritisk masse inden for FUI, som ikke kan opnås tilsvarende på nationalt/regionalt plan og dermed viser den europæiske merværdi; mener, at tværnationalt forskningssamarbejde fortsat skal være en prioritet; anbefaler anvendelse af ordningen for fremtidige og opdukkende teknologier og almindelig udbredelse af køreplaner til alle temaområder; ønsker større fleksibilitet i formuleringen af temaer i indkaldelser af forslag og i fastsættelsen af finansieringstærskler og -lofter, hvor der skelnes mellem store og små projekter; understreger, at det nuværende samarbejdsprogram er for snævert, og at emnerne ofte er for specifikke til kunne behandle store samfundsmæssige udfordringer; anbefaler, at det næste rammeprogram indeholder indkaldelser af forslag med en bredere tematisk ramme; |
| --- | --- |

10.

bifalder styrkelsen af særprogrammet "Samarbejde", som stadig er relevant i betragtning af de nuværende videnskabelige og teknologiske udfordringer; fremhæver dets rolle i udviklingen af en kritisk masse inden for FUI, som ikke kan opnås tilsvarende på nationalt/regionalt plan og dermed viser den europæiske merværdi; mener, at tværnationalt forskningssamarbejde fortsat skal være en prioritet; anbefaler anvendelse af ordningen for fremtidige og opdukkende teknologier og almindelig udbredelse af køreplaner til alle temaområder; ønsker større fleksibilitet i formuleringen af temaer i indkaldelser af forslag og i fastsættelsen af finansieringstærskler og -lofter, hvor der skelnes mellem store og små projekter; understreger, at det nuværende samarbejdsprogram er for snævert, og at emnerne ofte er for specifikke til kunne behandle store samfundsmæssige udfordringer; anbefaler, at det næste rammeprogram indeholder indkaldelser af forslag med en bredere tematisk ramme;

| 11. | understreger, at bredere tværfaglige perspektiver også vil være nødvendige for at klare de voksende samfundsmæssige udfordringer effektivt; understreger, at samfundsvidenskaber og humaniora spiller en afgørende rolle med hensyn til at imødegå de store udfordringer, som EU står over for; beklager, at de meget specifikke og smalle tiltag i kapitlet om samfundsvidenskaber og humaniora i programmet for samarbejde gør det meget vanskeligt at drive ny og innovativ forskning på dette område; |
| --- | --- |

11.

understreger, at bredere tværfaglige perspektiver også vil være nødvendige for at klare de voksende samfundsmæssige udfordringer effektivt; understreger, at samfundsvidenskaber og humaniora spiller en afgørende rolle med hensyn til at imødegå de store udfordringer, som EU står over for; beklager, at de meget specifikke og smalle tiltag i kapitlet om samfundsvidenskaber og humaniora i programmet for samarbejde gør det meget vanskeligt at drive ny og innovativ forskning på dette område;

| 12. | foreslår, at den RP7-støttede forskning - for at opfylde målene for EU’s 2020-strategi - i perioden 2011-2013 bør koncentrere sig om at tage fat på EU's mest påtrængende udfordringer inden for de sektorer, der er nævnt i programmet "Samarbejde" under RP7, dvs. sundhed (herunder klinisk og forebyggende forskning og medicinsk teknologi), fødevarer og bioteknologi (herunder fødevaresikkerhed), ikt, nanovidenskab og nanoteknologi, energi (herunder energieffektivitet, intelligente net, vedvarende energi, CO2-opsamling, SET-planen og anvendelse af biogas), miljø (herunder klimaændringer, vand, jord, træ og skove), bæredygtig transport, samfundsvidenskaber og humaniora, rummet og sikkerhed; |
| --- | --- |

12.

foreslår, at den RP7-støttede forskning - for at opfylde målene for EU’s 2020-strategi - i perioden 2011-2013 bør koncentrere sig om at tage fat på EU's mest påtrængende udfordringer inden for de sektorer, der er nævnt i programmet "Samarbejde" under RP7, dvs. sundhed (herunder klinisk og forebyggende forskning og medicinsk teknologi), fødevarer og bioteknologi (herunder fødevaresikkerhed), ikt, nanovidenskab og nanoteknologi, energi (herunder energieffektivitet, intelligente net, vedvarende energi, CO2-opsamling, SET-planen og anvendelse af biogas), miljø (herunder klimaændringer, vand, jord, træ og skove), bæredygtig transport, samfundsvidenskaber og humaniora, rummet og sikkerhed;

| 13. | foreslår en styrkelse af forskningssamarbejde såsom de aktiviteter, der finansieres i det særlige program "Samarbejde"; slår til lyd for muligheden for at danne små og mellemstore projekter og partner-konsortier, der muliggør effektiv koordinering, samtidig med, at det styrker den videnskabelige topkvalitet; understreger, at tilgangen med forskningssamarbejde fortsat skal være rammeprogrammets kerneelement; |
| --- | --- |

13.

foreslår en styrkelse af forskningssamarbejde såsom de aktiviteter, der finansieres i det særlige program "Samarbejde"; slår til lyd for muligheden for at danne små og mellemstore projekter og partner-konsortier, der muliggør effektiv koordinering, samtidig med, at det styrker den videnskabelige topkvalitet; understreger, at tilgangen med forskningssamarbejde fortsat skal være rammeprogrammets kerneelement;

| 14. | glæder sig over Det Europæiske Forskningsråds (ECR)lovende resultater under programmet "Ideer" og over ECR’s rolle, som har til formål at gøre den europæiske forskning mere synlig og attraktiv; beklager den private sektors manglende deltagelse og engagement i Det Europæiske Forskningsråd; opfordrer Kommissionen til at øge finansieringen af ECR (hvilket også vil skabe større succes) samt vurdere mulighederne for yderligere at forbedre ECR’s strukturer og mekanismer, herunder gøre ECR til en uafhængig juridisk enhed med beslutningskompetence og direkte ansvar for sin egen videnskabelige strategi og administrative forvaltning, hvilket også kan bane vejen for større uafhængighed af andre organer, der yder finansiering til F&U og innovation; går ind for større gennemsigtighed i processen med udpegning af Det Videnskabelige Råd og i sammensætningen af evalueringspanelerne; henstiller, at Det Europæiske Forskningsråd bibeholder en kraftig støtte til individuelle topforskere; opfordrer imidlertid Det Europæiske Forskningsråd til at skabe mulighed for støtte til teambaserede projekter, dog under forudsætning af at disse projekter er udformet efter bottom up-processer; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Det Europæiske Forskningsråds (ECR)lovende resultater under programmet "Ideer" og over ECR’s rolle, som har til formål at gøre den europæiske forskning mere synlig og attraktiv; beklager den private sektors manglende deltagelse og engagement i Det Europæiske Forskningsråd; opfordrer Kommissionen til at øge finansieringen af ECR (hvilket også vil skabe større succes) samt vurdere mulighederne for yderligere at forbedre ECR’s strukturer og mekanismer, herunder gøre ECR til en uafhængig juridisk enhed med beslutningskompetence og direkte ansvar for sin egen videnskabelige strategi og administrative forvaltning, hvilket også kan bane vejen for større uafhængighed af andre organer, der yder finansiering til F&U og innovation; går ind for større gennemsigtighed i processen med udpegning af Det Videnskabelige Råd og i sammensætningen af evalueringspanelerne; henstiller, at Det Europæiske Forskningsråd bibeholder en kraftig støtte til individuelle topforskere; opfordrer imidlertid Det Europæiske Forskningsråd til at skabe mulighed for støtte til teambaserede projekter, dog under forudsætning af at disse projekter er udformet efter bottom up-processer;

| 15. | støtter inden for programmet "Mennesker" Marie Curie-aktionerne, som er meget værdifulde for forskernes karriere og sikrer individuel bottom up-forskning inden for et meget bredt spektrum af emner, sætte en stopper for "hjerneflugt", gøre udsigten til en forskerkarriere mere attraktiv for lovende unge forskere fra både Europa og tredjelande; anbefaler i betragtning af den relativt store overtegning, at Marie Curie-programmet for mobilitet fortsættes med øgede midler inden for RP7 for yderligere at udvide mobilitetsmulighederne for forskere og ph.d.-studerende (herunder mellem universiteter og den private sektor eller mellem medlemsstater, f.eks. ved at indføre en et "forskerkuponsystem" med penge til forskning, der følger forskerne); mener dog, at der inden for Marie Curie-aktionerne også er mulighed for forenkling med hensyn til antallet af aktioner; beklager dog, at størsteparten af det videnskabelige arbejde, der udføres inden for EU, stadig udføres under usikre arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

15.

støtter inden for programmet "Mennesker" Marie Curie-aktionerne, som er meget værdifulde for forskernes karriere og sikrer individuel bottom up-forskning inden for et meget bredt spektrum af emner, sætte en stopper for "hjerneflugt", gøre udsigten til en forskerkarriere mere attraktiv for lovende unge forskere fra både Europa og tredjelande; anbefaler i betragtning af den relativt store overtegning, at Marie Curie-programmet for mobilitet fortsættes med øgede midler inden for RP7 for yderligere at udvide mobilitetsmulighederne for forskere og ph.d.-studerende (herunder mellem universiteter og den private sektor eller mellem medlemsstater, f.eks. ved at indføre en et "forskerkuponsystem" med penge til forskning, der følger forskerne); mener dog, at der inden for Marie Curie-aktionerne også er mulighed for forenkling med hensyn til antallet af aktioner; beklager dog, at størsteparten af det videnskabelige arbejde, der udføres inden for EU, stadig udføres under usikre arbejdsvilkår;

| 16. | mener, at det for at øge de menneskelige ressourcer til forskning i Europa er nødvendigt at gøre en professionel karriere på dette område mere attraktiv ved at fjerne administrative hindringer og anerkende kvalifikationer og optræningstid samt arbejde på et hvilket som helst forskningscenter; tilskynder med dette formål for øje Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre et fælles system til evaluering af forskernes kompetence og karriere samt til vurdering af universiteternes præstation; bekræfter betydningen af at investere i undervisning, faglig uddannelse og udvikling af færdigheder og at supplere forbindelserne mellem uddannelse, forskning og innovation; |
| --- | --- |

16.

mener, at det for at øge de menneskelige ressourcer til forskning i Europa er nødvendigt at gøre en professionel karriere på dette område mere attraktiv ved at fjerne administrative hindringer og anerkende kvalifikationer og optræningstid samt arbejde på et hvilket som helst forskningscenter; tilskynder med dette formål for øje Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre et fælles system til evaluering af forskernes kompetence og karriere samt til vurdering af universiteternes præstation; bekræfter betydningen af at investere i undervisning, faglig uddannelse og udvikling af færdigheder og at supplere forbindelserne mellem uddannelse, forskning og innovation;

| 17. | er bekymret over forskelligartetheden af målene i programmet "Kapacitet" og de deraf følgende vanskeligheder, navnlig med hensyn til internationalt samarbejde og fremskridtet inden for de væsentlige forskningsinfrastrukturer (ESFRI); mener, at der er et klart behov for foranstaltninger til fordel for SMV'er og innovative SMV'er, og opfordrer Kommissionen til i det mindste at bevare disse foranstaltninger og det dermed forbundne budget, medens den tager skridt til at forbedre gennemførelsen af dem; finder, at "infrastruktur"-projekterne ERA-NET, ERA-NET+ og initiativerne baseret på artikel 185 opfylder deres rolle i struktureringen af det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over forskelligartetheden af målene i programmet "Kapacitet" og de deraf følgende vanskeligheder, navnlig med hensyn til internationalt samarbejde og fremskridtet inden for de væsentlige forskningsinfrastrukturer (ESFRI); mener, at der er et klart behov for foranstaltninger til fordel for SMV'er og innovative SMV'er, og opfordrer Kommissionen til i det mindste at bevare disse foranstaltninger og det dermed forbundne budget, medens den tager skridt til at forbedre gennemførelsen af dem; finder, at "infrastruktur"-projekterne ERA-NET, ERA-NET+ og initiativerne baseret på artikel 185 opfylder deres rolle i struktureringen af det europæiske forskningsrum;

| 18. | anerkender, at de fælles teknologiinitiativer er relevante for europæisk industris konkurrenceevne; beklager de lovgivningsmæssige og administrative hindringer (retssubjektivitet, finansielle bestemmelser og i visse tilfælde også intellektuel ejendomsret), som kan afholde et stort antal af centrale forskningsaktører og SMV'er fra at deltage; beklager også de forskelligartede styringsstrukturer og retlige strukturer samt de høje driftsomkostninger ved opstarten af de fælles teknologiinitiativer; opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser, så snart de har givet deres samtykke til at medfinansiere de fælles teknologiinitiativer; opfordrer Kommissionen til at forenkle regler og finansieringsrater for lignende kategorier af deltagere i alle fælles teknologiinitiativer, der følger RP7-modellen, herunder national samfinansiering; anmoder om at blive inddraget yderligere i det politiske tilsyn med disse instrumenter, især for at sikre en passende balance i deltagelse og aktiviteter; understreger, at disse initiativer ikke bør føre til outsourcing af offentlig finansiering og bør holde sig inden for de lovlige grænser for statsstøtte og prækonkurrence; |
| --- | --- |

18.

anerkender, at de fælles teknologiinitiativer er relevante for europæisk industris konkurrenceevne; beklager de lovgivningsmæssige og administrative hindringer (retssubjektivitet, finansielle bestemmelser og i visse tilfælde også intellektuel ejendomsret), som kan afholde et stort antal af centrale forskningsaktører og SMV'er fra at deltage; beklager også de forskelligartede styringsstrukturer og retlige strukturer samt de høje driftsomkostninger ved opstarten af de fælles teknologiinitiativer; opfordrer medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser, så snart de har givet deres samtykke til at medfinansiere de fælles teknologiinitiativer; opfordrer Kommissionen til at forenkle regler og finansieringsrater for lignende kategorier af deltagere i alle fælles teknologiinitiativer, der følger RP7-modellen, herunder national samfinansiering; anmoder om at blive inddraget yderligere i det politiske tilsyn med disse instrumenter, især for at sikre en passende balance i deltagelse og aktiviteter; understreger, at disse initiativer ikke bør føre til outsourcing af offentlig finansiering og bør holde sig inden for de lovlige grænser for statsstøtte og prækonkurrence;

| 19. | anmoder Kommissionen om at give Parlamentet klare og detaljerede oplysninger om de fælles teknologiinitiativers funktion, og i hvert enkelt tilfælde give oplysning om den juridiske status, de personer, der indgår i bestyrelsen, og de udførte aktiviteter; |
| --- | --- |

19.

anmoder Kommissionen om at give Parlamentet klare og detaljerede oplysninger om de fælles teknologiinitiativers funktion, og i hvert enkelt tilfælde give oplysning om den juridiske status, de personer, der indgår i bestyrelsen, og de udførte aktiviteter;

| 20. | anerkender den mere systematiske anvendelse af alt for åbne indkaldelser af forslag (bottom-up) for at sikre en langsigtet forskningskapacitet; understreger nødvendigheden af at bevare balancen mellem de to metoder (bottom-up og top-down), som hver især opfylder specifikke behov; understreger nødvendigheden af at drøfte og arbejde sammen med forskerne, industrien og civilsamfundets aktører for at opstille forskningsdagsordenerne; |
| --- | --- |

20.

anerkender den mere systematiske anvendelse af alt for åbne indkaldelser af forslag (bottom-up) for at sikre en langsigtet forskningskapacitet; understreger nødvendigheden af at bevare balancen mellem de to metoder (bottom-up og top-down), som hver især opfylder specifikke behov; understreger nødvendigheden af at drøfte og arbejde sammen med forskerne, industrien og civilsamfundets aktører for at opstille forskningsdagsordenerne;

| 21. | mener, at det - navnlig på baggrund af 2020-strategien og målet med "intelligent vækst" er nødvendigt at identificere fælles forskningsområder blandt dem, der synes mest lovende, hvad angår konkrete anvendelsesmuligheder, hvilket giver den højeste grad af ansvarsfællesskab i en etisk sammenhæng; påpeger, at disse områder kunne udgøre en del af en fælles forskningsplatform finansieret af EU og støttet af et fælles netværk for dataudveksling, der skulle behandles som værende af største vigtighed og have høj prioritet; |
| --- | --- |

21.

mener, at det - navnlig på baggrund af 2020-strategien og målet med "intelligent vækst" er nødvendigt at identificere fælles forskningsområder blandt dem, der synes mest lovende, hvad angår konkrete anvendelsesmuligheder, hvilket giver den højeste grad af ansvarsfællesskab i en etisk sammenhæng; påpeger, at disse områder kunne udgøre en del af en fælles forskningsplatform finansieret af EU og støttet af et fælles netværk for dataudveksling, der skulle behandles som værende af største vigtighed og have høj prioritet;

| 22. | beklager, at forskningsfinansieringen i Europa stadig er meget opsplittet, med mange forskellige finansieringskilder fra medlemsstaterne og EU, som anvender forskellige prioriteringer, evalueringskriterier, definitioner og procedurer, hvilket fører til unødvendig overlapning, forvirring, fejl og manglende kritisk masse; anmoder Kommissionen og Rådet om at sætte samarbejde og koordination mellem de forskellige EU-programmer og medlemsstaternes programmer øverst på dagsordenen; anmoder Kommissionen om en foretage en undersøgelse af hensyn til et bredere samspil mellem europæiske og nationale tiltag, herunder eventuel koordination i fasen med formulering af indkaldelser af forslag og vurdering af projekter, samt med henblik på at finde frem til de nationale regler eller love, der hæmmer eller vanskeliggør den finansielle styring af projekter vedrørende internationalt forskningssamarbejde; anmoder endvidere om, at indkaldelser af forslag inklusive dem, der finder sted i juli 2011, iværksættes i samråd med medlemsstaterne uden at overlappe eller konkurrere med de nationale initiativer, men som supplement til disse; mener i den forbindelse, at systemet med ERA-Net bør styrkes som et redskab til understøttelse af ekspertise og udvikling af kriterier for kvalitetsindikatorer, der udgør grundlaget for samarbejde mellem programmer eller joint-ventures; foreslår, at RP7 støtter de aktører, som forvalter de nationale programmer omfattet af den fælles programmering, således at rammeprogrammerne for forskning og udvikling ledes fra en projektstyringslogik mod en programstyringslogik, dog uden at man forsømmer styringen af små projekter; mener, at projekterne for at opnå en vellykket fælles programmering bør udvælges på grundlag af topkvalitet og være skræddersyet til de enkelte sektorers særlige forhold, samt at Kommissionens koordinerende rolle bør styrkes, og de deltagende medlemsstater bør opfylde deres finansielle forpligtelser; anmoder om, at de tre sidste år af RP7 anvendes til at fremme struktureringen af det europæiske forskningsrum; |
| --- | --- |

22.

beklager, at forskningsfinansieringen i Europa stadig er meget opsplittet, med mange forskellige finansieringskilder fra medlemsstaterne og EU, som anvender forskellige prioriteringer, evalueringskriterier, definitioner og procedurer, hvilket fører til unødvendig overlapning, forvirring, fejl og manglende kritisk masse; anmoder Kommissionen og Rådet om at sætte samarbejde og koordination mellem de forskellige EU-programmer og medlemsstaternes programmer øverst på dagsordenen; anmoder Kommissionen om en foretage en undersøgelse af hensyn til et bredere samspil mellem europæiske og nationale tiltag, herunder eventuel koordination i fasen med formulering af indkaldelser af forslag og vurdering af projekter, samt med henblik på at finde frem til de nationale regler eller love, der hæmmer eller vanskeliggør den finansielle styring af projekter vedrørende internationalt forskningssamarbejde; anmoder endvidere om, at indkaldelser af forslag inklusive dem, der finder sted i juli 2011, iværksættes i samråd med medlemsstaterne uden at overlappe eller konkurrere med de nationale initiativer, men som supplement til disse; mener i den forbindelse, at systemet med ERA-Net bør styrkes som et redskab til understøttelse af ekspertise og udvikling af kriterier for kvalitetsindikatorer, der udgør grundlaget for samarbejde mellem programmer eller joint-ventures; foreslår, at RP7 støtter de aktører, som forvalter de nationale programmer omfattet af den fælles programmering, således at rammeprogrammerne for forskning og udvikling ledes fra en projektstyringslogik mod en programstyringslogik, dog uden at man forsømmer styringen af små projekter; mener, at projekterne for at opnå en vellykket fælles programmering bør udvælges på grundlag af topkvalitet og være skræddersyet til de enkelte sektorers særlige forhold, samt at Kommissionens koordinerende rolle bør styrkes, og de deltagende medlemsstater bør opfylde deres finansielle forpligtelser; anmoder om, at de tre sidste år af RP7 anvendes til at fremme struktureringen af det europæiske forskningsrum;

| 23. | er skeptisk med hensyn til det faktum, at det ofte kun er muligt at finansiere ét - og kun ét - forslag for hver indkaldelse, hvilket fører til et spild af ressourcer investeret i forberedelse og evaluering af fremragende forslag og manglende finansiering af visse ideer af topkvalitet; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at finansiere forslag af topkvalitet, der ikke er blevet udvalgt, gennem et tillægsbudget for forskning ("matching research funds"), som medlemsstaterne, regional- og strukturfondene samt den private sektor bidrager til; |
| --- | --- |

23.

er skeptisk med hensyn til det faktum, at det ofte kun er muligt at finansiere ét - og kun ét - forslag for hver indkaldelse, hvilket fører til et spild af ressourcer investeret i forberedelse og evaluering af fremragende forslag og manglende finansiering af visse ideer af topkvalitet; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at finansiere forslag af topkvalitet, der ikke er blevet udvalgt, gennem et tillægsbudget for forskning ("matching research funds"), som medlemsstaterne, regional- og strukturfondene samt den private sektor bidrager til;

| 24. | understreger betydningen af Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner og deres bidrag til en bæredygtig udvikling, konkurrenceevne og sikkerheden og pålideligheden af kerneenergi; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner og deres bidrag til en bæredygtig udvikling, konkurrenceevne og sikkerheden og pålideligheden af kerneenergi;

| 25. | anerkender betydningen af Black Sea Interconnection-projektet til etablering af et regionalt forsknings- og uddannelsesnetværk i den bredere Sortehavsregion og dets tilknytning til GEANT, og opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte forskningsprojekter i Sortehavsregionen, såsom HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN og BSRN; |
| --- | --- |

25.

anerkender betydningen af Black Sea Interconnection-projektet til etablering af et regionalt forsknings- og uddannelsesnetværk i den bredere Sortehavsregion og dets tilknytning til GEANT, og opfordrer Kommissionen til fortsat at støtte forskningsprojekter i Sortehavsregionen, såsom HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN og BSRN;

| 26. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med RP7 og den fremtidige finansielle ramme til at sikre et passende niveau for F&U-finansiering til applikationer og tjenesteydelser i forbindelse med det globale satellitnavigationssystem (GNSS); |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med RP7 og den fremtidige finansielle ramme til at sikre et passende niveau for F&U-finansiering til applikationer og tjenesteydelser i forbindelse med det globale satellitnavigationssystem (GNSS);

| 27. | understreger, at al forskning inden for RP7 skal udføres i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, som de kommer til udtryk i det europæiske charter; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til straks at gøre alle dokumenter med tilknytning til INDECT (et forskningsprojekt der er finansieret af RP7 og som har til formål at udvikle et automatisk observationssystem, som konstant overvåger websider, overvågningskameraer og individuelle computersystemer) tilgængelige og at fastsætte et klart og strengt mandat for INDECT's forskningsmål, anvendelse og slutbrugere; understreger, at INDECT ikke bør modtage midler fra RP7 inden dets eventuelle indvirkning på grundlæggende rettigheder er blevet grundigt undersøgt; |
| --- | --- |

27.

understreger, at al forskning inden for RP7 skal udføres i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, som de kommer til udtryk i det europæiske charter; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til straks at gøre alle dokumenter med tilknytning til INDECT (et forskningsprojekt der er finansieret af RP7 og som har til formål at udvikle et automatisk observationssystem, som konstant overvåger websider, overvågningskameraer og individuelle computersystemer) tilgængelige og at fastsætte et klart og strengt mandat for INDECT's forskningsmål, anvendelse og slutbrugere; understreger, at INDECT ikke bør modtage midler fra RP7 inden dets eventuelle indvirkning på grundlæggende rettigheder er blevet grundigt undersøgt;

Deltagelse i RP7

| 28. | understreger, at erhvervslivets deltagelse ikke synes større end under de forrige rammeprogrammer, især i programmet "Samarbejde"; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en detaljeret undersøgelse af programmets kapacitet til bedre at fremme investeringerne i den private sektor; |
| --- | --- |

28.

understreger, at erhvervslivets deltagelse ikke synes større end under de forrige rammeprogrammer, især i programmet "Samarbejde"; anmoder derfor Kommissionen om at foretage en detaljeret undersøgelse af programmets kapacitet til bedre at fremme investeringerne i den private sektor;

| 29. | mener, at procedurerne for indkaldelse af konkurrerende forslag til andre partnere bør være baseret på den grundlæggende præmis, at de involverede virksomheder og forskere har det mest indgående kendskab til projektet, og på, hvilke partnere de har mest behov for, og at Kommissionen, frem for at tvinge dem til at følge evalueringseksperternes rangliste, bør evaluere en skriftlig begrundelse for konsortiets valg; |
| --- | --- |

29.

mener, at procedurerne for indkaldelse af konkurrerende forslag til andre partnere bør være baseret på den grundlæggende præmis, at de involverede virksomheder og forskere har det mest indgående kendskab til projektet, og på, hvilke partnere de har mest behov for, og at Kommissionen, frem for at tvinge dem til at følge evalueringseksperternes rangliste, bør evaluere en skriftlig begrundelse for konsortiets valg;

| 30. | glæder sig over RP7's resultater til fordel for SMV'er, både hvad angår målene for SMV-støtte under programmet "Kapacitet", programmet "EUROSTARS" og 15 % -målet i programmet "Samarbejde"; opfordrer med henblik på yderligere at lette SMV’ernes deltagelse til, at der iværksættes flere ikke-tematiske indkaldelser af forslag for SMV'ere ved hyppigere at give mulighed for indkaldelse af forslag vedrørende SMV-specifikke aktiviteter (eller ved at have en permanent åben indkaldelse), ved yderligere at forenkle reglerne (herunder reglerne for programmet "EUROSTARS") og ved at afkorte perioden mellem ansøgning og bevilling; anbefaler, at SMV'er involveres mere aktivt i processen med at udnytte de opnåede resultater; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over RP7's resultater til fordel for SMV'er, både hvad angår målene for SMV-støtte under programmet "Kapacitet", programmet "EUROSTARS" og 15 % -målet i programmet "Samarbejde"; opfordrer med henblik på yderligere at lette SMV’ernes deltagelse til, at der iværksættes flere ikke-tematiske indkaldelser af forslag for SMV'ere ved hyppigere at give mulighed for indkaldelse af forslag vedrørende SMV-specifikke aktiviteter (eller ved at have en permanent åben indkaldelse), ved yderligere at forenkle reglerne (herunder reglerne for programmet "EUROSTARS") og ved at afkorte perioden mellem ansøgning og bevilling; anbefaler, at SMV'er involveres mere aktivt i processen med at udnytte de opnåede resultater;

| 31. | mener, at unge forskeres deltagelse i projektteams i forbindelse med samarbejde om forskningsaktiviteter, der involverer virksomheder og videnskabsorganisation, bør fremmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe særlige foranstaltninger med henblik på at øge unge forskeres deltagelse i rammeprogrammer; opfordrer Kommissionen til at bruge midtvejsevalueringen af det syvende rammeprogram til at fremme beskæftigelsen blandt unge forskere ved at udforme regler og måder for deltagelse på en sådan måde, at der afsættes en væsentlig andel af finansieringen til ansættelse af unge forskere; |
| --- | --- |

31.

mener, at unge forskeres deltagelse i projektteams i forbindelse med samarbejde om forskningsaktiviteter, der involverer virksomheder og videnskabsorganisation, bør fremmes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe særlige foranstaltninger med henblik på at øge unge forskeres deltagelse i rammeprogrammer; opfordrer Kommissionen til at bruge midtvejsevalueringen af det syvende rammeprogram til at fremme beskæftigelsen blandt unge forskere ved at udforme regler og måder for deltagelse på en sådan måde, at der afsættes en væsentlig andel af finansieringen til ansættelse af unge forskere;

| 32. | noterer sig med bekymring visse medlemsstaters relativt beskedne deltagelse i RP7, hvilket ikke bidrager til territorial samhørighed og en afbalanceret udvikling i Europa; mener, at en bedre samordning, sammenhæng og synergi mellem RP7 og struktur- og samhørighedsfondene samt en bedre anvendelse af programmet "Mennesker" kan forbedre de underrepræsenterede medlemsstaters deltagelse; mener, at alle medlemsstater kan blive i stand til at opnå et højere ekspertiseniveau (stairway to excellence) ved at anvende strukturfondene til at styrke forskningsinfrastrukturen og fremme kapacitetsopbygningen inden for forskning og innovation; glæder sig derfor over nedsættelsen af synergiekspertgruppen, der er blevet etableret for at finde synergier mellem RP7, strukturfondene og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation; understreger imidlertid det ubetingede behov for at sondre mellem kriterierne for RP7 og strukturfondene, da principperne for fremragende forskningskvalitet (der udelukkende forvaltes og koordineres af Europa-Kommissionen) bør være afgørende ved tildeling af RP7-midler med henblik på at sikre maksimal merværdi for FUI i Europa; påpeger med tilfredshed, at der for perioden 2007-2013 inden for samhørighedsfondene er afsat 86 mia. EUR til støtte for innovation (25 % af det samlede beløb), hvoraf der til kerneforskning og teknologisk udvikling er afsat 50 mia. EUR, hvilket svarer til det samlede budget for RP7; understreger betydningen af F&U’s territoriale dimension, idet der tages hensyn til de forskellige områders specifikke behov og kapacitet under udformningen af politikker ("intelligent specialisering"); mener derfor, at det er af afgørende betydning at inddrage regionale og lokale myndigheder i opgaven med at øge forsknings- og innovationskapaciteten i deres områder; anbefaler, at de ikke anvendte midler på EU-budgettet nu og indtil slutningen af 2013 og i perioden 2014-2020 i endnu højere grad skal kanaliseres i retning af innovation, videnskab og forskning både i form af menneskelige ressourcer, udvikling og infrastruktur; |
| --- | --- |

32.

noterer sig med bekymring visse medlemsstaters relativt beskedne deltagelse i RP7, hvilket ikke bidrager til territorial samhørighed og en afbalanceret udvikling i Europa; mener, at en bedre samordning, sammenhæng og synergi mellem RP7 og struktur- og samhørighedsfondene samt en bedre anvendelse af programmet "Mennesker" kan forbedre de underrepræsenterede medlemsstaters deltagelse; mener, at alle medlemsstater kan blive i stand til at opnå et højere ekspertiseniveau (stairway to excellence) ved at anvende strukturfondene til at styrke forskningsinfrastrukturen og fremme kapacitetsopbygningen inden for forskning og innovation; glæder sig derfor over nedsættelsen af synergiekspertgruppen, der er blevet etableret for at finde synergier mellem RP7, strukturfondene og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation; understreger imidlertid det ubetingede behov for at sondre mellem kriterierne for RP7 og strukturfondene, da principperne for fremragende forskningskvalitet (der udelukkende forvaltes og koordineres af Europa-Kommissionen) bør være afgørende ved tildeling af RP7-midler med henblik på at sikre maksimal merværdi for FUI i Europa; påpeger med tilfredshed, at der for perioden 2007-2013 inden for samhørighedsfondene er afsat 86 mia. EUR til støtte for innovation (25 % af det samlede beløb), hvoraf der til kerneforskning og teknologisk udvikling er afsat 50 mia. EUR, hvilket svarer til det samlede budget for RP7; understreger betydningen af F&U’s territoriale dimension, idet der tages hensyn til de forskellige områders specifikke behov og kapacitet under udformningen af politikker ("intelligent specialisering"); mener derfor, at det er af afgørende betydning at inddrage regionale og lokale myndigheder i opgaven med at øge forsknings- og innovationskapaciteten i deres områder; anbefaler, at de ikke anvendte midler på EU-budgettet nu og indtil slutningen af 2013 og i perioden 2014-2020 i endnu højere grad skal kanaliseres i retning af innovation, videnskab og forskning både i form af menneskelige ressourcer, udvikling og infrastruktur;

| 33. | glæder sig over det vedholdende, men beskedne fremskridt mod en mere afbalanceret kønsfordeling i deltagelsen i RP7, eftersom mangfoldighed er vigtig for kreativitet og innovation; påpeger, at kvindelige forskere har tendens til at arbejde på mindre og ikke så profilerede projekter og opgaver, og at der synes at eksistere et meget problematisk "glasloft" for kvindelige forskere, som medfører en begrænset andel af kvindelige forskere med høj anciennitet, hvilket det lave antal kvindelige forskere, der udvælges som modtagere af EFR-tilskud til etablerede forskere, også tyder på; er enig i, at foranstaltninger til at øge kvinders deltagelse bør styrkes under hele forløbet af projekternes livscyklus (især med hensyn til fleksibel arbejdstid, forbedrede børnepasningsfaciliteter, socialsikringsbestemmelser og forældreorlov), og at Kommissionen bør forstærke sin indsats for at befordre kvindelige forskere, og at den bør tilskynde medlemsstaterne til at gøre noget ved spørgsmålet om manglende ligestilling; understreger, at målet med 40 % deltagelse af kvinder i programmet og de rådgivende udvalg bør gennemføres med finfølelse; opfordrer Kommissionen til at oprette et tværgående udvalg til at overvåge og rådgive om andelen af kvindelige forskere og til at udvikle en ligestillingsplan som anbefalet i ex post-evalueringen af RP6; opfordrer universiteter og EU-institutioner til at fremme videnskab som et interessant område for begge køn lige fra de tidligste uddannelsestrin ved at fremme kvindelige forskere som rollemodeller; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over det vedholdende, men beskedne fremskridt mod en mere afbalanceret kønsfordeling i deltagelsen i RP7, eftersom mangfoldighed er vigtig for kreativitet og innovation; påpeger, at kvindelige forskere har tendens til at arbejde på mindre og ikke så profilerede projekter og opgaver, og at der synes at eksistere et meget problematisk "glasloft" for kvindelige forskere, som medfører en begrænset andel af kvindelige forskere med høj anciennitet, hvilket det lave antal kvindelige forskere, der udvælges som modtagere af EFR-tilskud til etablerede forskere, også tyder på; er enig i, at foranstaltninger til at øge kvinders deltagelse bør styrkes under hele forløbet af projekternes livscyklus (især med hensyn til fleksibel arbejdstid, forbedrede børnepasningsfaciliteter, socialsikringsbestemmelser og forældreorlov), og at Kommissionen bør forstærke sin indsats for at befordre kvindelige forskere, og at den bør tilskynde medlemsstaterne til at gøre noget ved spørgsmålet om manglende ligestilling; understreger, at målet med 40 % deltagelse af kvinder i programmet og de rådgivende udvalg bør gennemføres med finfølelse; opfordrer Kommissionen til at oprette et tværgående udvalg til at overvåge og rådgive om andelen af kvindelige forskere og til at udvikle en ligestillingsplan som anbefalet i ex post-evalueringen af RP6; opfordrer universiteter og EU-institutioner til at fremme videnskab som et interessant område for begge køn lige fra de tidligste uddannelsestrin ved at fremme kvindelige forskere som rollemodeller;

| 34. | opfordrer til, at man på regionalt plan anerkender, at de formidlende institutioner (såsom handelskamre, Enterprise Europe Network og regionale innovationsagenturer) har en vigtig rolle som forbindelsesled mellem innovative SMV'ere i de enkelte regioner og Kommissionen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til, at man på regionalt plan anerkender, at de formidlende institutioner (såsom handelskamre, Enterprise Europe Network og regionale innovationsagenturer) har en vigtig rolle som forbindelsesled mellem innovative SMV'ere i de enkelte regioner og Kommissionen;

| 35. | mener, at programmerne bør åbnes for internationale partnere; fremhæver, at det grundlæggende princip bør være, at alle programmer bør være åbne for finansiering også for udenlandske grupperinger (med specifikke kompetencer); afviser den tanke, at Kommissionen bedre skulle være i stand til at afgøre valget af samarbejdspartnere end forskere; |
| --- | --- |

35.

mener, at programmerne bør åbnes for internationale partnere; fremhæver, at det grundlæggende princip bør være, at alle programmer bør være åbne for finansiering også for udenlandske grupperinger (med specifikke kompetencer); afviser den tanke, at Kommissionen bedre skulle være i stand til at afgøre valget af samarbejdspartnere end forskere;

| 36. | finder, at RP7 bør bekræfte sine prioriteringer med hensyn til internationalt samarbejde; mener, at mållande og -emner for internationale samarbejdsaktioner bør vælges i samråd med medlemsstaterne for at sikre disse aktioners komplementaritet med alle involverede parters aktioner; gentager imidlertid, at der skal tages hensyn til samarbejdet med udviklingslande; |
| --- | --- |

36.

finder, at RP7 bør bekræfte sine prioriteringer med hensyn til internationalt samarbejde; mener, at mållande og -emner for internationale samarbejdsaktioner bør vælges i samråd med medlemsstaterne for at sikre disse aktioners komplementaritet med alle involverede parters aktioner; gentager imidlertid, at der skal tages hensyn til samarbejdet med udviklingslande;

Finansiering

| 37. | mener, at RP7's finansieringsniveau, der er troværdigt og nødvendigt, i det mindste bør fastholdes for at leve op til de store samfundsmæssige udfordringer, og påpeger, at en investering i FUI er en langsigtet investering og et afgørende element for opfyldelsen af 2020-strategiens mål; |
| --- | --- |

37.

mener, at RP7's finansieringsniveau, der er troværdigt og nødvendigt, i det mindste bør fastholdes for at leve op til de store samfundsmæssige udfordringer, og påpeger, at en investering i FUI er en langsigtet investering og et afgørende element for opfyldelsen af 2020-strategiens mål;

| 38. | mener, at udgifterne til RP7 samt de generelle forskningsretningslinjer så vidt muligt bør samordnes med de overordnede politiske målsætninger i Europa 2020-strategien; mener, at videnskabelige fremskridt med hensyn til de store udfordringer kræver, at der på mellemlang til lang sigt gøres brug af finansieringsinstrumenter, som støtter både grundforskningen og samarbejdet med erhvervslivet og andre eksterne partnere; |
| --- | --- |

38.

mener, at udgifterne til RP7 samt de generelle forskningsretningslinjer så vidt muligt bør samordnes med de overordnede politiske målsætninger i Europa 2020-strategien; mener, at videnskabelige fremskridt med hensyn til de store udfordringer kræver, at der på mellemlang til lang sigt gøres brug af finansieringsinstrumenter, som støtter både grundforskningen og samarbejdet med erhvervslivet og andre eksterne partnere;

| 39. | påpeger den vigtige rolle, som forskningsinfrastrukturer spiller, og understreger, at udvikling og finansiering af dem (baseret på ESFRI’s liste og herunder tilvejebringelse af laboratorieudstyr og instrumenter samt vedligeholdelse heraf) bør koordineres og samfinansieres bedre mellem RP7, EIB-instrumenter, strukturfondene og de nationale og regionale politikker; er af den opfattelse, at en overlapning af forskningsinfrastrukturer i forskellige medlemsstater bør undgås, og at en åben og ekspertisebaseret adgang til forskningsinfrastrukturer bør udvides; opfordrer til, at der gøres en kraftig indsats for at øge finansieringen af forskningsinfrastrukturer inden for RP7 dér, hvor det vil få den største merværdi på EU-plan; |
| --- | --- |

39.

påpeger den vigtige rolle, som forskningsinfrastrukturer spiller, og understreger, at udvikling og finansiering af dem (baseret på ESFRI’s liste og herunder tilvejebringelse af laboratorieudstyr og instrumenter samt vedligeholdelse heraf) bør koordineres og samfinansieres bedre mellem RP7, EIB-instrumenter, strukturfondene og de nationale og regionale politikker; er af den opfattelse, at en overlapning af forskningsinfrastrukturer i forskellige medlemsstater bør undgås, og at en åben og ekspertisebaseret adgang til forskningsinfrastrukturer bør udvides; opfordrer til, at der gøres en kraftig indsats for at øge finansieringen af forskningsinfrastrukturer inden for RP7 dér, hvor det vil få den største merværdi på EU-plan;

| 40. | mener, at modtagerne af finansiering til forskningsinfrastruktur tydeligt bør begrunde deres rolle og deres anvendelse af udstyr, laboratorier og forskningspersonale eller teknisk personale; finder derfor, at der bør etableres et overvågnings- og tilsynssystem, der sikrer, at aftalerne overholdes; |
| --- | --- |

40.

mener, at modtagerne af finansiering til forskningsinfrastruktur tydeligt bør begrunde deres rolle og deres anvendelse af udstyr, laboratorier og forskningspersonale eller teknisk personale; finder derfor, at der bør etableres et overvågnings- og tilsynssystem, der sikrer, at aftalerne overholdes;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne og EU til at overholde deres finansielle forpligtelser, inklusive forpligtelser til aktioner på grundlag af artikel 185 og 187, i forbindelse med internationale forskningsaftaler; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne og EU til at overholde deres finansielle forpligtelser, inklusive forpligtelser til aktioner på grundlag af artikel 185 og 187, i forbindelse med internationale forskningsaftaler;

| 42. | opfordrer - da målet er, at 3 % af BNP skal investeres i forskning og teknologisk udvikling i 2020, og da forskning og innovation er den eneste sikre vej til et økonomisk genopsving i EU - Kommissionen til at overveje muligheden for at etablere et bindende midlertidigt niveau for investering i forskning og teknologisk udvikling på omkring 1 % af BNP i 2015; |
| --- | --- |

42.

opfordrer - da målet er, at 3 % af BNP skal investeres i forskning og teknologisk udvikling i 2020, og da forskning og innovation er den eneste sikre vej til et økonomisk genopsving i EU - Kommissionen til at overveje muligheden for at etablere et bindende midlertidigt niveau for investering i forskning og teknologisk udvikling på omkring 1 % af BNP i 2015;

Innovationens rolle

| 43. | noterer sig en styrkelse af "innovationsdimensionen" i de fremtidige arbejdsprogrammer; mener, at der for at give forsknings- og innovationsprogrammer en klar indvirkning på markedet og samfundet bør udvikles aktioner, som muliggør optimal udnyttelse og kommercialisering af forskningsresultater f.eks. ved at tage hensyn til kommercialiseringen af forskningsresultater i specifikke indkaldelser eller ved hjælp af evalueringskriterier på særlige områder; opfordrer Kommissionen til at påbegynde en finansiering af demonstrations-, pilot- og konceptbekræftelsesprojekter, inden RP7 udløber, og til at overveje en finansieringsordning til belønning af vellykkede projekter og til støtte for lanceringen af dem på markedet med henblik på at supplere den nuværende forhåndsfinansiering; mener, at der også i denne forbindelse er behov for en tæt koordination mellem RP7, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og strukturfondene; |
| --- | --- |

43.

noterer sig en styrkelse af "innovationsdimensionen" i de fremtidige arbejdsprogrammer; mener, at der for at give forsknings- og innovationsprogrammer en klar indvirkning på markedet og samfundet bør udvikles aktioner, som muliggør optimal udnyttelse og kommercialisering af forskningsresultater f.eks. ved at tage hensyn til kommercialiseringen af forskningsresultater i specifikke indkaldelser eller ved hjælp af evalueringskriterier på særlige områder; opfordrer Kommissionen til at påbegynde en finansiering af demonstrations-, pilot- og konceptbekræftelsesprojekter, inden RP7 udløber, og til at overveje en finansieringsordning til belønning af vellykkede projekter og til støtte for lanceringen af dem på markedet med henblik på at supplere den nuværende forhåndsfinansiering; mener, at der også i denne forbindelse er behov for en tæt koordination mellem RP7, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation og strukturfondene;

| 44. | bemærker, at hvis RP7 er struktureret på en sådan made, at der skelnes mellem videnskab for videnskabens egen skyld, videnskab for konkurrence og videnskab for samfundet, er der risiko for, at den gradvise overgang fra grundforskning til anvendt forskning og innovation ikke vil blive taget med i overvejelserne; henviser til nødvendigheden af at forhindre, at en vellykket gennemførelse af integrerede projekter hindres af ufleksible strukturer; |
| --- | --- |

44.

bemærker, at hvis RP7 er struktureret på en sådan made, at der skelnes mellem videnskab for videnskabens egen skyld, videnskab for konkurrence og videnskab for samfundet, er der risiko for, at den gradvise overgang fra grundforskning til anvendt forskning og innovation ikke vil blive taget med i overvejelserne; henviser til nødvendigheden af at forhindre, at en vellykket gennemførelse af integrerede projekter hindres af ufleksible strukturer;

| 45. | mener, at både RP7 og det fremtidige RP8 bør yde et større bidrag til udviklingen af erhvervslivet i Europa og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til anvendt forskning; |
| --- | --- |

45.

mener, at både RP7 og det fremtidige RP8 bør yde et større bidrag til udviklingen af erhvervslivet i Europa og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til anvendt forskning;

| 46. | anerkender, at RP7 først og fremmest tager sigte på forskning og teknologisk udvikling, men understreger imidlertid betydningen af at udforme EU-politikker og -programmer på en sådan måde, at synergier inden for hele F&U-værdikæden (fra forskning og uddannelse via innovation til jobskabelse) udnyttes maksimalt; mener, at dette er den eneste måde til at nå de mål, der er opstillet i flagskibsinitiativet "Innovation i EU", og til at fremskynde Europas forvandling til et videnbaseret samfund; glæder sig i denne forbindelse over den nuværende udvikling af en resultattavle for innovation og opfordrer til en bred definition af innovation (herunder ikke-teknologisk innovation og arbejdstagerskabt innovation) og til udvikling af mere effektive modeller, metodologier og redskaber til at måle og sætte gang i innovation, herunder ved hjælp af offentlige indkøb, fastlæggelse af standarder og finansieringsteknikker; |
| --- | --- |

46.

anerkender, at RP7 først og fremmest tager sigte på forskning og teknologisk udvikling, men understreger imidlertid betydningen af at udforme EU-politikker og -programmer på en sådan måde, at synergier inden for hele F&U-værdikæden (fra forskning og uddannelse via innovation til jobskabelse) udnyttes maksimalt; mener, at dette er den eneste måde til at nå de mål, der er opstillet i flagskibsinitiativet "Innovation i EU", og til at fremskynde Europas forvandling til et videnbaseret samfund; glæder sig i denne forbindelse over den nuværende udvikling af en resultattavle for innovation og opfordrer til en bred definition af innovation (herunder ikke-teknologisk innovation og arbejdstagerskabt innovation) og til udvikling af mere effektive modeller, metodologier og redskaber til at måle og sætte gang i innovation, herunder ved hjælp af offentlige indkøb, fastlæggelse af standarder og finansieringsteknikker;

| 47. | anerkender, at de europæiske teknologiplatforme, de fælles teknologiinitiativer og de offentlig-private partnerskaber bidrager til en større deltagelse fra erhvervslivets side og opfordrer til, at de konsolideres i fremtidige programmer; understreger nødvendigheden af at sikre passende regler for deltagelse (inklusive regler for intellektuel ejendomsret) og for finansiering (inklusive finansiering af indirekte omkostninger) samt bestræbelser på yderligere forenkling med henblik på at tiltrække et større antal SMV’er, offentlige forskningsinstitutter og mindre forskningsorganisationer og dermed at sikre en bedre balance i de interesserede parters adgang til og deltagelse i fælles teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

47.

anerkender, at de europæiske teknologiplatforme, de fælles teknologiinitiativer og de offentlig-private partnerskaber bidrager til en større deltagelse fra erhvervslivets side og opfordrer til, at de konsolideres i fremtidige programmer; understreger nødvendigheden af at sikre passende regler for deltagelse (inklusive regler for intellektuel ejendomsret) og for finansiering (inklusive finansiering af indirekte omkostninger) samt bestræbelser på yderligere forenkling med henblik på at tiltrække et større antal SMV’er, offentlige forskningsinstitutter og mindre forskningsorganisationer og dermed at sikre en bedre balance i de interesserede parters adgang til og deltagelse i fælles teknologiinitiativer og offentlig-private partnerskaber;

Overvågning af forenklingstiltag

| 48. | er bekymret over den alt for store administrative byrde, der er forbundet med RP7; understreger, at forenklingsforanstaltninger, der ikke kræver ændring af lovgivningen, bør gennemføres så hurtigt som muligt under hensyntagen til enkelhed, stabilitet, konsekvens, retssikkerhed, gennemsigtighed, ekspertise og tillid, og opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for yderligere forenklingsforanstaltninger, herunder naturalydelser fra ansøgerne, samt yderligere tilpasning til beregnings- og regnskabsmetoder, som anvendes i nationale finansieringsordninger; opfordrer Kommissionen til omgående at træffe foranstaltninger til at forkorte behandlingstiden fra ansøgning til bevilling, til at reducere de bureaukratiske procedurer for udarbejdelse, indgivelse og vurdering af projekter (bl.a. ved hjælp af en EU-portal for ansøgninger, der er baseret på den tilsvarende amerikanske model), til at reducere antallet af periodiske rapporter om den finansielle status og revisionsdokumenter pr. rapporteringsperiode og finde en bedre balance mellem risici og kontrol i forskningen; betoner, at en "risikosky" kultur i EU's forskningspolitik vil forhindre finansiering af risikobetonede forskningsidéer med stort potentiale for epokegørende resultater, og foreslår derfor, at der satses på en tillidsbaseret tilgang med en højere accept af risici og fiasko, modsat en ren resultatbaseret tilgang, der kunne hæmme den innovative forskning; anbefaler en forenklet tolkning og yderligere afklaring af definitionen på støtteberettigede omkostninger; støtter forslaget til revision af finansforordningen med henblik på at forenkle procedurerne og opfordrer til revision og/eller bredere fortolkning af EU’s personalebestemmelser, for så vidt angår personligt ansvar; efterlyser mere præcise, konsekvente og gennemsigtige revisionsregler, bl.a. anvendelse af færre stikprøver og flere realistiske kriterier såsom deltagernes erfaring samt, hvordan det forudgående forløb har været med hensyn til fejl og overholdelse; |
| --- | --- |

48.

er bekymret over den alt for store administrative byrde, der er forbundet med RP7; understreger, at forenklingsforanstaltninger, der ikke kræver ændring af lovgivningen, bør gennemføres så hurtigt som muligt under hensyntagen til enkelhed, stabilitet, konsekvens, retssikkerhed, gennemsigtighed, ekspertise og tillid, og opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for yderligere forenklingsforanstaltninger, herunder naturalydelser fra ansøgerne, samt yderligere tilpasning til beregnings- og regnskabsmetoder, som anvendes i nationale finansieringsordninger; opfordrer Kommissionen til omgående at træffe foranstaltninger til at forkorte behandlingstiden fra ansøgning til bevilling, til at reducere de bureaukratiske procedurer for udarbejdelse, indgivelse og vurdering af projekter (bl.a. ved hjælp af en EU-portal for ansøgninger, der er baseret på den tilsvarende amerikanske model), til at reducere antallet af periodiske rapporter om den finansielle status og revisionsdokumenter pr. rapporteringsperiode og finde en bedre balance mellem risici og kontrol i forskningen; betoner, at en "risikosky" kultur i EU's forskningspolitik vil forhindre finansiering af risikobetonede forskningsidéer med stort potentiale for epokegørende resultater, og foreslår derfor, at der satses på en tillidsbaseret tilgang med en højere accept af risici og fiasko, modsat en ren resultatbaseret tilgang, der kunne hæmme den innovative forskning; anbefaler en forenklet tolkning og yderligere afklaring af definitionen på støtteberettigede omkostninger; støtter forslaget til revision af finansforordningen med henblik på at forenkle procedurerne og opfordrer til revision og/eller bredere fortolkning af EU’s personalebestemmelser, for så vidt angår personligt ansvar; efterlyser mere præcise, konsekvente og gennemsigtige revisionsregler, bl.a. anvendelse af færre stikprøver og flere realistiske kriterier såsom deltagernes erfaring samt, hvordan det forudgående forløb har været med hensyn til fejl og overholdelse;

| 49. | gentager, at det er vigtigt hurtigst muligt at tage skridt til at forenkle de administrative og finansielle procedurer i den nuværende forvaltning af RP7 som omhandlet i Parlamentets beslutning af 11. november 2010; glæder sig over Kommissionens afgørelse af 24. januar 2011, der indfører tre forenklingsforanstaltninger, samt over oprettelsen af det fælles registreringssystem (URF); anmoder Kommissionen om hurtigt at gennemføre disse foranstaltninger på en ensartet måde og om at undersøge, hvor der stadig er mulighed for at iværksætte yderligere forenklingsforanstaltninger; beklager de alvorlige problemer med fortolkning og manglende retssikkerhed for deltagerne i RP7 og gentager sit ønske om, at verserende tvister mellem Kommissionen og støttemodtagerne i alle rammeprogrammerne afsluttes snarest under overholdelse af princippet om forsvarlig forvaltning af offentlige midler; anmoder Kommissionen om at give støttemodtagerne tilladelse til at konsultere clearingudvalget for forskning under eller efter et projekt for at klarlægge spørgsmål om omkostningskalkulation, regler for deltagelse og revision, inklusive efterfølgende revisioner; understreger nødvendigheden af at bevare det, der fungerer godt, og kun ændre de regler, der er behov for at tilpasse; |
| --- | --- |

49.

gentager, at det er vigtigt hurtigst muligt at tage skridt til at forenkle de administrative og finansielle procedurer i den nuværende forvaltning af RP7 som omhandlet i Parlamentets beslutning af 11. november 2010; glæder sig over Kommissionens afgørelse af 24. januar 2011, der indfører tre forenklingsforanstaltninger, samt over oprettelsen af det fælles registreringssystem (URF); anmoder Kommissionen om hurtigt at gennemføre disse foranstaltninger på en ensartet måde og om at undersøge, hvor der stadig er mulighed for at iværksætte yderligere forenklingsforanstaltninger; beklager de alvorlige problemer med fortolkning og manglende retssikkerhed for deltagerne i RP7 og gentager sit ønske om, at verserende tvister mellem Kommissionen og støttemodtagerne i alle rammeprogrammerne afsluttes snarest under overholdelse af princippet om forsvarlig forvaltning af offentlige midler; anmoder Kommissionen om at give støttemodtagerne tilladelse til at konsultere clearingudvalget for forskning under eller efter et projekt for at klarlægge spørgsmål om omkostningskalkulation, regler for deltagelse og revision, inklusive efterfølgende revisioner; understreger nødvendigheden af at bevare det, der fungerer godt, og kun ændre de regler, der er behov for at tilpasse;

| 50. | efterlyser foranstaltninger, der mindsker behandlingstiden, for at øge andelen af tilskud, der bevilges på under otte måneder med en vis procent i 2011 og på under seks måneder i den resterende periode; |
| --- | --- |

50.

efterlyser foranstaltninger, der mindsker behandlingstiden, for at øge andelen af tilskud, der bevilges på under otte måneder med en vis procent i 2011 og på under seks måneder i den resterende periode;

| 51. | glæder sig meget over henstillingerne om at afkorte tidsfristen for tilkendelse af udbud og efterlyser en evaluering af eksisterende instrumenter, inden der oprettes nye instrumenter under RP7; |
| --- | --- |

51.

glæder sig meget over henstillingerne om at afkorte tidsfristen for tilkendelse af udbud og efterlyser en evaluering af eksisterende instrumenter, inden der oprettes nye instrumenter under RP7;

| 52. | foreslår, at Kommissionen bistår offentlige organer med at forbedre deres forvaltningssystemer ved at foretage vurderinger uden finansielle konsekvenser, hvilket ville tilskynde disse organer til at træffe en række foranstaltninger til at forbedre deres projektstyring og gennemføre dem inden for en bestemt frist på under et år; |
| --- | --- |

52.

foreslår, at Kommissionen bistår offentlige organer med at forbedre deres forvaltningssystemer ved at foretage vurderinger uden finansielle konsekvenser, hvilket ville tilskynde disse organer til at træffe en række foranstaltninger til at forbedre deres projektstyring og gennemføre dem inden for en bestemt frist på under et år;

Finansieringsfacilitet for risikodeling (RSFF)

| 53. | finder, at RSFF både kvalitativt og kvantitativt har haft en afgørende løftstangsvirkning på investeringerne i FUI i en krisetid, hvor banksektoren ikke længere kunne spille denne rolle, hvilket i de første år resulterede i 8 mia. eurolån, der udløste investeringer for mere end 20 mia. euro; |
| --- | --- |

53.

finder, at RSFF både kvalitativt og kvantitativt har haft en afgørende løftstangsvirkning på investeringerne i FUI i en krisetid, hvor banksektoren ikke længere kunne spille denne rolle, hvilket i de første år resulterede i 8 mia. eurolån, der udløste investeringer for mere end 20 mia. euro;

| 54. | udtrykker imidlertid sin bekymring over de urimeligt små beløb, der er bevilget til forskningsinfrastrukturer, universiteter og forskningsorganer samt SMV'er, især innovative SMV'er, og over den åbenbare skævhed i de bevilgede låns fordeling, både geografisk og mellem sektorerne; støtter følgelig ekspertgruppens konkrete anbefalinger om at forbedre visse underrepræsenterede målgruppers deltagelse, og støtter Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011, navnlig dets ønske om, at alle muligheder undersøges med sigte på at tilføre den intellektuelle ejendomsret på EU-plan en øget værdi, navnlig for at lette SMV’ernes adgang til vidensmarkedet; |
| --- | --- |

54.

udtrykker imidlertid sin bekymring over de urimeligt små beløb, der er bevilget til forskningsinfrastrukturer, universiteter og forskningsorganer samt SMV'er, især innovative SMV'er, og over den åbenbare skævhed i de bevilgede låns fordeling, både geografisk og mellem sektorerne; støtter følgelig ekspertgruppens konkrete anbefalinger om at forbedre visse underrepræsenterede målgruppers deltagelse, og støtter Det Europæiske Råds konklusioner af 4. februar 2011, navnlig dets ønske om, at alle muligheder undersøges med sigte på at tilføre den intellektuelle ejendomsret på EU-plan en øget værdi, navnlig for at lette SMV’ernes adgang til vidensmarkedet;

| 55. | beklager, at der kun er RSFF-projekter i gang i 18 EU-medlemsstater og i to associerede lande, og at SMV’er, universiteter/forskningsinstitutioner og forskningsfaciliteter i øjeblikket er underrepræsenteret i RSFF; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvorfor de ni øvrige EU-medlemsstater ikke har gjort brug af denne nye facilitet, som har vist sig i betragteligt omfang at bidrage til finansieringen af FUI, og til at sikre, at alle berørte lande deltager; |
| --- | --- |

55.

beklager, at der kun er RSFF-projekter i gang i 18 EU-medlemsstater og i to associerede lande, og at SMV’er, universiteter/forskningsinstitutioner og forskningsfaciliteter i øjeblikket er underrepræsenteret i RSFF; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvorfor de ni øvrige EU-medlemsstater ikke har gjort brug af denne nye facilitet, som har vist sig i betragteligt omfang at bidrage til finansieringen af FUI, og til at sikre, at alle berørte lande deltager;

| 56. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilke oplysninger der er givet om adgangen til RSFF-lån på medlemsstatsplan, og at sikre, at potentielle deltagere får passende information og hjælp til adgang til RSFF-lån, navnlig i de medlemsstater, der har en anden valuta end euro; |
| --- | --- |

56.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, hvilke oplysninger der er givet om adgangen til RSFF-lån på medlemsstatsplan, og at sikre, at potentielle deltagere får passende information og hjælp til adgang til RSFF-lån, navnlig i de medlemsstater, der har en anden valuta end euro;

| 57. | henstiller, at anvendelsen af dette innovative finansieringsinstrument videreføres og forstærkes i RP7 og i det kommende RP8, eftersom det bidrager til at lette adgangen til finansiering og øge private investeringer; understreger nødvendigheden af at sikre, at, at disse finansieringsinstrumenter udformes hensigtsmæssigt for SMV; |
| --- | --- |

57.

henstiller, at anvendelsen af dette innovative finansieringsinstrument videreføres og forstærkes i RP7 og i det kommende RP8, eftersom det bidrager til at lette adgangen til finansiering og øge private investeringer; understreger nødvendigheden af at sikre, at, at disse finansieringsinstrumenter udformes hensigtsmæssigt for SMV;

Samlet konklusion og retningslinjer for fremtiden

| 58. | anmoder om, at der i anvendelsen af RP7 tages hensyn til de forskellige følger i de enkelte medlemsstater af den økonomiske krise i programmets sidste år (2011-2013) i betragtning af de betydelige summer (28,8 mia. euro over tre år), der mangler at blive tildelt, til EU 2020-målene og til forberedelsen af et europæisk forskningsrum og gennemførelsen af Innovation i EU; mener navnlig, at målene i RP7 skal tilpasses EU’ strategier for ressourceeffektivitet, råstoffer og den digitale agenda; |
| --- | --- |

58.

anmoder om, at der i anvendelsen af RP7 tages hensyn til de forskellige følger i de enkelte medlemsstater af den økonomiske krise i programmets sidste år (2011-2013) i betragtning af de betydelige summer (28,8 mia. euro over tre år), der mangler at blive tildelt, til EU 2020-målene og til forberedelsen af et europæisk forskningsrum og gennemførelsen af Innovation i EU; mener navnlig, at målene i RP7 skal tilpasses EU’ strategier for ressourceeffektivitet, råstoffer og den digitale agenda;

| 59. | mener, at de resterende bevillinger ikke bør tages fra forskningen og anvendes til andre programmer eller instrumenter, der ikke hører under området for forskning og innovation eller i RP7’s mål; |
| --- | --- |

59.

mener, at de resterende bevillinger ikke bør tages fra forskningen og anvendes til andre programmer eller instrumenter, der ikke hører under området for forskning og innovation eller i RP7’s mål;

| 60. | understreger behovet for at udvide, stimulere og sikre finansieringen af forskning og udvikling i EU via en betydelig forøgelse af de relevante udgifter fra og med 2013; mener, at denne øgede finansiering, der helst skal medføre en fordobling af budgettet, må skabe bæredygtig vækst og konkurrence via ekspertise; understreger, at denne forøgelse af midlerne må kombineres med en mere resultat- og præstationsorienteret strategi og med en radikal forenkling af finansieringsprocedurerne; går ind for yderligere samarbejde mellem EU’s forskellige FUI-programmer, f.eks. under titlen "En fælles strategisk ramme for forskning og innovation"; mener, at det er vigtigt for alle berørte parter, at der er kontinuitet i det kommende program, når det er blevet fastlagt; |
| --- | --- |

60.

understreger behovet for at udvide, stimulere og sikre finansieringen af forskning og udvikling i EU via en betydelig forøgelse af de relevante udgifter fra og med 2013; mener, at denne øgede finansiering, der helst skal medføre en fordobling af budgettet, må skabe bæredygtig vækst og konkurrence via ekspertise; understreger, at denne forøgelse af midlerne må kombineres med en mere resultat- og præstationsorienteret strategi og med en radikal forenkling af finansieringsprocedurerne; går ind for yderligere samarbejde mellem EU’s forskellige FUI-programmer, f.eks. under titlen "En fælles strategisk ramme for forskning og innovation"; mener, at det er vigtigt for alle berørte parter, at der er kontinuitet i det kommende program, når det er blevet fastlagt;

| 61. | understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til de resultater, der er opnået på alle de områder, der defineres som politiske prioriteter i forbindelse med finansiering, og at vurdere, hvor effektive de har været, med henblik på at forbedre evalueringen af fremtidige programmer; |
| --- | --- |

61.

understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til de resultater, der er opnået på alle de områder, der defineres som politiske prioriteter i forbindelse med finansiering, og at vurdere, hvor effektive de har været, med henblik på at forbedre evalueringen af fremtidige programmer;

*

* *

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

62.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0401.

(3)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 104.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/20

---

Onsdag den 8. juni 2011Handelsforbindelser mellem EU og Canada

P7_TA(2011)0257

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om handelsforbindelserne mellem EU og Canada

2012/C 380 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 9. november 2010"Handel, vækst og verdensanliggender - Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612) samt til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 7. juli 2010"Etablering af en samlet europæisk international investeringspolitik" (KOM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 9. november 2010"Handel, vækst og verdensanliggender - Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612) samt til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 7. juli 2010"Etablering af en samlet europæisk international investeringspolitik" (KOM(2010)0343),

| — | der henviser til Kommissionens og den canadiske regerings fælles undersøgelse om vurdering af fordele og ulemper ved et tættere økonomisk partnerskab mellem EU og Canada fra oktober 2008 (1) samt til den fælles rapport om screeningsundersøgelsen EU-Canada af 5. marts 2009 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens og den canadiske regerings fælles undersøgelse om vurdering af fordele og ulemper ved et tættere økonomisk partnerskab mellem EU og Canada fra oktober 2008 (1) samt til den fælles rapport om screeningsundersøgelsen EU-Canada af 5. marts 2009 (2),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra topmødet mellem EU og Canada om en omfattende økonomisk partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Canada, der blev undertegnet i Prag den 6. maj 2009 (Rådets dok. 09547/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra topmødet mellem EU og Canada om en omfattende økonomisk partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Canada, der blev undertegnet i Prag den 6. maj 2009 (Rådets dok. 09547/2009),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling til Rådet af 20. december 2010 om ændring af forhandlingsdirektiverne for en økonomisk integrationsaftale med Canada med henblik på at give Kommissionen beføjelse til på Unionens vegne at forhandle om investeringer (SEK(2010)1577), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling til Rådet af 20. december 2010 om ændring af forhandlingsdirektiverne for en økonomisk integrationsaftale med Canada med henblik på at give Kommissionen beføjelse til på Unionens vegne at forhandle om investeringer (SEK(2010)1577),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd af 10. marts 2011"Handels- og investeringshindringer - rapport 2011: Engagering af vores strategiske økonomiske partnere i forbedret markedsadgang: Prioritering af indsats for nedbrydelse af handelshindringer" (KOM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd af 10. marts 2011"Handels- og investeringshindringer - rapport 2011: Engagering af vores strategiske økonomiske partnere i forbedret markedsadgang: Prioritering af indsats for nedbrydelse af handelshindringer" (KOM(2011)0114),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (3), af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (4), af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (5), af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (6), af 18. december 2008 om betydningen af varemærkeforfalskning for den internationale handel (7), af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (8), af 5. maj 2010 om topmødet EU-Canada (9), af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (10), af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (11), af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (12), af 17. februar 2011 om Europa 2020 (13) og af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (3), af 19. februar 2008 om EU's strategi for øget markedsadgang for EU's virksomheder (4), af 20. maj 2008 om handel med råvarer og råstoffer (5), af 4. september 2008 om handel med tjenesteydelser (6), af 18. december 2008 om betydningen af varemærkeforfalskning for den internationale handel (7), af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (8), af 5. maj 2010 om topmødet EU-Canada (9), af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (10), af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (11), af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (12), af 17. februar 2011 om Europa 2020 (13) og af 6. april 2011 om etablering af en samlet EU-politik for internationale investeringer (14),

| — | der henviser til rammeaftalen om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem De Europæiske Fællesskaber og Canada (15) og andre efterfølgende bilaterale aftaler med Canada, navnlig aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om toldsamarbejde og gensidig bistand i toldspørgsmål (16), aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (17), aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus (18), aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada (19) og lufttransportaftalen mellem Canadas regering og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde mellem De Europæiske Fællesskaber og Canada (15) og andre efterfølgende bilaterale aftaler med Canada, navnlig aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om toldsamarbejde og gensidig bistand i toldspørgsmål (16), aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (17), aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada om handel med vin og spiritus (18), aftalen om civil luftfartssikkerhed mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada (19) og lufttransportaftalen mellem Canadas regering og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (20),

| — | der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (21),

| — | der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, der er etableret via Verdenshandelsorganisationen (WTO), fortsat udgør den mest hensigtsmæssige ramme for regulering af handel og for fremme af loyal og retfærdig handel gennem udvikling af hensigtsmæssige regler og sikring af reglernes overholdelse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem, der er etableret via Verdenshandelsorganisationen (WTO), fortsat udgør den mest hensigtsmæssige ramme for regulering af handel og for fremme af loyal og retfærdig handel gennem udvikling af hensigtsmæssige regler og sikring af reglernes overholdelse,

| B. | der henviser til, at en vellykket afslutning af Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) er af afgørende betydning for den videre udvikling af WTO; der henviser til, at en sådan aftale ikke udelukker bilaterale aftaler, der går ud over WTO-forpligtelserne og supplerer de multilaterale regler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en vellykket afslutning af Dohaudviklingsdagsordenen (DDA) er af afgørende betydning for den videre udvikling af WTO; der henviser til, at en sådan aftale ikke udelukker bilaterale aftaler, der går ud over WTO-forpligtelserne og supplerer de multilaterale regler,

| C. | der henviser til, at partnerskabet med Canada er et af EU’s længstvarende og tætteste, idet Canada var det første industrialiserede land, som EU - i 1976 - undertegnede en rammeaftale om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde med; der henviser til, at der i årenes løb er undertegnet en række bilaterale aftaler med henblik på at lette forstærkede handelsforbindelser, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at partnerskabet med Canada er et af EU’s længstvarende og tætteste, idet Canada var det første industrialiserede land, som EU - i 1976 - undertegnede en rammeaftale om handelsmæssigt og økonomisk samarbejde med; der henviser til, at der i årenes løb er undertegnet en række bilaterale aftaler med henblik på at lette forstærkede handelsforbindelser,

| D. | der henviser til, at EU er Canadas næstvigtigste handelspartner og til, at Canada i øjeblikket er EU’s 11. vigtigste handelspartner (2009); der henviser til, at Canada er EU’s fjerdestørste kilde til direkte udenlandske investeringer (FDI), mens EU er Canadas næststørste kilde til direkte udenlandske investeringer (2008), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU er Canadas næstvigtigste handelspartner og til, at Canada i øjeblikket er EU’s 11. vigtigste handelspartner (2009); der henviser til, at Canada er EU’s fjerdestørste kilde til direkte udenlandske investeringer (FDI), mens EU er Canadas næststørste kilde til direkte udenlandske investeringer (2008),

| E. | der henviser til, at den fælles undersøgelse i 2008 påviste betydelige potentielle gevinster for både Canada og EU ved liberalisering af deres bilaterale handel, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den fælles undersøgelse i 2008 påviste betydelige potentielle gevinster for både Canada og EU ved liberalisering af deres bilaterale handel,

| F. | der henviser til, at den private sektor i både EU og Canada har udvist betydelig støtte til en ambitiøs og omfattende økonomisk aftale, og mener, at en fremme af tættere økonomisk partnerskab mellem EU og Canada vil sende et stærkt signal om vækst til investorer og virksomheder både inden for EU og Canada og internationalt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den private sektor i både EU og Canada har udvist betydelig støtte til en ambitiøs og omfattende økonomisk aftale, og mener, at en fremme af tættere økonomisk partnerskab mellem EU og Canada vil sende et stærkt signal om vækst til investorer og virksomheder både inden for EU og Canada og internationalt,

| G. | der henviser til den generelle enighed om, at det økonomiske partnerskab mellem EU og Canada endnu ikke har nået sit fulde potentiale, og at en frihandelsaftale mellem EU og Canada kan bidrage væsentligt til at udvikle og opnå dette ved at forbedre handels- og investeringsstrømmene og samtidig fjerne toldsatser, herunder særligt høje toldsatser, og uberettigede ikke-toldmæssige hindringer samt støtte et tættere samarbejde, især inden for lovgivningsmæssigt samarbejde, arbejdskraftens mobilitet og anerkendelse af kvalifikationer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til den generelle enighed om, at det økonomiske partnerskab mellem EU og Canada endnu ikke har nået sit fulde potentiale, og at en frihandelsaftale mellem EU og Canada kan bidrage væsentligt til at udvikle og opnå dette ved at forbedre handels- og investeringsstrømmene og samtidig fjerne toldsatser, herunder særligt høje toldsatser, og uberettigede ikke-toldmæssige hindringer samt støtte et tættere samarbejde, især inden for lovgivningsmæssigt samarbejde, arbejdskraftens mobilitet og anerkendelse af kvalifikationer,

| H. | der henviser til, at de igangværende forhandlinger om en omfattende økonomisk og handelsmæssig aftale (CETA) sigter på indgåelsen af en meget avanceret aftale, der i sit ambitionsniveau overgår enhver anden aftale om handel og økonomi, som EU eller Canada hidtil har indgået, og som vil kunne styrke de allerede stærke bilaterale handels- og investeringsmæssige forbindelser endnu mere, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de igangværende forhandlinger om en omfattende økonomisk og handelsmæssig aftale (CETA) sigter på indgåelsen af en meget avanceret aftale, der i sit ambitionsniveau overgår enhver anden aftale om handel og økonomi, som EU eller Canada hidtil har indgået, og som vil kunne styrke de allerede stærke bilaterale handels- og investeringsmæssige forbindelser endnu mere,

| I. | der henviser til, at Kommissionen forsøger at integrere investeringsbeskyttelse i de igangværende forhandlinger med Canada, og har foreslået Rådet, at der sker en ændring af de nuværende forhandlingsdirektiver, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen forsøger at integrere investeringsbeskyttelse i de igangværende forhandlinger med Canada, og har foreslået Rådet, at der sker en ændring af de nuværende forhandlingsdirektiver,

| J. | der henviser til både EU’s og Canadas erklæringer om, at der er gjort betydelige fremskridt i CETA-forhandlingerne, og at der tilstræbes indgåelsen af en aftale senest ved udgangen af 2011, |
| --- | --- |

J.

der henviser til både EU’s og Canadas erklæringer om, at der er gjort betydelige fremskridt i CETA-forhandlingerne, og at der tilstræbes indgåelsen af en aftale senest ved udgangen af 2011,

| 1. | mener, at det multilaterale handelssystem i WTO fortsat er langt den mest effektive ramme for på globalt plan at opnå fri, fair og rimelig samhandel; gentager sin stærke støtte til en vellykket afslutning af forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen, som stadig er EU’s handelsmæssige prioritet; mener, at EU og Canada i fællesskab kan bidrage til en vellykket afslutning af forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen; |
| --- | --- |

1.

mener, at det multilaterale handelssystem i WTO fortsat er langt den mest effektive ramme for på globalt plan at opnå fri, fair og rimelig samhandel; gentager sin stærke støtte til en vellykket afslutning af forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen, som stadig er EU’s handelsmæssige prioritet; mener, at EU og Canada i fællesskab kan bidrage til en vellykket afslutning af forhandlingerne om Dohaudviklingsdagsordenen;

| 2. | bifalder en aftale med Canada, der går ud over WTO-forpligtelserne og supplerer de multilaterale regler, under den forudsætning, at forhandlingerne udmøntes i en afbalanceret og ambitiøs aftale af høj kvalitet, der rækker langt videre end toldnedsættelser; kræver anvendelse af princippet om gensidighed for så vidt angår de disponible retsmidler i sager, der involverer handelskonflikter, og fremhæver navnlig behovet for at forbedre markedsadgangen, især til markederne for tjenesteydelser og offentlige indkøb (herunder også på lavere niveau end føderalt niveau), og for at forbedre beskyttelsen af intellektuel ejendomsret; |
| --- | --- |

2.

bifalder en aftale med Canada, der går ud over WTO-forpligtelserne og supplerer de multilaterale regler, under den forudsætning, at forhandlingerne udmøntes i en afbalanceret og ambitiøs aftale af høj kvalitet, der rækker langt videre end toldnedsættelser; kræver anvendelse af princippet om gensidighed for så vidt angår de disponible retsmidler i sager, der involverer handelskonflikter, og fremhæver navnlig behovet for at forbedre markedsadgangen, især til markederne for tjenesteydelser og offentlige indkøb (herunder også på lavere niveau end føderalt niveau), og for at forbedre beskyttelsen af intellektuel ejendomsret;

| 3. | opfordrer Kommissionen, som et tegn på god vilje, til at ophøre med at anfægte kravene i Ontario Green Energy Act om lokalt indhold; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen, som et tegn på god vilje, til at ophøre med at anfægte kravene i Ontario Green Energy Act om lokalt indhold;

| 4. | mener, at kapitlet om intellektuel ejendomsret ikke må indvirke negativt på produktionen af generiske lægemidler og skal respektere TRIPS' undtagelser på folkesundhedsområdet; |
| --- | --- |

4.

mener, at kapitlet om intellektuel ejendomsret ikke må indvirke negativt på produktionen af generiske lægemidler og skal respektere TRIPS' undtagelser på folkesundhedsområdet;

| 5. | bemærker, at Kommissionen har valgt at forhandle om liberalisering af tjenesteydelser i form af en negativ-liste, men er af den opfattelse, at dette skal ses som en ren undtagelse og ikke skabe præcedens for fremtidige forhandlinger; mener, at GATS-undtagelsen for offentlige forsyningsvirksomheder fortsat er det mest hensigtsmæssige redskab til at sikre EU-borgere universel adgang til offentlige ydelser; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at Kommissionen har valgt at forhandle om liberalisering af tjenesteydelser i form af en negativ-liste, men er af den opfattelse, at dette skal ses som en ren undtagelse og ikke skabe præcedens for fremtidige forhandlinger; mener, at GATS-undtagelsen for offentlige forsyningsvirksomheder fortsat er det mest hensigtsmæssige redskab til at sikre EU-borgere universel adgang til offentlige ydelser;

| 6. | udtrykker bekymring over den fortsatte udvinding af asbest i Canada og dennes alvorlige indvirkning på arbejdstagernes sundhed; minder om, at EU har forbudt al brug, udvinding og fremstilling af asbest samt forarbejdning af asbestprodukter; opfordrer Canada til at træffe lignende foranstaltninger med henblik på at forbedre folkesundheden; |
| --- | --- |

6.

udtrykker bekymring over den fortsatte udvinding af asbest i Canada og dennes alvorlige indvirkning på arbejdstagernes sundhed; minder om, at EU har forbudt al brug, udvinding og fremstilling af asbest samt forarbejdning af asbestprodukter; opfordrer Canada til at træffe lignende foranstaltninger med henblik på at forbedre folkesundheden;

| 7. | gør på baggrund af de to økonomiers komplementaritet opmærksom på det fremtidige potentiale for øgede handels-, investerings- og forretningsmæssige muligheder mellem EU og Canada, som CETA-aftalen mellem EU og Canada kan foranledige; |
| --- | --- |

7.

gør på baggrund af de to økonomiers komplementaritet opmærksom på det fremtidige potentiale for øgede handels-, investerings- og forretningsmæssige muligheder mellem EU og Canada, som CETA-aftalen mellem EU og Canada kan foranledige;

| 8. | mener, at Kommissionens ambitionsniveau i drøftelserne med Canada bør modsvares af en lige så ambitiøs tilgang til bæredygtig udvikling, navnlig med hensyn til omfanget af forpligtelserne på arbejdsmarkedet, miljøkapitlets rækkevidde og måden at løse spørgsmål vedrørende multilaterale miljøaftaler på samt håndhævelsesmekanismen, og at den bør støtte og fremme initiativer, der sigter på at bidrage til imødegåelsen af klimaforandringer, fremme juridisk bindende menneskerettigheder og de sociale og miljømæssige standarder samt fremme virksomhedernes sociale ansvar; |
| --- | --- |

8.

mener, at Kommissionens ambitionsniveau i drøftelserne med Canada bør modsvares af en lige så ambitiøs tilgang til bæredygtig udvikling, navnlig med hensyn til omfanget af forpligtelserne på arbejdsmarkedet, miljøkapitlets rækkevidde og måden at løse spørgsmål vedrørende multilaterale miljøaftaler på samt håndhævelsesmekanismen, og at den bør støtte og fremme initiativer, der sigter på at bidrage til imødegåelsen af klimaforandringer, fremme juridisk bindende menneskerettigheder og de sociale og miljømæssige standarder samt fremme virksomhedernes sociale ansvar;

| 9. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort i CETA-forhandlingerne, og opfordrer Kommissionen til fortsat at høre de centrale interessenter; opfordrer Kommissionen til, selv om den fælles undersøgelse påviste betydelige potentielle gevinster for både Canada og EU, snarest muligt at gennemføre en omfattende bæredygtighedsvurdering med det formål at evaluere den endelige aftales sektormæssige virkninger og socio-økonomiske konsekvenser for EU; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort i CETA-forhandlingerne, og opfordrer Kommissionen til fortsat at høre de centrale interessenter; opfordrer Kommissionen til, selv om den fælles undersøgelse påviste betydelige potentielle gevinster for både Canada og EU, snarest muligt at gennemføre en omfattende bæredygtighedsvurdering med det formål at evaluere den endelige aftales sektormæssige virkninger og socio-økonomiske konsekvenser for EU;

| 10. | noterer sig, at kompetencen vedrørende forbindelserne mellem EU og Canada alene ligger på det føderale niveau, men eftersom de canadiske provinser og territorier er ansvarlige for gennemførelsen af de traktatforpligtelser, der hører under deres jurisdiktion, finder det afgørende og glæder sig over deres deltagelse i CETA-forhandlingerne og tilskynder provinserne og territorierne til at synkronisere deres politikker og procedurer, således at de potentielle gevinster kan maksimeres; mener, at vellykkede forhandlinger bør omfatte udtrykkelige tilsagn fra provinsernes og territoriernes regeringer; |
| --- | --- |

10.

noterer sig, at kompetencen vedrørende forbindelserne mellem EU og Canada alene ligger på det føderale niveau, men eftersom de canadiske provinser og territorier er ansvarlige for gennemførelsen af de traktatforpligtelser, der hører under deres jurisdiktion, finder det afgørende og glæder sig over deres deltagelse i CETA-forhandlingerne og tilskynder provinserne og territorierne til at synkronisere deres politikker og procedurer, således at de potentielle gevinster kan maksimeres; mener, at vellykkede forhandlinger bør omfatte udtrykkelige tilsagn fra provinsernes og territoriernes regeringer;

| 11. | bemærker ikke uden bekymring, at Kommissionen forelagde Rådet et forslag til ændring af forhandlingsdirektiverne, således at Kommissionen får beføjelse til at forhandle med Canada om investeringer uden at afvente Parlamentets holdning til den kommende overordnede EU-investeringspolitik; opfordrer Kommissionen til at tage fuldt hensyn til Europa-Parlamentets konklusioner om dette emne, når der forhandles om investeringer med Canada; mener, at i betragtning af det højt udviklede retssystem i Canada og EU udgør en mekanisme til bilæggelse af tvister mellem staterne samt brugen af lokale retsmidler de mest relevante værktøjer til løsning af investeringstvister; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den potentielle mekanisme til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater ikke lægger hindringer i vejen for fremtidig lovgivning på politisk følsomme områder som f.eks. miljølovgivningen, og at den integreres i bredere krav, således som anført i Europa-Parlamentets beslutning om den fremtidige EU-politik for internationale investeringer; |
| --- | --- |

11.

bemærker ikke uden bekymring, at Kommissionen forelagde Rådet et forslag til ændring af forhandlingsdirektiverne, således at Kommissionen får beføjelse til at forhandle med Canada om investeringer uden at afvente Parlamentets holdning til den kommende overordnede EU-investeringspolitik; opfordrer Kommissionen til at tage fuldt hensyn til Europa-Parlamentets konklusioner om dette emne, når der forhandles om investeringer med Canada; mener, at i betragtning af det højt udviklede retssystem i Canada og EU udgør en mekanisme til bilæggelse af tvister mellem staterne samt brugen af lokale retsmidler de mest relevante værktøjer til løsning af investeringstvister; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den potentielle mekanisme til bilæggelse af tvister mellem investorer og stater ikke lægger hindringer i vejen for fremtidig lovgivning på politisk følsomme områder som f.eks. miljølovgivningen, og at den integreres i bredere krav, således som anført i Europa-Parlamentets beslutning om den fremtidige EU-politik for internationale investeringer;

| 12. | understreger, at investeringskapitlet skal fremme investeringer af høj kvalitet, som respekterer miljøet og fremmer gode arbejdsbetingelser; kræver endvidere, at investeringskapitlet respekterer begge parters ret til at lovgive, navnlig på områderne national sikkerhed, miljø, folkesundhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, industripolitik og kulturel mangfoldighed; opfordrer Kommissionen til at holde følsomme sektorer som kultur, uddannelse, nationalt forsvar og folkesundhed ude af investeringsaftalerne; |
| --- | --- |

12.

understreger, at investeringskapitlet skal fremme investeringer af høj kvalitet, som respekterer miljøet og fremmer gode arbejdsbetingelser; kræver endvidere, at investeringskapitlet respekterer begge parters ret til at lovgive, navnlig på områderne national sikkerhed, miljø, folkesundhed, arbejdstager- og forbrugerrettigheder, industripolitik og kulturel mangfoldighed; opfordrer Kommissionen til at holde følsomme sektorer som kultur, uddannelse, nationalt forsvar og folkesundhed ude af investeringsaftalerne;

| 13. | gentager sin bekymring over de virkninger for det globale miljø, som udvindingen af oliesand har som følge af det høje CO2-emissionsniveau under produktionsprocessen og den dermed forbundne trussel for den lokale biodiversitet; udtrykker sin overbevisning om, at CETA-forhandlingerne ikke bør påvirke EU's ret til at lovgive gennem direktivet om brændstofkvalitet eller begrænse de canadiske myndigheders mulighed for at indføre fremtidige miljøstandarder for udvindingen af oliesand; opfordrer begge parter til at løse eventuelle uoverensstemmelser i mindelighed og uden at sætte CETA-forhandlingerne på spil; |
| --- | --- |

13.

gentager sin bekymring over de virkninger for det globale miljø, som udvindingen af oliesand har som følge af det høje CO2-emissionsniveau under produktionsprocessen og den dermed forbundne trussel for den lokale biodiversitet; udtrykker sin overbevisning om, at CETA-forhandlingerne ikke bør påvirke EU's ret til at lovgive gennem direktivet om brændstofkvalitet eller begrænse de canadiske myndigheders mulighed for at indføre fremtidige miljøstandarder for udvindingen af oliesand; opfordrer begge parter til at løse eventuelle uoverensstemmelser i mindelighed og uden at sætte CETA-forhandlingerne på spil;

| 14. | noterer sig den nylige lovgivningsmæssige udvikling vedrørende EU’s forbud mod sælprodukter, navnlig Canadas anmodning til WTO om oprettelse af et formelt tvistbilæggelsespanel; forventer, at Kommissionen fortsat står fast på EU’s holdning med hensyn til forbud mod sælprodukter, og udtrykker sine stærke forhåbninger om, at Canada vil trække sin WTO-sag, som er i modstrid med positive handelsforbindelser, tilbage, før Europa-Parlamentet skal ratificere CETA-aftalen; |
| --- | --- |

14.

noterer sig den nylige lovgivningsmæssige udvikling vedrørende EU’s forbud mod sælprodukter, navnlig Canadas anmodning til WTO om oprettelse af et formelt tvistbilæggelsespanel; forventer, at Kommissionen fortsat står fast på EU’s holdning med hensyn til forbud mod sælprodukter, og udtrykker sine stærke forhåbninger om, at Canada vil trække sin WTO-sag, som er i modstrid med positive handelsforbindelser, tilbage, før Europa-Parlamentet skal ratificere CETA-aftalen;

| 15. | henleder opmærksomheden på EU's og Canadas forskellige politikker for så vidt angår reguleringen af genetisk modificerede organismer (gmo'er); advarer om, at EU's strengere regler kunne blive anfægtet af private virksomheder i forbindelse med CETA's foreslåede mekanisme til bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

15.

henleder opmærksomheden på EU's og Canadas forskellige politikker for så vidt angår reguleringen af genetisk modificerede organismer (gmo'er); advarer om, at EU's strengere regler kunne blive anfægtet af private virksomheder i forbindelse med CETA's foreslåede mekanisme til bilæggelse af tvister;

| 16. | mener, at kapitlerne om landbrug for begge parter vil udgøre et vigtigt emne i disse forhandlinger; er bekymret over muligheden for betydelige indrømmelser på området for gmo'er, mælk og oprindelsesmærkning; understreger derfor, at der bør tages fuldt hensyn til interesserne og prioriteringerne i landbruget, og opfordrer Kommissionen til at forhandle om en aftale, der både vil være til fordel for EU's og Canadas forbrugere samt for landbrugssektoren på begge sider, og inden for rammerne af et globalt afbalanceret resultat sikre større, men fair konkurrence mellem EU’s og Canadas leverandører af landbrugsvarer; glæder sig i denne forbindelse over begge parters indledende forpligtelse til ikke at opretholde, indføre eller genindføre landbrugseksportsubsidier for de landbrugsprodukter, som udveksles, eftersom dette må ses som et positivt skridt til fordel for ambitiøse og fair forhandlinger, samt over aftalen om at samarbejde inden for WTO-landbrugsforhandlingerne; |
| --- | --- |

16.

mener, at kapitlerne om landbrug for begge parter vil udgøre et vigtigt emne i disse forhandlinger; er bekymret over muligheden for betydelige indrømmelser på området for gmo'er, mælk og oprindelsesmærkning; understreger derfor, at der bør tages fuldt hensyn til interesserne og prioriteringerne i landbruget, og opfordrer Kommissionen til at forhandle om en aftale, der både vil være til fordel for EU's og Canadas forbrugere samt for landbrugssektoren på begge sider, og inden for rammerne af et globalt afbalanceret resultat sikre større, men fair konkurrence mellem EU’s og Canadas leverandører af landbrugsvarer; glæder sig i denne forbindelse over begge parters indledende forpligtelse til ikke at opretholde, indføre eller genindføre landbrugseksportsubsidier for de landbrugsprodukter, som udveksles, eftersom dette må ses som et positivt skridt til fordel for ambitiøse og fair forhandlinger, samt over aftalen om at samarbejde inden for WTO-landbrugsforhandlingerne;

| 17. | anmoder Kommissionen om, i tråd med ønsket om sammenhæng i EU-politikkerne og især i forbindelse med de oversøiske lande og territorier, at sikre, at deres interesser vedrørende deres strategiske produkter bevares i den kommende aftale mellem EU og Canada; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om, i tråd med ønsket om sammenhæng i EU-politikkerne og især i forbindelse med de oversøiske lande og territorier, at sikre, at deres interesser vedrørende deres strategiske produkter bevares i den kommende aftale mellem EU og Canada;

| 18. | understreger, at forhandlingerne om sundheds- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger er et stort problem i kapitlerne om landbruget; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at forpligte sig til at forhandle sig frem til bestemmelser for dem, der sikrer en høj standard; |
| --- | --- |

18.

understreger, at forhandlingerne om sundheds- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger er et stort problem i kapitlerne om landbruget; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at forpligte sig til at forhandle sig frem til bestemmelser for dem, der sikrer en høj standard;

| 19. | minder Rådet og Kommissionen om, at Rådet i forbindelse med alle internationale handelsaftaler efter Lissabontraktatens ikrafttræden skal indhente samtykke fra Parlamentet, og at både Rådet og Kommissionen har pligt til på alle stadier i proceduren at holde Parlamentet øjeblikkeligt og fuldstændig underrettet; opfordrer Rådet til omgående at forelægge Parlamentet samtlige oplysninger om de stadier i proceduren, som det er ansvarligt for, navnlig vedrørende de vedtagne forhandlingsdirektiver og eventuelle ændringer heraf; opfordrer Rådet og Kommissionen til på alle stadier af forhandlingerne at inddrage Parlamentet og til at tage fuldt hensyn til Parlamentets holdning; |
| --- | --- |

19.

minder Rådet og Kommissionen om, at Rådet i forbindelse med alle internationale handelsaftaler efter Lissabontraktatens ikrafttræden skal indhente samtykke fra Parlamentet, og at både Rådet og Kommissionen har pligt til på alle stadier i proceduren at holde Parlamentet øjeblikkeligt og fuldstændig underrettet; opfordrer Rådet til omgående at forelægge Parlamentet samtlige oplysninger om de stadier i proceduren, som det er ansvarligt for, navnlig vedrørende de vedtagne forhandlingsdirektiver og eventuelle ændringer heraf; opfordrer Rådet og Kommissionen til på alle stadier af forhandlingerne at inddrage Parlamentet og til at tage fuldt hensyn til Parlamentets holdning;

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Canadas føderale regering og parlament og til regeringerne og parlamenterne i Canadas provinser og territorier. |
| --- | --- |

20.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Canadas føderale regering og parlament og til regeringerne og parlamenterne i Canadas provinser og territorier.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141034.pdf.

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/march/tradoc_142470.pdf.

(3)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(4)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 16.

(5)  EUT C 279 E af 19.11.2009, s. 5.

(6)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 67.

(7)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 47.

(8)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 101.

(9)  EUT C 81 E af 15.3.2011, s. 64.

(10)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0434.

(11)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0445.

(12)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0446.

(13)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0068.

(14)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0141.

(15)  EFT L 260 af 24.9.1976, s. 2.

(16)  EFT L 7 af 13.1.1998, s. 38.

(17)  EFT L 71 af 18.3.1999, s. 3.

(18)  EUT L 35 af 6.2.2004, s. 3.

(19)  EUT L 153 af 17.6.2009, s. 11.

(20)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 32.

(21)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/24

---

Onsdag den 8. juni 2011Kreditvurderingsbureauer

P7_TA(2011)0258

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om kreditvurderingsbureauernes fremtidsperspektiver (2010/2302(INI))

2012/C 380 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til notatet fra marts 2009 fra Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) om internationalt samarbejde om tilsyn med kreditvurderingsbureauer, |
| --- | --- |

—

der henviser til notatet fra marts 2009 fra Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO) om internationalt samarbejde om tilsyn med kreditvurderingsbureauer,

| — | der henviser til det fælles forum om status over anvendelsen af kreditvurderinger i juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles forum om status over anvendelsen af kreditvurderinger i juni 2009,

| — | der henviser til rapporten af 25. september 2009 fra Rådet for Finansiel Stabilitet til G20-lederne om forbedring af den finansielle regulering, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 25. september 2009 fra Rådet for Finansiel Stabilitet til G20-lederne om forbedring af den finansielle regulering,

| — | der henviser til rapporten af 29. oktober 2010 fra Den Internationale Valutafond om global finansiel stabilitet, statslige myndigheder, finansiering og systemisk likviditet, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 29. oktober 2010 fra Den Internationale Valutafond om global finansiel stabilitet, statslige myndigheder, finansiering og systemisk likviditet,

| — | der henviser til erklæringen fra G20-topmødet i Toronto den 26. og 27. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra G20-topmødet i Toronto den 26. og 27. juni 2010,

| — | der henviser til rapporten af 27. oktober 2010 fra Rådet for Finansiel Stabilitet om principper for begrænsning af afhængigheden af vurderinger fra kreditvurderingsbureauer, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 27. oktober 2010 fra Rådet for Finansiel Stabilitet om principper for begrænsning af afhængigheden af vurderinger fra kreditvurderingsbureauer,

| — | der henviser til den offentlige høring, Kommissionen iværksatte den 5. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, Kommissionen iværksatte den 5. november 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A7-0081/2011),

| A. | der henviser til, at det glæder sig over den igangværende indsats på globalt, internationalt og europæisk plan med henblik at indføre regler for kreditvurderingsbureauer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det glæder sig over den igangværende indsats på globalt, internationalt og europæisk plan med henblik at indføre regler for kreditvurderingsbureauer,

| B. | der henviser til, at kreditvurderingsbureauer forventes at være informationsformidlere, der mindsker uoverensstemmelser mellem de informationer, der cirkulerer på kapitalmarkederne, og letter den globale markedsadgang, mindsker informationsomkostningerne og øger den potentielle låner- og investorskare, hvorved de tilfører markederne likviditet og gennemsigtighed og letter prisdannelsen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kreditvurderingsbureauer forventes at være informationsformidlere, der mindsker uoverensstemmelser mellem de informationer, der cirkulerer på kapitalmarkederne, og letter den globale markedsadgang, mindsker informationsomkostningerne og øger den potentielle låner- og investorskare, hvorved de tilfører markederne likviditet og gennemsigtighed og letter prisdannelsen,

| C. | der henviser til, at kreditvurderingsbureauerne med den seneste lovgivning har fået overdraget endnu en rolle, som kan beskrives som en "godkendelsesrolle", hvilket er et udslag af, at kreditvurderinger stadig hyppigere inddrages i forbindelse med lovmæssige kapitalkrav, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kreditvurderingsbureauerne med den seneste lovgivning har fået overdraget endnu en rolle, som kan beskrives som en "godkendelsesrolle", hvilket er et udslag af, at kreditvurderinger stadig hyppigere inddrages i forbindelse med lovmæssige kapitalkrav,

| D. | der henviser til, at de finansielle aktører har stolet for meget på kreditvurderingsbureauernes vurdering, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de finansielle aktører har stolet for meget på kreditvurderingsbureauernes vurdering,

| E. | der henviser til, at kreditvurderingsbureauer vurderer tre forskellige sektorer, den offentlige sektor, selskaber og strukturerede finansielle instrumenter, og at de spillede en vigtig rolle i forbindelse med den finansielle krises opståen, fordi de foretog forkerte vurderinger af strukturerede finansielle instrumenter, som i gennemsnit måtte nedjusteres tre til fire gange under krisen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kreditvurderingsbureauer vurderer tre forskellige sektorer, den offentlige sektor, selskaber og strukturerede finansielle instrumenter, og at de spillede en vigtig rolle i forbindelse med den finansielle krises opståen, fordi de foretog forkerte vurderinger af strukturerede finansielle instrumenter, som i gennemsnit måtte nedjusteres tre til fire gange under krisen,

| F. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1060/2009 var det første svar på finanskrisen, og at den allerede behandler de mest presserende problemer, idet den indeholder bestemmelser om tilsyn med og regler for kreditvurderingsbureauer, men at den ikke behandler alle de grundlæggende problemer, og at den rent faktisk skaber nogle nye adgangsbegrænsninger, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1060/2009 var det første svar på finanskrisen, og at den allerede behandler de mest presserende problemer, idet den indeholder bestemmelser om tilsyn med og regler for kreditvurderingsbureauer, men at den ikke behandler alle de grundlæggende problemer, og at den rent faktisk skaber nogle nye adgangsbegrænsninger,

| G. | der henviser til, at fraværet af reguleringsmæssig sikkerhed i denne sektor udgør en risiko for EU's finansielle markeder, og derfor kræver, at Kommissionen, inden den fremsætter forslag om yderligere ændringer af forordning (EF) nr. 1060/2009, identificerer manglerne i den nye ramme og forelægger en indvirkningsvurdering af de alternativer, der vil kunne afhjælpe disse mangler, herunder muligheden af yderligere lovforslag, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fraværet af reguleringsmæssig sikkerhed i denne sektor udgør en risiko for EU's finansielle markeder, og derfor kræver, at Kommissionen, inden den fremsætter forslag om yderligere ændringer af forordning (EF) nr. 1060/2009, identificerer manglerne i den nye ramme og forelægger en indvirkningsvurdering af de alternativer, der vil kunne afhjælpe disse mangler, herunder muligheden af yderligere lovforslag,

| H. | der henviser til, at kreditvurderingssektoren har flere problemer, hvoraf de største er manglen på konkurrence, oligopolistiske strukturer og manglen på ansvarlighed og gennemsigtighed, at et af problemerne navnlig i forbindelse med de dominerende kreditvurderingsbureauer er betalingsmodellen, og at reguleringssystemets største problem er overdreven tillid til eksterne kreditvurderinger, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kreditvurderingssektoren har flere problemer, hvoraf de største er manglen på konkurrence, oligopolistiske strukturer og manglen på ansvarlighed og gennemsigtighed, at et af problemerne navnlig i forbindelse med de dominerende kreditvurderingsbureauer er betalingsmodellen, og at reguleringssystemets største problem er overdreven tillid til eksterne kreditvurderinger,

| I. | der henviser til, at den bedste måde at styrke konkurrencen på vil være at skabe en regulering, der kan fremme adgangen, og at foretage en mere grundig analyse af de nuværende hindringer for adgang og andre faktorer, der påvirker konkurrencen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den bedste måde at styrke konkurrencen på vil være at skabe en regulering, der kan fremme adgangen, og at foretage en mere grundig analyse af de nuværende hindringer for adgang og andre faktorer, der påvirker konkurrencen,

| J. | der henviser til, at der i gode tider er en tendens til, at markedsaktørerne fejlvurderer eller negligerer den metode, der benyttes til kreditvurderinger, og betydningen af disse vurderinger, som tager sigte på at fastslå sandsynligheden for misligholdelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i gode tider er en tendens til, at markedsaktørerne fejlvurderer eller negligerer den metode, der benyttes til kreditvurderinger, og betydningen af disse vurderinger, som tager sigte på at fastslå sandsynligheden for misligholdelse,

| K. | der henviser til, at den seneste udvikling i eurokrisen har kastet lys over statsgældsvurderingernes vigtige rolle og over både inkonsekvens og konjunkturforværrelse i anvendelsen af disse vurderinger i forbindelse med regulering, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den seneste udvikling i eurokrisen har kastet lys over statsgældsvurderingernes vigtige rolle og over både inkonsekvens og konjunkturforværrelse i anvendelsen af disse vurderinger i forbindelse med regulering,

| L. | der henviser til, at vurderingernes uafhængighed af markedsmæssig og politisk interferens er aldeles afgørende og skal sikres, uanset hvilke nye strukturer og forretningsmodeller der måtte dukke op, og i forbindelse med økonomisk styring og stresstester, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at vurderingernes uafhængighed af markedsmæssig og politisk interferens er aldeles afgørende og skal sikres, uanset hvilke nye strukturer og forretningsmodeller der måtte dukke op, og i forbindelse med økonomisk styring og stresstester,

| M. | der henviser til, at selv om vurderingerne kan skifte og faktisk skifter som følge af basale tilpasninger til risikoprofil eller ny information, bør de udformes således, at de er stabile og ikke svinger i forhold til stemningen på markedet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at selv om vurderingerne kan skifte og faktisk skifter som følge af basale tilpasninger til risikoprofil eller ny information, bør de udformes således, at de er stabile og ikke svinger i forhold til stemningen på markedet,

| N. | der henviser til, at Basel II-systemet har ført til en overdreven tillid til eksterne vurderinger, hvilket i nogle tilfælde har fået bankerne til at undlade at foretage deres egne vurderinger af de engagementer, de har indgået, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Basel II-systemet har ført til en overdreven tillid til eksterne vurderinger, hvilket i nogle tilfælde har fået bankerne til at undlade at foretage deres egne vurderinger af de engagementer, de har indgået,

| O. | der henviser til, at der i den seneste lovgivning om kreditvurderinger i USA med Dodd-Frank Act vises mindre tillid i reguleringsmæssig sammenhæng til bureauernes vurderinger, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i den seneste lovgivning om kreditvurderinger i USA med Dodd-Frank Act vises mindre tillid i reguleringsmæssig sammenhæng til bureauernes vurderinger,

Makroniveau: regulering af finansmarkedet

Overdreven afhængighed

| 1. | mener, at det internationale finansielle reguleringssystems overdrevne afhængighed af eksterne kreditvurderinger inden for en realistisk tidsramme bør begrænses så meget som muligt på baggrund af den ændring, der er sket i anvendelsen af kreditvurderingerne, hvor udstederne nu snarere vurderes med henblik på at sikre dem præferencebehandling inden for en bestemt reguleringsramme end med henblik på at give dem adgang til de globale kapitalmarkeder; |
| --- | --- |

1.

mener, at det internationale finansielle reguleringssystems overdrevne afhængighed af eksterne kreditvurderinger inden for en realistisk tidsramme bør begrænses så meget som muligt på baggrund af den ændring, der er sket i anvendelsen af kreditvurderingerne, hvor udstederne nu snarere vurderes med henblik på at sikre dem præferencebehandling inden for en bestemt reguleringsramme end med henblik på at give dem adgang til de globale kapitalmarkeder;

| 2. | mener, at de konkurrencefordrejninger, der skyldes den almindelige praksis, at kreditvurderingsbureauer vurderer markedsaktører, samtidig med at de modtager ordrer fra dem, skal begrænses; |
| --- | --- |

2.

mener, at de konkurrencefordrejninger, der skyldes den almindelige praksis, at kreditvurderingsbureauer vurderer markedsaktører, samtidig med at de modtager ordrer fra dem, skal begrænses;

| 3. | er enig i de principper, der blev opstillet af Rådet for Finansiel Stabilitet i oktober 2010, og som giver en generel vejledning til, hvordan afhængigheden af eksterne kreditvurderinger kan begrænses, og glæder sig over Kommissionens offentlige høring, der blev indledt i november 2010; anmoder Kommissionen om at undersøge, om og i givet fald hvordan medlemsstaterne anvender kreditvurderinger i reguleringsøjemed, for at mindske den udbredte overdrevne tillid til dem i det finansielle reguleringssystem; |
| --- | --- |

3.

er enig i de principper, der blev opstillet af Rådet for Finansiel Stabilitet i oktober 2010, og som giver en generel vejledning til, hvordan afhængigheden af eksterne kreditvurderinger kan begrænses, og glæder sig over Kommissionens offentlige høring, der blev indledt i november 2010; anmoder Kommissionen om at undersøge, om og i givet fald hvordan medlemsstaterne anvender kreditvurderinger i reguleringsøjemed, for at mindske den udbredte overdrevne tillid til dem i det finansielle reguleringssystem;

| 4. | påpeger manglerne ved den standardiserede fremgangsmåde i Basel-bestemmelserne, som gør det muligt at fastsætte de lovmæssige kapitalkrav til finansielle institutioner på grundlag af eksterne kreditvurderinger; finder det vigtigt at fastlægge kapitalkravsregler, som sikrer en forsvarlig intern risikovurdering, bedre tilsyn med sådanne risikovurderinger og bedre adgang til kreditrelevante oplysninger; støtter i den forbindelse øget anvendelse af den metode, der er baseret på interne kreditvurderinger, forudsat at den er pålidelig og sikker, og at den finansielle institution er tilstrækkelig stor og avanceret og har en tilstrækkelig kapacitet til, at den kan foretage en tilfredsstillende risikovurdering; mener, at det for at sikre lige vilkår er vigtigt, at interne modeller overholder de parametre, der er fastlagt i EU-bestemmelserne, og underkastes konsekvent tilsyn og godkendelse; mener samtidig, at mindre og knap så avancerede institutioner med mindre kapacitet bør have mulighed for at anvende eksterne kreditvurderinger, hvis de ikke har mulighed for at gennemføre en intern kreditvurdering, forudsat at de opfylder passende krav om rettidig omhu; |
| --- | --- |

4.

påpeger manglerne ved den standardiserede fremgangsmåde i Basel-bestemmelserne, som gør det muligt at fastsætte de lovmæssige kapitalkrav til finansielle institutioner på grundlag af eksterne kreditvurderinger; finder det vigtigt at fastlægge kapitalkravsregler, som sikrer en forsvarlig intern risikovurdering, bedre tilsyn med sådanne risikovurderinger og bedre adgang til kreditrelevante oplysninger; støtter i den forbindelse øget anvendelse af den metode, der er baseret på interne kreditvurderinger, forudsat at den er pålidelig og sikker, og at den finansielle institution er tilstrækkelig stor og avanceret og har en tilstrækkelig kapacitet til, at den kan foretage en tilfredsstillende risikovurdering; mener, at det for at sikre lige vilkår er vigtigt, at interne modeller overholder de parametre, der er fastlagt i EU-bestemmelserne, og underkastes konsekvent tilsyn og godkendelse; mener samtidig, at mindre og knap så avancerede institutioner med mindre kapacitet bør have mulighed for at anvende eksterne kreditvurderinger, hvis de ikke har mulighed for at gennemføre en intern kreditvurdering, forudsat at de opfylder passende krav om rettidig omhu;

| 5. | påpeger betydningen af at følge udviklingen under Basel III og den aktuelle CRD IV-proces i denne forbindelse; |
| --- | --- |

5.

påpeger betydningen af at følge udviklingen under Basel III og den aktuelle CRD IV-proces i denne forbindelse;

| 6. | mener, at det er nødvendigt at genskabe investorernes evne til selv at udvise rettidig omhu, hvis der skal gives tilladelse til øget brug af virksomhedsinterne modeller for kreditrisikovurdering; foreslår, at banker og andre finansielle markedsaktører bør anvende korrekte interne risikovurderinger meget oftere; |
| --- | --- |

6.

mener, at det er nødvendigt at genskabe investorernes evne til selv at udvise rettidig omhu, hvis der skal gives tilladelse til øget brug af virksomhedsinterne modeller for kreditrisikovurdering; foreslår, at banker og andre finansielle markedsaktører bør anvende korrekte interne risikovurderinger meget oftere;

| 7. | er af den opfattelse, at markedsaktørerne ikke bør investere i strukturerede eller andre produkter, hvis de ikke selv kan vurdere den underliggende kreditrisiko, eller at de som alternativ bør anvende den højeste risikovægtning; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at markedsaktørerne ikke bør investere i strukturerede eller andre produkter, hvis de ikke selv kan vurdere den underliggende kreditrisiko, eller at de som alternativ bør anvende den højeste risikovægtning;

| 8. | anmoder Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker om at overveje deres brug af eksterne kreditvurderinger og opfordrer dem kraftigt til at opbygge ekspertise i at udarbejde egne modeller for vurdering af kreditstandarden for aktiver, der kan anvendes som sikkerhedsstillelse for likviditetsskabende transaktioner, og mindske deres afhængighed af eksterne kreditvurderinger; |
| --- | --- |

8.

anmoder Den Europæiske Centralbank og de nationale centralbanker om at overveje deres brug af eksterne kreditvurderinger og opfordrer dem kraftigt til at opbygge ekspertise i at udarbejde egne modeller for vurdering af kreditstandarden for aktiver, der kan anvendes som sikkerhedsstillelse for likviditetsskabende transaktioner, og mindske deres afhængighed af eksterne kreditvurderinger;

| 9. | anmoder Kommissionen om nøje at vurdere den potentielle anvendelse af alternative instrumenter til at måle kreditrisikoen; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om nøje at vurdere den potentielle anvendelse af alternative instrumenter til at måle kreditrisikoen;

Øget kapacitet til tilsynsmyndighederne

| 10. | er opmærksom på interessekonflikt, der automatisk opstår, hvis markedsaktørerne udformer interne kreditrisikovurderinger for deres egne lovmæssige kapitalkrav, og anser det på den baggrund for nødvendigt at øge tilsynsmyndighedernes ansvar, kapacitet, myndighed og ressourcer til at kontrollere, vurdere og overvåge de interne modellers egnethed og til at træffe forsigtighedsforanstaltninger; mener, at hvis en intern model er så kompleks, at tilsynsmyndigheden ikke kan vurdere den på passende måde, kan en sådan model ikke godkendes til brug i forbindelse med regulering; mener, at gennemsigtighed i forbindelse med uafhængige akademiske vurderinger også må spille en rolle; |
| --- | --- |

10.

er opmærksom på interessekonflikt, der automatisk opstår, hvis markedsaktørerne udformer interne kreditrisikovurderinger for deres egne lovmæssige kapitalkrav, og anser det på den baggrund for nødvendigt at øge tilsynsmyndighedernes ansvar, kapacitet, myndighed og ressourcer til at kontrollere, vurdere og overvåge de interne modellers egnethed og til at træffe forsigtighedsforanstaltninger; mener, at hvis en intern model er så kompleks, at tilsynsmyndigheden ikke kan vurdere den på passende måde, kan en sådan model ikke godkendes til brug i forbindelse med regulering; mener, at gennemsigtighed i forbindelse med uafhængige akademiske vurderinger også må spille en rolle;

| 11. | mener, at Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) for at kunne udøve sine tilsynsbeføjelser på en effektiv måde bør have ret til at foretage uanmeldte undersøgelser og kontrolundersøgelser på stedet, og at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed, når den udøver sine tilsynsbeføjelser, bør give de personer, som er omfattet af procedurerne, lejlighed til at blive hørt for at respektere deres ret til forsvar; |
| --- | --- |

11.

mener, at Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) for at kunne udøve sine tilsynsbeføjelser på en effektiv måde bør have ret til at foretage uanmeldte undersøgelser og kontrolundersøgelser på stedet, og at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed, når den udøver sine tilsynsbeføjelser, bør give de personer, som er omfattet af procedurerne, lejlighed til at blive hørt for at respektere deres ret til forsvar;

Lige vilkår

| 12. | fremhæver kreditvurderingssektorens globale natur og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde sammen med andre G20-lande på at finde frem til en global fremgangsmåde, der bygger på de højeste standarder, både med hensyn til overholdelse af lovgivningen for kreditvurderingsbureauer og med hensyn til tilsyns- og markedsmæssig regulering i forbindelse med nedbringelse af den overdrevne afhængighed af eksterne kreditvurderinger, med henblik på at opretholde lige vilkår og forebygge regelarbitrage, samtidig med at markederne forbliver åbne; |
| --- | --- |

12.

fremhæver kreditvurderingssektorens globale natur og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde sammen med andre G20-lande på at finde frem til en global fremgangsmåde, der bygger på de højeste standarder, både med hensyn til overholdelse af lovgivningen for kreditvurderingsbureauer og med hensyn til tilsyns- og markedsmæssig regulering i forbindelse med nedbringelse af den overdrevne afhængighed af eksterne kreditvurderinger, med henblik på at opretholde lige vilkår og forebygge regelarbitrage, samtidig med at markederne forbliver åbne;

| 13. | betragter konkurrencestimulering, fremme af gennemsigtighed og spørgsmålet om en fremtidig betalingsmodel som de vigtigste opgaver, mens spørgsmålet om et kreditvurderingsbureaus oprindelse bør være sekundært; |
| --- | --- |

13.

betragter konkurrencestimulering, fremme af gennemsigtighed og spørgsmålet om en fremtidig betalingsmodel som de vigtigste opgaver, mens spørgsmålet om et kreditvurderingsbureaus oprindelse bør være sekundært;

| 14. | gentager, at forordning (EF) nr. 1060/2009 udtænker to systemer til at håndtere eksterne kreditvurderinger fra tredjelande, og at hensigten bag valideringsordningen var at tillade anvendelse af eksterne kreditvurderinger fra tredjelande, der betragtes som ikke-tilsvarende, i EU, hvis der for et kreditvurderingsbureau var et klart ansvar forbundet med at give en godkendelse; |
| --- | --- |

14.

gentager, at forordning (EF) nr. 1060/2009 udtænker to systemer til at håndtere eksterne kreditvurderinger fra tredjelande, og at hensigten bag valideringsordningen var at tillade anvendelse af eksterne kreditvurderinger fra tredjelande, der betragtes som ikke-tilsvarende, i EU, hvis der for et kreditvurderingsbureau var et klart ansvar forbundet med at give en godkendelse;

Mellemniveau: sektorens opbygning

Konkurrence

| 15. | understreger, at øget konkurrence i sektoren ikke automatisk indebærer bedre vurderinger, og gentager, at alle kreditvurderingsbureauer skal følge de højeste standarder for integritet, offentliggørelse af oplysninger, gennemsigtighed og styring af interessekonflikter som fastsat i forordning (EF) nr. 1060/2009 med henblik på at sikre vurderingernes kvalitet og undgå "kreditvurderingsshopping"; |
| --- | --- |

15.

understreger, at øget konkurrence i sektoren ikke automatisk indebærer bedre vurderinger, og gentager, at alle kreditvurderingsbureauer skal følge de højeste standarder for integritet, offentliggørelse af oplysninger, gennemsigtighed og styring af interessekonflikter som fastsat i forordning (EF) nr. 1060/2009 med henblik på at sikre vurderingernes kvalitet og undgå "kreditvurderingsshopping";

Europæisk kreditvurderingsfond

| 16. | anmoder Kommissionen om at gennemføre en detaljeret konsekvensanalyse og gennemførlighedsundersøgelse af omkostninger og fordele ved og mulig ledelsesstruktur for en fuldstændig uafhængig europæisk kreditvurderingsfond, som kan udbrede sin ekspertise inden for alle tre kreditvurderingssektorer; mener, at Kommissionen bør se på omkostningerne til finansiering af de første tre til højst fem år med denne kreditvurderingsfond, og at de skal vurderes omhyggeligt; understreger, at man ved udarbejdelsen af et lovforslag desangående skal være påpasselig med ikke at underminere de parallelle politiske initiativer med henblik på at begrænse den overdrevne tillid til kreditvurderinger og opmuntre nye kreditvurderingsbureauer til at indtræde på markedet; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om at gennemføre en detaljeret konsekvensanalyse og gennemførlighedsundersøgelse af omkostninger og fordele ved og mulig ledelsesstruktur for en fuldstændig uafhængig europæisk kreditvurderingsfond, som kan udbrede sin ekspertise inden for alle tre kreditvurderingssektorer; mener, at Kommissionen bør se på omkostningerne til finansiering af de første tre til højst fem år med denne kreditvurderingsfond, og at de skal vurderes omhyggeligt; understreger, at man ved udarbejdelsen af et lovforslag desangående skal være påpasselig med ikke at underminere de parallelle politiske initiativer med henblik på at begrænse den overdrevne tillid til kreditvurderinger og opmuntre nye kreditvurderingsbureauer til at indtræde på markedet;

| 17. | anmoder Kommissionen om at udarbejde en detaljeret konsekvensanalyse, gennemførlighedsundersøgelse og et detaljeret overslag over udgifterne til den nødvendige finansiering sammen med det i punkt 9 nævnte arbejde; er af den helt klare opfattelse, at finansieringsomkostningerne under ingen omstændigheder bør bæres af skatteyderne, og mener, at den nye europæiske kreditvurderingsfond bør være fuldstændig uafhængig efter startperioden; |
| --- | --- |

17.

anmoder Kommissionen om at udarbejde en detaljeret konsekvensanalyse, gennemførlighedsundersøgelse og et detaljeret overslag over udgifterne til den nødvendige finansiering sammen med det i punkt 9 nævnte arbejde; er af den helt klare opfattelse, at finansieringsomkostningerne under ingen omstændigheder bør bæres af skatteyderne, og mener, at den nye europæiske kreditvurderingsfond bør være fuldstændig uafhængig efter startperioden;

| 18. | mener, at den nye europæiske kreditvurderingsfond for at være troværdig skal være fuldstændig uafhængig og selvstændig med hensyn til forvaltning, personale og ledelse, dvs. ikke bundet af instrukser fra medlemsstaterne, Kommissionen og alle andre offentlige organer samt finansindustrien og andre kreditvurderingsbureauer, og skal operere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009 som ændret; |
| --- | --- |

18.

mener, at den nye europæiske kreditvurderingsfond for at være troværdig skal være fuldstændig uafhængig og selvstændig med hensyn til forvaltning, personale og ledelse, dvs. ikke bundet af instrukser fra medlemsstaterne, Kommissionen og alle andre offentlige organer samt finansindustrien og andre kreditvurderingsbureauer, og skal operere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009 som ændret;

| 19. | anmoder Kommissionen om at gennemføre en detaljeret undersøgelse af omkostninger og fordele ved samt ledelsesstrukturer for et sådant netværk af europæiske kreditvurderingsbureauer, hvori skal indgå overvejelser af, hvordan kreditvurderingsbureauer, der arbejder på nationalt plan, kan opfordres til at tilslutte sig partnerskaber eller fælles netværksstrukturer for at udnytte eksisterende ressourcer og personale, hvorved de muligvis vil blive i stand til at yde øget dækning og konkurrere med kreditvurderingsbureauer, der arbejder på tværs af grænserne; foreslår, at Kommissionen kunne undersøge metoder til at støtte netværk af kreditvurderingsbureauer, men er af den opfattelse, at initiativet til et sådant netværk bør komme fra branchen; |
| --- | --- |

19.

anmoder Kommissionen om at gennemføre en detaljeret undersøgelse af omkostninger og fordele ved samt ledelsesstrukturer for et sådant netværk af europæiske kreditvurderingsbureauer, hvori skal indgå overvejelser af, hvordan kreditvurderingsbureauer, der arbejder på nationalt plan, kan opfordres til at tilslutte sig partnerskaber eller fælles netværksstrukturer for at udnytte eksisterende ressourcer og personale, hvorved de muligvis vil blive i stand til at yde øget dækning og konkurrere med kreditvurderingsbureauer, der arbejder på tværs af grænserne; foreslår, at Kommissionen kunne undersøge metoder til at støtte netværk af kreditvurderingsbureauer, men er af den opfattelse, at initiativet til et sådant netværk bør komme fra branchen;

| 20. | mener, at det kan være nødvendigt indledningsvis at støtte oprettelsen af et sådant netværk, men at netværket bør kunne finansiere sig selv og give overskud; anmoder Kommissionen om at vurdere nødvendigheden af og det potentielle behov for midler til at finansiere opstarten af og de lovgivningsmæssige strukturer i forbindelse med dette projekt; |
| --- | --- |

20.

mener, at det kan være nødvendigt indledningsvis at støtte oprettelsen af et sådant netværk, men at netværket bør kunne finansiere sig selv og give overskud; anmoder Kommissionen om at vurdere nødvendigheden af og det potentielle behov for midler til at finansiere opstarten af og de lovgivningsmæssige strukturer i forbindelse med dette projekt;

| 21. | mener, at etablering af et virkelig uafhængigt europæisk kreditvurderingsbureau ligeledes bør undersøges grundigt og vurderes af Kommissionen; anmoder Kommissionen om især at foretage en grundig undersøgelse af spørgsmålet om dets personale, som bør være fuldstændig uafhængigt, og spørgsmålet om dets ressourcer, som bør komme fra gebyrer fra den private finansielle sektor; |
| --- | --- |

21.

mener, at etablering af et virkelig uafhængigt europæisk kreditvurderingsbureau ligeledes bør undersøges grundigt og vurderes af Kommissionen; anmoder Kommissionen om især at foretage en grundig undersøgelse af spørgsmålet om dets personale, som bør være fuldstændig uafhængigt, og spørgsmålet om dets ressourcer, som bør komme fra gebyrer fra den private finansielle sektor;

Offentliggørelse af og adgang til oplysninger

| 22. | mener, at kreditvurderinger skal tjene det formål at øge oplysningerne til markedet på en måde, som giver investorerne en sammenhængende vurdering af kreditrisici på tværs af sektorer og lande; finder det vigtigt at sætte brugerne i stand til at få bedre indsigt i kreditvurderingsbureauerne og understreger i denne forbindelse den centrale betydning af øget gennemsigtighed i deres aktiviteter; |
| --- | --- |

22.

mener, at kreditvurderinger skal tjene det formål at øge oplysningerne til markedet på en måde, som giver investorerne en sammenhængende vurdering af kreditrisici på tværs af sektorer og lande; finder det vigtigt at sætte brugerne i stand til at få bedre indsigt i kreditvurderingsbureauerne og understreger i denne forbindelse den centrale betydning af øget gennemsigtighed i deres aktiviteter;

| 23. | påpeger, at det for at give investorerne mulighed for at vurdere risikoen og opfylde deres pligt til rettidig omhu og deres tillidsforpligtelser er nødvendigt i højere grad at offentliggøre produktoplysninger om strukturerede finansielle instrumenter, så investorerne kan træffe velinformerede valg; mener, at avancerede investorer bør være i stand til at vurdere de underliggende kreditter, hvorefter de kan udlede risikoen ved et securitiseret produkt; støtter de initiativer, som ECB og andre allerede har taget med henblik på at give adgang til mere information om strukturerede finansielle produkter i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at vurdere nødvendigheden af, at der i højere grad offentliggøres oplysninger om alle produkter inden for finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at det for at give investorerne mulighed for at vurdere risikoen og opfylde deres pligt til rettidig omhu og deres tillidsforpligtelser er nødvendigt i højere grad at offentliggøre produktoplysninger om strukturerede finansielle instrumenter, så investorerne kan træffe velinformerede valg; mener, at avancerede investorer bør være i stand til at vurdere de underliggende kreditter, hvorefter de kan udlede risikoen ved et securitiseret produkt; støtter de initiativer, som ECB og andre allerede har taget med henblik på at give adgang til mere information om strukturerede finansielle produkter i denne forbindelse; opfordrer Kommissionen til at vurdere nødvendigheden af, at der i højere grad offentliggøres oplysninger om alle produkter inden for finansielle instrumenter;

| 24. | bemærker, at de fleste kreditvurderingsbureauer i tillæg til deres kreditvurderingsaktivitet udarbejder prognoser, undersøgelser, advarsler og observationer, som har en betydelig indflydelse på markederne; mener, at de bør offentliggøres i overensstemmelse med fastlagte kriterier og protokoller, som sikrer gennemsigtighed og fortrolighed; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at de fleste kreditvurderingsbureauer i tillæg til deres kreditvurderingsaktivitet udarbejder prognoser, undersøgelser, advarsler og observationer, som har en betydelig indflydelse på markederne; mener, at de bør offentliggøres i overensstemmelse med fastlagte kriterier og protokoller, som sikrer gennemsigtighed og fortrolighed;

| 25. | anmoder Kommissionen om at foreslå en ændring af direktiv 2003/71/EF og direktiv 2004/109/EF med henblik på at sikre, at der er tilstrækkelige, nøjagtige og fuldstændige oplysninger til rådighed i større omfang om strukturerede finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at foreslå en ændring af direktiv 2003/71/EF og direktiv 2004/109/EF med henblik på at sikre, at der er tilstrækkelige, nøjagtige og fuldstændige oplysninger til rådighed i større omfang om strukturerede finansielle instrumenter;

| 26. | mener i denne forbindelse, at det er afgørende, at der fuldt ud tages højde for databeskyttelsesaspekter i enhver eventuel fremtidig foranstaltning; |
| --- | --- |

26.

mener i denne forbindelse, at det er afgørende, at der fuldt ud tages højde for databeskyttelsesaspekter i enhver eventuel fremtidig foranstaltning;

| 27. | overvejer, om det ville være en fordel at forpligte udstederne til at drøfte indholdet af og metoden bag et struktureret finansielt instrument med en tredjepart, som enten foretager en uopfordret kreditvurdering eller udarbejder en intern risikoanalyse; |
| --- | --- |

27.

overvejer, om det ville være en fordel at forpligte udstederne til at drøfte indholdet af og metoden bag et struktureret finansielt instrument med en tredjepart, som enten foretager en uopfordret kreditvurdering eller udarbejder en intern risikoanalyse;

| 28. | erindrer om Kommissionens forpligtelse i betragtning 5 i forordning (EF) nr. 1060/2009 som ændret med hensyn til oplysningernes gennemsigtighed; anmoder Kommissionen om at foretage den nødvendige analyse med henblik på at forelægge resultatet med potentielle ændringer af lovgivningen for Parlamentet og Rådet som led i den igangværende revision af forordning (EF) nr. 1060/2009; |
| --- | --- |

28.

erindrer om Kommissionens forpligtelse i betragtning 5 i forordning (EF) nr. 1060/2009 som ændret med hensyn til oplysningernes gennemsigtighed; anmoder Kommissionen om at foretage den nødvendige analyse med henblik på at forelægge resultatet med potentielle ændringer af lovgivningen for Parlamentet og Rådet som led i den igangværende revision af forordning (EF) nr. 1060/2009;

| 29. | bemærker de fremskridt, der er gjort angående gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger i forordningerne CRA 1 og CRA 2; opmuntrer Kommissionen til at foretage en indvirkningsvurdering af disse bestemmelser efter gennemførelsen af kreditvurderingsbureauregistreringsprocessen for at afdække områder, hvor yderligere offentliggørelse af oplysninger til brugerne kan være gavnlig; |
| --- | --- |

29.

bemærker de fremskridt, der er gjort angående gennemsigtighed og offentliggørelse af oplysninger i forordningerne CRA 1 og CRA 2; opmuntrer Kommissionen til at foretage en indvirkningsvurdering af disse bestemmelser efter gennemførelsen af kreditvurderingsbureauregistreringsprocessen for at afdække områder, hvor yderligere offentliggørelse af oplysninger til brugerne kan være gavnlig;

| 30. | opfordrer til, at der samtidig med øget gennemsigtighed i kreditvurderingsprocessen og den interne revision i den forbindelse føres et skrappere tilsyn med kreditvurderingsbureauerne fra EU's tilsynsmyndigheders side, og til, at de nationale tilsynsmyndigheder fører et mere indgående tilsyn med finansielle institutioners brug/afhængighed af kreditvurderinger; |
| --- | --- |

30.

opfordrer til, at der samtidig med øget gennemsigtighed i kreditvurderingsprocessen og den interne revision i den forbindelse føres et skrappere tilsyn med kreditvurderingsbureauerne fra EU's tilsynsmyndigheders side, og til, at de nationale tilsynsmyndigheder fører et mere indgående tilsyn med finansielle institutioners brug/afhængighed af kreditvurderinger;

To obligatoriske vurderinger

| 31. | mener, at Kommissionen bør overveje, om det under visse omstændigheder vil være passende at indføre to obligatoriske vurderinger, f.eks. i forbindelse med strukturerede finansielle instrumenter og eksterne kreditvurderinger, der anvendes i reguleringsøjemed, og om den mest konservative, dvs. den mindst gunstige, eksterne kreditvurdering bør betragtes som reference i reguleringsøjemed; anmoder Kommissionen om at udarbejde en konsekvensanalyse vedrørende den eventuelle anvendelse af to obligatoriske vurderinger; |
| --- | --- |

31.

mener, at Kommissionen bør overveje, om det under visse omstændigheder vil være passende at indføre to obligatoriske vurderinger, f.eks. i forbindelse med strukturerede finansielle instrumenter og eksterne kreditvurderinger, der anvendes i reguleringsøjemed, og om den mest konservative, dvs. den mindst gunstige, eksterne kreditvurdering bør betragtes som reference i reguleringsøjemed; anmoder Kommissionen om at udarbejde en konsekvensanalyse vedrørende den eventuelle anvendelse af to obligatoriske vurderinger;

| 32. | mener, at omkostningerne ved begge vurderinger bør afholdes af udstederen, og at den første eksterne vurdering bør foretages af et kreditvurderingsbureau valgt af udstederen, mens der for den anden eksterne vurderings vedkommende bør overvejes forskellige muligheder med hensyn til overdragelsen, herunder muligheden af, at overdragelsen foretages af Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) på basis af specifikke, definerede og objektive kriterier, under hensyntagen til tidligere resultater, og samtidig med at etableringen af nye kreditvurderingsbureauer støttes, og konkurrencefordrejning undgås; |
| --- | --- |

32.

mener, at omkostningerne ved begge vurderinger bør afholdes af udstederen, og at den første eksterne vurdering bør foretages af et kreditvurderingsbureau valgt af udstederen, mens der for den anden eksterne vurderings vedkommende bør overvejes forskellige muligheder med hensyn til overdragelsen, herunder muligheden af, at overdragelsen foretages af Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (ESMA) på basis af specifikke, definerede og objektive kriterier, under hensyntagen til tidligere resultater, og samtidig med at etableringen af nye kreditvurderingsbureauer støttes, og konkurrencefordrejning undgås;

| 33. | påpeger, at renommé ikke kan påtvinges af en myndighed, men at ethvert nyt kreditvurderingsbureau kun vil blive accepteret, hvis det opnår troværdighed; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at renommé ikke kan påtvinges af en myndighed, men at ethvert nyt kreditvurderingsbureau kun vil blive accepteret, hvis det opnår troværdighed;

Statsgældsvurdering

| 34. | er klar over, at markedsaktørerne er imod volatile kreditvurderinger på grund af de store omkostninger, der er involveret (i forbindelse med salg eller køb), når vurderingerne justeres; mener dog, at kreditvurderingerne derfor har tendens til at blive konjunkturforstærkende og halte bagefter udviklingen på finansmarkedet; |
| --- | --- |

34.

er klar over, at markedsaktørerne er imod volatile kreditvurderinger på grund af de store omkostninger, der er involveret (i forbindelse med salg eller køb), når vurderingerne justeres; mener dog, at kreditvurderingerne derfor har tendens til at blive konjunkturforstærkende og halte bagefter udviklingen på finansmarkedet;

| 35. | bemærker, at kreditvurderingsbureauer skal anvende klare kriterier ved vurderingen af en stats resultater, og er klar over, at den nuværende vurdering ikke er en mekanisk afvejning af disse faktorer; anmoder sektoren om at afdække, hvilke metoder og bedømmelser der anvendes ved vurderingen af statsgæld, og forklare afvigelse fra disse modelgenererede vurderinger og fra de vigtigste internationale finansinstitutioners prognoser; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at kreditvurderingsbureauer skal anvende klare kriterier ved vurderingen af en stats resultater, og er klar over, at den nuværende vurdering ikke er en mekanisk afvejning af disse faktorer; anmoder sektoren om at afdække, hvilke metoder og bedømmelser der anvendes ved vurderingen af statsgæld, og forklare afvigelse fra disse modelgenererede vurderinger og fra de vigtigste internationale finansinstitutioners prognoser;

| 36. | bemærker, at kreditvurderinger ifølge IMF kan forklare op til næsten 70 % af CDS-spreads; er bekymret over de konjunkturforstærkende virkninger, som vurderinger han have, og kræver særlig opmærksomhed omkring disse følsomme emner; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at kreditvurderinger ifølge IMF kan forklare op til næsten 70 % af CDS-spreads; er bekymret over de konjunkturforstærkende virkninger, som vurderinger han have, og kræver særlig opmærksomhed omkring disse følsomme emner;

| 37. | mener, at de bestemmelser, der gør købs- og salgsbeslutningerne betinget af kreditvurderinger, bør afskaffes for at begrænse de skadelige pris- og spread-bevægelser, som kreditvurderinger medfører; |
| --- | --- |

37.

mener, at de bestemmelser, der gør købs- og salgsbeslutningerne betinget af kreditvurderinger, bør afskaffes for at begrænse de skadelige pris- og spread-bevægelser, som kreditvurderinger medfører;

| 38. | mener, at adgangen til oplysningerne om statsgæld bør gøres lettere, mere overensstemmende og sammenlignelig, således at større og mere avancerede markedsaktører tilskyndes til at foretage deres egen vurdering af statsgældsrisikoen, da næsten alle oplysninger om statsgæld er tilgængelige for offentligheden; |
| --- | --- |

38.

mener, at adgangen til oplysningerne om statsgæld bør gøres lettere, mere overensstemmende og sammenlignelig, således at større og mere avancerede markedsaktører tilskyndes til at foretage deres egen vurdering af statsgældsrisikoen, da næsten alle oplysninger om statsgæld er tilgængelige for offentligheden;

| 39. | mener i betragtning af de følger, som kreditvurdering af statsgæld kan få for markedet, at gennemsigtigheden omkring metoder og årsager til beslutninger samt kreditvurderingsbureauernes troværdighed skal forbedres på dette område; efterlyser en undersøgelse med henblik på at inddrage den kommende europæiske kreditvurderingsfond og det kommende uafhængige europæiske kreditvurderingsbureau i denne kreditvurdering; |
| --- | --- |

39.

mener i betragtning af de følger, som kreditvurdering af statsgæld kan få for markedet, at gennemsigtigheden omkring metoder og årsager til beslutninger samt kreditvurderingsbureauernes troværdighed skal forbedres på dette område; efterlyser en undersøgelse med henblik på at inddrage den kommende europæiske kreditvurderingsfond og det kommende uafhængige europæiske kreditvurderingsbureau i denne kreditvurdering;

| 40. | støtter øget offentliggørelse af og redegørelse for metoder, modeller og centrale formodninger, der anvendes af kreditvurderingsbureauer, bl.a. i lyset af den systemiske indvirkning, som en nedjustering af den offentlige gæld kan få; |
| --- | --- |

40.

støtter øget offentliggørelse af og redegørelse for metoder, modeller og centrale formodninger, der anvendes af kreditvurderingsbureauer, bl.a. i lyset af den systemiske indvirkning, som en nedjustering af den offentlige gæld kan få;

Europæisk kreditvurderingsindeks (EURIX)

| 41. | mener, at det vil være nyttigt med offentlig information om gennemsnittet af eksisterende eksterne kreditvurderinger fra anerkendte kreditvurderingsbureauer; foreslår derfor, at der oprettes et europæisk kreditvurderingsindeks (EURIX), som skal samle vurderinger fra registrerede kreditvurderingsbureauer, der er tilgængelige på markedet; |
| --- | --- |

41.

mener, at det vil være nyttigt med offentlig information om gennemsnittet af eksisterende eksterne kreditvurderinger fra anerkendte kreditvurderingsbureauer; foreslår derfor, at der oprettes et europæisk kreditvurderingsindeks (EURIX), som skal samle vurderinger fra registrerede kreditvurderingsbureauer, der er tilgængelige på markedet;

Mikroniveau: forretningsmodel

Betalingsmodeller

| 42. | går ind for, at der skal være mulighed for flere forskellige betalingsmodeller i sektoren, men påpeger, at der er risiko for interessekonflikter, der skal afhjælpes igennem tilstrækkelig gennemsigtighed og regulering, uden at der pålægges en uberettiget model; anmoder Kommissionen om på grundlag af den nylige høring at fremsætte forslag til mulige alternative betalingsmodeller, som involverer såvel udstedere som brugere; anmoder Kommissionen om i denne forbindelse at være særlig opmærksom på den potentielle anvendelse af "investor betaler"-modellen og dens fordele og ulemper for at gøre vurderingerne mindre tilbøjelige til at skabe interessekonflikter; |
| --- | --- |

42.

går ind for, at der skal være mulighed for flere forskellige betalingsmodeller i sektoren, men påpeger, at der er risiko for interessekonflikter, der skal afhjælpes igennem tilstrækkelig gennemsigtighed og regulering, uden at der pålægges en uberettiget model; anmoder Kommissionen om på grundlag af den nylige høring at fremsætte forslag til mulige alternative betalingsmodeller, som involverer såvel udstedere som brugere; anmoder Kommissionen om i denne forbindelse at være særlig opmærksom på den potentielle anvendelse af "investor betaler"-modellen og dens fordele og ulemper for at gøre vurderingerne mindre tilbøjelige til at skabe interessekonflikter;

| 43. | mener, at god forvaltningsskik i kreditvurderingsbureauer er afgørende for kvaliteten af kreditvurderinger, og opfordrer til fuld gennemsigtighed fra kreditvurderingsbureauernes side om de gældende forvaltningsprincipper; |
| --- | --- |

43.

mener, at god forvaltningsskik i kreditvurderingsbureauer er afgørende for kvaliteten af kreditvurderinger, og opfordrer til fuld gennemsigtighed fra kreditvurderingsbureauernes side om de gældende forvaltningsprincipper;

Ansvarlighed

| 44. | påpeger, at ESMA er ansvarlig for at gennemføre og håndhæve, at kreditvurderingsbureauerne efterlever forordning (EF) nr. 1060/2009; mener, at eksterne kreditvurderinger, der tjener reguleringsformål, ikke bør klassificeres som simple udtalelser, og at kreditvurderingsbureauer bør holdes ansvarlige for, at de metoder, der ligger til grund for deres vurderinger, anvendes konsekvent; anbefaler derfor, at kreditvurderingsbureauers civilretlige ansvar i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsømmelighed fastlægges på et ensartet grundlag i hele EU, og anmoder Kommissionen om at pege på måder, hvorpå et sådant civilretligt ansvar kan nedfældes i medlemsstaternes civilret; |
| --- | --- |

44.

påpeger, at ESMA er ansvarlig for at gennemføre og håndhæve, at kreditvurderingsbureauerne efterlever forordning (EF) nr. 1060/2009; mener, at eksterne kreditvurderinger, der tjener reguleringsformål, ikke bør klassificeres som simple udtalelser, og at kreditvurderingsbureauer bør holdes ansvarlige for, at de metoder, der ligger til grund for deres vurderinger, anvendes konsekvent; anbefaler derfor, at kreditvurderingsbureauers civilretlige ansvar i tilfælde af grov uagtsomhed eller forsømmelighed fastlægges på et ensartet grundlag i hele EU, og anmoder Kommissionen om at pege på måder, hvorpå et sådant civilretligt ansvar kan nedfældes i medlemsstaternes civilret;

| 45. | påpeger, at det endelige ansvar for en beslutning om investering påhviler markedsaktøren, dvs. kapitalforvalteren, den finansielle institution eller den avancerede investor; bemærker, at ansvarligheden også vil blive fremmet af det centrale register (CEREP), der er oprettet ved CRA 1, som offentliggør data på en standardiseret måde om resultaterne af de vurderinger, der er udstedt af kreditvurderingsbureauer, der er registreret i EU, hvorved der gives investorerne mulighed for at foretage deres egen vurdering af visse kreditvurderingsbureauer, hvilket vil øge opmærksomheden omkring renomméet; påpeger, at investorerne bør råde over effektive risikostyringsredskaber, som administrationen dog skal føre passende tilsyn med; |
| --- | --- |

45.

påpeger, at det endelige ansvar for en beslutning om investering påhviler markedsaktøren, dvs. kapitalforvalteren, den finansielle institution eller den avancerede investor; bemærker, at ansvarligheden også vil blive fremmet af det centrale register (CEREP), der er oprettet ved CRA 1, som offentliggør data på en standardiseret måde om resultaterne af de vurderinger, der er udstedt af kreditvurderingsbureauer, der er registreret i EU, hvorved der gives investorerne mulighed for at foretage deres egen vurdering af visse kreditvurderingsbureauer, hvilket vil øge opmærksomheden omkring renomméet; påpeger, at investorerne bør råde over effektive risikostyringsredskaber, som administrationen dog skal føre passende tilsyn med;

| 46. | foreslår, at ethvert registreret kreditvurderingsbureau foretager en årlig gennemgang med henblik på at vurdere sine hidtidige kreditvurderingsresultater og samler oplysningerne herom i en ansvarlighedsrapport til tilsynsmyndigheden; foreslår desuden, at ESMA regelmæssigt gennemfører stikprøvekontroller af ansvarlighedsrapporterne for at sikre høj kvalitet i kreditvurderingerne; |
| --- | --- |

46.

foreslår, at ethvert registreret kreditvurderingsbureau foretager en årlig gennemgang med henblik på at vurdere sine hidtidige kreditvurderingsresultater og samler oplysningerne herom i en ansvarlighedsrapport til tilsynsmyndigheden; foreslår desuden, at ESMA regelmæssigt gennemfører stikprøvekontroller af ansvarlighedsrapporterne for at sikre høj kvalitet i kreditvurderingerne;

*

* *

| 47. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

47.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/31

---

Onsdag den 8. juni 2011Garanti for uafhængige konsekvensanalyser

P7_TA(2011)0259

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om garanti for uafhængige konsekvensanalyser (2010/2016(INI))

2012/C 380 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Lissabontraktaten og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som trådte i kraft den 1. december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Lissabontraktaten og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, som trådte i kraft den 1. december 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2010 med titlen "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. oktober 2010 med titlen "Smart regulering i Den Europæiske Union" (KOM(2010)0543),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. september 2010 om bedre lovgivning - Kommissionens 15. årsrapport i overensstemmelse med artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. september 2010 om bedre lovgivning - Kommissionens 15. årsrapport i overensstemmelse med artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2008 om "Bedre lovgivning 2006" i overensstemmelse med artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2008 om "Bedre lovgivning 2006" i overensstemmelse med artikel 9 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om bedre lovgivning 2005: anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet - 13. rapport (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. september 2007 om bedre lovgivning 2005: anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet - 13. rapport (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2007 om minimering af de administrative omkostninger som følge af lovgivning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2007 om minimering af de administrative omkostninger som følge af lovgivning (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. maj 2006 om bedre lovgivning 2004: anvendelse af nærhedsprincippet (12. rapport) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. maj 2006 om bedre lovgivning 2004: anvendelse af nærhedsprincippet (12. rapport) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. april 2004 om vurdering af fællesskabslovgivningens og høringsprocedurernes virkning (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. april 2004 om vurdering af fællesskabslovgivningens og høringsprocedurernes virkning (6),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om bedre lovgivning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om bedre lovgivning,

| — | der henviser til den interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyse, som blev indgået mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyse, som blev indgået mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen i november 2005,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2010,

| — | der henviser til resultaterne af den undersøgelse om konsekvensanalyser i EU-medlemsstaterne, som Europa-Parlamentet har fået gennemført, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af den undersøgelse om konsekvensanalyser i EU-medlemsstaterne, som Europa-Parlamentet har fået gennemført,

| — | der henviser til Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser af 15. januar 2009 og bilagene hertil (SEK(2009)0092), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser af 15. januar 2009 og bilagene hertil (SEK(2009)0092),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. juni 2002 om konsekvensanalyse (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. juni 2002 om konsekvensanalyse (KOM(2002)0276),

| — | der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen af 20. oktober 2010 mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2010 med titlen: En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed (KOM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2010 med titlen: En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed (KOM(2010)0614),

| — | der henviser til rapporten for 2010 af 24. januar 2011 fra Udvalget for Konsekvensanalyse (SEK(2011)0126), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten for 2010 af 24. januar 2011 fra Udvalget for Konsekvensanalyse (SEK(2011)0126),

| — | der henviser til skrivelse af 16. november 2010 fra formanden for Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling til ordføreren om resultaterne af en konsekvensanalyse, som blev foretaget vedrørende konsekvenserne af at udvide barselsorloven til 20 uger, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 16. november 2010 fra formanden for Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling til ordføreren om resultaterne af en konsekvensanalyse, som blev foretaget vedrørende konsekvenserne af at udvide barselsorloven til 20 uger,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0159/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0159/2011),

| A. | der henviser til, at konsekvensanalyser er en systematisk vurdering af de forventede virkninger af en lovgivningsproces, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at konsekvensanalyser er en systematisk vurdering af de forventede virkninger af en lovgivningsproces,

| B. | der henviser til, at det bør være et prioriteret politisk mål for Den Europæiske Union at indføre et gennemsigtigt, klart og effektivt lovgivningsmiljø af høj kvalitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det bør være et prioriteret politisk mål for Den Europæiske Union at indføre et gennemsigtigt, klart og effektivt lovgivningsmiljø af høj kvalitet,

| C. | der henviser til, at konsekvensanalyser yder et positiv bidrag til en generel forbedring af fællesskabsretsakternes kvalitet og dermed fører til bedre lovgivning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at konsekvensanalyser yder et positiv bidrag til en generel forbedring af fællesskabsretsakternes kvalitet og dermed fører til bedre lovgivning,

| D. | der henviser til, at problemer, der opstår ved gennemførelsen og anvendelsen af gældende EU-ret, bl.a. skyldes lovteksternes mangelfulde affattelse, og til, at alle EU's lovgivningsorganer har et fælles ansvar for dette forhold, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at problemer, der opstår ved gennemførelsen og anvendelsen af gældende EU-ret, bl.a. skyldes lovteksternes mangelfulde affattelse, og til, at alle EU's lovgivningsorganer har et fælles ansvar for dette forhold,

| E. | der henviser til, at Lissabontraktaten indeholder horisontale social- og arbejdsmarkeds- samt og miljøbestemmelser (artikel 9 og 11 i TEUF), som EU skal tage hensyn til i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af sine aktiviteter og politikker, og som kræver en tilbundsgående analyse af de sociale og miljømæssige konsekvenser af den foreslåede lovgivning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Lissabontraktaten indeholder horisontale social- og arbejdsmarkeds- samt og miljøbestemmelser (artikel 9 og 11 i TEUF), som EU skal tage hensyn til i forbindelse med fastlæggelsen og gennemførelsen af sine aktiviteter og politikker, og som kræver en tilbundsgående analyse af de sociale og miljømæssige konsekvenser af den foreslåede lovgivning;

| F. | der henviser til, at konsekvensanalyser i forbindelse med vedtagelse af ny lovgivning samt forenkling og omarbejdning af gældende ret kan bidrage til en bedre vurdering af den foreslåede lovgivnings sociale, økonomiske, miljø- og sundhedsmæssige virkninger samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder og derigennem føre til mindre bureaukrati, samt sikre sammenhæng i EU's politikker med det formål at nå de af Det Europæiske Råd fastsatte overordnede mål, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at konsekvensanalyser i forbindelse med vedtagelse af ny lovgivning samt forenkling og omarbejdning af gældende ret kan bidrage til en bedre vurdering af den foreslåede lovgivnings sociale, økonomiske, miljø- og sundhedsmæssige virkninger samt foreneligheden med de grundlæggende rettigheder og derigennem føre til mindre bureaukrati, samt sikre sammenhæng i EU's politikker med det formål at nå de af Det Europæiske Råd fastsatte overordnede mål,

| G. | der henviser til, at Kommissionen betragter Udvalget for Konsekvensanalyse (IAB) som uafhængigt, selv om det hører under kommissionsformandens myndighed og er sammensat af højtstående tjenestemænd fra flere generaldirektorater og har vicegeneralsekretæren som formand; der henviser til, at dette fører til forudindtagethed i forhold til oplysningerne og dermed til brud på den nødvendige neutralitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen betragter Udvalget for Konsekvensanalyse (IAB) som uafhængigt, selv om det hører under kommissionsformandens myndighed og er sammensat af højtstående tjenestemænd fra flere generaldirektorater og har vicegeneralsekretæren som formand; der henviser til, at dette fører til forudindtagethed i forhold til oplysningerne og dermed til brud på den nødvendige neutralitet,

| H. | der henviser til, at Parlamentet adskillige gange har givet udtryk for sin støtte til anvendelsen af uafhængige konsekvensanalyser i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet adskillige gange har givet udtryk for sin støtte til anvendelsen af uafhængige konsekvensanalyser i Den Europæiske Union,

| I. | der henviser til, at de konsekvensanalyser, som Kommissionen gennemfører, er af varierende kvalitet og ofte snarere tjener til at retfærdiggøre et lovgivningsforslag end til at foretage en objektiv vurdering af de faktiske omstændigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de konsekvensanalyser, som Kommissionen gennemfører, er af varierende kvalitet og ofte snarere tjener til at retfærdiggøre et lovgivningsforslag end til at foretage en objektiv vurdering af de faktiske omstændigheder,

| J. | der henviser til, at konsekvensanalyser kan anvendes til at skabe unødige bureaukratiske hindringer for viderebehandling og ikrafttrædelse af EU-lovgivning og -politikker, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at konsekvensanalyser kan anvendes til at skabe unødige bureaukratiske hindringer for viderebehandling og ikrafttrædelse af EU-lovgivning og -politikker,

| K. | der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen i henhold til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003, den interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyse fra november 2005, og i rammeaftalen af 20. oktober 2010 mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen har forpligtet sig til at formulere en dagsorden for bedre lovgivning, og til, at nærværende beslutning indeholder konkrete forslag til en forbedring af konsekvensanalyserne, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen i henhold til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003, den interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyse fra november 2005, og i rammeaftalen af 20. oktober 2010 mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen har forpligtet sig til at formulere en dagsorden for bedre lovgivning, og til, at nærværende beslutning indeholder konkrete forslag til en forbedring af konsekvensanalyserne,

| L. | der henviser til, at Kommissionen forfølger en ny strategi i industripolitikken, hvorefter alle politikforslag med væsentlige virkninger for økonomien underkastes en indgående analyse af deres konsekvenser for konkurrenceevnen, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen forfølger en ny strategi i industripolitikken, hvorefter alle politikforslag med væsentlige virkninger for økonomien underkastes en indgående analyse af deres konsekvenser for konkurrenceevnen,

Generelle krav til konsekvensanalyser på europæisk niveau

| 1. | understreger, at konsekvensanalyser er et vigtigt hjælpemiddel til en bedre og mere intelligent lovgivning over hele gyldighedsperioden, som lovgiverne i EU burde anvende oftere for at hjælpe dem med at foretage en mere effektiv evaluering af de økonomiske, sociale, miljømæssige og sundhedsmæssige konsekvenser af de forskellige politiske muligheder og konsekvenserne for de grundliggende rettigheder, idet en cost/benefit-analyse blot er et kriterium blandt flere; |
| --- | --- |

1.

understreger, at konsekvensanalyser er et vigtigt hjælpemiddel til en bedre og mere intelligent lovgivning over hele gyldighedsperioden, som lovgiverne i EU burde anvende oftere for at hjælpe dem med at foretage en mere effektiv evaluering af de økonomiske, sociale, miljømæssige og sundhedsmæssige konsekvenser af de forskellige politiske muligheder og konsekvenserne for de grundliggende rettigheder, idet en cost/benefit-analyse blot er et kriterium blandt flere;

| 2. | glæder sig over meddelelsen om intelligent lovgivning og understreger, at konsekvensanalyser bør spille en central rolle i hele den politiske cyklus, lige fra udformning til gennemførelse, håndhævelse, evaluering samt revidering af lovgivningen; understreger betydningen af, at der træffes velovervejede og velinformerede beslutninger i den fase, hvor et forslag til retsakt udformes, idet dette både kan føre til bedre resultater og en kortere lovgivningsproces; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over meddelelsen om intelligent lovgivning og understreger, at konsekvensanalyser bør spille en central rolle i hele den politiske cyklus, lige fra udformning til gennemførelse, håndhævelse, evaluering samt revidering af lovgivningen; understreger betydningen af, at der træffes velovervejede og velinformerede beslutninger i den fase, hvor et forslag til retsakt udformes, idet dette både kan føre til bedre resultater og en kortere lovgivningsproces;

| 3. | understreger, at en grundig konsekvensanalyse er en forudsætning for lovgivning af høj kvalitet og for korrekt gennemførelse, anvendelse og håndhævelse heraf; |
| --- | --- |

3.

understreger, at en grundig konsekvensanalyse er en forudsætning for lovgivning af høj kvalitet og for korrekt gennemførelse, anvendelse og håndhævelse heraf;

| 4. | understreger, at en konsekvensanalyse på ingen måde kan erstatte den politiske debat og lovgivernes demokratiske beslutningsproces, men udelukkende tjener som en teknisk forberedelse af en politisk beslutning; |
| --- | --- |

4.

understreger, at en konsekvensanalyse på ingen måde kan erstatte den politiske debat og lovgivernes demokratiske beslutningsproces, men udelukkende tjener som en teknisk forberedelse af en politisk beslutning;

| 5. | fremhæver, at konsekvensanalyser skal gennemføres på et tidligt tidspunkt i formuleringen af en given politik; understreger, at de skal være fuldstændig uafhængige og altid bør hvile på en velfunderet og objektiv analyse af de mulige konsekvenser; |
| --- | --- |

5.

fremhæver, at konsekvensanalyser skal gennemføres på et tidligt tidspunkt i formuleringen af en given politik; understreger, at de skal være fuldstændig uafhængige og altid bør hvile på en velfunderet og objektiv analyse af de mulige konsekvenser;

| 6. | understreger, at medlovgiverne i henhold til den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning har forpligtet sig til at foretage konsekvensanalyser forud for vedtagelsen af et væsentligt ændringsforslag, når de mener, at det er hensigtsmæssigt og nødvendigt for lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

6.

understreger, at medlovgiverne i henhold til den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning har forpligtet sig til at foretage konsekvensanalyser forud for vedtagelsen af et væsentligt ændringsforslag, når de mener, at det er hensigtsmæssigt og nødvendigt for lovgivningsprocessen;

| 7. | anser det for nødvendigt at inddrage eksterne eksperter fra alle politikområder samt alle berørte grupper i konsekvensanalyseprocessen for at sikre uafhængighed og objektivitet; understreger i den forbindelse den afgørende forskel på offentlig høring og uafhængige konsekvensanalyser; mener, at EU-institutionerne skal have tilstillet det endelige resultat og bevare kontrollen over metoden og kvaliteten i forbindelse med konsekvensanalyser for at sikre, at de alle udføres efter de samme høje normer; |
| --- | --- |

7.

anser det for nødvendigt at inddrage eksterne eksperter fra alle politikområder samt alle berørte grupper i konsekvensanalyseprocessen for at sikre uafhængighed og objektivitet; understreger i den forbindelse den afgørende forskel på offentlig høring og uafhængige konsekvensanalyser; mener, at EU-institutionerne skal have tilstillet det endelige resultat og bevare kontrollen over metoden og kvaliteten i forbindelse med konsekvensanalyser for at sikre, at de alle udføres efter de samme høje normer;

| 8. | opfordrer til den størst mulige åbenhed i forbindelse med udformningen af konsekvensanalyserne, herunder offentliggørelse på et tildigt stadium af en fuldstændig køreplan for vedtagelsen af den foreslåede lovgivning for at sikre, at alle interesserede parter har lige adgang til lovgivningsprocessen; mener derfor også, at Kommissionen nuværende høringsfrist bør forlænges til 12 uger; |
| --- | --- |

8.

opfordrer til den størst mulige åbenhed i forbindelse med udformningen af konsekvensanalyserne, herunder offentliggørelse på et tildigt stadium af en fuldstændig køreplan for vedtagelsen af den foreslåede lovgivning for at sikre, at alle interesserede parter har lige adgang til lovgivningsprocessen; mener derfor også, at Kommissionen nuværende høringsfrist bør forlænges til 12 uger;

| 9. | mener ikke, at det skal være muligt, at konsekvensanalyser af projekter eller lovgivning, som foreslås af offentlige forvaltninger eller virksomheder, der hører under dem, godkendes af de pågældende forvaltninger; |
| --- | --- |

9.

mener ikke, at det skal være muligt, at konsekvensanalyser af projekter eller lovgivning, som foreslås af offentlige forvaltninger eller virksomheder, der hører under dem, godkendes af de pågældende forvaltninger;

| 10. | anser det for afgørende, at medlemsstaterne gennemfører en forhåndskontrol af konsekvensanalysen med henblik på at vurdere det pågældende lovforslags indvirkninger på national ret og offentlige politikker; opfordrer til, at der gennemføres en mere omfattende efterfølgende evaluering, og at det overvejes at indarbejde obligatoriske sammenligningstabeller for at sikre, at medlemsstaterne har gennemført EU-lovgivningen korrekt og opfyldt målene hermed; |
| --- | --- |

10.

anser det for afgørende, at medlemsstaterne gennemfører en forhåndskontrol af konsekvensanalysen med henblik på at vurdere det pågældende lovforslags indvirkninger på national ret og offentlige politikker; opfordrer til, at der gennemføres en mere omfattende efterfølgende evaluering, og at det overvejes at indarbejde obligatoriske sammenligningstabeller for at sikre, at medlemsstaterne har gennemført EU-lovgivningen korrekt og opfyldt målene hermed;

| 11. | mener, at konsekvensanalyser er et hensigtsmæssigt instrument til at kontrollere relevansen af Kommissionens forslag og i særdeleshed overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet samt til tydeligere over for medlovgivere og offentligheden at begrunde en given foranstaltning; |
| --- | --- |

11.

mener, at konsekvensanalyser er et hensigtsmæssigt instrument til at kontrollere relevansen af Kommissionens forslag og i særdeleshed overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet samt til tydeligere over for medlovgivere og offentligheden at begrunde en given foranstaltning;

| 12. | understreger, at de vigtigste elementer i en god konsekvensanalyse består i problemidentifikation, høring af de berørte parter, definition af de tilsigtede mål samt udarbejdelse af strategiske handlemuligheder; |
| --- | --- |

12.

understreger, at de vigtigste elementer i en god konsekvensanalyse består i problemidentifikation, høring af de berørte parter, definition af de tilsigtede mål samt udarbejdelse af strategiske handlemuligheder;

| 13. | anser det for vigtigt, at nye lovforslag altid ledsages af en konsekvensanalyse; fremfører, at dette meget vel også kan være relevant for forenkling og omarbejdning af EU-lovgivning og for delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, jf. artikel 290 og 291 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

13.

anser det for vigtigt, at nye lovforslag altid ledsages af en konsekvensanalyse; fremfører, at dette meget vel også kan være relevant for forenkling og omarbejdning af EU-lovgivning og for delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, jf. artikel 290 og 291 i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 14. | betragter konsekvensanalysen som et "levende dokument", der indgår i lovgivningsprocessen; understreger, at der skal garanteres tilstrækkelig fleksibilitet, så der kan gennemføres flere konsekvensanalyser under lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

14.

betragter konsekvensanalysen som et "levende dokument", der indgår i lovgivningsprocessen; understreger, at der skal garanteres tilstrækkelig fleksibilitet, så der kan gennemføres flere konsekvensanalyser under lovgivningsprocessen;

| 15. | opfordrer til, at konsekvensanalyser ikke udelukkende koncentrerer sig om cost/benefit-analyser, men tager hensyn til en lang række kriterier i overensstemmelse med princippet om en integreret tilgang for at give lovgiverne så bredt et billede som muligt; henviser i den forbindelse til de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, der er omhandlet i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 og den fælle s indstilling fra 2005, som skal kombineres i en enkelt analyse; understreger i den forbindelse nødvendigheden af at skabe sammenhæng mellem Unionens forskellige politikker og aktiviteter under hensyn til alle dens mål og i overensstemmelse med princippet om kompetencedeling, jf. artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at konsekvensanalyser ikke udelukkende koncentrerer sig om cost/benefit-analyser, men tager hensyn til en lang række kriterier i overensstemmelse med princippet om en integreret tilgang for at give lovgiverne så bredt et billede som muligt; henviser i den forbindelse til de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, der er omhandlet i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 og den fælle s indstilling fra 2005, som skal kombineres i en enkelt analyse; understreger i den forbindelse nødvendigheden af at skabe sammenhæng mellem Unionens forskellige politikker og aktiviteter under hensyn til alle dens mål og i overensstemmelse med princippet om kompetencedeling, jf. artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 16. | henstiller til, at der i forbindelse med konsekvensanalyserne altid gennemføres en cost-benefit-analyse, dvs. en analyse af omkostningseffektiviteten af alle udgiftsprogrammer og -foranstaltninger, og en undersøgelse af de eventuelle virkninger for små og mellemstore virksomheder (SMV); opfordrer i den forbindelse til en konsekvent anvendelse af den SMV-test, der er fastsat i Small Business Act fra 2008; minder i den forbindelse om, at enhver lov, der belaster SMV'er, bør indeholde en nøje evaluering af den gældende lovgivning med henblik på at mindske de samlede lovgivningsmæssige byrder på SMV'er; |
| --- | --- |

16.

henstiller til, at der i forbindelse med konsekvensanalyserne altid gennemføres en cost-benefit-analyse, dvs. en analyse af omkostningseffektiviteten af alle udgiftsprogrammer og -foranstaltninger, og en undersøgelse af de eventuelle virkninger for små og mellemstore virksomheder (SMV); opfordrer i den forbindelse til en konsekvent anvendelse af den SMV-test, der er fastsat i Small Business Act fra 2008; minder i den forbindelse om, at enhver lov, der belaster SMV'er, bør indeholde en nøje evaluering af den gældende lovgivning med henblik på at mindske de samlede lovgivningsmæssige byrder på SMV'er;

| 17. | kræver, at alle nye politikforslag, som har væsentlige konsekvenser for industriens konkurrenceevne, underkastes en indgående analyse inden for rammerne af konsekvensanalyser; kræver endvidere, at der også foretages en efterfølgende vurdering af EU-lovgivningens indvirkninger på den europæiske økonomis konkurrenceevne; henviser til, at Kommissionen har stillet en sådan fremgangsmåde i udsigt i sin meddelelse om en integreret industripolitik i en globaliseret verden; |
| --- | --- |

17.

kræver, at alle nye politikforslag, som har væsentlige konsekvenser for industriens konkurrenceevne, underkastes en indgående analyse inden for rammerne af konsekvensanalyser; kræver endvidere, at der også foretages en efterfølgende vurdering af EU-lovgivningens indvirkninger på den europæiske økonomis konkurrenceevne; henviser til, at Kommissionen har stillet en sådan fremgangsmåde i udsigt i sin meddelelse om en integreret industripolitik i en globaliseret verden;

| 18. | understreger nødvendigheden af at tage ved lære at den efterfølgende evaluering af gældende lovgivning og af en analyse af Domstolens relevante retspraksis, og af, at der finder en grundig drøftelse sted om de strategiske valgmuligheder, der forefindes på et bestemt politikområde, før der fremsættes forslag til ny lovgivning; |
| --- | --- |

18.

understreger nødvendigheden af at tage ved lære at den efterfølgende evaluering af gældende lovgivning og af en analyse af Domstolens relevante retspraksis, og af, at der finder en grundig drøftelse sted om de strategiske valgmuligheder, der forefindes på et bestemt politikområde, før der fremsættes forslag til ny lovgivning;

| 19. | foreslår, at konsekvensanalyser, der gennemføres på europæisk plan, også behandler spørgsmålet om den europæiske merværdi i form af, hvilke omkostningsbesparelser der opnås ved en europæisk løsning, og hvilke meromkostninger medlemsstaterne pålægges i tilfælde af, at der ikke findes en europæisk løsning; |
| --- | --- |

19.

foreslår, at konsekvensanalyser, der gennemføres på europæisk plan, også behandler spørgsmålet om den europæiske merværdi i form af, hvilke omkostningsbesparelser der opnås ved en europæisk løsning, og hvilke meromkostninger medlemsstaterne pålægges i tilfælde af, at der ikke findes en europæisk løsning;

| 20. | mener, at virkningen på EU's økonomiske partnerskaber samt følgerne af at vælge en specifik europæisk standard i stedet for en international standard bør tages i betragtning i konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

20.

mener, at virkningen på EU's økonomiske partnerskaber samt følgerne af at vælge en specifik europæisk standard i stedet for en international standard bør tages i betragtning i konsekvensanalyser;

| 21. | understreger, at konsekvensanalyser fuldt ud skal tage hensyn til de alternativer, der står til rådighed for lovgiverne, samt indeholde en seriøs analyse af muligheden for at undlade at handle; |
| --- | --- |

21.

understreger, at konsekvensanalyser fuldt ud skal tage hensyn til de alternativer, der står til rådighed for lovgiverne, samt indeholde en seriøs analyse af muligheden for at undlade at handle;

| 22. | understreger, at konsekvensanalyser ikke må føre til mere bureaukrati og unødvendige forsinkelser i lovgivningsprocessen; der skal imidlertid afsættes tilstrækkelig tid til konsekvensanalyser, hvis det skal give pålidelige resultater; fremhæver i den forbindelse, at konsekvensanalyser ikke bør misbruges til at blokere uønsket lovgivning; foreslår derfor, at der etableres tekniske og administrative forudsætninger for at gennemføre konsekvensanalyser hurtigt og rettidigt, f.eks. ved hjælp af instrumenter, såsom rammeaftaler, fremskyndede udbudsprocedurer og en optimal udnyttelse af egne ressourcer; |
| --- | --- |

22.

understreger, at konsekvensanalyser ikke må føre til mere bureaukrati og unødvendige forsinkelser i lovgivningsprocessen; der skal imidlertid afsættes tilstrækkelig tid til konsekvensanalyser, hvis det skal give pålidelige resultater; fremhæver i den forbindelse, at konsekvensanalyser ikke bør misbruges til at blokere uønsket lovgivning; foreslår derfor, at der etableres tekniske og administrative forudsætninger for at gennemføre konsekvensanalyser hurtigt og rettidigt, f.eks. ved hjælp af instrumenter, såsom rammeaftaler, fremskyndede udbudsprocedurer og en optimal udnyttelse af egne ressourcer;

| 23. | opfordrer i overensstemmelse med bedste praksis til at udnytte erfaringerne fra andre lande, som i årevis har gennemført konsekvensanalyser, med henblik på yderligere at forbedre konsekvensanalyserne på EU-plan; |
| --- | --- |

23.

opfordrer i overensstemmelse med bedste praksis til at udnytte erfaringerne fra andre lande, som i årevis har gennemført konsekvensanalyser, med henblik på yderligere at forbedre konsekvensanalyserne på EU-plan;

| 24. | opfordrer til, at konsekvensanalyser ajourføres gennem hele lovgivningsprocessen med henblik på at tage hensyn til de ændringer, der opstår under denne proces; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at konsekvensanalyser ajourføres gennem hele lovgivningsprocessen med henblik på at tage hensyn til de ændringer, der opstår under denne proces;

| 25. | understreger, at konsekvensanalyser ikke blot bør gennemføres forud for vedtagelsen af en lovgivningsmæssig tekst (ex ante) men også efter vedtagelsen(ex post); minder om, at dette er nødvendigt for bedre at kunne vurdere, om sigtet med en retsakt virkelig er blevet nået, og i hvilket omfang den pågældende retsakt bør tilpasses eller bibeholdes; understreger imidlertid, at den efterfølgende evaluering aldrig bør erstatte Kommissionens forpligtelse til i sin egenskab af "traktaternes vogter" effektivt og rettidigt at overvåge medlemsstaternes anvendelse af EU-retten; |
| --- | --- |

25.

understreger, at konsekvensanalyser ikke blot bør gennemføres forud for vedtagelsen af en lovgivningsmæssig tekst (ex ante) men også efter vedtagelsen(ex post); minder om, at dette er nødvendigt for bedre at kunne vurdere, om sigtet med en retsakt virkelig er blevet nået, og i hvilket omfang den pågældende retsakt bør tilpasses eller bibeholdes; understreger imidlertid, at den efterfølgende evaluering aldrig bør erstatte Kommissionens forpligtelse til i sin egenskab af "traktaternes vogter" effektivt og rettidigt at overvåge medlemsstaternes anvendelse af EU-retten;

| 26. | understreger Kommissionens primære ansvar for at iværksætte konsekvensanalyser af høj kvalitet for så vidt angår de forslag, som Kommissionen stiller, når den i overensstemmelse med traktaten udøver sin initiativret; |
| --- | --- |

26.

understreger Kommissionens primære ansvar for at iværksætte konsekvensanalyser af høj kvalitet for så vidt angår de forslag, som Kommissionen stiller, når den i overensstemmelse med traktaten udøver sin initiativret;

Muligheder for forbedringer i Kommissionen

| 27. | erkender, at der er sket en forbedring af kvaliteten af Kommissionens konsekvensanalyser i de seneste år, men at der er behov for yderligere forbedringer; |
| --- | --- |

27.

erkender, at der er sket en forbedring af kvaliteten af Kommissionens konsekvensanalyser i de seneste år, men at der er behov for yderligere forbedringer;

| 28. | henviser i denne sammenhæng til Kommissionens Udvalg for Konsekvensanalyse (Impact Assessment Board - IAB), som blev oprettet i 2006, og som i væsentlig grad er ansvarlig for videreudviklingen af Kommissionens konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

28.

henviser i denne sammenhæng til Kommissionens Udvalg for Konsekvensanalyse (Impact Assessment Board - IAB), som blev oprettet i 2006, og som i væsentlig grad er ansvarlig for videreudviklingen af Kommissionens konsekvensanalyser;

| 29. | understreger, at medlemmerne af Udvalget for Konsekvensanalyse kun formelt er uafhængige, eftersom de for nuværende udpeges af kommissionsformanden og er underlagt dennes anvisninger, hvorfor der ikke kan være tale om fuldstændig uafhængighed; opfordrer derfor til, at medlemmerne af Udvalget for Konsekvensanalyse evalueres af Europa-Parlamentet og Rådet, før de udnævnes, og at de ikke længere kan modtage anvisninger fra Kommissionens formand; opfordrer til, at arbejdet i Udvalget for Konsekvensanalyse og ekspertens arbejde foregår i fuld offentlighed og med den højeste grad af åbenhed, så deres uafhængighed kan kontrolleres i praksis; |
| --- | --- |

29.

understreger, at medlemmerne af Udvalget for Konsekvensanalyse kun formelt er uafhængige, eftersom de for nuværende udpeges af kommissionsformanden og er underlagt dennes anvisninger, hvorfor der ikke kan være tale om fuldstændig uafhængighed; opfordrer derfor til, at medlemmerne af Udvalget for Konsekvensanalyse evalueres af Europa-Parlamentet og Rådet, før de udnævnes, og at de ikke længere kan modtage anvisninger fra Kommissionens formand; opfordrer til, at arbejdet i Udvalget for Konsekvensanalyse og ekspertens arbejde foregår i fuld offentlighed og med den højeste grad af åbenhed, så deres uafhængighed kan kontrolleres i praksis;

| 30. | opfordrer ligeledes til inddragelse af eksperter fra alle politikområder og berørte interesserede grupper i arbejdet i Udvalget for Konsekvensanalyse; opfordrer til, at disse eksperter ikke kommer fra Kommissionen og ikke er underlagt anvisninger; |
| --- | --- |

30.

opfordrer ligeledes til inddragelse af eksperter fra alle politikområder og berørte interesserede grupper i arbejdet i Udvalget for Konsekvensanalyse; opfordrer til, at disse eksperter ikke kommer fra Kommissionen og ikke er underlagt anvisninger;

| 31. | foreslår desuden, at Europa-Parlamentet og navnlig de relevante fagudvalg på et tidligt tidspunkt og på omfattende vis involveres i hele konsekvensanalyseprocessen samt i det arbejde, som Udvalget for Konsekvensanalyse udfører, f.eks. gennem meddelelser og foreløbige rapporter; opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et sammendrag på to - fire sider sammen med den fuldstændige konsekvensanalyse og i givet fald en begrundelse for ikke at have gennemført en konsekvensanalyse, når den fremsætte forslag til retsakt, så det kan kontrolleres, at alle relevante forhold er blevet taget i betragtning, uden at de truer analysens uafhængighed ved at påvirke den egentlige evaluering; |
| --- | --- |

31.

foreslår desuden, at Europa-Parlamentet og navnlig de relevante fagudvalg på et tidligt tidspunkt og på omfattende vis involveres i hele konsekvensanalyseprocessen samt i det arbejde, som Udvalget for Konsekvensanalyse udfører, f.eks. gennem meddelelser og foreløbige rapporter; opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et sammendrag på to - fire sider sammen med den fuldstændige konsekvensanalyse og i givet fald en begrundelse for ikke at have gennemført en konsekvensanalyse, når den fremsætte forslag til retsakt, så det kan kontrolleres, at alle relevante forhold er blevet taget i betragtning, uden at de truer analysens uafhængighed ved at påvirke den egentlige evaluering;

| 32. | fremfører, at Kommissionen under udarbejdelsen af konsekvensanalysen bør høre medlemsstaterne, da disse efterfølgende skal omsætte retningslinjerne til national ret, og de nationale myndigheder normalt bedst ved, hvordan lovgivningen fungerer i praksis; |
| --- | --- |

32.

fremfører, at Kommissionen under udarbejdelsen af konsekvensanalysen bør høre medlemsstaterne, da disse efterfølgende skal omsætte retningslinjerne til national ret, og de nationale myndigheder normalt bedst ved, hvordan lovgivningen fungerer i praksis;

| 33. | understreger, at intelligent lovgivning på grundlag af fuldstændig og objektiv konsekvensanalyse fortsat er EU-institutionernes fælles ansvar, og at Kommissionen derfor også skal tage hensyn til feedback fra Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

33.

understreger, at intelligent lovgivning på grundlag af fuldstændig og objektiv konsekvensanalyse fortsat er EU-institutionernes fælles ansvar, og at Kommissionen derfor også skal tage hensyn til feedback fra Europa-Parlamentet, Regionsudvalget, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemsstaterne.

| 34. | henviser til, at de foreløbige resultater af en konsekvensanalyse altid bør underkastes en ekstern evaluering forud for den endelige godkendelse; opfordrer til, at resultaterne af denne evaluering gøres offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

34.

henviser til, at de foreløbige resultater af en konsekvensanalyse altid bør underkastes en ekstern evaluering forud for den endelige godkendelse; opfordrer til, at resultaterne af denne evaluering gøres offentligt tilgængelige;

| 35. | henviser til Revisionsrettens kritik af, at Kommissionen indimellem iværksætter lovgivningsinitiativer til trods for, at konsekvensanalyseprocessen ikke er afsluttet; bemærker endvidere kritikken af, at alle politiske valgmuligheder muligvis ikke får samme grad af opmærksomhed; understreger, at konsekvensanalysen i fuld udstrækning skal tage højde for alle politiske valgmuligheder; |
| --- | --- |

35.

henviser til Revisionsrettens kritik af, at Kommissionen indimellem iværksætter lovgivningsinitiativer til trods for, at konsekvensanalyseprocessen ikke er afsluttet; bemærker endvidere kritikken af, at alle politiske valgmuligheder muligvis ikke får samme grad af opmærksomhed; understreger, at konsekvensanalysen i fuld udstrækning skal tage højde for alle politiske valgmuligheder;

| 36. | kræver for at sikre større gennemsigtighed, at navnene på alle de eksperter og øvrige personer, som har taget del i konsekvensanalyseprocessen, offentliggøres samen med deres interesseerklæringer; |
| --- | --- |

36.

kræver for at sikre større gennemsigtighed, at navnene på alle de eksperter og øvrige personer, som har taget del i konsekvensanalyseprocessen, offentliggøres samen med deres interesseerklæringer;

| 37. | foreslår desuden med hensyn til offentlige høringer, at interesseorganisationer på et tidligt tidspunkt underrettes om en planlagt høring; foreslår endvidere, at interesseorganisationerne inden for rammerne af de offentlige høringer også får lejlighed at fremsætte udtalelser til konsekvensanalyser i god tid, inden det pågældende forslag fra Kommissionen offentliggøres; |
| --- | --- |

37.

foreslår desuden med hensyn til offentlige høringer, at interesseorganisationer på et tidligt tidspunkt underrettes om en planlagt høring; foreslår endvidere, at interesseorganisationerne inden for rammerne af de offentlige høringer også får lejlighed at fremsætte udtalelser til konsekvensanalyser i god tid, inden det pågældende forslag fra Kommissionen offentliggøres;

| 38. | kræver, at det oplysningsmateriale, som Kommissionen anvender, skal være pålideligt og sammenligneligt; |
| --- | --- |

38.

kræver, at det oplysningsmateriale, som Kommissionen anvender, skal være pålideligt og sammenligneligt;

| 39. | opfordrer Kommissionen til i konsekvensanalyser systematisk at undersøge, hvilke administrative byrder forslag til retsakter medfører, og altid klart angive, hvilke af alternativerne der mindsker de administrative byrder mest og skaber mindst nyt bureaukrati; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til i konsekvensanalyser systematisk at undersøge, hvilke administrative byrder forslag til retsakter medfører, og altid klart angive, hvilke af alternativerne der mindsker de administrative byrder mest og skaber mindst nyt bureaukrati;

| 40. | henviser til, at det er en ulempe, at resultaterne af en konsekvensanalyse fremlægges samtidig med et lovgivningsforslag, eftersom det efterlader det indtryk, at konsekvensanalysen først og fremmest tilsigter at berettige Kommissionens forslag; opfordrer derfor til hurtig offentliggørelse af dokumenter i alle faser af lovgivningsprocessen, herunder af Kommissionens endelige konsekvensanalyse som godkendt af Udvalget for Konsekvensanalyse, og til, at dette sker inden høringerne af de øvrige tjenestegrene indledes; |
| --- | --- |

40.

henviser til, at det er en ulempe, at resultaterne af en konsekvensanalyse fremlægges samtidig med et lovgivningsforslag, eftersom det efterlader det indtryk, at konsekvensanalysen først og fremmest tilsigter at berettige Kommissionens forslag; opfordrer derfor til hurtig offentliggørelse af dokumenter i alle faser af lovgivningsprocessen, herunder af Kommissionens endelige konsekvensanalyse som godkendt af Udvalget for Konsekvensanalyse, og til, at dette sker inden høringerne af de øvrige tjenestegrene indledes;

| 41. | foreslår, at Kommissionen offentliggør alle sine endelige konsekvensanalyser i en særlig publikationsserie, således at offentligheden let kan finde og henvise til dem på et særligt websted; |
| --- | --- |

41.

foreslår, at Kommissionen offentliggør alle sine endelige konsekvensanalyser i en særlig publikationsserie, således at offentligheden let kan finde og henvise til dem på et særligt websted;

| 42. | opfordrer til, at Kommissionen gennemfører en efterfølgende evaluering af de vedtagne retsakter; gentager, at den efterfølgende evaluering aldring kan erstatte Kommissionens ovennævnte pligt til at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

42.

opfordrer til, at Kommissionen gennemfører en efterfølgende evaluering af de vedtagne retsakter; gentager, at den efterfølgende evaluering aldring kan erstatte Kommissionens ovennævnte pligt til at føre tilsyn med gennemførelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte fyldestgørende bemærkninger til de af Parlamentet gennemførte konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte fyldestgørende bemærkninger til de af Parlamentet gennemførte konsekvensanalyser;

Muligheder for forbedringer i Europa-Parlamentet

| 44. | opfordrer sine udvalg til at anvende de allerede tilgængelige interne konsekvensanalyseinstrumenter på en mere konsekvent måde; minder om, at der findes en særlig budgetpost for udarbejdelse af konsekvensanalyser; finder der navnlig nødvendig at gennemføre en parlamentarisk konsekvensanalyse, når der foretages væsentlige ændringer i det oprindelige forslag; |
| --- | --- |

44.

opfordrer sine udvalg til at anvende de allerede tilgængelige interne konsekvensanalyseinstrumenter på en mere konsekvent måde; minder om, at der findes en særlig budgetpost for udarbejdelse af konsekvensanalyser; finder der navnlig nødvendig at gennemføre en parlamentarisk konsekvensanalyse, når der foretages væsentlige ændringer i det oprindelige forslag;

| 45. | minder endvidere om, at konsekvensanalyser ikke nødvendigvis skal udarbejdes på grundlag af en langvarig undersøgelse, men også kan foretages i form af begrænsede undersøgelser, workshops og eksperthøringer; |
| --- | --- |

45.

minder endvidere om, at konsekvensanalyser ikke nødvendigvis skal udarbejdes på grundlag af en langvarig undersøgelse, men også kan foretages i form af begrænsede undersøgelser, workshops og eksperthøringer;

| 46. | mener, at der i alle Parlamentets lovgivningsmæssige beslutninger skal medtages en henvisning til, at der skal tages hensyn til samtlige konsekvensanalyser, som EU-institutionerne har gennemført inden for de områder, som er omfattet af den pågældende lovgivning |
| --- | --- |

46.

mener, at der i alle Parlamentets lovgivningsmæssige beslutninger skal medtages en henvisning til, at der skal tages hensyn til samtlige konsekvensanalyser, som EU-institutionerne har gennemført inden for de områder, som er omfattet af den pågældende lovgivning

| 47. | henviser til, at Parlamentet og dets udvalg allerede på nuværende tidspunkt råder over de nødvendige instrumenter til at kontrollere Kommissionens konsekvensanalyser; mener, at forelæggelse af Kommissionens konsekvensanalyse for de relevante udvalg ville udgøre et værdifuldt supplement til den kontrol, der gennemføres af Europa-Parlamentet; bemærker, at en sådan kontrol også kan gennemføres på en række andre måder, herunder ved hjælp af supplerende konsekvensanalyser, uddybende analyser, eksterne eksperters undersøgelse af Kommissionens egne konsekvensanalyser og gennem afholdelse af særlige møder med uafhængige sagkyndige; fremhæver, at arbejdet inden for Parlamentets afdelinger i denne sammenhæng bør videreudvikles på en sammenhængende måde; |
| --- | --- |

47.

henviser til, at Parlamentet og dets udvalg allerede på nuværende tidspunkt råder over de nødvendige instrumenter til at kontrollere Kommissionens konsekvensanalyser; mener, at forelæggelse af Kommissionens konsekvensanalyse for de relevante udvalg ville udgøre et værdifuldt supplement til den kontrol, der gennemføres af Europa-Parlamentet; bemærker, at en sådan kontrol også kan gennemføres på en række andre måder, herunder ved hjælp af supplerende konsekvensanalyser, uddybende analyser, eksterne eksperters undersøgelse af Kommissionens egne konsekvensanalyser og gennem afholdelse af særlige møder med uafhængige sagkyndige; fremhæver, at arbejdet inden for Parlamentets afdelinger i denne sammenhæng bør videreudvikles på en sammenhængende måde;

| 48. | understreger, at Parlamentets egne konsekvensanalyser kan anses som korrigerende til Kommissionens konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

48.

understreger, at Parlamentets egne konsekvensanalyser kan anses som korrigerende til Kommissionens konsekvensanalyser;

| 49. | opfordrer til en systematisk og tidligst mulig behandling af Kommissionens konsekvensanalyser på parlaments- og navnlig udvalgsplan; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til en systematisk og tidligst mulig behandling af Kommissionens konsekvensanalyser på parlaments- og navnlig udvalgsplan;

| 50. | fremhæver, at afgørelsen om udarbejdelse af en intern konsekvensanalyse skal træffes i det kompetente udvalg med ordførerens medvirken; opfordrer til, at Parlamentets forretningsorden ændres, så en fjerdedel af et udvalgs medlemmer kan kræve, at der iværksættes en konsekvensanalyse; |
| --- | --- |

50.

fremhæver, at afgørelsen om udarbejdelse af en intern konsekvensanalyse skal træffes i det kompetente udvalg med ordførerens medvirken; opfordrer til, at Parlamentets forretningsorden ændres, så en fjerdedel af et udvalgs medlemmer kan kræve, at der iværksættes en konsekvensanalyse;

| 51. | opfordrer alle sine udvalg til, før de behandler et forslag til retsakt, at drøfte konsekvensanalysen indgående med Kommissionen; |
| --- | --- |

51.

opfordrer alle sine udvalg til, før de behandler et forslag til retsakt, at drøfte konsekvensanalysen indgående med Kommissionen;

| 52. | understreger, at konsekvensanalyser, der gennemføres under den parlamentariske lovgivningsproces, også er vigtige; tilskynder Parlamentet til at undersøge muligheden for på et hvilket som helst stade i lovgivningsprocessen at iværksætte konsekvensanalyser, hvis der foretages væsentlige ændringer; henviser til, at dette ikke må medføre lange forsinkelser; |
| --- | --- |

52.

understreger, at konsekvensanalyser, der gennemføres under den parlamentariske lovgivningsproces, også er vigtige; tilskynder Parlamentet til at undersøge muligheden for på et hvilket som helst stade i lovgivningsprocessen at iværksætte konsekvensanalyser, hvis der foretages væsentlige ændringer; henviser til, at dette ikke må medføre lange forsinkelser;

| 53. | tilskynder derudover til, at de enkelte medlemmer får mulighed for at anmode om at få gennemført mindre undersøgelser for at give dem relevante oplysninger eller statistikker på områder, der berører deres parlamentariske arbejde, og foreslår, at sådanne undersøgelser gennemføres af Europa-Parlamentets bibliotek som et supplement til dets nuværende opgaver; |
| --- | --- |

53.

tilskynder derudover til, at de enkelte medlemmer får mulighed for at anmode om at få gennemført mindre undersøgelser for at give dem relevante oplysninger eller statistikker på områder, der berører deres parlamentariske arbejde, og foreslår, at sådanne undersøgelser gennemføres af Europa-Parlamentets bibliotek som et supplement til dets nuværende opgaver;

| 54. | opfordrer derfor Parlamentet til at udarbejde en plan for, hvordan biblioteket kan tilbyde medlemmerne denne service; understreger, at en sådan plan skal baseres på bedste praksis i parlamentsbiblioteker, bl.a. i medlemsstaterne, og at den bør gennemføres efter strenge regler og i tæt samarbejde med udvalgenes forskningsenheder; |
| --- | --- |

54.

opfordrer derfor Parlamentet til at udarbejde en plan for, hvordan biblioteket kan tilbyde medlemmerne denne service; understreger, at en sådan plan skal baseres på bedste praksis i parlamentsbiblioteker, bl.a. i medlemsstaterne, og at den bør gennemføres efter strenge regler og i tæt samarbejde med udvalgenes forskningsenheder;

Etablering af en autonom konsekvensanalysestruktur i Europa-Parlamentet og fremtidsperspektiver

| 55. | understreger betydningen af en fælles konsekvensanalysemekanisme for kvaliteten og sammenhængen i formuleringen af Parlamentets politik; |
| --- | --- |

55.

understreger betydningen af en fælles konsekvensanalysemekanisme for kvaliteten og sammenhængen i formuleringen af Parlamentets politik;

| 56. | opfordrer derfor til, at der opbygges et integreret system for konsekvensanalyse inden for Parlamentet; foreslår i denne sammenhæng, at der udvikles en fælles procedure for konsekvensanalyse på grundlag af en fælles systematik og metodik, som anvendes af alle udvalg; |
| --- | --- |

56.

opfordrer derfor til, at der opbygges et integreret system for konsekvensanalyse inden for Parlamentet; foreslår i denne sammenhæng, at der udvikles en fælles procedure for konsekvensanalyse på grundlag af en fælles systematik og metodik, som anvendes af alle udvalg;

| 57. | opfordrer til, at dette bør ske inden for rammerne af en autonom struktur, som anvender Parlamentets egne ressourcer, f.eks. biblioteket og politikafdelingerne, og fra sag til sag eksterne eksperter, f.eks. eksperter udlånt fra nationale konsekvensanalyseorganer, og som skal stå til ansvar over for Parlamentet gennem et tilsynsråd bestående af medlemmer; |
| --- | --- |

57.

opfordrer til, at dette bør ske inden for rammerne af en autonom struktur, som anvender Parlamentets egne ressourcer, f.eks. biblioteket og politikafdelingerne, og fra sag til sag eksterne eksperter, f.eks. eksperter udlånt fra nationale konsekvensanalyseorganer, og som skal stå til ansvar over for Parlamentet gennem et tilsynsråd bestående af medlemmer;

| 58. | opfordrer til, at der oprettes den nødvendige forvaltningsstruktur med henblik herpå, idet det sikres, at en sådan struktur ikke medfører yderligere udgifter, men anvender eksisterende ressourcer; |
| --- | --- |

58.

opfordrer til, at der oprettes den nødvendige forvaltningsstruktur med henblik herpå, idet det sikres, at en sådan struktur ikke medfører yderligere udgifter, men anvender eksisterende ressourcer;

| 59. | understreger, at det på lang sigt bør overvejes, hvorvidt de europæiske institutioner bør anvende en fælles tilgang med hensyn til udarbejdelsen af konsekvensanalyser; erindrer om, at der i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 og den interinstitutionelle fælles indstilling fra november 2005 allerede blev opfordret til indførelse af en fælles metode i forbindelse med konsekvensanalyser i EU-institutionerne; |
| --- | --- |

59.

understreger, at det på lang sigt bør overvejes, hvorvidt de europæiske institutioner bør anvende en fælles tilgang med hensyn til udarbejdelsen af konsekvensanalyser; erindrer om, at der i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2003 og den interinstitutionelle fælles indstilling fra november 2005 allerede blev opfordret til indførelse af en fælles metode i forbindelse med konsekvensanalyser i EU-institutionerne;

| 60. | beklager, at Kommissionen stiller sig afvisende over for ideen om, at EU-institutionerne skal anvende en fælles fremgangsmåde ved udarbejdelsen af konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

60.

beklager, at Kommissionen stiller sig afvisende over for ideen om, at EU-institutionerne skal anvende en fælles fremgangsmåde ved udarbejdelsen af konsekvensanalyser;

| 61. | henviser til, at Rådet hidtil kun sjældent har anvendt konsekvensanalyseinstrumentet; opfordrer derfor Rådet til ligeledes i højere grad at gøre brug af konsekvensanalyser i overensstemmelse med ovennævnte interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyser for at forbedre kvaliteten af dets bidrag til lovgivningsprocessen; understreger, at intelligent lovgivning baseret på fuldstændige og objektive konsekvensanalyser forbliver EU-institutionernes og medlemsstaternes fælles ansvar; |
| --- | --- |

61.

henviser til, at Rådet hidtil kun sjældent har anvendt konsekvensanalyseinstrumentet; opfordrer derfor Rådet til ligeledes i højere grad at gøre brug af konsekvensanalyser i overensstemmelse med ovennævnte interinstitutionelle fælles indstilling til konsekvensanalyser for at forbedre kvaliteten af dets bidrag til lovgivningsprocessen; understreger, at intelligent lovgivning baseret på fuldstændige og objektive konsekvensanalyser forbliver EU-institutionernes og medlemsstaternes fælles ansvar;

*

* *

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

62.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0311.

(2)  EUT C 15 E af 21.1.2010, s. 16.

(3)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 67.

(4)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 124.

(5)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 128.

(6)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 146.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/39

---

Onsdag den 8. juni 2011Socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar

P7_TA(2011)0260

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om socialpolitikkens eksterne dimension, fremme af arbejdsstandarder og sociale standarder og de europæiske virksomheders sociale ansvar (2010/2205(INI))

2012/C 380 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 6 og 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 7, 9, 145-161, 206-209 og 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7, 9, 145-161, 206-209 og 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 og 36 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 og 36 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til FN's menneskerettighedserklæring (1948) og andre FN-instrumenter på menneskerettighedsområdet, især pagten om borgerlige og politiske rettigheder (1966) og pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (1966), konventionen til eliminering af alle former for racediskrimination af 1965, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (1979), konventionen om barnets rettigheder (1989), den internationale konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder (1990) og konventionen om handicappedes rettigheder (2006) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's menneskerettighedserklæring (1948) og andre FN-instrumenter på menneskerettighedsområdet, især pagten om borgerlige og politiske rettigheder (1966) og pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (1966), konventionen til eliminering af alle former for racediskrimination af 1965, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (1979), konventionen om barnets rettigheder (1989), den internationale konvention om beskyttelse af alle vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder (1990) og konventionen om handicappedes rettigheder (2006) (1),

| — | der henviser til FN's "Protect, Respect and Remedy"-ramme for erhvervslivet og menneskerettighederne, som er et forslag fra Generalsekretariatets særlige repræsentant for menneskerettigheder og tværnationale selskaber og andre virksomheder, professor John Ruggie, der blev vedtaget enstemmigt af FN's Menneskerettighedsråd i 2008 (beslutning 8/7), de vejledende principper for gennemførelse af rammen (2), der er offentliggjort for nylig, og konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) af 8. december 2009, der bemærker erhvervslivets vigtige rolle med henblik på at opnå fuld respekt for menneskerettighederne og gentager Rådets fulde støtte til det arbejde, som FN's særlige repræsentant udfører (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's "Protect, Respect and Remedy"-ramme for erhvervslivet og menneskerettighederne, som er et forslag fra Generalsekretariatets særlige repræsentant for menneskerettigheder og tværnationale selskaber og andre virksomheder, professor John Ruggie, der blev vedtaget enstemmigt af FN's Menneskerettighedsråd i 2008 (beslutning 8/7), de vejledende principper for gennemførelse af rammen (2), der er offentliggjort for nylig, og konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) af 8. december 2009, der bemærker erhvervslivets vigtige rolle med henblik på at opnå fuld respekt for menneskerettighederne og gentager Rådets fulde støtte til det arbejde, som FN's særlige repræsentant udfører (3),

| — | der henviser til den seneste rapport fra John Ruggie, FN's Generalsekretariats særlige repræsentant for menneskerettigheder og tværnationale selskaber og andre virksomheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den seneste rapport fra John Ruggie, FN's Generalsekretariats særlige repræsentant for menneskerettigheder og tværnationale selskaber og andre virksomheder (2),

| — | der henviser til den europæiske socialpagt, navnlig dens artikel 5, 6 og 19 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt, navnlig dens artikel 5, 6 og 19 (4),

| — | der henviser til den europæiske konvention om vandrende arbejdstageres retsstilling (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention om vandrende arbejdstageres retsstilling (5),

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konventioner, særlig de otte grundlæggende konventioner om foreningsfrihed og reel anerkendelse af retten til at føre kollektive forhandlinger (konvention nr. 87 og 98), om afskaffelse af alle former for tvangsarbejde (konvention nr. 29 og 105), om afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (konvention nr. 100 og 111) og om effektiv afskaffelse af børnearbejde (konvention nr. 138 og 182) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's konventioner, særlig de otte grundlæggende konventioner om foreningsfrihed og reel anerkendelse af retten til at føre kollektive forhandlinger (konvention nr. 87 og 98), om afskaffelse af alle former for tvangsarbejde (konvention nr. 29 og 105), om afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (konvention nr. 100 og 111) og om effektiv afskaffelse af børnearbejde (konvention nr. 138 og 182) (6),

| — | der endvidere henviser til ILO-konventioner om arbejdsklausuler (offentlige kontrakter) (konvention nr. 94) og om kollektive forhandlinger (konvention nr. 154) (7), |
| --- | --- |

—

der endvidere henviser til ILO-konventioner om arbejdsklausuler (offentlige kontrakter) (konvention nr. 94) og om kollektive forhandlinger (konvention nr. 154) (7),

| — | der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på Den Internationale Arbejdskonference (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på Den Internationale Arbejdskonference (8),

| — | der henviser til erklæringen om social retfærdighed for en fair globalisering, der blev vedtaget ved konsensus af de 183 ILO-medlemsstater den 10. juni 2008 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om social retfærdighed for en fair globalisering, der blev vedtaget ved konsensus af de 183 ILO-medlemsstater den 10. juni 2008 (9),

| — | der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) (10), og til erklæringen fra den fjerde ministerkonference, der blev afholdt i Doha i november 2001, især til afsnit 31 heri (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) (10), og til erklæringen fra den fjerde ministerkonference, der blev afholdt i Doha i november 2001, især til afsnit 31 heri (11),

| — | der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser, særlig dens artikel 1, stk. 2, litra d), den såkaldte MODE 4 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser, særlig dens artikel 1, stk. 2, litra d), den såkaldte MODE 4 (12),

| — | der henviser til rapporten fra Verdenskommissionen for Globaliseringens Sociale Dimension med titlen "A Fair Globalisation: Creating Opportunities For All’ (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Verdenskommissionen for Globaliseringens Sociale Dimension med titlen "A Fair Globalisation: Creating Opportunities For All’ (13),

| — | der henviser til erklæringen fra stats- og regeringscheferne fra G20-topmødet i Pittsburgh den 24.-25. september 2009 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra stats- og regeringscheferne fra G20-topmødet i Pittsburgh den 24.-25. september 2009 (14),

| — | der henviser til de seneste opdateringer af OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til de seneste opdateringer af OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (16) og om ændring af forordning (EF) nr. 546/2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (16) og om ændring af forordning (EF) nr. 546/2009,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (17) (udstationeringsdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (17) (udstationeringsdirektivet),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (18) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (18) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbning af og demokrati i den internationale handel (20), der indeholder krav om WTO's efterlevelse af de Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's grundlæggende sociale standarder såvel som EU's anerkendelse af ILO's beslutninger, herunder eventuelle opfordringer til sanktioner i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende sociale standarder, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbning af og demokrati i den internationale handel (20), der indeholder krav om WTO's efterlevelse af de Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's grundlæggende sociale standarder såvel som EU's anerkendelse af ILO's beslutninger, herunder eventuelle opfordringer til sanktioner i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende sociale standarder,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om anstændigt arbejde for alle (21), hvori der med henblik på fremme af anstændigt arbejde kræves indarbejdelse af de sociale standarder i EU's handelsaftaler, især de bilaterale aftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om anstændigt arbejde for alle (21), hvori der med henblik på fremme af anstændigt arbejde kræves indarbejdelse af de sociale standarder i EU's handelsaftaler, især de bilaterale aftaler,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (24),

| — | der henviser til beslutning af 22. maj 2007 om "et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen" (25) som svar på Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen "Det globale Europa: i konkurrencen på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 22. maj 2007 om "et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen" (25) som svar på Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet med titlen "Det globale Europa: i konkurrencen på verdensmarkedet. Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse" (KOM(2006)0567),

| — | der henviser til sine beslutninger af 30. maj 2002 om Kommissionens grønbog om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar (26) og af 15. januar 1999 om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i udviklingslandene (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 30. maj 2002 om Kommissionens grønbog om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar (26) og af 15. januar 1999 om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i udviklingslandene (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomheders sociale ansvar: et nyt partnerskab (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomheders sociale ansvar: et nyt partnerskab (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (29),

| — | der henviser til sine beslutninger om de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne, især beslutningerne af 26. september 2002 (30), af 23. maj 2007 (31) og af 12. december 2007 (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne, især beslutningerne af 26. september 2002 (30), af 23. maj 2007 (31) og af 12. december 2007 (32),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (33),

| — | som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 16. september 2010 om "En verden i forandring: en udfordring for EU" (34), |
| --- | --- |

—

som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 16. september 2010 om "En verden i forandring: en udfordring for EU" (34),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den sociale dimension af globaliseringen - EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den sociale dimension af globaliseringen - EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (KOM(2004)0383),

| — | der henviser til Kommissionens nye europæiske sociale dagsorden af 2. juli 2008 (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens nye europæiske sociale dagsorden af 2. juli 2008 (KOM(2008)0412),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden" (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden" (KOM(2006)0249),

| — | der henviser til den offentlige høring om virksomheders offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger, som er iværksat af Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Tjenesteydelser, Financial Reporting Unit (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om virksomheders offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger, som er iværksat af Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Tjenesteydelser, Financial Reporting Unit (35),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Handel, vækst og verdensanliggender: Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen "Handel, vækst og verdensanliggender: Handelspolitikken som et centralt element i EU's 2020-strategi" (KOM(2010)0612),

| — | der henviser til den generelle præferenceordning (GSP), der trådte i kraft den 1. januar 2009 og tillader toldfri adgang eller adgang til nedsat toldsats for et forhøjet antal varer, og som ligeledes indeholder en ny tilskyndelsesforanstaltning til fordel for sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov (36), |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle præferenceordning (GSP), der trådte i kraft den 1. januar 2009 og tillader toldfri adgang eller adgang til nedsat toldsats for et forhøjet antal varer, og som ligeledes indeholder en ny tilskyndelsesforanstaltning til fordel for sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov (36),

| — | der henviser til alle aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande,

| — | der navnlig henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og EU, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, og til revisionerne heraf i 2005 og 2010 (37), |
| --- | --- |

—

der navnlig henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og EU, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, og til revisionerne heraf i 2005 og 2010 (37),

| — | der særlig henviser til afslutningen af forhandlingerne mellem EU og Colombia og Peru om en flerpartshandelsaftale (38), |
| --- | --- |

—

der særlig henviser til afslutningen af forhandlingerne mellem EU og Colombia og Peru om en flerpartshandelsaftale (38),

| — | der henviser til høringen om anvendelse af de sociale og miljømæssige standarder i handelsforhandlinger, som blev afholdt af Europa-Parlamentet den 14. januar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen om anvendelse af de sociale og miljømæssige standarder i handelsforhandlinger, som blev afholdt af Europa-Parlamentet den 14. januar 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0172/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A7-0172/2011),

| A. | der henviser til, at EU's høje standarder for social beskyttelse og beskyttelse af menneskerettighederne er afgørende redskaber for Den Europæiske Union, når den forhandler om handelsforbindelser med tredjelande, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU's høje standarder for social beskyttelse og beskyttelse af menneskerettighederne er afgørende redskaber for Den Europæiske Union, når den forhandler om handelsforbindelser med tredjelande,

| B. | der henviser til, at beskyttelsen af økonomiske og sociale rettigheder er en forpligtelse for alle medlemsstaterne og alle andre stater i henhold til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, og til, at dette indebærer retten for alle til at oprette og tilslutte sig fagforeninger for at beskytte sine interesser, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at beskyttelsen af økonomiske og sociale rettigheder er en forpligtelse for alle medlemsstaterne og alle andre stater i henhold til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, og til, at dette indebærer retten for alle til at oprette og tilslutte sig fagforeninger for at beskytte sine interesser,

| C. | der henviser til, at ILO's vigtigste konventioner er internationalt anerkendt som et grundlag for retfærdig international handel, og til, at desværre ikke alle medlemsstater respekterer dem fuldt ud, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ILO's vigtigste konventioner er internationalt anerkendt som et grundlag for retfærdig international handel, og til, at desværre ikke alle medlemsstater respekterer dem fuldt ud,

| D. | der henviser til, at det er i Unionens interesse at indgå bilaterale handelsaftaler til gavn for Unionen og handelspartnerne, så længe begge parter respekterer rettighederne i verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er i Unionens interesse at indgå bilaterale handelsaftaler til gavn for Unionen og handelspartnerne, så længe begge parter respekterer rettighederne i verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| E. | der henviser til, at medlemsstaternes holdning tydeligt skal afspejle principperne i den europæiske sociale model, når det gælder sociale anliggender og samarbejde mellem medlemsstaterne baseret på den åbne koordinationsmetode, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaternes holdning tydeligt skal afspejle principperne i den europæiske sociale model, når det gælder sociale anliggender og samarbejde mellem medlemsstaterne baseret på den åbne koordinationsmetode,

| F. | der henviser til, at en demokratisk retsstat er afhængig af stærke og frie fagforeninger, sociale organisationer og sociale bevægelser, og at disse kun kan eksistere i et demokratisk samfund med deling af statsmagten, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en demokratisk retsstat er afhængig af stærke og frie fagforeninger, sociale organisationer og sociale bevægelser, og at disse kun kan eksistere i et demokratisk samfund med deling af statsmagten,

| G. | der henviser til, at nogle udviklingslande anfører, at de er under pres for at opgive deres komparative fordele, når Unionen kræver, at de skal overholde internationale arbejdsstandarder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nogle udviklingslande anfører, at de er under pres for at opgive deres komparative fordele, når Unionen kræver, at de skal overholde internationale arbejdsstandarder,

| H. | der henviser til, at ILO 2008-erklæringen om social retfærdighed for en fair globalisering, der blev vedtaget ved konsensus af de 183 ILO-medlemsstater, fastsætter, at krænkelse af grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen ikke kan gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel, og at arbejdsstandarder ikke bør anvendes til handelsprotektionisme, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ILO 2008-erklæringen om social retfærdighed for en fair globalisering, der blev vedtaget ved konsensus af de 183 ILO-medlemsstater, fastsætter, at krænkelse af grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen ikke kan gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel, og at arbejdsstandarder ikke bør anvendes til handelsprotektionisme,

| I. | der henviser til, at nogle tredjelande forsøger at håndhæve MODE 4 (39), når de forhandler om handelsaftaler med EU, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at nogle tredjelande forsøger at håndhæve MODE 4 (39), når de forhandler om handelsaftaler med EU,

| J. | der henviser til, at mange virksomheder lever op til deres sociale ansvar (VSA) og arbejder for at garantere, at sociale standarder og miljøstandarder overholdes inden for deres område, f.eks. gennem deltagelse i FN's "Global Compact" eller frivillige erhvervsinitiativer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mange virksomheder lever op til deres sociale ansvar (VSA) og arbejder for at garantere, at sociale standarder og miljøstandarder overholdes inden for deres område, f.eks. gennem deltagelse i FN's "Global Compact" eller frivillige erhvervsinitiativer,

| K. | der henviser til de principper, der ligger til grund for VSA, og som er fuldt ud anerkendte på internationalt plan, hvad enten det er af OECD, ILO eller FN, vedrørende den ansvarlige adfærd, der forventes af virksomheder, og forudsætter først og fremmest, at den gældende lovgivning overholdes, navnlig på områderne beskæftigelse, forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesser og gennemsigtighed i forhold til forbrugerne, kampen mod korruption, |
| --- | --- |

K.

der henviser til de principper, der ligger til grund for VSA, og som er fuldt ud anerkendte på internationalt plan, hvad enten det er af OECD, ILO eller FN, vedrørende den ansvarlige adfærd, der forventes af virksomheder, og forudsætter først og fremmest, at den gældende lovgivning overholdes, navnlig på områderne beskæftigelse, forholdet mellem arbejdsgiver og arbejdstager, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesser og gennemsigtighed i forhold til forbrugerne, kampen mod korruption,

| L. | der henviser til, at vedtagelsen af en henstilling om VSA og om tilskyndelsen til at håndhæve den bør virkeliggøres på EU-niveau, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at vedtagelsen af en henstilling om VSA og om tilskyndelsen til at håndhæve den bør virkeliggøres på EU-niveau,

| M. | der henviser til, at globaliseringen letter arbejdstagernes mobilitet mellem medlemsstaterne og til tredjelande, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at globaliseringen letter arbejdstagernes mobilitet mellem medlemsstaterne og til tredjelande,

| N. | der henviser til, at ILO's rolle i forbindelse med fastsættelsen af nye standarder ikke overholdes, på trods af ILO's deltagelse i G20, den globale anerkendelse af dagsordenen for anstændigt arbejde og medtagelsen af beskæftigelse og anstændigt arbejde i 2015-mål nr. 1, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ILO's rolle i forbindelse med fastsættelsen af nye standarder ikke overholdes, på trods af ILO's deltagelse i G20, den globale anerkendelse af dagsordenen for anstændigt arbejde og medtagelsen af beskæftigelse og anstændigt arbejde i 2015-mål nr. 1,

| O. | der henviser til, at ubetinget respekt for foreningsfrihed og effektive kollektive forhandlinger bør påmindes, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ubetinget respekt for foreningsfrihed og effektive kollektive forhandlinger bør påmindes,

| P. | der henviser til, at dagsordenen for anstændigt arbejde bør fremmes, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at dagsordenen for anstændigt arbejde bør fremmes,

| Q. | der henviser til, at det er ekstremt vigtigt at forebygge alle former for løndiskrimination i henhold til princippet om retten til lige løn for lige arbejde, der er indeholdt i artikel 23 i verdenserklæringen om menneskerettighederne, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er ekstremt vigtigt at forebygge alle former for løndiskrimination i henhold til princippet om retten til lige løn for lige arbejde, der er indeholdt i artikel 23 i verdenserklæringen om menneskerettighederne,

| R. | der henviser til, at midtvejsevalueringen af EU’s generelle præferenceordning (GSP) (40) viser, at GSP+-handelsordningen, der kræver, at modtagerlandene ratificerer og gennemfører specifikke internationale konventioner effektivt inden for menneskerettigheder, centrale arbejdsstandarder, bæredygtig udvikling og hensigtsmæssig styring, har haft en betydelig positiv virkning på ligestilling mellem kønnene i disse lande, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at midtvejsevalueringen af EU’s generelle præferenceordning (GSP) (40) viser, at GSP+-handelsordningen, der kræver, at modtagerlandene ratificerer og gennemfører specifikke internationale konventioner effektivt inden for menneskerettigheder, centrale arbejdsstandarder, bæredygtig udvikling og hensigtsmæssig styring, har haft en betydelig positiv virkning på ligestilling mellem kønnene i disse lande,

| S. | der henviser til, at social beskyttelse af arbejdstagerne bør fremmes, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at social beskyttelse af arbejdstagerne bør fremmes,

| T. | der henviser til, at ratificeringen og anvendelsen af ILO-konventioner, der af ILO er klassificeret som opdaterede, skal fremmes med henblik på at opnå en gradvist øget dækning af de fire søjler for anstændigt arbejde - beskæftigelse, social beskyttelse, social dialog og rettigheder på arbejdspladsen - med særligt fokus på sociale forvaltningskonventioner nr. 81 og 129 om arbejdstilsyn, nr. 122 om beskæftigelsespolitik og nr. 144 om trepartshøringer, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ratificeringen og anvendelsen af ILO-konventioner, der af ILO er klassificeret som opdaterede, skal fremmes med henblik på at opnå en gradvist øget dækning af de fire søjler for anstændigt arbejde - beskæftigelse, social beskyttelse, social dialog og rettigheder på arbejdspladsen - med særligt fokus på sociale forvaltningskonventioner nr. 81 og 129 om arbejdstilsyn, nr. 122 om beskæftigelsespolitik og nr. 144 om trepartshøringer,

| U. | der henviser til, at den nye europæiske sociale dagsorden af 2. juli 2008 (KOM(2008)0412) opfordrer EU-medlemsstaterne til på ny at arbejde for at ratificere og anvende ILO-konventionerne, der af ILO er klassificeret som opdaterede, med henblik på at gå foran med et godt eksempel for partnere i hele verden, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at den nye europæiske sociale dagsorden af 2. juli 2008 (KOM(2008)0412) opfordrer EU-medlemsstaterne til på ny at arbejde for at ratificere og anvende ILO-konventionerne, der af ILO er klassificeret som opdaterede, med henblik på at gå foran med et godt eksempel for partnere i hele verden,

| V. | der henviser til, at en effektiv anvendelse af internationale arbejdsstandarder i mange lande påvirkes negativt af svage arbejdsforvaltninger og manglende kapacitet hos arbejdsmarkedets parter, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en effektiv anvendelse af internationale arbejdsstandarder i mange lande påvirkes negativt af svage arbejdsforvaltninger og manglende kapacitet hos arbejdsmarkedets parter,

| W. | der henviser til, at det i ILO's globale beskæftigelsestendenser 2011 skønnes, at 50,1 % af alle arbejdstagere på globalt plan, dvs. 1,53 mia., havde sårbare job (41) i 2009, og der henviser til, at den finansielle og økonomiske krise er standset, og at faldet i sårbare job fra før 2008 er vendt, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det i ILO's globale beskæftigelsestendenser 2011 skønnes, at 50,1 % af alle arbejdstagere på globalt plan, dvs. 1,53 mia., havde sårbare job (41) i 2009, og der henviser til, at den finansielle og økonomiske krise er standset, og at faldet i sårbare job fra før 2008 er vendt,

| X. | der henviser til, at det i ILO's rapport om global social sikkerhed fra 2010 anføres, at mere end 50 % af alle arbejdstagere ikke har social beskyttelse, og der henviser til, at der er fornyet interesse for at udvide omfanget af social sikring, herunder fremme af sociale sikkerhedssystemer, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det i ILO's rapport om global social sikkerhed fra 2010 anføres, at mere end 50 % af alle arbejdstagere ikke har social beskyttelse, og der henviser til, at der er fornyet interesse for at udvide omfanget af social sikring, herunder fremme af sociale sikkerhedssystemer,

Generelle principper

| 1. | minder om, at EU stræber efter at blive den førende enhed i verden på området socialpolitik ved at fremme sociale målsætninger på globalt plan; understreger Europa-Parlamentets vigtige rolle med udgangspunkt i Lissabontraktaten, der styrker dets indflydelse betydeligt; |
| --- | --- |

1.

minder om, at EU stræber efter at blive den førende enhed i verden på området socialpolitik ved at fremme sociale målsætninger på globalt plan; understreger Europa-Parlamentets vigtige rolle med udgangspunkt i Lissabontraktaten, der styrker dets indflydelse betydeligt;

| 2. | minder også om, at der ved gennemførelsen af Fællesskabets politikker og mål skal tages hensyn til den horisontale sociale klausul i artikel 9 TEUF, f.eks. kan Fællesskabet i forbindelse med artikel 46, artikel 49 TEUF eller EU's handelspolitik ikke tilsidesætte kravene om almen interesse (42); |
| --- | --- |

2.

minder også om, at der ved gennemførelsen af Fællesskabets politikker og mål skal tages hensyn til den horisontale sociale klausul i artikel 9 TEUF, f.eks. kan Fællesskabet i forbindelse med artikel 46, artikel 49 TEUF eller EU's handelspolitik ikke tilsidesætte kravene om almen interesse (42);

| 3. | minder endvidere om, at artikel 7 TEUF kræver sammenhæng mellem EU's politikker, og at lovgiveren skal tage hensyn til alle EU's mål og handle i overensstemmelse med princippet om kompetencetildeling, i den betydning at EU skal sørge for den rette balance mellem de forskellige mål og/eller interesser ved vedtagelsen af en akt med et specifikt retsgrundlag (43), |
| --- | --- |

3.

minder endvidere om, at artikel 7 TEUF kræver sammenhæng mellem EU's politikker, og at lovgiveren skal tage hensyn til alle EU's mål og handle i overensstemmelse med princippet om kompetencetildeling, i den betydning at EU skal sørge for den rette balance mellem de forskellige mål og/eller interesser ved vedtagelsen af en akt med et specifikt retsgrundlag (43),

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at respektere de grundlæggende ILO-konventioner, navnlig hvad angår fjernelsen af hindringer for foreningsfrihed og kollektive forhandlinger gennem tilskyndelse til falsk status som selvstændigt erhvervsdrivende eller ved at tvinge enkeltpersoner til at afstå fra kollektive aftaler; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at respektere de grundlæggende ILO-konventioner, navnlig hvad angår fjernelsen af hindringer for foreningsfrihed og kollektive forhandlinger gennem tilskyndelse til falsk status som selvstændigt erhvervsdrivende eller ved at tvinge enkeltpersoner til at afstå fra kollektive aftaler;

| 5. | opfordrer parterne i frihandelsaftaler til i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af medlemskabet af ILO og af ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejde og dens opfølgning, vedtaget af Den Internationale Arbejdskonference på dens 86. samling i 1998, at forpligte sig til i såvel lovgivning som praksis at respektere, fremme og anvende principperne vedrørende de grundlæggende rettigheder, dvs.:






  a) | foreningsfrihed og faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger |
| --- | --- | --- |

5.

opfordrer parterne i frihandelsaftaler til i overensstemmelse med de forpligtelser, der følger af medlemskabet af ILO og af ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejde og dens opfølgning, vedtaget af Den Internationale Arbejdskonference på dens 86. samling i 1998, at forpligte sig til i såvel lovgivning som praksis at respektere, fremme og anvende principperne vedrørende de grundlæggende rettigheder, dvs.:

a)

foreningsfrihed og faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger

| b) | afskaffelse af alle former for tvunget eller pligtmæssigt arbejde |
| --- | --- |

b)

afskaffelse af alle former for tvunget eller pligtmæssigt arbejde

| c) | reel afskaffelse af børnearbejde samt |
| --- | --- |

c)

reel afskaffelse af børnearbejde samt

| d) | afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv; |
| --- | --- |

d)

afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv;

Internationalt samarbejde - social alliance

| 6. | minder om, at EU på verdensplan opfattes som en magnet og en attraktiv partner på grund af den unikke kombination af økonomisk dynamik med en social model; |
| --- | --- |

6.

minder om, at EU på verdensplan opfattes som en magnet og en attraktiv partner på grund af den unikke kombination af økonomisk dynamik med en social model;

| 7. | understreger, at den europæiske sociale model giver lige muligheder inden for uddannelse, oplæring og på arbejdsmarkedet og lige adgang til sociale ydelser som centrale elementer af økonomisk succes; |
| --- | --- |

7.

understreger, at den europæiske sociale model giver lige muligheder inden for uddannelse, oplæring og på arbejdsmarkedet og lige adgang til sociale ydelser som centrale elementer af økonomisk succes;

| 8. | mener, at manglende overholdelse af de grundlæggende internationale sociale standarder er en form for social og miljømæssig dumping til skade for de europæiske virksomheder og arbejdstagere; |
| --- | --- |

8.

mener, at manglende overholdelse af de grundlæggende internationale sociale standarder er en form for social og miljømæssig dumping til skade for de europæiske virksomheder og arbejdstagere;

| 9. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med internationale organisationer med henblik på at forbedre den sociale dimension af globaliseringen på grundlag af den europæiske sociale model; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med internationale organisationer med henblik på at forbedre den sociale dimension af globaliseringen på grundlag af den europæiske sociale model;

| 10. | understreger betydningen af en sammenhængende indsats vedrørende social beskyttelse i og uden for Unionen; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af en sammenhængende indsats vedrørende social beskyttelse i og uden for Unionen;

| 11. | foreslår at udvikle en dialog med alle berørte parter, der fremhæver betydningen af sociale anliggender og lægger vægt på gennemførelse og håndhævelse af pragmatiske og bæredygtige løsninger; understreger i denne forbindelse betydningen af at styrke bevidstheden hos arbejdsmarkedets parter om deres rettigheder og pligter; |
| --- | --- |

11.

foreslår at udvikle en dialog med alle berørte parter, der fremhæver betydningen af sociale anliggender og lægger vægt på gennemførelse og håndhævelse af pragmatiske og bæredygtige løsninger; understreger i denne forbindelse betydningen af at styrke bevidstheden hos arbejdsmarkedets parter om deres rettigheder og pligter;

| 12. | vurderer, at det er nødvendigt at styrke de kompetente internationale institutioners rolle (navnlig ILO, WTO, OECD og FN) og deres samarbejde om udarbejdelsen, gennemførelsen og fremme af de grundlæggende internationale sociale standarder samt sanktionerne i forbindelse hermed; |
| --- | --- |

12.

vurderer, at det er nødvendigt at styrke de kompetente internationale institutioners rolle (navnlig ILO, WTO, OECD og FN) og deres samarbejde om udarbejdelsen, gennemførelsen og fremme af de grundlæggende internationale sociale standarder samt sanktionerne i forbindelse hermed;

| 13. | går ind for, at Unionen afholder sig fra handelsaftaler med lande, som ikke overholder menneskerettighederne og de grundlæggende arbejdsbestemmelser; |
| --- | --- |

13.

går ind for, at Unionen afholder sig fra handelsaftaler med lande, som ikke overholder menneskerettighederne og de grundlæggende arbejdsbestemmelser;

| 14. | støtter etableringen af værktøjer til en bæredygtig dialog med partnerlande, der bygger på gensidig respekt og sigter mod udvikling af partnerlandenes, navnlig udviklingslandenes, egne ressourcer og en forsigtig udvikling af erhvervssektorer; |
| --- | --- |

14.

støtter etableringen af værktøjer til en bæredygtig dialog med partnerlande, der bygger på gensidig respekt og sigter mod udvikling af partnerlandenes, navnlig udviklingslandenes, egne ressourcer og en forsigtig udvikling af erhvervssektorer;

| 15. | opfordrer ligeledes Kommissionen til under forhandlingerne at tilpasse sine krav i henhold til hvert enkelt partnerskabslands udviklingsniveau; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at opstille en liste over de supplerende standarder, der skal indføres gradvist og på en fleksibel måde under hensyntagen til det pågældende partnerlands økonomiske, sociale og miljømæssige forhold; |
| --- | --- |

15.

opfordrer ligeledes Kommissionen til under forhandlingerne at tilpasse sine krav i henhold til hvert enkelt partnerskabslands udviklingsniveau; anmoder i denne forbindelse Kommissionen om at opstille en liste over de supplerende standarder, der skal indføres gradvist og på en fleksibel måde under hensyntagen til det pågældende partnerlands økonomiske, sociale og miljømæssige forhold;

| 16. | mener, at gennemførelsen af disse grundlæggende standarder både på partnerlandenes og medlemsstaternes territorium skal underkastes en løbende overvågning af et uafhængigt organ, og at manglende overholdelse eller krænkelse heraf, som konstateres på grundlag af forud fastsatte kriterier, bør kunne medføre sanktioner via effektive og gennemsigtige procedurer; |
| --- | --- |

16.

mener, at gennemførelsen af disse grundlæggende standarder både på partnerlandenes og medlemsstaternes territorium skal underkastes en løbende overvågning af et uafhængigt organ, og at manglende overholdelse eller krænkelse heraf, som konstateres på grundlag af forud fastsatte kriterier, bør kunne medføre sanktioner via effektive og gennemsigtige procedurer;

| 17. | mener, at standarderne skal gennemføres samlet, og at hverken toldfrie områder eller værtslandsaftaler kan anvendes til at fravige herfra; |
| --- | --- |

17.

mener, at standarderne skal gennemføres samlet, og at hverken toldfrie områder eller værtslandsaftaler kan anvendes til at fravige herfra;

| 18. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med partnerlandene med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn og alle former for vold mod kvinder og at realisere ligestilling mellem kønnene i og uden for Unionen i overensstemmelse med principperne i 2015-målene og Beijing-handlingsplanen; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger, der vil styrke kvinders juridiske og sociale position betydeligt med henblik på at udnytte deres potentielle bidrag til den økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

18.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med partnerlandene med henblik på at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn og alle former for vold mod kvinder og at realisere ligestilling mellem kønnene i og uden for Unionen i overensstemmelse med principperne i 2015-målene og Beijing-handlingsplanen; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger, der vil styrke kvinders juridiske og sociale position betydeligt med henblik på at udnytte deres potentielle bidrag til den økonomiske og sociale udvikling;

| 19. | glæder sig over fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingslande og territorier ved hjælp af de nuværende og fremtidige GSP-handelsaftaler; anmoder om, at ratificering og effektiv gennemførelse af internationale konventioner vedrørende ligestilling mellem kønnene er en forudsætning i alle eksterne handelsmæssige og økonomiske partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingslande og territorier ved hjælp af de nuværende og fremtidige GSP-handelsaftaler; anmoder om, at ratificering og effektiv gennemførelse af internationale konventioner vedrørende ligestilling mellem kønnene er en forudsætning i alle eksterne handelsmæssige og økonomiske partnerskabsaftaler;

| 20. | opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden og med partnerlandene om at beskytte sårbare grupper og at bekæmpe ikke bare forskelsbehandling på grund af køn, men også forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; henleder særlig opmærksomheden på personer, der udsættes for forskellige former for forskelsbehandling og har mange ulemper med henblik på at tage fat på de grundlæggende årsager til fattigdom; |
| --- | --- |

20.

opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at samarbejde med hinanden og med partnerlandene om at beskytte sårbare grupper og at bekæmpe ikke bare forskelsbehandling på grund af køn, men også forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; henleder særlig opmærksomheden på personer, der udsættes for forskellige former for forskelsbehandling og har mange ulemper med henblik på at tage fat på de grundlæggende årsager til fattigdom;

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere afskaffelse af børnearbejde og respekt for børns rettigheder i forbindelse med handelsaftaler, dialoger med andre lande og udviklingssamarbejde, og konstaterer, at den private sektor kommer til at spille en væsentlig rolle i forbindelse med respekten for børns rettigheder; mener, at foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde bør omfatte skabelsen af anstændige job for voksne, samtidig med at børn får mulighed for at få en passende uddannelse; opfordrer yderligere til at oprette en EU-hotline for børnearbejde, hvor borgerne kan anmelde alle de europæiske virksomheder, der gør brug af børnearbejde hvor som helst i verden; mener, at en sådan hotline bør have en lille, men tilstrækkelig kapacitet, der kan sætte den i stand til at offentliggøre en årlig rapport om sine resultater; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere afskaffelse af børnearbejde og respekt for børns rettigheder i forbindelse med handelsaftaler, dialoger med andre lande og udviklingssamarbejde, og konstaterer, at den private sektor kommer til at spille en væsentlig rolle i forbindelse med respekten for børns rettigheder; mener, at foranstaltninger til bekæmpelse af børnearbejde bør omfatte skabelsen af anstændige job for voksne, samtidig med at børn får mulighed for at få en passende uddannelse; opfordrer yderligere til at oprette en EU-hotline for børnearbejde, hvor borgerne kan anmelde alle de europæiske virksomheder, der gør brug af børnearbejde hvor som helst i verden; mener, at en sådan hotline bør have en lille, men tilstrækkelig kapacitet, der kan sætte den i stand til at offentliggøre en årlig rapport om sine resultater;

| 22. | understreger, at Unionens udgifter inden for rammerne af udviklingssamarbejde, associerings- eller stabiliseringsaftaler og handelsaftaler giver enestående muligheder for at bistå partnerlandene med at indføre bæredygtig uddannelse, erhvervsuddannelse, arbejdsmarkedsinstitutioner og social beskyttelse med henblik på større social og økonomisk sikkerhed og dermed større velfærd; |
| --- | --- |

22.

understreger, at Unionens udgifter inden for rammerne af udviklingssamarbejde, associerings- eller stabiliseringsaftaler og handelsaftaler giver enestående muligheder for at bistå partnerlandene med at indføre bæredygtig uddannelse, erhvervsuddannelse, arbejdsmarkedsinstitutioner og social beskyttelse med henblik på større social og økonomisk sikkerhed og dermed større velfærd;

| 23. | insisterer på, at Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af udviklingssamarbejde og ekstern bistand støtter gennemførelsen af programmer for anstændigt arbejde, der afspejler de nationale behov og prioriteter vedrørende beskæftigelse og socialpolitik, og som er baseret på en trepartsaftale (arbejdsgivere, arbejdstagere og regeringer); anmoder endvidere Kommissionen og medlemsstaterne om at integrere sociale mål og beskæftigelsesmål bedre i de økonomiske og handelsmæssige sektorer inden for udviklingssamarbejde og ekstern bistand; |
| --- | --- |

23.

insisterer på, at Kommissionen og medlemsstaterne inden for rammerne af udviklingssamarbejde og ekstern bistand støtter gennemførelsen af programmer for anstændigt arbejde, der afspejler de nationale behov og prioriteter vedrørende beskæftigelse og socialpolitik, og som er baseret på en trepartsaftale (arbejdsgivere, arbejdstagere og regeringer); anmoder endvidere Kommissionen og medlemsstaterne om at integrere sociale mål og beskæftigelsesmål bedre i de økonomiske og handelsmæssige sektorer inden for udviklingssamarbejde og ekstern bistand;

| 24. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med partnerlandene om at forbedre kvaliteten af borgernes kvalifikationer, så de er relevante for nye job og beskæftigelse, som katalysator for stabilitet, velfærd, integrerende samfund og hensigtsmæssig styring, især i EU's nabolande; |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at samarbejde med partnerlandene om at forbedre kvaliteten af borgernes kvalifikationer, så de er relevante for nye job og beskæftigelse, som katalysator for stabilitet, velfærd, integrerende samfund og hensigtsmæssig styring, især i EU's nabolande;

| 25. | opfordrer til, at der etableres sociale attachéer i den nye tjeneste for EU's optræden udadtil, for at øge dens effektivitet på området socialpolitik, og navnlig for at sikre, at anstændigt arbejde for alle gennemføres som et centralt politisk mål; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at der etableres sociale attachéer i den nye tjeneste for EU's optræden udadtil, for at øge dens effektivitet på området socialpolitik, og navnlig for at sikre, at anstændigt arbejde for alle gennemføres som et centralt politisk mål;

| 26. | erkender, at selv om tendensen inden for bilaterale handelsaftaler gradvist går i retning af større accept af arbejdstagerrettigheder og sociale standarder i tilknytning til handelsdagsordener, indeholder frihandelsaftaler stadig få henvisninger til de sociale standarder; beklager, at EU ikke råder over en standardmodel for en "social klausul", der skal indføjes i alle bilaterale handelsaftaler; opfordrer EU til at inkorporere en social klausul, der er på linje med andre internationalt vedtagne og anerkendte standarder (dvs. ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder), i alle EU's eksterne handelsaftaler, herunder dem, der ligger inden for WTO's rammer; |
| --- | --- |

26.

erkender, at selv om tendensen inden for bilaterale handelsaftaler gradvist går i retning af større accept af arbejdstagerrettigheder og sociale standarder i tilknytning til handelsdagsordener, indeholder frihandelsaftaler stadig få henvisninger til de sociale standarder; beklager, at EU ikke råder over en standardmodel for en "social klausul", der skal indføjes i alle bilaterale handelsaftaler; opfordrer EU til at inkorporere en social klausul, der er på linje med andre internationalt vedtagne og anerkendte standarder (dvs. ILO's grundlæggende arbejdstagerrettigheder), i alle EU's eksterne handelsaftaler, herunder dem, der ligger inden for WTO's rammer;

| 27. | minder om, at WTO's nuværende praksisser bør gavne såvel udviklingslandene som de udviklede lande; |
| --- | --- |

27.

minder om, at WTO's nuværende praksisser bør gavne såvel udviklingslandene som de udviklede lande;

| 28. | minder om, at konkurrencepolitik og socialpolitik skal være forbundet med hinanden, og understreger, at den europæiske sociale model under ingen omstændigheder må svækkes til fordel for konkurrence og påståede økonomiske fordele; gentager, at den europæiske sociale model bør fungere som eksempel for beskyttelse af arbejdstagere i udviklingslandene; |
| --- | --- |

28.

minder om, at konkurrencepolitik og socialpolitik skal være forbundet med hinanden, og understreger, at den europæiske sociale model under ingen omstændigheder må svækkes til fordel for konkurrence og påståede økonomiske fordele; gentager, at den europæiske sociale model bør fungere som eksempel for beskyttelse af arbejdstagere i udviklingslandene;

Virksomhedernes sociale ansvar

| 29. | minder om, at EU har fastsat et mål om ikke blot at gøre Europa til et ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar (VSA), men også at fremme VSA i de eksterne politikker, som EU iværksætter; anerkender Kommissionens indsats for at fremme bedste praksis med hensyn til VSA i de europæiske virksomheder, der opererer i udlandet, men understreger, at den bør være mere opmærksom på betydningen af certificeringer og mærker, der bevidner virksomhedernes overholdelse af VSA-principper; |
| --- | --- |

29.

minder om, at EU har fastsat et mål om ikke blot at gøre Europa til et ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar (VSA), men også at fremme VSA i de eksterne politikker, som EU iværksætter; anerkender Kommissionens indsats for at fremme bedste praksis med hensyn til VSA i de europæiske virksomheder, der opererer i udlandet, men understreger, at den bør være mere opmærksom på betydningen af certificeringer og mærker, der bevidner virksomhedernes overholdelse af VSA-principper;

| 30. | mener, at VSA er en nyttig og ikke-bindende form for engagement hos multinationale selskaber; anbefaler en yderligere og mere målrettet fremme af VSA gennem bl.a. ISO-standard 26000, FN's "Global Compact" eller OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og ved at knytte VSA sammen med bredere initiativer, der fremmer anstændigt arbejde i sektorer og samfund eller på nationalt og regionalt plan, f.eks. ILO's "Better Work and SCORE"-program, der involverer arbejdstagere, arbejdsgivere, myndigheder og andre relevante interessenter; |
| --- | --- |

30.

mener, at VSA er en nyttig og ikke-bindende form for engagement hos multinationale selskaber; anbefaler en yderligere og mere målrettet fremme af VSA gennem bl.a. ISO-standard 26000, FN's "Global Compact" eller OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og ved at knytte VSA sammen med bredere initiativer, der fremmer anstændigt arbejde i sektorer og samfund eller på nationalt og regionalt plan, f.eks. ILO's "Better Work and SCORE"-program, der involverer arbejdstagere, arbejdsgivere, myndigheder og andre relevante interessenter;

| 31. | understreger på det kraftigste, at der på EU-plan ikke bør vedtages et direktiv til regulering af VSA og håndhævelse af overholdelsen heraf; |
| --- | --- |

31.

understreger på det kraftigste, at der på EU-plan ikke bør vedtages et direktiv til regulering af VSA og håndhævelse af overholdelsen heraf;

| 32. | mener, at Kommissionen i sin fremtidige meddelelse om internationaliseringen af små og mellemstore virksomheders aktiviteter bør foreslå foranstaltninger, der giver mulighed for at støtte og fremme disse virksomheders foranstaltninger på VSA-området, og som respekterer princippet "tænk småt først" og tager hensyn til disse virksomheders særlige karakter; |
| --- | --- |

32.

mener, at Kommissionen i sin fremtidige meddelelse om internationaliseringen af små og mellemstore virksomheders aktiviteter bør foreslå foranstaltninger, der giver mulighed for at støtte og fremme disse virksomheders foranstaltninger på VSA-området, og som respekterer princippet "tænk småt først" og tager hensyn til disse virksomheders særlige karakter;

| 33. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at en nuværende opdatering af OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder styrkes ved at opretholde og forbedre anvendelsen i "specifikke tilfælde" og indføre bedste praksis for "nationale kontaktpunkter"(NCP), herunder en undersøgelse af, hvordan EU bedre kan opfylde sine forpligtelser vedrørende nationale kontaktpunkter gennem delegationer af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at en nuværende opdatering af OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder styrkes ved at opretholde og forbedre anvendelsen i "specifikke tilfælde" og indføre bedste praksis for "nationale kontaktpunkter"(NCP), herunder en undersøgelse af, hvordan EU bedre kan opfylde sine forpligtelser vedrørende nationale kontaktpunkter gennem delegationer af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil;

| 34. | påpeger, at VSA bør fokusere på nye områder såsom arbejdstilrettelæggelse, lige muligheder, social integration foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, udvikling af livslang uddannelse og læring; understreger, at VSA bør omfatte f.eks. kvaliteten af arbejdet, ligestilling vedrørende løn og karrieremuligheder samt fremme af innovative projekter med henblik på at støtte overgangen til en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at VSA bør fokusere på nye områder såsom arbejdstilrettelæggelse, lige muligheder, social integration foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, udvikling af livslang uddannelse og læring; understreger, at VSA bør omfatte f.eks. kvaliteten af arbejdet, ligestilling vedrørende løn og karrieremuligheder samt fremme af innovative projekter med henblik på at støtte overgangen til en bæredygtig økonomi;

| 35. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde virksomheder med hjemsted i EU til at respektere menneskerettighederne, herunder de økonomiske og sociale rettigheder, og miljøet i forbindelse med alle deres globale aktiviteter, navnlig deres datterselskabers og andre associerede juridiske enheders aktiviteter; |
| --- | --- |

35.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tilskynde virksomheder med hjemsted i EU til at respektere menneskerettighederne, herunder de økonomiske og sociale rettigheder, og miljøet i forbindelse med alle deres globale aktiviteter, navnlig deres datterselskabers og andre associerede juridiske enheders aktiviteter;

| 36. | understreger, at det bør anses for at være lige så vigtigt, at virksomheder fra EU overholder strenge miljøpolitiske standarder i tredjelande, som at arbejdstagernes rettigheder overholdes, idet miljøskader næsten altid også udsætter arbejdstagernes sundhed for fare, ødelægger landbrugsarealer, fangstpladser og andre økonomiske ressourcer og dermed fratager mange mennesker deres sociale eksistensgrundlag; |
| --- | --- |

36.

understreger, at det bør anses for at være lige så vigtigt, at virksomheder fra EU overholder strenge miljøpolitiske standarder i tredjelande, som at arbejdstagernes rettigheder overholdes, idet miljøskader næsten altid også udsætter arbejdstagernes sundhed for fare, ødelægger landbrugsarealer, fangstpladser og andre økonomiske ressourcer og dermed fratager mange mennesker deres sociale eksistensgrundlag;

| 37. | understreger, at europæiske virksomheder, deres filialer og deres underleverandører på grund af deres tungtvejende indflydelse i de internationale handelsudvekslinger spiller en central rolle med hensyn til fremme og udbredelse af arbejdsstandarder og sociale standarder, og at deres adfærd derfor bør være i overensstemmelse med de europæiske værdier og internationalt anerkendte standarder; mener, at det ville være ret og rimeligt, hvis europæiske virksomheder, der flytter deres produktion til lande med færre sociale forpligtelser, kunne holdes ansvarlige, også ved de europæiske domstole, for eventuelle skader og negative eksternaliteter, som påvirker lokalbefolkningen; |
| --- | --- |

37.

understreger, at europæiske virksomheder, deres filialer og deres underleverandører på grund af deres tungtvejende indflydelse i de internationale handelsudvekslinger spiller en central rolle med hensyn til fremme og udbredelse af arbejdsstandarder og sociale standarder, og at deres adfærd derfor bør være i overensstemmelse med de europæiske værdier og internationalt anerkendte standarder; mener, at det ville være ret og rimeligt, hvis europæiske virksomheder, der flytter deres produktion til lande med færre sociale forpligtelser, kunne holdes ansvarlige, også ved de europæiske domstole, for eventuelle skader og negative eksternaliteter, som påvirker lokalbefolkningen;

| 38. | opfordrer Kommissionen til at stille ændringsforslag til sit forslag til forordning om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (2010/0383 (COD)) for at give sagsøgere mulighed for at anlægge sag mod et datterselskab, der har hjemsted i et tredjeland, sammen med det europæiske moderselskab og ved oprettelse af yderligere værneting; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen til at stille ændringsforslag til sit forslag til forordning om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (2010/0383 (COD)) for at give sagsøgere mulighed for at anlægge sag mod et datterselskab, der har hjemsted i et tredjeland, sammen med det europæiske moderselskab og ved oprettelse af yderligere værneting;

| 39. | anmoder Kommissionen om at arbejde for, at der i højere grad tages hensyn til VSA i handelspolitikkerne på multilateralt plan i de internationale fora, der har støttet VSA, navnlig OECD og ILO og WTO efter Doha; |
| --- | --- |

39.

anmoder Kommissionen om at arbejde for, at der i højere grad tages hensyn til VSA i handelspolitikkerne på multilateralt plan i de internationale fora, der har støttet VSA, navnlig OECD og ILO og WTO efter Doha;

| 40. | opfordrer Kommissionen til på systematisk vis at inkludere et kapitel om bæredygtig udvikling med en juridisk bindende bestemmelse om VSA i de frihandelsaftaler og investeringsaftaler, som den forhandler med tredjelande; |
| --- | --- |

40.

opfordrer Kommissionen til på systematisk vis at inkludere et kapitel om bæredygtig udvikling med en juridisk bindende bestemmelse om VSA i de frihandelsaftaler og investeringsaftaler, som den forhandler med tredjelande;

| 41. | foreslår, at denne bestemmelse om VSA omfatter overholdelse af ILO's otte grundlæggende og fire prioriterede konventioner og ligeledes giver incitamenter for virksomhederne til at indgå VSA-forpligtelser samt en diligenspligt for virksomheder og koncerner af virksomheder, dvs. en pligt til at træffe foregribende foranstaltninger for at identificere og forebygge enhver form for krænkelse af menneskerettighederne og overtrædelse af miljøreglerne, korruption eller skatteunddragelse, herunder i deres filialer og forsyningskæder, (dvs. i deres indflydelsessfære); |
| --- | --- |

41.

foreslår, at denne bestemmelse om VSA omfatter overholdelse af ILO's otte grundlæggende og fire prioriterede konventioner og ligeledes giver incitamenter for virksomhederne til at indgå VSA-forpligtelser samt en diligenspligt for virksomheder og koncerner af virksomheder, dvs. en pligt til at træffe foregribende foranstaltninger for at identificere og forebygge enhver form for krænkelse af menneskerettighederne og overtrædelse af miljøreglerne, korruption eller skatteunddragelse, herunder i deres filialer og forsyningskæder, (dvs. i deres indflydelsessfære);

Arbejdstageres rettigheder og arbejdsvilkår

| 42. | opfordrer alle medlemsstater til at overholde og fremme ILO's centrale arbejdsstandarder og til at overholde de hidtil vedtagne konventioner på det sociale område og konkret følge de principper heri, der drejer sig om arbejdstageres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

42.

opfordrer alle medlemsstater til at overholde og fremme ILO's centrale arbejdsstandarder og til at overholde de hidtil vedtagne konventioner på det sociale område og konkret følge de principper heri, der drejer sig om arbejdstageres grundlæggende rettigheder;

| 43. | fremhæver, at der er rapporteret om gentagne overtrædelser af grundlæggende arbejdstagerrettigheder i adskillige lande med GSP Plus-status, uden at dette dog har medført suspension af præferencer; mener, at den manglende håndhævelse af konditionaliteten undergraver EU's ambitioner om at fremme social- og arbejdsmarkedspolitikken og de grundlæggende arbejdstagerrettigheder globalt og strider mod princippet om politikkohærens for udvikling; |
| --- | --- |

43.

fremhæver, at der er rapporteret om gentagne overtrædelser af grundlæggende arbejdstagerrettigheder i adskillige lande med GSP Plus-status, uden at dette dog har medført suspension af præferencer; mener, at den manglende håndhævelse af konditionaliteten undergraver EU's ambitioner om at fremme social- og arbejdsmarkedspolitikken og de grundlæggende arbejdstagerrettigheder globalt og strider mod princippet om politikkohærens for udvikling;

| 44. | påskønner ILO's tilsynsordning for internationale arbejdstagerrettigheder, som er enestående i international sammenhæng og bidrager til at sikre, at landene gennemfører de konventioner, de ratificerer; understreger, at ILO i tilfælde af problemer bør bistå landene gennem social dialog og teknisk bistand; |
| --- | --- |

44.

påskønner ILO's tilsynsordning for internationale arbejdstagerrettigheder, som er enestående i international sammenhæng og bidrager til at sikre, at landene gennemfører de konventioner, de ratificerer; understreger, at ILO i tilfælde af problemer bør bistå landene gennem social dialog og teknisk bistand;

| 45. | opfordrer Kommissionen til at fremme et tættere samarbejde mellem WTO og ILO og gøre det muligt for ILO at forelægge ekspertrapporter for WTO under handelskonflikter, med henblik på at integrere arbejdsstandarder og anstændigt arbejde i WTO's aktiviteter og forhindre, at den sociale udvikling bringes i fare; |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til at fremme et tættere samarbejde mellem WTO og ILO og gøre det muligt for ILO at forelægge ekspertrapporter for WTO under handelskonflikter, med henblik på at integrere arbejdsstandarder og anstændigt arbejde i WTO's aktiviteter og forhindre, at den sociale udvikling bringes i fare;

| 46. | mener, at Unionens politikker bør fokusere på enkeltpersoner så vel som på institutioner, når det gælder udviklingen af menneskelige ressourcer og arbejdsmarkedsreformer; |
| --- | --- |

46.

mener, at Unionens politikker bør fokusere på enkeltpersoner så vel som på institutioner, når det gælder udviklingen af menneskelige ressourcer og arbejdsmarkedsreformer;

| 47. | er foruroliget over visse tredjelandes praksis med at anvende MODE4-processen til deres handelsaktiviteter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hellere at sigte mod at strukturere den internationale migration på en sådan måde, at udnyttelse og hjerneflugt undgås; |
| --- | --- |

47.

er foruroliget over visse tredjelandes praksis med at anvende MODE4-processen til deres handelsaktiviteter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hellere at sigte mod at strukturere den internationale migration på en sådan måde, at udnyttelse og hjerneflugt undgås;

| 48. | støtter initiativer, der fremmer udviklingen af dialogen og samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter i partnerlande og tværnationalt, og anmoder Kommissionen om yderligere at udvikle de eksisterende programmer med fokus på dem, der har til formål at hjælpe arbejdsmarkedets parter med institutionel kapacitet til udvikling og gennemførelse af politikker; |
| --- | --- |

48.

støtter initiativer, der fremmer udviklingen af dialogen og samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter i partnerlande og tværnationalt, og anmoder Kommissionen om yderligere at udvikle de eksisterende programmer med fokus på dem, der har til formål at hjælpe arbejdsmarkedets parter med institutionel kapacitet til udvikling og gennemførelse af politikker;

| 49. | argumenterer for gennemførelse af foreningsfrihed for fagforeninger og retten til at føre kollektive forhandlinger uden undtagelse med henblik på at håndhæve, forbedre og forsvare ordentlige arbejdsbetingelser; |
| --- | --- |

49.

argumenterer for gennemførelse af foreningsfrihed for fagforeninger og retten til at føre kollektive forhandlinger uden undtagelse med henblik på at håndhæve, forbedre og forsvare ordentlige arbejdsbetingelser;

| 50. | minder om EU's retningslinjer for forskellige menneskerettighedsspørgsmål, der udgør et stærkt politisk signal om, at dette er Unionens prioriteter; anmoder derfor Rådet om at vedtage lignende retningslinjer baseret på de otte grundlæggende ILO-konventioner, der skal anvendes som et pragmatisk redskab for EU, der hjælper til bedre at fremme Unionens eksterne socialpolitik; gentager, at overholdelse af den internationale menneskerettighedslovgivning ifølge verdenserklæringen fortsat er en bindende forpligtelse for alle virksomheder; |
| --- | --- |

50.

minder om EU's retningslinjer for forskellige menneskerettighedsspørgsmål, der udgør et stærkt politisk signal om, at dette er Unionens prioriteter; anmoder derfor Rådet om at vedtage lignende retningslinjer baseret på de otte grundlæggende ILO-konventioner, der skal anvendes som et pragmatisk redskab for EU, der hjælper til bedre at fremme Unionens eksterne socialpolitik; gentager, at overholdelse af den internationale menneskerettighedslovgivning ifølge verdenserklæringen fortsat er en bindende forpligtelse for alle virksomheder;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme en proaktiv strategi for afhjælpning af de sociale konsekvenser af tilpasninger og omstruktureringer i relation til globaliseringen; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udforme en proaktiv strategi for afhjælpning af de sociale konsekvenser af tilpasninger og omstruktureringer i relation til globaliseringen;

Global økonomisk styring

| 52. | glæder sig over organiseringen af G20-møder mellem socialministrene, og opfordrer Kommissionen til at deltage aktivt i dem; beklager, at opfølgningen på EU-plan generelt er utilfredsstillende; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over organiseringen af G20-møder mellem socialministrene, og opfordrer Kommissionen til at deltage aktivt i dem; beklager, at opfølgningen på EU-plan generelt er utilfredsstillende;

| 53. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at integrere beskæftigelses-, social- og miljøpolitikker, herunder aspekter vedrørende ligestilling mellem kønnene, i alle forhandlinger vedrørende globale økonomiske styringsstrukturer og makroøkonomiske dialoger; |
| --- | --- |

53.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at integrere beskæftigelses-, social- og miljøpolitikker, herunder aspekter vedrørende ligestilling mellem kønnene, i alle forhandlinger vedrørende globale økonomiske styringsstrukturer og makroøkonomiske dialoger;

| 54. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til god regeringsførelse på det finansielle, skattemæssige og retslige område som en metode til at styrke globaliseringens sociale dimension; |
| --- | --- |

54.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde til god regeringsførelse på det finansielle, skattemæssige og retslige område som en metode til at styrke globaliseringens sociale dimension;

| 55. | anmoder Kommissionen om en henstilling rettet til de EU-medlemsstater, der støtter gennemførelsen og ratificeringen af ILO's konventioner, der af ILO er klassificeret som opdaterede, for at forbedre arbejdstagernes rettigheder og arbejdsvilkår i Unionen og partnerlandene med sigte på en retfærdig og inklusiv globalisering gennem større sammenhæng i den eksterne dimension af medlemsstaternes økonomiske og sociale politik; anmoder Kommissionen om i samme forbindelse at tilskynde medlemsstaterne til at foretage regelmæssige gennemgange, der undersøger konsekvenserne af økonomiske og finansielle politikker samt handelspolitikker; |
| --- | --- |

55.

anmoder Kommissionen om en henstilling rettet til de EU-medlemsstater, der støtter gennemførelsen og ratificeringen af ILO's konventioner, der af ILO er klassificeret som opdaterede, for at forbedre arbejdstagernes rettigheder og arbejdsvilkår i Unionen og partnerlandene med sigte på en retfærdig og inklusiv globalisering gennem større sammenhæng i den eksterne dimension af medlemsstaternes økonomiske og sociale politik; anmoder Kommissionen om i samme forbindelse at tilskynde medlemsstaterne til at foretage regelmæssige gennemgange, der undersøger konsekvenserne af økonomiske og finansielle politikker samt handelspolitikker;

| 56. | mener, at spredningen af internationale lovgivere udløser presserende spørgsmål vedrørende den internationale retsordens sammenhæng og effektivitet, navnlig hvad angår beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder og de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

56.

mener, at spredningen af internationale lovgivere udløser presserende spørgsmål vedrørende den internationale retsordens sammenhæng og effektivitet, navnlig hvad angår beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder og de grundlæggende rettigheder;

| 57. | foreslår, at ændringen af den globale styring bør have fokus på større integration af lovgiverne i FN's retsorden og større respekt for de principper, som FN's specialiserede agenturer, navnlig ILO og WHO, slutter op om; |
| --- | --- |

57.

foreslår, at ændringen af den globale styring bør have fokus på større integration af lovgiverne i FN's retsorden og større respekt for de principper, som FN's specialiserede agenturer, navnlig ILO og WHO, slutter op om;

*

* *

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

58.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  http://www2.ohchr.org/english/law/

(2)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Framework

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(4)  http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/163.htm

(5)  http://www.coe.int/t/dg3/migration/documentation/Default_conv_en.asp

(6)  http://www.ilo.org/ilolex/english/convdisp1.htm

(7)  Ibid.

(8)  http://www.ilo.org/jobspact/about/lang–en/index.htm

(9)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@dgreports/@cabinet/documents/publication/wcms_099766.pdf

(10)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/04-wto.pdf

(11)  http://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(12)  WTO: GATS, artikel 1, stk. 2, litra d) = MODE 4.

(13)  Genève, ILO 2004. http://www.ilo.org/fairglobalization/report/lang–en/index.htm

(14)  http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm

(15)  http://www.oecd.org/document/33/0,3746,en_2649_34889_44086753_1_1_1_1,00.html

(16)  EUT L 48 af 22.2.2008, s. 82.

(17)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

(18)  EFT C 320 af 28.10.1996, s. 261.

(19)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 107.

(20)  EFT C 112 E af 9.5.2002, s. 326.

(21)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(22)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 65.

(23)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 84.

(24)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 865.

(25)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(26)  EFT C 187 E af 7.8.2003, s. 180.

(27)  EUT C 104 af 14.4.1999, s. 180.

(28)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 45.

(29)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0446.

(30)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 305.

(31)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 301.

(32)  EUT C 323 E af 18.12.2008, s. 361.

(33)  Rådets konklusioner af 14.6.2010 om børnearbejde, 10937/1/2010.

(34)  Det Europæiske Råds konklusioner af 16.9.2010, EUCO 00021/1/2010.

(35)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/non-financial_reporting_en.htm

(36)  EUT L 211 af 6.8.2008.

(37)  http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/second_revision_cotonou_agreement_20100311.pdf

(38)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=691

(39)  WTO: GATS, artikel 1, stk. 2, litra d) = MODE 4.

(40)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/may/tradoc_146196.pdf

(41)  Sårbare job: summen af arbejdstagere, der arbejder for egen regning, og ulønnede familiemedlemmer. Indikatorerne for sårbare job er et af de officielle beskæftigelsesindikatorer under 2015-målenes mål 1: Udryddelse af ekstrem fattigdom og sult.

(42)  Udtalelse fra Europa-Parlamentets juridiske tjeneste om anvendelsesområdet for artikel 9 TEUF (horisontal social bestemmelse) som anmodet af formanden for EMPL-Udvalget (SJ-00004/10), præmis 15.

(43)  Idem, præmis 8.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/51

---

Onsdag den 8. juni 2011Instrument til finansiering af udviklingssamarbejde

P7_TA(2011)0261

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde: erfaringer og fremtidsperspektiver (2009/2149(INI))

2012/C 380 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 208 til 211, artikel 290 og 291, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 til 211, artikel 290 og 291, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (1) (DCI), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (1) (DCI),

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene som det internationale samfunds fælles kriterier for udryddelse af fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring af 8. september 2000, der opstiller millenniumudviklingsmålene som det internationale samfunds fælles kriterier for udryddelse af fattigdom,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: den europæiske konsensus om udvikling, som blev undertegnet den 20. december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: den europæiske konsensus om udvikling, som blev undertegnet den 20. december 2005 (2),

| — | der henviser til fælleserklæringen om demokratisk kontrol og sammenhæng i eksterne indsatser og Kommissionens erklæring om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil vedføjet den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen om demokratisk kontrol og sammenhæng i eksterne indsatser og Kommissionens erklæring om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil vedføjet den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til erklæringer fra Kommissionen, der er indføjet i referatet fra Rådet og formelt godkender Rådets fælles holdning angående vedtagelsen af DCI (4) og især Kommissionens erklæring vedrørende artikel 5 i DCI-forordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringer fra Kommissionen, der er indføjet i referatet fra Rådet og formelt godkender Rådets fælles holdning angående vedtagelsen af DCI (4) og især Kommissionens erklæring vedrørende artikel 5 i DCI-forordningen,

| — | der henviser til skrivelse D (2007) 303749 af 5. marts 2007 fra Josep Borrell Fontelles, daværende formand for Udviklingsudvalget, til daværende kommissærer Ferrero-Waldner og Michel (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse D (2007) 303749 af 5. marts 2007 fra Josep Borrell Fontelles, daværende formand for Udviklingsudvalget, til daværende kommissærer Ferrero-Waldner og Michel (5),

| — | der henviser til skrivelse A (2007) 5238 af 26. marts 2007 fra daværende kommissær Ferrero-Waldner til Josep Borrell Fontelles, daværende formand for Udviklingsudvalget (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse A (2007) 5238 af 26. marts 2007 fra daværende kommissær Ferrero-Waldner til Josep Borrell Fontelles, daværende formand for Udviklingsudvalget (6),

| — | der henviser til "Reporting Directives for the Creditor Reporting System" fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til "Reporting Directives for the Creditor Reporting System" fra OECD's Komité for Udviklingsbistand (OECD/DAC) (7),

| — | der henviser til Domstolens dom af 23. oktober 2007 i sag C-403/05 (Parlamentet mod Kommissionen), Annullationssøgsmål - Kommissionens beslutning om godkendelse af et projekt vedrørende sikkerheden ved Filippinernes grænser (beslutning truffet med hjemmel i forordning (EØF) nr. 443/92), |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens dom af 23. oktober 2007 i sag C-403/05 (Parlamentet mod Kommissionen), Annullationssøgsmål - Kommissionens beslutning om godkendelse af et projekt vedrørende sikkerheden ved Filippinernes grænser (beslutning truffet med hjemmel i forordning (EØF) nr. 443/92),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1337/2008 af 16. december 2008 om etablering af en facilitet med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1337/2008 af 16. december 2008 om etablering af en facilitet med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene (8),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd den 29.-30. oktober 2009 (dok. 15265/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra mødet i Det Europæiske Råd den 29.-30. oktober 2009 (dok. 15265/2009),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) skal tilrettelægges og fungere (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) skal tilrettelægges og fungere (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010 om revision af EU's budget (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2010 om revision af EU's budget (KOM(2010)0700),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 19. oktober 2010, "EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden" (KOM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 19. oktober 2010, "EU's budgetstøtte til tredjelande i fremtiden" (KOM(2010)0586),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 10. november 2010"EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling - Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik" (KOM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 10. november 2010"EU's udviklingspolitik til støtte for inklusiv vækst og bæredygtig udvikling - Forbedring af virkningen af EU's udviklingspolitik" (KOM(2010)0629),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om udkast til Kommissionens beslutninger om landestrategidokumenter og vejledende programmer for Malaysia, Brasilien og Pakistan (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2007 om udkast til Kommissionens beslutninger om landestrategidokumenter og vejledende programmer for Malaysia, Brasilien og Pakistan (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om Kommissionens forslag til beslutning om udarbejdelse af regionale strategidokumenter og regionale vejledende programmer om Mercosur og Latinamerika (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2007 om Kommissionens forslag til beslutning om udarbejdelse af regionale strategidokumenter og regionale vejledende programmer om Mercosur og Latinamerika (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om Kommissionens udkast til beslutning om udarbejdelse af regionale strategidokumenter 2007-2013 og regionale vejledende programmer for Asien (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. juni 2007 om Kommissionens udkast til beslutning om udarbejdelse af regionale strategidokumenter 2007-2013 og regionale vejledende programmer for Asien (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om den demokratiske kontrol med gennemførelsen af finansieringsinstrumentet for udviklingssamarbejde (DCI) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om den demokratiske kontrol med gennemførelsen af finansieringsinstrumentet for udviklingssamarbejde (DCI) (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om Kommissionens udkast til afgørelse om særlige foranstaltninger i 2007 vedrørende Irak (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om Kommissionens udkast til afgørelse om særlige foranstaltninger i 2007 vedrørende Irak (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om udkast til Kommissionens beslutninger om årlige handlingsprogrammer for Brasilien og for Argentina for 2008 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om udkast til Kommissionens beslutninger om årlige handlingsprogrammer for Brasilien og for Argentina for 2008 (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2007 om lokale myndigheder og udviklingssamarbejde (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2007 om lokale myndigheder og udviklingssamarbejde (16),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om "lokale myndigheder: igangsættere af udvikling" (KOM(2008)0626), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om "lokale myndigheder: igangsættere af udvikling" (KOM(2008)0626),

| — | der henviser til den strukturerede dialog, der blev igangsat af Kommissionen i 2010 med det formål at inddrage civilsamfundsorganisationerne og de lokale myndigheder i EU's udviklingssamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den strukturerede dialog, der blev igangsat af Kommissionen i 2010 med det formål at inddrage civilsamfundsorganisationerne og de lokale myndigheder i EU's udviklingssamarbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om udkast til Kommissionens afgørelse om den årlige handlingsplan 2009 for ikke-statslige aktørers og lokale myndigheders rolle i forbindelse med udvikling (Del II: Målrettede projekter) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om udkast til Kommissionens afgørelse om den årlige handlingsplan 2009 for ikke-statslige aktørers og lokale myndigheders rolle i forbindelse med udvikling (Del II: Målrettede projekter) (17),

| — | der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (18),

| — | der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (19),

| — | der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1934/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af samarbejdet med industrialiserede og andre højindkomstlande og -territorier (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 3. februar 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1934/2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af samarbejdet med industrialiserede og andre højindkomstlande og -territorier (20),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0187/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0187/2011),

| A. | der henviser til, at det overordnede mål for samarbejdet i forbindelse med dette instrument i henhold til artikel 2, stk. 1, i DCI-forordningen "er udryddelse af fattigdom i partnerlande", herunder "en indsats for at nå årtusindudviklingsmålene", |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det overordnede mål for samarbejdet i forbindelse med dette instrument i henhold til artikel 2, stk. 1, i DCI-forordningen "er udryddelse af fattigdom i partnerlande", herunder "en indsats for at nå årtusindudviklingsmålene",

| B. | der henviser til, at alle foranstaltningerne under geografiske programmer og 90 % af de udgifter, der påregnes under de tematiske programmer, i henhold til artikel 2, stk. 4, i DCI-forordningen skal opfylde kriterierne for statslig udviklingsbistand (ODA), der er fastlagt af OECD/DAC, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at alle foranstaltningerne under geografiske programmer og 90 % af de udgifter, der påregnes under de tematiske programmer, i henhold til artikel 2, stk. 4, i DCI-forordningen skal opfylde kriterierne for statslig udviklingsbistand (ODA), der er fastlagt af OECD/DAC,

| C. | der henviser til, at det kun er 0,2 % af de forpligtelser, der finansieres under DCI's tematiske programmer mellem 2007 og 2009, som ifølge Kommissionens beregninger ikke opfylder ODA-kriterierne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det kun er 0,2 % af de forpligtelser, der finansieres under DCI's tematiske programmer mellem 2007 og 2009, som ifølge Kommissionens beregninger ikke opfylder ODA-kriterierne,

| D. | der henviser til, at Parlamentet i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF ("Komitologiafgørelsen" (21)) i 2007 indledte en procedure med demokratisk kontrol af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1905/2006, herunder alle landestrategidokumenter (CSP), regionale strategidokumenter (RSP), tematiske strategidokumenter (TSP) samt de flerårige vejledende programmer og størsteparten af de årlige handlingsprogrammer (AAP), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF ("Komitologiafgørelsen" (21)) i 2007 indledte en procedure med demokratisk kontrol af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1905/2006, herunder alle landestrategidokumenter (CSP), regionale strategidokumenter (RSP), tematiske strategidokumenter (TSP) samt de flerårige vejledende programmer og størsteparten af de årlige handlingsprogrammer (AAP),

| E. | der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med fælleserklæringen om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil og erklæringen fra Kommissionen om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil, der er vedføjet den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, har forpligtet sig til at tage behørigt hensyn til Europa-Parlamentets holdning, når den gennemfører strategierne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i overensstemmelse med fælleserklæringen om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil og erklæringen fra Kommissionen om demokratisk kontrol og sammenhæng i foranstaltningerne udadtil, der er vedføjet den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, har forpligtet sig til at tage behørigt hensyn til Europa-Parlamentets holdning, når den gennemfører strategierne,

| F. | der henviser til, at principperne om "ejerskab", deltagelse og god regeringsførelse indebærer en tilgang med flere aktører, hvor de forskellige udviklingspartnere, dvs. lokale myndigheder eller ikke-statslige aktører, bidrager på en supplerende og sammenhængende måde; der henviser til, at det imidlertid er vigtigt at sondre klart mellem de lokale myndigheders særlige rolle og de ikke-statslige aktørers rolle, når det gælder kompetenceområde, legitimitet og demokratisk kontrol, erfaring med forvaltning af lokale anliggender og inddragelse i gennemførelsen af offentlige politikker, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at principperne om "ejerskab", deltagelse og god regeringsførelse indebærer en tilgang med flere aktører, hvor de forskellige udviklingspartnere, dvs. lokale myndigheder eller ikke-statslige aktører, bidrager på en supplerende og sammenhængende måde; der henviser til, at det imidlertid er vigtigt at sondre klart mellem de lokale myndigheders særlige rolle og de ikke-statslige aktørers rolle, når det gælder kompetenceområde, legitimitet og demokratisk kontrol, erfaring med forvaltning af lokale anliggender og inddragelse i gennemførelsen af offentlige politikker,

| G. | der henviser til, at EU's midler til finansiering af internationalt samarbejde med Afrika hidrører fra fire geografiske instrumenter: EUF for afrikanske AVS-lande, TDCA for Sydafrika, ENPI for fem nordafrikanske lande og DCI for de tematiske programmer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's midler til finansiering af internationalt samarbejde med Afrika hidrører fra fire geografiske instrumenter: EUF for afrikanske AVS-lande, TDCA for Sydafrika, ENPI for fem nordafrikanske lande og DCI for de tematiske programmer,

| H. | der henviser til, at Kommissionen påtog sig at sikre, at 20 % af den bistand, som ydes under landeprogrammerne omfattet af DCI-forordningen, senest i 2009 ville blive afsat til grundskole- og sekundærskoleuddannelse og grundlæggende sundhedspleje gennem projekt-, program- eller budgetstøtte knyttet til disse sektorer og ved hjælp af en ligelig fordeling over alle geografiske områder, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen påtog sig at sikre, at 20 % af den bistand, som ydes under landeprogrammerne omfattet af DCI-forordningen, senest i 2009 ville blive afsat til grundskole- og sekundærskoleuddannelse og grundlæggende sundhedspleje gennem projekt-, program- eller budgetstøtte knyttet til disse sektorer og ved hjælp af en ligelig fordeling over alle geografiske områder,

| I. | der henviser til, at EU har forpligtet sig til et samlet mål om at anvende 0,7 % af sin bruttonationalindkomst (BNI) på ODA senest i 2015, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU har forpligtet sig til et samlet mål om at anvende 0,7 % af sin bruttonationalindkomst (BNI) på ODA senest i 2015,

| J. | der henviser til, at FN's miljøtopmøde i 2012 har til formål at opnå fornyet politisk engagement til fremme af bæredygtig udvikling, at vurdere de fremskridt, der er gjort i retning af internationalt vedtagne mål vedrørende bæredygtig udvikling og at tage nye og fremtidige udfordringer op, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FN's miljøtopmøde i 2012 har til formål at opnå fornyet politisk engagement til fremme af bæredygtig udvikling, at vurdere de fremskridt, der er gjort i retning af internationalt vedtagne mål vedrørende bæredygtig udvikling og at tage nye og fremtidige udfordringer op,

| K. | der henviser til, at det i artikel 290 i TFEU er fastsat, at Kommissionen i en lovgivningsmæssig retsakt kan få delegeret beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det i artikel 290 i TFEU er fastsat, at Kommissionen i en lovgivningsmæssig retsakt kan få delegeret beføjelse til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt,

Erfaringer

| 1. | bifalder Kommissionens vilje til at leve op til sin forpligtelse til at indgå i en regelmæssig og indgående dialog med Parlamentet angående gennemførelsen af DCI; anerkender den indsats, der er gjort for at holde Parlamentets DCI-arbejdsgrupper informeret om, hvorledes der er blevet taget højde for dets kommentarer om strategidokumenter ved udarbejdelsen af de årlige handlingsprogrammer; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens vilje til at leve op til sin forpligtelse til at indgå i en regelmæssig og indgående dialog med Parlamentet angående gennemførelsen af DCI; anerkender den indsats, der er gjort for at holde Parlamentets DCI-arbejdsgrupper informeret om, hvorledes der er blevet taget højde for dets kommentarer om strategidokumenter ved udarbejdelsen af de årlige handlingsprogrammer;

| 2. | bemærker, at dialogen mellem Kommissionen og Parlamentet som en del af de demokratiske kontrolaktiviteter især under midtvejsrevisionen har hjulpet til med at undgå vedtagelsen af strategidokumenter, der indeholder bestemmelser, som overskrider beføjelser, og til at gøre strategidokumenterne forenelige med kravene i DCI-forordningen og især ODA's udvælgelseskriterier; |
| --- | --- |

2.

bemærker, at dialogen mellem Kommissionen og Parlamentet som en del af de demokratiske kontrolaktiviteter især under midtvejsrevisionen har hjulpet til med at undgå vedtagelsen af strategidokumenter, der indeholder bestemmelser, som overskrider beføjelser, og til at gøre strategidokumenterne forenelige med kravene i DCI-forordningen og især ODA's udvælgelseskriterier;

| 3. | finder det beklageligt, at flere af Parlamentets synspunkter, der blev rejst i løbet af den demokratiske kontrolprocedure, især angående manglende fokus på fattigdom og 2015-målene, ikke er blevet taget tilstrækkeligt i betragtning af Kommissionen; |
| --- | --- |

3.

finder det beklageligt, at flere af Parlamentets synspunkter, der blev rejst i løbet af den demokratiske kontrolprocedure, især angående manglende fokus på fattigdom og 2015-målene, ikke er blevet taget tilstrækkeligt i betragtning af Kommissionen;

| 4. | beklager, at de nationale parlamenter i praksis kun yderst sjældent er blevet inddraget i udarbejdelsen af landestrategidokumenterne, selv om den europæiske konsensus om udvikling (2005) og DCI fremhæver betydningen af ejerskab; finder det beklageligt, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har gennemført bestemmelserne i artikel 19, 20 og 33 i forordning (EF) nr. 1905/2006 i samråd med ikke-statslige aktører og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de nationale parlamenter i praksis kun yderst sjældent er blevet inddraget i udarbejdelsen af landestrategidokumenterne, selv om den europæiske konsensus om udvikling (2005) og DCI fremhæver betydningen af ejerskab; finder det beklageligt, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad har gennemført bestemmelserne i artikel 19, 20 og 33 i forordning (EF) nr. 1905/2006 i samråd med ikke-statslige aktører og lokale myndigheder;

| 5. | noterer sig, at en "pro-vækst-strategi" ikke bør forveksles med en langsigtet udviklingsstrategi, som indebærer finansiering af langsigtede målsætninger med hensyn til f.eks. sundhed, uddannelse, adgang til energi i landdistrikter og støtte til fordel for små landbrug; |
| --- | --- |

5.

noterer sig, at en "pro-vækst-strategi" ikke bør forveksles med en langsigtet udviklingsstrategi, som indebærer finansiering af langsigtede målsætninger med hensyn til f.eks. sundhed, uddannelse, adgang til energi i landdistrikter og støtte til fordel for små landbrug;

| 6. | beklager, at Kommissionen som svar på Parlamentets resolutioner, der påpegede en manglende respekt for kravene i ODA's udvælgelseskriterier som fastlagt i artikel 2, stk. 4, i forordningen, kun ændrede eller tilbagetrak 3 ud af 11 udkast til gennemførelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

6.

beklager, at Kommissionen som svar på Parlamentets resolutioner, der påpegede en manglende respekt for kravene i ODA's udvælgelseskriterier som fastlagt i artikel 2, stk. 4, i forordningen, kun ændrede eller tilbagetrak 3 ud af 11 udkast til gennemførelsesforanstaltninger;

| 7. | finder det beklageligt, at det udvalg, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 35 i forordningen om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, ikke har reageret på Parlamentets beslutninger, hvori det anføres, at Kommissionen har overskredet sine gennemførelsesbeføjelser; bemærker med bekymring, at det omfattende kontrolarbejde, som Parlamentet har udført, ikke har vundet genklang hos medlemsstaternes repræsentanter i DCI-udvalget, og tilskynder medlemsstaterne til at påtage sig deres ansvar og i tæt samarbejde med Parlamentet sikre, at de foranstaltninger, der foreslås af Kommissionen, er i fuld overensstemmelse med forordningens bestemmelser; |
| --- | --- |

7.

finder det beklageligt, at det udvalg, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 35 i forordningen om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, ikke har reageret på Parlamentets beslutninger, hvori det anføres, at Kommissionen har overskredet sine gennemførelsesbeføjelser; bemærker med bekymring, at det omfattende kontrolarbejde, som Parlamentet har udført, ikke har vundet genklang hos medlemsstaternes repræsentanter i DCI-udvalget, og tilskynder medlemsstaterne til at påtage sig deres ansvar og i tæt samarbejde med Parlamentet sikre, at de foranstaltninger, der foreslås af Kommissionen, er i fuld overensstemmelse med forordningens bestemmelser;

| 8. | anmoder Kommissionen om i rækkefølge efter prioriteter og med den respektive vægtning at angive, hvilke kriterier den anvender for fordeling af midler mellem DCI-lande og -regioner og de forskellige aktivitetssektorer inden for de enkelte geografiske og tematiske programmer; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om i rækkefølge efter prioriteter og med den respektive vægtning at angive, hvilke kriterier den anvender for fordeling af midler mellem DCI-lande og -regioner og de forskellige aktivitetssektorer inden for de enkelte geografiske og tematiske programmer;

| 9. | mener, at der i mange lande- og regionalstrategidokumenter ikke tildeles tilstrækkelige midler til DCI's overordnede mål om udryddelse af fattigdom i forbindelse med bæredygtig udvikling, og at det i mange dokumenter ikke præciseres klart, i hvilken udstrækning de foreslåede foranstaltninger vil bidrage til 2015-målene; |
| --- | --- |

9.

mener, at der i mange lande- og regionalstrategidokumenter ikke tildeles tilstrækkelige midler til DCI's overordnede mål om udryddelse af fattigdom i forbindelse med bæredygtig udvikling, og at det i mange dokumenter ikke præciseres klart, i hvilken udstrækning de foreslåede foranstaltninger vil bidrage til 2015-målene;

| 10. | henleder navnlig opmærksomheden på kravet om ODA-berettigelse for de geografiske programmer under DCI og opfordrer kraftigt Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til hver eneste gang at sikre fuld overensstemmelse med denne juridiske forpligtelse; |
| --- | --- |

10.

henleder navnlig opmærksomheden på kravet om ODA-berettigelse for de geografiske programmer under DCI og opfordrer kraftigt Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til hver eneste gang at sikre fuld overensstemmelse med denne juridiske forpligtelse;

| 11. | påpeger, at udviklingsvenlig politikkohærens, ejerskab i udviklingssammenhæng og en bistand, der ikke opsplittes, er afgørende forudsætninger for bistandens nyttevirkning; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at udviklingsvenlig politikkohærens, ejerskab i udviklingssammenhæng og en bistand, der ikke opsplittes, er afgørende forudsætninger for bistandens nyttevirkning;

Fremtidsperspektiver: principper

| 12. | understreger, at EU fortsat har brug for et specifikt instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, som udelukkende er rettet mod udviklingslande og udtrykkeligt forfølger de mål, der er defineret i artikel 208 i TEUF; insisterer på, at de årlige tal for ODA i den næste periode for den flerårige finansielle ramme skal øges i faste priser for at nå det samlede mål om at anvende 0,7 % af BNI på ODA senest i 2015; |
| --- | --- |

12.

understreger, at EU fortsat har brug for et specifikt instrument til finansiering af udviklingssamarbejde, som udelukkende er rettet mod udviklingslande og udtrykkeligt forfølger de mål, der er defineret i artikel 208 i TEUF; insisterer på, at de årlige tal for ODA i den næste periode for den flerårige finansielle ramme skal øges i faste priser for at nå det samlede mål om at anvende 0,7 % af BNI på ODA senest i 2015;

| 13. | understreger, at fuld overensstemmelse med ODA-kriterierne og i særdeleshed med OECD/DAC-kravet om, at hver transaktion administreres med det hovedformål (22) at fremme økonomisk udvikling og velfærd i udviklingslandene, fortsat skal være en betingelse, så alle foranstaltninger finansieres som en del af de geografiske programmer under det nye instrument; efterlyser en mere stringent ODA-kvote for tematiske programmer end under den aktuelle DCI, især for programmer vedrørende "migration og asyl", hvor Kommissionen ikke har tilkendegivet klart, hvordan foranstaltninger, der finansieres i forbindelse med grænsekontrol, opfylder ODA-kriterierne i overensstemmelse med OECD/DAC-kriterierne; |
| --- | --- |

13.

understreger, at fuld overensstemmelse med ODA-kriterierne og i særdeleshed med OECD/DAC-kravet om, at hver transaktion administreres med det hovedformål (22) at fremme økonomisk udvikling og velfærd i udviklingslandene, fortsat skal være en betingelse, så alle foranstaltninger finansieres som en del af de geografiske programmer under det nye instrument; efterlyser en mere stringent ODA-kvote for tematiske programmer end under den aktuelle DCI, især for programmer vedrørende "migration og asyl", hvor Kommissionen ikke har tilkendegivet klart, hvordan foranstaltninger, der finansieres i forbindelse med grænsekontrol, opfylder ODA-kriterierne i overensstemmelse med OECD/DAC-kriterierne;

| 14. | understreger, at opnåelse af 2015-udviklingsmålene fortsat skal være instrumentets primære mål for perioden indtil 2015; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU's hjælp fortsat er i overensstemmelse med de internationalt aftalte målsætninger og mål for udvikling, der vedtages af FN og andre kompetente internationale organisationer for perioden efter 2015; |
| --- | --- |

14.

understreger, at opnåelse af 2015-udviklingsmålene fortsat skal være instrumentets primære mål for perioden indtil 2015; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at EU's hjælp fortsat er i overensstemmelse med de internationalt aftalte målsætninger og mål for udvikling, der vedtages af FN og andre kompetente internationale organisationer for perioden efter 2015;

| 15. | anerkender behovet for et samarbejde uden for ODA med mange udviklingslande for at få globale offentlige goder; mener, at denne type samarbejde bør reguleres, og at midler bør kanaliseres via et eller flere separate instrumenter for at sikre gennemsigtighed og for at beskytte udviklingssamarbejdes særlige karakter som et selvstændigt politikområde inden for eksterne relationer; insisterer på linje med løftet på Det Europæiske Råd den 29.-30. oktober 2009 på, at finansiering i forbindelse med klimaændringer ikke bør underminere eller skade kampen mod fattigdom og den fortsatte udvikling mod 2015-udviklingsmålene, og at de begrænsede ODA-midler, der er tilgængelige til at mindske fattigdom, ikke må omdirigeres til ikke-udviklingsmål i udviklingslande; understreger, at OECD-definitionen af ODA ikke bør ændres, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle udviklingsprojekter, der finansieres af EU, ikke modarbejder bestræbelserne på at modvirke de globale klimaændringer, og at alle sådanne projekter er "klimasikret", især store infrastrukturprojekter eller projekter på mindre øer, der vil være de første, der bliver ramt af følgerne af klimaændringerne; |
| --- | --- |

15.

anerkender behovet for et samarbejde uden for ODA med mange udviklingslande for at få globale offentlige goder; mener, at denne type samarbejde bør reguleres, og at midler bør kanaliseres via et eller flere separate instrumenter for at sikre gennemsigtighed og for at beskytte udviklingssamarbejdes særlige karakter som et selvstændigt politikområde inden for eksterne relationer; insisterer på linje med løftet på Det Europæiske Råd den 29.-30. oktober 2009 på, at finansiering i forbindelse med klimaændringer ikke bør underminere eller skade kampen mod fattigdom og den fortsatte udvikling mod 2015-udviklingsmålene, og at de begrænsede ODA-midler, der er tilgængelige til at mindske fattigdom, ikke må omdirigeres til ikke-udviklingsmål i udviklingslande; understreger, at OECD-definitionen af ODA ikke bør ændres, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle udviklingsprojekter, der finansieres af EU, ikke modarbejder bestræbelserne på at modvirke de globale klimaændringer, og at alle sådanne projekter er "klimasikret", især store infrastrukturprojekter eller projekter på mindre øer, der vil være de første, der bliver ramt af følgerne af klimaændringerne;

| 16. | er i en tid med alvorlige problemer for de offentlige finanser bekymret over, at der fokuseres kraftigt på investeringer i den private sektor som et middel til at fremskaffe flere finansieringsmidler på udviklingsområdet; påpeger, at udviklingssamarbejde er det eneste politikområde i foranstaltningerne udadtil (ud over humanitær bistand), der ikke er beregnet på at tjene EU's interesser, men derimod i højere grad på at forsvare interesserne for jordens mest marginaliserede og sårbare befolkninger; tilskynder derfor Kommissionen til at sikre, at offentlige midler, der anvendes til at støtte den private sektors investeringer i Syd, ikke bortdirigeres fra i forvejen underfinansierede sektorer (som det f.eks. har været tilfældet med programmerne til fordel for ikke-statslige aktører og lokale myndigheder), og at denne støtte effektivt vil gøre det muligt at udvikle den lokale private sektor og små og mellemstore virksomheder i lavindkomstlande; |
| --- | --- |

16.

er i en tid med alvorlige problemer for de offentlige finanser bekymret over, at der fokuseres kraftigt på investeringer i den private sektor som et middel til at fremskaffe flere finansieringsmidler på udviklingsområdet; påpeger, at udviklingssamarbejde er det eneste politikområde i foranstaltningerne udadtil (ud over humanitær bistand), der ikke er beregnet på at tjene EU's interesser, men derimod i højere grad på at forsvare interesserne for jordens mest marginaliserede og sårbare befolkninger; tilskynder derfor Kommissionen til at sikre, at offentlige midler, der anvendes til at støtte den private sektors investeringer i Syd, ikke bortdirigeres fra i forvejen underfinansierede sektorer (som det f.eks. har været tilfældet med programmerne til fordel for ikke-statslige aktører og lokale myndigheder), og at denne støtte effektivt vil gøre det muligt at udvikle den lokale private sektor og små og mellemstore virksomheder i lavindkomstlande;

| 17. | er enig i, at der er brug for en differentieret tilgang til den blandede gruppe af udviklingslande, og at den traditionelle økonomiske støtte kan blive mindre relevant for vækstlande; mener, at støtte til vækstlande godt nok kan fremme bæredygtig økonomisk vækst, men stadig bør fokusere på at styrke partnerlandets finanspolitik og fremme mobilisering af indenlandske indtægter, der kan føre til nedbringelse af fattigdom og støtteafhængighed; |
| --- | --- |

17.

er enig i, at der er brug for en differentieret tilgang til den blandede gruppe af udviklingslande, og at den traditionelle økonomiske støtte kan blive mindre relevant for vækstlande; mener, at støtte til vækstlande godt nok kan fremme bæredygtig økonomisk vækst, men stadig bør fokusere på at styrke partnerlandets finanspolitik og fremme mobilisering af indenlandske indtægter, der kan føre til nedbringelse af fattigdom og støtteafhængighed;

| 18. | opfordrer kraftigt Kommissionen til gennem øget støtte at bistå udviklingslandene og vækstlandene med at gennemføre skattereformer med det formål at støtte effektive, rimelige og bæredygtige skattesystemer; opfordrer endvidere Kommissionen til effektivt at indføre princippet om god forvaltningspraksis på skatteområdet i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af lande- og regionalstrategidokumenterne og træffe de nødvendige forholdsregler for at håndhæve en ordning med landeopdelt indberetning for transnationale selskaber; |
| --- | --- |

18.

opfordrer kraftigt Kommissionen til gennem øget støtte at bistå udviklingslandene og vækstlandene med at gennemføre skattereformer med det formål at støtte effektive, rimelige og bæredygtige skattesystemer; opfordrer endvidere Kommissionen til effektivt at indføre princippet om god forvaltningspraksis på skatteområdet i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af lande- og regionalstrategidokumenterne og træffe de nødvendige forholdsregler for at håndhæve en ordning med landeopdelt indberetning for transnationale selskaber;

| 19. | understreger, at det fremtidige udviklingssamarbejdsinstrumentet fortsat bør dække alle udviklingslande i de geografiske områder, som det finder anvendelse på ifølge OECD/DAC's liste over udviklingslande; |
| --- | --- |

19.

understreger, at det fremtidige udviklingssamarbejdsinstrumentet fortsat bør dække alle udviklingslande i de geografiske områder, som det finder anvendelse på ifølge OECD/DAC's liste over udviklingslande;

| 20. | opfordrer til en udvidet koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at overholde traktatens bestemmelse i artikel 210 TEUF og støtter udviklingen af fælles europæiske strategidokumenter; er af den opfattelse, at alle EU-programmeringsdokumenter for hvert land og region bør indeholde detaljeret og ajourført information om hoveddonorer og et særligt kapitel om effektiviteten af EU's bistand med præcisering af de foranstaltninger, der iværksættes for at øge koordineringen, harmoniseringen og komplementariteten på donorområdet og forbedre arbejdsdelingen blandt donorerne og især blandt EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til en udvidet koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at overholde traktatens bestemmelse i artikel 210 TEUF og støtter udviklingen af fælles europæiske strategidokumenter; er af den opfattelse, at alle EU-programmeringsdokumenter for hvert land og region bør indeholde detaljeret og ajourført information om hoveddonorer og et særligt kapitel om effektiviteten af EU's bistand med præcisering af de foranstaltninger, der iværksættes for at øge koordineringen, harmoniseringen og komplementariteten på donorområdet og forbedre arbejdsdelingen blandt donorerne og især blandt EU-medlemsstaterne;

| 21. | gentager sin anmodning om, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) medtages i EU's budget, hvilket ville forenkle procedurerne og øge effektiviteten af EU-bistanden; insisterer på, at dette ikke bør føre til nogen reduktion af det samlede finansieringsbeløb på EU-niveau for DCI og for EUF og af det samlede beløb, der stilles til rådighed for ODA på EU-niveau; |
| --- | --- |

21.

gentager sin anmodning om, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) medtages i EU's budget, hvilket ville forenkle procedurerne og øge effektiviteten af EU-bistanden; insisterer på, at dette ikke bør føre til nogen reduktion af det samlede finansieringsbeløb på EU-niveau for DCI og for EUF og af det samlede beløb, der stilles til rådighed for ODA på EU-niveau;

| 22. | mener, at støtten til udsatte grupper (kvinder, handicappede, unge, arbejdsløse og indfødte) og til integrering af kønsaspektet og tackling af andre "tværgående" spørgsmål bør øges; ønsker, at afløseren for DCI kræver klare kriterier i programmeringsdokumenterne for at sikre, at virkningen af EU's interventioner på disse områder kan måles; |
| --- | --- |

22.

mener, at støtten til udsatte grupper (kvinder, handicappede, unge, arbejdsløse og indfødte) og til integrering af kønsaspektet og tackling af andre "tværgående" spørgsmål bør øges; ønsker, at afløseren for DCI kræver klare kriterier i programmeringsdokumenterne for at sikre, at virkningen af EU's interventioner på disse områder kan måles;

| 23. | understreger, at inddragelsen af de lokale myndigheder i udviklingspolitikkerne er helt nødvendig for at kunne virkeliggøre 2015-målene og for at kunne sikre en god regeringsførelse; påpeger navnlig, at de lokale myndigheder har en kritisk rolle at spille på områder som uddannelse, bekæmpelse af sult, sundhed, vand, sanitet, social samhørighed og lokal økonomisk udvikling; finder det derfor særdeles vigtigt, at deres rolle udvides i det næste finansieringsinstrument i overensstemmelse med princippet om ejerskab; |
| --- | --- |

23.

understreger, at inddragelsen af de lokale myndigheder i udviklingspolitikkerne er helt nødvendig for at kunne virkeliggøre 2015-målene og for at kunne sikre en god regeringsførelse; påpeger navnlig, at de lokale myndigheder har en kritisk rolle at spille på områder som uddannelse, bekæmpelse af sult, sundhed, vand, sanitet, social samhørighed og lokal økonomisk udvikling; finder det derfor særdeles vigtigt, at deres rolle udvides i det næste finansieringsinstrument i overensstemmelse med princippet om ejerskab;

| 24. | understreger behovet for en regelmæssig og struktureret dialog mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, ikke-statslige aktører (ISA'er) og lokale myndigheder om programmering, implementering og evaluering af strategidokumenter; understreger derfor behovet for at tage konklusionerne fra den strukturerede dialog i betragtning i forbindelse med fremtidige finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

24.

understreger behovet for en regelmæssig og struktureret dialog mellem Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, ikke-statslige aktører (ISA'er) og lokale myndigheder om programmering, implementering og evaluering af strategidokumenter; understreger derfor behovet for at tage konklusionerne fra den strukturerede dialog i betragtning i forbindelse med fremtidige finansielle instrumenter;

| 25. | understreger behovet for fleksibilitetsbestemmelser, der giver EU mulighed for at reagere på ændringer med hensyn til behov og prioriteter; foreslår en undersøgelse af EUF-modellen for begrænsede landerammer til bistand uden for programmer som en mulig model for det fremtidige udviklingssamarbejdsinstrument; understreger dog, at midler, der bruges på en mere fleksibel måde, skal forfølge ægte udviklingsmål; |
| --- | --- |

25.

understreger behovet for fleksibilitetsbestemmelser, der giver EU mulighed for at reagere på ændringer med hensyn til behov og prioriteter; foreslår en undersøgelse af EUF-modellen for begrænsede landerammer til bistand uden for programmer som en mulig model for det fremtidige udviklingssamarbejdsinstrument; understreger dog, at midler, der bruges på en mere fleksibel måde, skal forfølge ægte udviklingsmål;

| 26. | mener, at det nye udviklingssamarbejdsinstrument skal udgøre et grundlag for målrettet og mere fleksibel bistand i vanskelige situationer; mener, at den nye finansielle arkitektur skal hjælpe med at sikre en forsvarlig koordinering af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) via fleksibilitet og komplementaritet i finansieringsmekanismerne; |
| --- | --- |

26.

mener, at det nye udviklingssamarbejdsinstrument skal udgøre et grundlag for målrettet og mere fleksibel bistand i vanskelige situationer; mener, at den nye finansielle arkitektur skal hjælpe med at sikre en forsvarlig koordinering af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) via fleksibilitet og komplementaritet i finansieringsmekanismerne;

Fremtidsperspektiver: Geografiske og tematiske programmer

| 27. | opfordrer til et benchmark på 20 % for udgifter under de geografiske programmer, som skal tildeles til grundlæggende sociale tjenester ifølge FN's definition i 2015-målene (indikator 8,2 for mål nr. 8: "Udvikling af et globalt partnerskab for udvikling"); |
| --- | --- |

27.

opfordrer til et benchmark på 20 % for udgifter under de geografiske programmer, som skal tildeles til grundlæggende sociale tjenester ifølge FN's definition i 2015-målene (indikator 8,2 for mål nr. 8: "Udvikling af et globalt partnerskab for udvikling");

| 28. | kræver strenge udvælgelseskriterier for budgetstøtte; understreger, at Kommissionen skal afholde sig fra at bruge budgetstøtte i lande, hvor det ikke er muligt at sikre gennemsigtighed i offentlige udgifter, at budgetstøtte altid skal ledsages af tiltag for at udvikle det modtagende lands parlamentariske kontrol og revisionskapacitet og for at øge gennemsigtigheden og den offentlige adgang til oplysninger, samt at civilsamfundet bør inddrages i overvågningen af budgetstøtten; |
| --- | --- |

28.

kræver strenge udvælgelseskriterier for budgetstøtte; understreger, at Kommissionen skal afholde sig fra at bruge budgetstøtte i lande, hvor det ikke er muligt at sikre gennemsigtighed i offentlige udgifter, at budgetstøtte altid skal ledsages af tiltag for at udvikle det modtagende lands parlamentariske kontrol og revisionskapacitet og for at øge gennemsigtigheden og den offentlige adgang til oplysninger, samt at civilsamfundet bør inddrages i overvågningen af budgetstøtten;

| 29. | erkender, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle på udviklingsområdet, f.eks. som regeringens vagthund for at sikre ansvarlighed, og ønsker, at der tildeles passende midler til civilsamfundet i udviklingslandene; |
| --- | --- |

29.

erkender, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle på udviklingsområdet, f.eks. som regeringens vagthund for at sikre ansvarlighed, og ønsker, at der tildeles passende midler til civilsamfundet i udviklingslandene;

| 30. | gentager sin anmodning til Kommissionen om at forelægge en samlet opgørelse over den generelle, sektorspecifikke budgetstøtte til de enkelte projekter eller i enhver anden form, som er ydet de lokale myndigheder; understreger, at et sådant samlet billede ville gøre bistanden til de lokale myndigheder mere sammenhængende og forbedre forvaltningspraksissen i partnerlandene; |
| --- | --- |

30.

gentager sin anmodning til Kommissionen om at forelægge en samlet opgørelse over den generelle, sektorspecifikke budgetstøtte til de enkelte projekter eller i enhver anden form, som er ydet de lokale myndigheder; understreger, at et sådant samlet billede ville gøre bistanden til de lokale myndigheder mere sammenhængende og forbedre forvaltningspraksissen i partnerlandene;

| 31. | bemærker, at alle tematiske programmer under DCI har bevist deres relevans, og understreger, at det er bydende nødvendigt at opretholde både de tematiske og de geografiske programmer, men opfordrer til en vis fornyelse af fokus i lyset af nye udfordringer, som f.eks. den globale finansielle og økonomiske krise, den globale fødevarekrise, klimaændringer og særlige behov hos skrøbelige stater og stater i forandring; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at alle tematiske programmer under DCI har bevist deres relevans, og understreger, at det er bydende nødvendigt at opretholde både de tematiske og de geografiske programmer, men opfordrer til en vis fornyelse af fokus i lyset af nye udfordringer, som f.eks. den globale finansielle og økonomiske krise, den globale fødevarekrise, klimaændringer og særlige behov hos skrøbelige stater og stater i forandring;

| 32. | anfører, at migration er et område, hvor det klart er nødvendigt at prioritere udviklingsvenlig politikkohærens frem for kortsigtede betragtninger i EU vedrørende migration, som for det meste har til formål at bekæmpe illegal indvandring; understreger, at udviklingsmidler, der er knyttet til migration, ikke bør anvendes til øget grænseforvaltning og bekæmpelse af illegal indvandring; insisterer på, at eventuelle fremtidige tematiske programmer for migration fuldstændigt skal være på linje med EU's udviklingsmål, og at den grundlæggende finansiering under dette program skal overholde ODA's udvælgelseskriterier; fremhæver navnlig, at projekter, der vedrører syd-syd-migration, bør prioriteres i det tematiske program; |
| --- | --- |

32.

anfører, at migration er et område, hvor det klart er nødvendigt at prioritere udviklingsvenlig politikkohærens frem for kortsigtede betragtninger i EU vedrørende migration, som for det meste har til formål at bekæmpe illegal indvandring; understreger, at udviklingsmidler, der er knyttet til migration, ikke bør anvendes til øget grænseforvaltning og bekæmpelse af illegal indvandring; insisterer på, at eventuelle fremtidige tematiske programmer for migration fuldstændigt skal være på linje med EU's udviklingsmål, og at den grundlæggende finansiering under dette program skal overholde ODA's udvælgelseskriterier; fremhæver navnlig, at projekter, der vedrører syd-syd-migration, bør prioriteres i det tematiske program;

| 33. | understreger, at det nye tematiske program "Investere i mennesker" skal fokusere på - men ikke være begrænset til - gennemførelsen af de 2015-mål, der er længst fra at være opfyldt, med særlig vægt på lande og regioner med kritiske MDG-indikatorer; betoner, at grunduddannelse og alfabetisering er udgangspunktet for den menneskelige bevidstgørelsesproces og for ejerskab i udviklingssammenhæng; opfordrer derfor til ligeledes at inkludere fokus på uddannelse som et redskab til frigørelse og deltagelse i programmet; |
| --- | --- |

33.

understreger, at det nye tematiske program "Investere i mennesker" skal fokusere på - men ikke være begrænset til - gennemførelsen af de 2015-mål, der er længst fra at være opfyldt, med særlig vægt på lande og regioner med kritiske MDG-indikatorer; betoner, at grunduddannelse og alfabetisering er udgangspunktet for den menneskelige bevidstgørelsesproces og for ejerskab i udviklingssammenhæng; opfordrer derfor til ligeledes at inkludere fokus på uddannelse som et redskab til frigørelse og deltagelse i programmet;

| 34. | mener, at det nye instrument bør sikre en differentieret tilgang til spørgsmålet om tildeling af støttemidler til civilsamfundsorganisationerne og de lokale myndigheder, og også undgå unødvendig konkurrence mellem de to aktørtyper; understreger behovet for at løse problemet med for mange ansøgninger om støttetildeling under det nuværende program; opfordrer til, at der fuldt ud tages hensyn til resultaterne af den strukturerede dialog i forbindelse med det fremtidige instrument og ved fastlæggelsen af de foreslåede bistandsformer; |
| --- | --- |

34.

mener, at det nye instrument bør sikre en differentieret tilgang til spørgsmålet om tildeling af støttemidler til civilsamfundsorganisationerne og de lokale myndigheder, og også undgå unødvendig konkurrence mellem de to aktørtyper; understreger behovet for at løse problemet med for mange ansøgninger om støttetildeling under det nuværende program; opfordrer til, at der fuldt ud tages hensyn til resultaterne af den strukturerede dialog i forbindelse med det fremtidige instrument og ved fastlæggelsen af de foreslåede bistandsformer;

| 35. | påpeger, at en af årsagerne til, at 2015-målene ikke er opfyldt, er den manglende erkendelse af det bidrag, som miljø, naturressourcer og økosystemer kan yde til menneskelig udvikling og fattigdomsudryddelse; bemærker med bekymring, at den nuværende europæiske (ODA) kun tildeler 3 % af de samlede midler til miljøområdet, og tilføjer, at det er et yderligere problem, at en del af EU's og medlemsstaternes bistand til udviklingslandene investeres i projekter, som fremmer klimaændringer i stedet for at modvirke dem; understreger, at der er behov for at forbedre den udviklingsvenlige politikkohærens på området klimaændringer, især med hensyn til finansieringen af klimaindsatsen og integreringen af denne indsats i EU's udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at en af årsagerne til, at 2015-målene ikke er opfyldt, er den manglende erkendelse af det bidrag, som miljø, naturressourcer og økosystemer kan yde til menneskelig udvikling og fattigdomsudryddelse; bemærker med bekymring, at den nuværende europæiske (ODA) kun tildeler 3 % af de samlede midler til miljøområdet, og tilføjer, at det er et yderligere problem, at en del af EU's og medlemsstaternes bistand til udviklingslandene investeres i projekter, som fremmer klimaændringer i stedet for at modvirke dem; understreger, at der er behov for at forbedre den udviklingsvenlige politikkohærens på området klimaændringer, især med hensyn til finansieringen af klimaindsatsen og integreringen af denne indsats i EU's udviklingssamarbejde;

| 36. | understreger, at Revisionsretten i sin særberetning nr. 6/2006 konkluderede, at EU fra 2001 kun har gjort begrænset fremskridt i bestræbelserne på at integrere miljøhensyn i udviklingssamarbejdet, da der ikke i tilstrækkelig grad var taget hensyn til miljøspørgsmål i landestrategidokumenterne; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at sikre, at miljøspørgsmål integreres bedre og overvåges systematisk i alle eksterne politikker og finansielle instrumenter, navnlig i lyset af de nuværende udfordringer med klimaændringer og tab af biodiversitet; |
| --- | --- |

36.

understreger, at Revisionsretten i sin særberetning nr. 6/2006 konkluderede, at EU fra 2001 kun har gjort begrænset fremskridt i bestræbelserne på at integrere miljøhensyn i udviklingssamarbejdet, da der ikke i tilstrækkelig grad var taget hensyn til miljøspørgsmål i landestrategidokumenterne; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at sikre, at miljøspørgsmål integreres bedre og overvåges systematisk i alle eksterne politikker og finansielle instrumenter, navnlig i lyset af de nuværende udfordringer med klimaændringer og tab af biodiversitet;

| 37. | gentager, at artikel 290 i TEUF er fuldt gældende for DCI, og understreger derfor, at anvendelsen af proceduren for delegerede retsakter er obligatorisk for de afgørelser, der opfylder kriterierne i artikel 290 i TEUF, herunder udarbejdelsen af generelle mål, prioriteter, forventede resultater og finansielle tildelinger; |
| --- | --- |

37.

gentager, at artikel 290 i TEUF er fuldt gældende for DCI, og understreger derfor, at anvendelsen af proceduren for delegerede retsakter er obligatorisk for de afgørelser, der opfylder kriterierne i artikel 290 i TEUF, herunder udarbejdelsen af generelle mål, prioriteter, forventede resultater og finansielle tildelinger;

*

* *

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

38.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(2)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(4)  Bilag til meddelelse fra Kommissionen af 24.10.2006 til Europa-Parlamentet i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (KOM(2006)0628).

(5)  Registreret som komitologidokument nr. CMT-2007-1709 - bilag registreret som komitologidokument nr. CMT-2007-1709-2.

(6)  Registreret som komitologidokument nr. CMT-2007-1709-3.

(7)  DCD/DAC (2007)39/endelig af 4.9.2007, 145 sider.

(8)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 62.

(9)  EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30.

(10)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 507.

(11)  EUT C 125 E af 22.5.2008, s. 213.

(12)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 337.

(13)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 595.

(14)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 624.

(15)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 19.

(16)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 249.

(17)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 8.

(18)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0032.

(19)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0030.

(20)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0033.

(21)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(22)  Jf. OECD/DAC: "Reporting Directives for the Creditor Reporting System".

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/59

---

Onsdag den 8. juni 2011Løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet

P7_TA(2011)0262

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet (2011/2013(INI))

2012/C 380 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 1. juli 2010 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet (KOM(2010)0348), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 1. juli 2010 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet (KOM(2010)0348),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/233/EU af 26. april 2010 om oprettelse af en ekspertgruppe for en fælles referenceramme vedrørende europæisk aftaleret (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/233/EU af 26. april 2010 om oprettelse af en ekspertgruppe for en fælles referenceramme vedrørende europæisk aftaleret (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. juli 2001 med titlen "Europæisk aftaleret" (KOM(2001)0398), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. juli 2001 med titlen "Europæisk aftaleret" (KOM(2001)0398),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. februar 2003 om en mere sammenhængende europæisk aftaleret - en handlingsplan (KOM(2003)0068), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. februar 2003 om en mere sammenhængende europæisk aftaleret - en handlingsplan (KOM(2003)0068),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. oktober 2004 med titlen Europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret: vejen frem (KOM(2004)0651), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. oktober 2004 med titlen Europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret: vejen frem (KOM(2004)0651),

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 23. september 2005 med titlen "Første årlige statusrapport om europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret" (KOM(2005)0456) og til Kommissionens rapport af 25. juli 2007 med titlen "Anden statusrapport om den fælles referenceramme" (KOM(2007)0447), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 23. september 2005 med titlen "Første årlige statusrapport om europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret" (KOM(2005)0456) og til Kommissionens rapport af 25. juli 2007 med titlen "Anden statusrapport om den fælles referenceramme" (KOM(2007)0447),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. oktober 2009 om grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger i EU (KOM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. oktober 2009 om grænseoverskridende e-handel fra virksomhed til forbruger i EU (KOM(2009)0557),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om den fælles referenceramme for europæisk aftaleret (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. september 2008 om den fælles referenceramme for europæisk aftaleret (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om europæisk aftaleret (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. december 2007 om europæisk aftaleret (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. september 2006 om europæisk aftaleret (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. september 2006 om europæisk aftaleret (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret: vejen frem (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. marts 2006 om europæisk aftaleret og revision af gældende EU-ret: vejen frem (5),

| — | der henviser til sine beslutninger af 26. maj 1989 (6), 6. maj 1994 (7), 15. november 2001 (8) og 2. september 2003 (9) om samme emne, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 26. maj 1989 (6), 6. maj 1994 (7), 15. november 2001 (8) og 2. september 2003 (9) om samme emne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0164/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0164/2011),

| A. | der henviser til, at det europæiske aftaleretlige initiativ, hvis målsætning er at løse en række problemer ved det indre marked, som bl.a. forskellige dele af den aftaleretlig lovgivning har skabt, har været under behandling i mange år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det europæiske aftaleretlige initiativ, hvis målsætning er at løse en række problemer ved det indre marked, som bl.a. forskellige dele af den aftaleretlig lovgivning har skabt, har været under behandling i mange år,

| B. | der henviser til, at det i kølvandet på den globale finanskrise forekommer endnu vigtigere end før at få skabt et samlet europæisk aftaleretligt system for at få det fulde udbytte af det indre marked og derved bidrage til opfyldelsen af Europa 2020-målene, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i kølvandet på den globale finanskrise forekommer endnu vigtigere end før at få skabt et samlet europæisk aftaleretligt system for at få det fulde udbytte af det indre marked og derved bidrage til opfyldelsen af Europa 2020-målene,

| C. | der henviser til, at det indre marked fortsat er opsplittet på grund af mange faktorer, herunder den manglende gennemførelse af den eksisterende lovgivning om det indre marked, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det indre marked fortsat er opsplittet på grund af mange faktorer, herunder den manglende gennemførelse af den eksisterende lovgivning om det indre marked,

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt med yderligere undersøgelser for bedre at forstå, hvorfor det indre marked fortsat er opsplittet, og hvordan disse problemer kan løses på bedst mulig vis, herunder hvordan man kan sikre, at eksisterende lovgivning bliver gennemført, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt med yderligere undersøgelser for bedre at forstå, hvorfor det indre marked fortsat er opsplittet, og hvordan disse problemer kan løses på bedst mulig vis, herunder hvordan man kan sikre, at eksisterende lovgivning bliver gennemført,

| E. | der henviser til, at Kommissionen i den oven for nævnte grønbog har præsenteret talrige løsningsmodeller for et europæisk aftaleretligt instrument, som kunne hjælpe med til at udbygge iværksættervirksomhed og styrke borgernes tillid til det indre marked, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i den oven for nævnte grønbog har præsenteret talrige løsningsmodeller for et europæisk aftaleretligt instrument, som kunne hjælpe med til at udbygge iværksættervirksomhed og styrke borgernes tillid til det indre marked,

| F. | der henviser til, at ekspertgruppen, som blev nedsat for at bistå Kommissionen med at udarbejde et forslag til en fælles referenceramme vedrørende europæisk aftaleret, har indledt sit arbejde med en rundbordsdrøftelse med de implicerede parter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ekspertgruppen, som blev nedsat for at bistå Kommissionen med at udarbejde et forslag til en fælles referenceramme vedrørende europæisk aftaleret, har indledt sit arbejde med en rundbordsdrøftelse med de implicerede parter,

| G. | der henviser til, at forskellene i aftaleret på nationalt niveau ikke udgør den eneste hindring for SMV'er og forbrugere med hensyn til aktiviteter på tværs af grænserne, idet de stilles over for andre problemer såsom sprogbarrierer, forskellige skatteordninger, spørgsmålet om onlineforhandleres pålidelighed, begrænset adgang til bredbånd, digitale færdigheder, sikkerhedsproblemer, befolkningens demografiske sammensætning i de enkelte medlemsstater, bekymringer vedrørende privatlivets fred, klagebehandling og intellektuelle ejendomsrettigheder m.v., |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forskellene i aftaleret på nationalt niveau ikke udgør den eneste hindring for SMV'er og forbrugere med hensyn til aktiviteter på tværs af grænserne, idet de stilles over for andre problemer såsom sprogbarrierer, forskellige skatteordninger, spørgsmålet om onlineforhandleres pålidelighed, begrænset adgang til bredbånd, digitale færdigheder, sikkerhedsproblemer, befolkningens demografiske sammensætning i de enkelte medlemsstater, bekymringer vedrørende privatlivets fred, klagebehandling og intellektuelle ejendomsrettigheder m.v.,

| H. | der henviser til, at tre fjerdedele af detailhandlerne ifølge en kommissionsundersøgelse fra 2008 kun sælger indenlands, og at salg på tværs af grænserne ofte kun finder sted i nogle enkelte medlemsstater (10), |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at tre fjerdedele af detailhandlerne ifølge en kommissionsundersøgelse fra 2008 kun sælger indenlands, og at salg på tværs af grænserne ofte kun finder sted i nogle enkelte medlemsstater (10),

| I. | der henviser til nødvendigheden af at sondre mellem konventionelle grænseoverskridende transaktioner og e-handel, som der er særlige problemer med, og hvor transaktionsomkostningerne er anderledes; der henviser til, at det også med henblik på fremtidige konsekvensanalyser er nødvendigt omhyggeligt og præcist at definere, hvad transaktionsomkostningerne består af, |
| --- | --- |

I.

der henviser til nødvendigheden af at sondre mellem konventionelle grænseoverskridende transaktioner og e-handel, som der er særlige problemer med, og hvor transaktionsomkostningerne er anderledes; der henviser til, at det også med henblik på fremtidige konsekvensanalyser er nødvendigt omhyggeligt og præcist at definere, hvad transaktionsomkostningerne består af,

| J. | der henviser til den klare konstatering af, at anvendelsen af udenlandsk (forbruger)lovgivning på grænseoverskridende transaktioner i henhold til Rom I-forordningen (11) pålægger virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, betragtelige transaktionsomkostninger, som alene i Det Forenede Kongerige er vurderet til 15 000 EUR pr. virksomhed og pr. medlemsstat (12), |
| --- | --- |

J.

der henviser til den klare konstatering af, at anvendelsen af udenlandsk (forbruger)lovgivning på grænseoverskridende transaktioner i henhold til Rom I-forordningen (11) pålægger virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, betragtelige transaktionsomkostninger, som alene i Det Forenede Kongerige er vurderet til 15 000 EUR pr. virksomhed og pr. medlemsstat (12),

| K. | der henviser til, at der er behov for flere oplysninger for så vidt angår de transaktionsomkostninger, som anvendelsen af artikel 6, stk. 2, og artikel 4, stk. 1, litra a), i Rom I-forordningen foranlediger under hensyntagen til, at Rom I kun har været anvendt siden december 2009, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er behov for flere oplysninger for så vidt angår de transaktionsomkostninger, som anvendelsen af artikel 6, stk. 2, og artikel 4, stk. 1, litra a), i Rom I-forordningen foranlediger under hensyntagen til, at Rom I kun har været anvendt siden december 2009,

| L. | der henviser til, at sådanne transaktionsomkostninger anses for at udgøre vigtige hindringer for handel på tværs af grænserne, hvilket 50 % af de detailhandlere i EU, som allerede deltager i grænseoverskridende handel, bekræftede i et interview i 2011, hvor de anførte, at en harmonisering af de gældende love for grænseoverskridende handel i EU ville øge deres handel på tværs af grænserne, mens 41 % anførte, at dette ikke ville øge deres salg; der henviser til, at sammenlignet hermed anførte 60 % af de detailhandlere, som ikke handlede på tværs af grænserne, at omfanget af deres grænseoverskridende handel ikke ville øges af mere harmoniserede lovgivningsmæssige rammer, mens 25 % anførte, at salget ville stige (13), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at sådanne transaktionsomkostninger anses for at udgøre vigtige hindringer for handel på tværs af grænserne, hvilket 50 % af de detailhandlere i EU, som allerede deltager i grænseoverskridende handel, bekræftede i et interview i 2011, hvor de anførte, at en harmonisering af de gældende love for grænseoverskridende handel i EU ville øge deres handel på tværs af grænserne, mens 41 % anførte, at dette ikke ville øge deres salg; der henviser til, at sammenlignet hermed anførte 60 % af de detailhandlere, som ikke handlede på tværs af grænserne, at omfanget af deres grænseoverskridende handel ikke ville øges af mere harmoniserede lovgivningsmæssige rammer, mens 25 % anførte, at salget ville stige (13),

| M. | der henviser til, at nogle af de mest åbenlyse hindringer for forbrugere og SMV’er i forbindelse med det indre marked er kompleksiteten i aftalemæssige forhold, uretfærdige aftalevilkår og -betingelser, uhensigtsmæssige og utilstrækkelige oplysninger og ineffektive og tidskrævende procedurer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at nogle af de mest åbenlyse hindringer for forbrugere og SMV’er i forbindelse med det indre marked er kompleksiteten i aftalemæssige forhold, uretfærdige aftalevilkår og -betingelser, uhensigtsmæssige og utilstrækkelige oplysninger og ineffektive og tidskrævende procedurer,

| N. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at ethvert EU-initiativ tager højde for såvel virksomhedernes som forbrugernes reelle behov og interesser; der henviser til, at disse interesser også omfatter juridiske/lingvistiske problemer (fastsættelse af standardvilkår og -bestemmelser for små virksomheder på alle EU-sprog) og vanskelighederne med at håndhæve aftaler på tværs af grænserne (fastsættelse af autonome EU-bestemmelser på det procedureretlige område), |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at ethvert EU-initiativ tager højde for såvel virksomhedernes som forbrugernes reelle behov og interesser; der henviser til, at disse interesser også omfatter juridiske/lingvistiske problemer (fastsættelse af standardvilkår og -bestemmelser for små virksomheder på alle EU-sprog) og vanskelighederne med at håndhæve aftaler på tværs af grænserne (fastsættelse af autonome EU-bestemmelser på det procedureretlige område),

| O. | der henviser til, at markedet på nettet ifølge en kommissionsundersøgelse fortsat er opsplittet, idet 61 % ud af 10 964 forsøgsvis afgivne ordrer om salg på tværs af grænserne mislykkedes, og at køb på tværs af grænserne tilsyneladende øger forbrugernes chancer for at finde et billigere tilbud (14) og at finde varer, som i hjemlandet ikke er tilgængelige på nettet (15); imidlertid forekommer den angivne andel på 61 % at være meget høj og kræver derfor yderligere undersøgelse, kontrol og vurdering, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at markedet på nettet ifølge en kommissionsundersøgelse fortsat er opsplittet, idet 61 % ud af 10 964 forsøgsvis afgivne ordrer om salg på tværs af grænserne mislykkedes, og at køb på tværs af grænserne tilsyneladende øger forbrugernes chancer for at finde et billigere tilbud (14) og at finde varer, som i hjemlandet ikke er tilgængelige på nettet (15); imidlertid forekommer den angivne andel på 61 % at være meget høj og kræver derfor yderligere undersøgelse, kontrol og vurdering,

| P. | der henviser til, at en gradvis harmonisering ikke effektivt vil overvinde de hindringer på det indre marked, der skyldes divergerende nationale aftaleretlige bestemmelser, hvorfor enhver foranstaltning på dette område derfor må baseres på klar dokumentation for, at et sådant initiativ vil gøre en reel forskel, der ikke kan opnås gennem andre og mindre indgribende midler, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en gradvis harmonisering ikke effektivt vil overvinde de hindringer på det indre marked, der skyldes divergerende nationale aftaleretlige bestemmelser, hvorfor enhver foranstaltning på dette område derfor må baseres på klar dokumentation for, at et sådant initiativ vil gøre en reel forskel, der ikke kan opnås gennem andre og mindre indgribende midler,

| Q. | der henviser til, at en fælles europæisk aftaleret vil gavne forbrugerne og især bidrage til øget og lettilgængelig grænseoverskridende handel i det indre marked, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en fælles europæisk aftaleret vil gavne forbrugerne og især bidrage til øget og lettilgængelig grænseoverskridende handel i det indre marked,

| R. | der henviser til, at forhandlingerne om direktivet om forbrugerrettigheder (16) har vist, hvor vanskeligt det er at harmonisere forbrugerretlige bestemmelser, der anvendes i aftaler, uden at underminere den fælles indsats for en høj standard for forbrugerbeskyttelse i Europa, samt hvilke begrænsninger dette har lagt på processen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at forhandlingerne om direktivet om forbrugerrettigheder (16) har vist, hvor vanskeligt det er at harmonisere forbrugerretlige bestemmelser, der anvendes i aftaler, uden at underminere den fælles indsats for en høj standard for forbrugerbeskyttelse i Europa, samt hvilke begrænsninger dette har lagt på processen,

| S. | der henviser til, at enhver foranstaltning på området for europæisk aftaleret må tage hensyn til nationale bindende regler og stemme overens med det forventede direktiv om forbrugerrettigheder, som vil få betragtelig indflydelse på indholdet og harmoniseringsgraden af et eventuelt fremtidigt instrument på området for europæisk aftaleret; der henviser til behovet for konstant og nøje i de kommende måneder at føre tilsyn med dets gennemførelse for at fastslå, hvilket anvendelsesområde det frivillige instrument bør have; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at enhver foranstaltning på området for europæisk aftaleret må tage hensyn til nationale bindende regler og stemme overens med det forventede direktiv om forbrugerrettigheder, som vil få betragtelig indflydelse på indholdet og harmoniseringsgraden af et eventuelt fremtidigt instrument på området for europæisk aftaleret; der henviser til behovet for konstant og nøje i de kommende måneder at føre tilsyn med dets gennemførelse for at fastslå, hvilket anvendelsesområde det frivillige instrument bør have;

| T. | der henviser til, at ethvert slutprodukt på området for europæisk aftaleret skal være realistisk, kunne gennemføres, være rimeligt og velgennemtænkt, inden det eventuelt ændres og formelt vedtages af EU’s medlovgivere, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ethvert slutprodukt på området for europæisk aftaleret skal være realistisk, kunne gennemføres, være rimeligt og velgennemtænkt, inden det eventuelt ændres og formelt vedtages af EU’s medlovgivere,

| 1. | støtter indsatsen for at fjerne de talrige hindringer for dem, der ønsker at foretage grænseoverskridende transaktioner på det indre marked, og finder, at projektet vedrørende europæisk aftaleret sammen med andre foranstaltninger kunne være nyttigt for udnyttelsen af det indre markeds fulde potentiale med deraf følgende store økonomiske og beskæftigelsesmæssige fordele; |
| --- | --- |

1.

støtter indsatsen for at fjerne de talrige hindringer for dem, der ønsker at foretage grænseoverskridende transaktioner på det indre marked, og finder, at projektet vedrørende europæisk aftaleret sammen med andre foranstaltninger kunne være nyttigt for udnyttelsen af det indre markeds fulde potentiale med deraf følgende store økonomiske og beskæftigelsesmæssige fordele;

| 2. | glæder sig over den åbne debat om grønbogen og opfordrer indtrængende de kompetente tjenestegrene i Kommissionen til at gennemføre en grundig analyse af resultatet af denne høring; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over den åbne debat om grønbogen og opfordrer indtrængende de kompetente tjenestegrene i Kommissionen til at gennemføre en grundig analyse af resultatet af denne høring;

| 3. | fremhæver SMV'ernes og håndværksvirksomhedernes økonomiske betydning for den europæiske økonomi; insisterer derfor på nødvendigheden af at sikre, at det "tænk småt først"-princip, der fremføres i "Small Business Act", gennemføres ordentligt og prioriteres højt i debatten om EU-initiativer vedrørende aftaleret; |
| --- | --- |

3.

fremhæver SMV'ernes og håndværksvirksomhedernes økonomiske betydning for den europæiske økonomi; insisterer derfor på nødvendigheden af at sikre, at det "tænk småt først"-princip, der fremføres i "Small Business Act", gennemføres ordentligt og prioriteres højt i debatten om EU-initiativer vedrørende aftaleret;

Det europæiske aftaleretlige instruments juridiske karakter

| 4. | glæder sig over den nylige offentliggørelse af den gennemførlighedsundersøgelse, som ekspertgruppen for europæisk aftaleret har foretaget, samt over Kommissionens forpligtelse til at fortsætte høringen med henblik på at få afklaret anvendelsesområdet for og indholdet af det frivillige instrument, og opfordrer i samme ånd Kommissionen til som led i beslutningsprocessen at videreføre en virkelig åben og gennemsigtig drøftelse med alle berørte parter af, hvorledes gennemførlighedsundersøgelsens resultater bør anvendes; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over den nylige offentliggørelse af den gennemførlighedsundersøgelse, som ekspertgruppen for europæisk aftaleret har foretaget, samt over Kommissionens forpligtelse til at fortsætte høringen med henblik på at få afklaret anvendelsesområdet for og indholdet af det frivillige instrument, og opfordrer i samme ånd Kommissionen til som led i beslutningsprocessen at videreføre en virkelig åben og gennemsigtig drøftelse med alle berørte parter af, hvorledes gennemførlighedsundersøgelsens resultater bør anvendes;

| 5. | erkender behovet for yderligere fremskridt på det aftaleretlige område og foretrækker, blandt de andre løsningsmuligheder, mulighed 4 om ved hjælp af en forordning at indføre et frivilligt instrument efter gennemførelse af en konsekvensanalyse og afklaring af retsgrundlaget; mener, at der til et sådant frivilligt instrument kunne knyttes en "værktøjskasse" godkendt ved en interinstitutionel aftale; opfordrer til skabelse af "europæiske standardaftalemodeller”, oversat til alle EU-sprog og knyttet til et alternativt tvistbilæggelsessystem, der udføres online, hvilket ville have den fordel at være en omkostningseffektiv og enklere løsning for både aftaleparterne og Kommissionen; |
| --- | --- |

5.

erkender behovet for yderligere fremskridt på det aftaleretlige område og foretrækker, blandt de andre løsningsmuligheder, mulighed 4 om ved hjælp af en forordning at indføre et frivilligt instrument efter gennemførelse af en konsekvensanalyse og afklaring af retsgrundlaget; mener, at der til et sådant frivilligt instrument kunne knyttes en "værktøjskasse" godkendt ved en interinstitutionel aftale; opfordrer til skabelse af "europæiske standardaftalemodeller”, oversat til alle EU-sprog og knyttet til et alternativt tvistbilæggelsessystem, der udføres online, hvilket ville have den fordel at være en omkostningseffektiv og enklere løsning for både aftaleparterne og Kommissionen;

| 6. | mener, at det kun i form af en forordning vil være muligt at skabe den nødvendige klarhed og retssikkerhed; |
| --- | --- |

6.

mener, at det kun i form af en forordning vil være muligt at skabe den nødvendige klarhed og retssikkerhed;

| 7. | understreger, at en forordning om oprettelse af et frivilligt instrument for europæisk aftaleret ville forbedre det indre markeds funktion på grund af dens direkte virkning, hvilket giver fordele for virksomhederne (sænkelse af omkostningerne som følge af bortfaldet af behovet for lovvalgsregler), forbrugere (retssikkerhed, tillid, højt forbrugerbeskyttelsesniveau) og medlemsstaternes retssystemer (det vil ikke længere være nødvendigt at undersøge udenlandske lovgivninger); |
| --- | --- |

7.

understreger, at en forordning om oprettelse af et frivilligt instrument for europæisk aftaleret ville forbedre det indre markeds funktion på grund af dens direkte virkning, hvilket giver fordele for virksomhederne (sænkelse af omkostningerne som følge af bortfaldet af behovet for lovvalgsregler), forbrugere (retssikkerhed, tillid, højt forbrugerbeskyttelsesniveau) og medlemsstaternes retssystemer (det vil ikke længere være nødvendigt at undersøge udenlandske lovgivninger);

| 8. | udtrykker tilfredshed med, at den valgte mulighed tager passende hensyn til subsidiaritetsprincippet og ikke berører medlemsstaternes lovgivningsbeføjelser på området for aftaleret og civilret; |
| --- | --- |

8.

udtrykker tilfredshed med, at den valgte mulighed tager passende hensyn til subsidiaritetsprincippet og ikke berører medlemsstaternes lovgivningsbeføjelser på området for aftaleret og civilret;

| 9. | mener, at en "værktøjskasse" eventuelt kunne tages i brug gradvist, idet den kunne begynde som et kommissionsværktøj for derefter at blive omdannet til et værktøj for EU-lovgivning, når først der var opnået enighed herom mellem institutionerne; påpeger, at en "værktøjskasse" ville udgøre tilstrækkeligt juridisk grundlag og understøttelse for den måde, som et frivilligt instrument samt standardvilkår og -bestemmelser kunne fungere på, og at den bør baseres på en vurdering af de nationale bindende regler om forbrugerbeskyttelse ikke alene inden for, men også uden for det eksisterende regelværk på det forbrugerretlige område; |
| --- | --- |

9.

mener, at en "værktøjskasse" eventuelt kunne tages i brug gradvist, idet den kunne begynde som et kommissionsværktøj for derefter at blive omdannet til et værktøj for EU-lovgivning, når først der var opnået enighed herom mellem institutionerne; påpeger, at en "værktøjskasse" ville udgøre tilstrækkeligt juridisk grundlag og understøttelse for den måde, som et frivilligt instrument samt standardvilkår og -bestemmelser kunne fungere på, og at den bør baseres på en vurdering af de nationale bindende regler om forbrugerbeskyttelse ikke alene inden for, men også uden for det eksisterende regelværk på det forbrugerretlige område;

| 10. | mener, at der ved at supplere det frivillige instrument med en "værktøjskasse" vil kunne tilvejebringes mere klar information om dette EU-instrument, hvilket vil hjælpe de berørte parter til bedre at forstå deres rettigheder og træffe oplyste valg, når de indgår aftaler på basis af dette system, samt at de retlige rammer bliver mere forståelige og ikke udgør en for stor belastning; |
| --- | --- |

10.

mener, at der ved at supplere det frivillige instrument med en "værktøjskasse" vil kunne tilvejebringes mere klar information om dette EU-instrument, hvilket vil hjælpe de berørte parter til bedre at forstå deres rettigheder og træffe oplyste valg, når de indgår aftaler på basis af dette system, samt at de retlige rammer bliver mere forståelige og ikke udgør en for stor belastning;

| 11. | mener, at alle parter, hvad enten der er tale om handel mellem virksomheder eller handel mellem virksomheder og forbrugere, bør have frihed til at vælge eller fravælge det frivillige instrument som et alternativ til national eller international ret (tilvalg), og opfordrer derfor Kommissionen til at gøre rede for, hvordan den forestiller sig, at et frivilligt instrument skal forholde sig til Rom I-forordningen og de internationale konventioner, herunder FN’s konvention om aftaler om internationale køb; finder det dog nødvendigt at uddybe dette punkt nærmere for at sikre, at det frivillige instrument yder forbrugerne og de små virksomheder som de svagere handelsparter den fornødne beskyttelse, og at der ikke opstår forvirring ved valget af lovgivning; opfordrer derfor Kommissionen til at supplere det frivillige instrument med yderligere oplysninger, der på et klart og forståeligt sprog forklarer, hvad der er forbrugernes rettigheder, og at disse ikke vil blive kompromitteret, så forbrugerne får mere tillid til det frivillige instrument og for at sætte dem i stand til at afgøre, hvorvidt de ønsker at indgå en aftale på dette alternative grundlag; |
| --- | --- |

11.

mener, at alle parter, hvad enten der er tale om handel mellem virksomheder eller handel mellem virksomheder og forbrugere, bør have frihed til at vælge eller fravælge det frivillige instrument som et alternativ til national eller international ret (tilvalg), og opfordrer derfor Kommissionen til at gøre rede for, hvordan den forestiller sig, at et frivilligt instrument skal forholde sig til Rom I-forordningen og de internationale konventioner, herunder FN’s konvention om aftaler om internationale køb; finder det dog nødvendigt at uddybe dette punkt nærmere for at sikre, at det frivillige instrument yder forbrugerne og de små virksomheder som de svagere handelsparter den fornødne beskyttelse, og at der ikke opstår forvirring ved valget af lovgivning; opfordrer derfor Kommissionen til at supplere det frivillige instrument med yderligere oplysninger, der på et klart og forståeligt sprog forklarer, hvad der er forbrugernes rettigheder, og at disse ikke vil blive kompromitteret, så forbrugerne får mere tillid til det frivillige instrument og for at sætte dem i stand til at afgøre, hvorvidt de ønsker at indgå en aftale på dette alternative grundlag;

| 12. | er af den opfattelse, at et frivilligt instrument ville skabe EU-merværdi, navnlig ved gennem Domstolens kompetence at garantere retssikkerhed, og på en gang gøre det muligt at overvinde både juridiske og sproglige barrierer, eftersom et frivilligt instrument naturligvis ville være tilgængeligt på alle EU-sprogene; understreger, at EU-borgerne for at skabe en bedre forståelse af den måde, hvorpå EU-institutionerne fungerer, bør have mulighed for at få alle former for information forbundet med det frivillige instrument oversat via tilgængelige, let anvendelige online-oversættelsesredskaber, så de kan læse den ønskede information på deres eget sprog; |
| --- | --- |

12.

er af den opfattelse, at et frivilligt instrument ville skabe EU-merværdi, navnlig ved gennem Domstolens kompetence at garantere retssikkerhed, og på en gang gøre det muligt at overvinde både juridiske og sproglige barrierer, eftersom et frivilligt instrument naturligvis ville være tilgængeligt på alle EU-sprogene; understreger, at EU-borgerne for at skabe en bedre forståelse af den måde, hvorpå EU-institutionerne fungerer, bør have mulighed for at få alle former for information forbundet med det frivillige instrument oversat via tilgængelige, let anvendelige online-oversættelsesredskaber, så de kan læse den ønskede information på deres eget sprog;

| 13. | ser en mulig praktisk fordel ved den fleksible og frivillige karakter af et tilvalgsinstrument; opfordrer imidlertid Kommissionen til at gøre det klart, hvilke fordele for både forbrugere og virksomheder et sådant instrument fører med sig, og med større klarhed angive, hvem af aftaleparterne der kan træffe valget mellem det frivillige instrument og den "almindeligt" anvendte ret, samt hvordan Kommissionen påtænker at nedsætte transaktionsomkostningerne; opfordrer Kommissionen til i ethvert forslag til frivilligt instrument at indarbejde en mekanisme for regelmæssigt tilsyn og revision med tæt inddragelse af alle berørte parter for at sikre, at det frivillige instrument fortsat opfylder de gældende bestemmelser inden for aftaleretten, især Rome I, samt behovene på markedet, og at det modsvarer den juridiske og økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

13.

ser en mulig praktisk fordel ved den fleksible og frivillige karakter af et tilvalgsinstrument; opfordrer imidlertid Kommissionen til at gøre det klart, hvilke fordele for både forbrugere og virksomheder et sådant instrument fører med sig, og med større klarhed angive, hvem af aftaleparterne der kan træffe valget mellem det frivillige instrument og den "almindeligt" anvendte ret, samt hvordan Kommissionen påtænker at nedsætte transaktionsomkostningerne; opfordrer Kommissionen til i ethvert forslag til frivilligt instrument at indarbejde en mekanisme for regelmæssigt tilsyn og revision med tæt inddragelse af alle berørte parter for at sikre, at det frivillige instrument fortsat opfylder de gældende bestemmelser inden for aftaleretten, især Rome I, samt behovene på markedet, og at det modsvarer den juridiske og økonomiske udvikling;

Instrumentets anvendelsesområde

| 14. | er af den opfattelse, at instrumentet bør omfatte både aftaler mellem erhvervsdrivende (B2B-aftaler) og aftaler mellem erhvervsdrivende og forbrugere (B2C-aftaler); understreger, at det frivillige instrument må sikre et meget højt forbrugerbeskyttelsesniveau for at kompensere forbrugerne for den beskyttelse, de normalt nyder godt af i henhold til deres nationale lovgivning; ønsker en uddybning af, hvorledes dette kan realiseres; mener derfor, at forbrugerbeskyttelsesniveauet bør være højere end den minimumsbeskyttelse, der er fastlagt i EU-regelværket om forbrugerbeskyttelse, og at det bør omfatte nationale bindende regler, idet der skal findes en tilfredsstillende løsning på problemerne med international privatret; mener, at dette høje forbrugerbeskyttelsesniveau også er i virksomhedernes interesse, eftersom de kun vil være i stand til at høste fordelene af det frivillige instrument, hvis forbrugere i alle medlemsstater er overbeviste om, at valget af det frie instrument ikke vil fratage dem beskyttelse; |
| --- | --- |

14.

er af den opfattelse, at instrumentet bør omfatte både aftaler mellem erhvervsdrivende (B2B-aftaler) og aftaler mellem erhvervsdrivende og forbrugere (B2C-aftaler); understreger, at det frivillige instrument må sikre et meget højt forbrugerbeskyttelsesniveau for at kompensere forbrugerne for den beskyttelse, de normalt nyder godt af i henhold til deres nationale lovgivning; ønsker en uddybning af, hvorledes dette kan realiseres; mener derfor, at forbrugerbeskyttelsesniveauet bør være højere end den minimumsbeskyttelse, der er fastlagt i EU-regelværket om forbrugerbeskyttelse, og at det bør omfatte nationale bindende regler, idet der skal findes en tilfredsstillende løsning på problemerne med international privatret; mener, at dette høje forbrugerbeskyttelsesniveau også er i virksomhedernes interesse, eftersom de kun vil være i stand til at høste fordelene af det frivillige instrument, hvis forbrugere i alle medlemsstater er overbeviste om, at valget af det frie instrument ikke vil fratage dem beskyttelse;

| 15. | påpeger, at fordelene ved en ensartet europæisk aftaleret skal præsenteres for borgerne på en positiv måde, hvis den skal have politisk legitimitet og støtte; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at fordelene ved en ensartet europæisk aftaleret skal præsenteres for borgerne på en positiv måde, hvis den skal have politisk legitimitet og støtte;

| 16. | konstaterer, at man burde tilstræbe mere differentierede udformninger af aftaleretten for B2B- og B2C-aftaler af respekt for de fælles traditioner i de nationale retssystemer og under særlig hensyntagen til beskyttelse af den svageste aftalepart, nemlig forbrugeren; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at man burde tilstræbe mere differentierede udformninger af aftaleretten for B2B- og B2C-aftaler af respekt for de fælles traditioner i de nationale retssystemer og under særlig hensyntagen til beskyttelse af den svageste aftalepart, nemlig forbrugeren;

| 17. | henviser til, at væsentlige elementer i forbrugerretten, der anvendes i aftaler, allerede er indeholdt i forskellige EU-regelsæt, og at vigtige dele af den gældende EU-forbrugerret sandsynligvis vil blive samlet i direktivet om forbrugerrettigheder; henviser til, at ovennævnte direktiv vil kunne udgøre et for forbrugerne og virksomhederne let genkendeligt samlet regelsæt; understreger derfor, at det er vigtigt at afvente resultatet af forhandlingerne om forbrugerrettighederne, før der udarbejdes en henstilling; |
| --- | --- |

17.

henviser til, at væsentlige elementer i forbrugerretten, der anvendes i aftaler, allerede er indeholdt i forskellige EU-regelsæt, og at vigtige dele af den gældende EU-forbrugerret sandsynligvis vil blive samlet i direktivet om forbrugerrettigheder; henviser til, at ovennævnte direktiv vil kunne udgøre et for forbrugerne og virksomhederne let genkendeligt samlet regelsæt; understreger derfor, at det er vigtigt at afvente resultatet af forhandlingerne om forbrugerrettighederne, før der udarbejdes en henstilling;

| 18. | mener endvidere under hensyntagen til de forskellige aftalers særlige karakteristika, navnlig aftaler mellem virksomheder og forbrugere (B2C) og aftaler mellem virksomheder (B2B), førende nationale og internationale principper inden for aftaleret samt det grundlæggende princip om forbrugerbeskyttelse på et højt niveau, at eksisterende praksis i de forskellige sektorer og princippet om aftalefrihed nødvendigvis skal bevares i forbindelse med B2B-aftaler; |
| --- | --- |

18.

mener endvidere under hensyntagen til de forskellige aftalers særlige karakteristika, navnlig aftaler mellem virksomheder og forbrugere (B2C) og aftaler mellem virksomheder (B2B), førende nationale og internationale principper inden for aftaleret samt det grundlæggende princip om forbrugerbeskyttelse på et højt niveau, at eksisterende praksis i de forskellige sektorer og princippet om aftalefrihed nødvendigvis skal bevares i forbindelse med B2B-aftaler;

| 19. | er af den opfattelse, at en frivillig fælles europæisk aftaleret vil kunne forbedre det indre markeds funktionsevne uden at berøre medlemsstaternes nationale aftaleret; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at en frivillig fælles europæisk aftaleret vil kunne forbedre det indre markeds funktionsevne uden at berøre medlemsstaternes nationale aftaleret;

| 20. | er af den opfattelse, at et frivilligt instrument i første omgang bør stilles til rådighed som tilvalg i grænseoverskridende situationer, og at medlemsstaterne nødvendigvis må sikre sig at kunne forebygge ethvert misbrug af det frivillige instrument i situationer, som reelt ikke er grænseoverskridende; mener desuden, at et sådant indenlandsk tilvalgs konsekvenser for de nationale aftaleretlige lovgivninger bør analyseres særskilt; |
| --- | --- |

20.

er af den opfattelse, at et frivilligt instrument i første omgang bør stilles til rådighed som tilvalg i grænseoverskridende situationer, og at medlemsstaterne nødvendigvis må sikre sig at kunne forebygge ethvert misbrug af det frivillige instrument i situationer, som reelt ikke er grænseoverskridende; mener desuden, at et sådant indenlandsk tilvalgs konsekvenser for de nationale aftaleretlige lovgivninger bør analyseres særskilt;

| 21. | er klar over, at kontrakter om e-handel eller fjernsalg udgør en betydelig del af de grænseoverskridende transaktioner; mener, at selvom et frivilligt instrument ikke bør begrænses til denne type transaktioner, kunne der være argumenter for at indføre andre begrænsninger første gang, det frivillige instrument tages i brug, og indtil der er indhøstet tilstrækkelige erfaringer med dets anvendelse; |
| --- | --- |

21.

er klar over, at kontrakter om e-handel eller fjernsalg udgør en betydelig del af de grænseoverskridende transaktioner; mener, at selvom et frivilligt instrument ikke bør begrænses til denne type transaktioner, kunne der være argumenter for at indføre andre begrænsninger første gang, det frivillige instrument tages i brug, og indtil der er indhøstet tilstrækkelige erfaringer med dets anvendelse;

| 22. | fremhæver, at det er særligt vigtigt at gøre det nemmere at handle elektronisk i EU, idet e-handel er underudviklet, og anser det for nødvendigt at vurdere, hvorvidt de forskellige nationale aftaleretlige systemer udgør en hindring for udviklingen af denne sektor, som med rette af virksomheder og forbrugere opfattes som potentiel igangsætter af fremtidig vækst; |
| --- | --- |

22.

fremhæver, at det er særligt vigtigt at gøre det nemmere at handle elektronisk i EU, idet e-handel er underudviklet, og anser det for nødvendigt at vurdere, hvorvidt de forskellige nationale aftaleretlige systemer udgør en hindring for udviklingen af denne sektor, som med rette af virksomheder og forbrugere opfattes som potentiel igangsætter af fremtidig vækst;

| 23. | mener, at anvendelsesområdet for en "værktøjskasse" kunne være ret bredt, mens et frivilligt instrument bør begrænses til de centrale aftaleretlige forhold; mener, at en "værktøjskasse" skal stemme overens med det frivillige instrument og blandt værktøjerne indeholde begreber fra den meget brede ramme af lovgivningstraditioner inden for EU, herunder regler fra bl.a. det faglige udkast til en fælles referenceramme (17) og "Principes contractuels communs" (fælles aftaleretlige principper) og "Terminologie contractuelle commune" (fælles aftaleretlig terminologi) (18); og at anbefalingerne om aftaleret heri bør tage udgangspunkt i et virkelig højt forbrugerbeskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

23.

mener, at anvendelsesområdet for en "værktøjskasse" kunne være ret bredt, mens et frivilligt instrument bør begrænses til de centrale aftaleretlige forhold; mener, at en "værktøjskasse" skal stemme overens med det frivillige instrument og blandt værktøjerne indeholde begreber fra den meget brede ramme af lovgivningstraditioner inden for EU, herunder regler fra bl.a. det faglige udkast til en fælles referenceramme (17) og "Principes contractuels communs" (fælles aftaleretlige principper) og "Terminologie contractuelle commune" (fælles aftaleretlig terminologi) (18); og at anbefalingerne om aftaleret heri bør tage udgangspunkt i et virkelig højt forbrugerbeskyttelsesniveau;

| 24. | opfordrer Kommissionen og ekspertgruppen til at klargøre, hvad der betragtes som "de centrale aftaleretlige forhold"; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og ekspertgruppen til at klargøre, hvad der betragtes som "de centrale aftaleretlige forhold";

| 25. | ser fordele ved et frivilligt instrument, der indeholder særlige bestemmelser for de hyppigst brugte aftaletyper, især for salg af varer og levering af tjenesteydelser; gentager sin tidligere opfordring til at inddrage forsikringskontrakter under det frivillige instruments anvendelsesområde, da et sådant instrument kunne være af særlig nytte for mindre forsikringskontrakter; understreger, at der på det forsikringsaftaleretlige område allerede er foretaget det indledende arbejde med principperne om europæisk forsikringsaftaleret (Principles of European Insurance Contract Law, PEICL), som bør integreres i den europæiske aftaleret samt revideres og videreudvikles; henstiller imidlertid til, at der udvises forsigtighed for så vidt angår inddragelsen af finansielle tjenesteydelser i forslag til aftaleretlige instrumenter på dette stadie, og opfordrer Kommissionen til at nedsætte en særskilt intern ekspertgruppe med henblik på det fremtidige forberedende arbejde på området for finansielle tjenesteydelser for derved at sikre, at der i kommende instrumenter tages højde for mulige særtræk ved sektoren for finansielle tjenesteydelser og eventuelle beslægtede initiativer fra andre dele af Kommissionen, samt at inddrage Europa-Parlamentet på et tidligt stadium; |
| --- | --- |

25.

ser fordele ved et frivilligt instrument, der indeholder særlige bestemmelser for de hyppigst brugte aftaletyper, især for salg af varer og levering af tjenesteydelser; gentager sin tidligere opfordring til at inddrage forsikringskontrakter under det frivillige instruments anvendelsesområde, da et sådant instrument kunne være af særlig nytte for mindre forsikringskontrakter; understreger, at der på det forsikringsaftaleretlige område allerede er foretaget det indledende arbejde med principperne om europæisk forsikringsaftaleret (Principles of European Insurance Contract Law, PEICL), som bør integreres i den europæiske aftaleret samt revideres og videreudvikles; henstiller imidlertid til, at der udvises forsigtighed for så vidt angår inddragelsen af finansielle tjenesteydelser i forslag til aftaleretlige instrumenter på dette stadie, og opfordrer Kommissionen til at nedsætte en særskilt intern ekspertgruppe med henblik på det fremtidige forberedende arbejde på området for finansielle tjenesteydelser for derved at sikre, at der i kommende instrumenter tages højde for mulige særtræk ved sektoren for finansielle tjenesteydelser og eventuelle beslægtede initiativer fra andre dele af Kommissionen, samt at inddrage Europa-Parlamentet på et tidligt stadium;

| 26. | påpeger, at der er blevet rejst en række særlige spørgsmål, i forbindelse med hvilke et frivilligt instrument ville være nyttigt, f.eks. digitale rettigheder og retmæssigt ejerskab; mener, at det på den anden side kunne være nødvendigt at udelukke visse typer af komplekse offentligretlige kontrakter; opfordrer ekspertgruppen til at undersøge muligheden for at inddrage kontrakter under ophavsretsområdet med henblik på at styrke ophavsmændenes stilling, da de ofte udgør den svageste part i aftaleretlige forhold; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at der er blevet rejst en række særlige spørgsmål, i forbindelse med hvilke et frivilligt instrument ville være nyttigt, f.eks. digitale rettigheder og retmæssigt ejerskab; mener, at det på den anden side kunne være nødvendigt at udelukke visse typer af komplekse offentligretlige kontrakter; opfordrer ekspertgruppen til at undersøge muligheden for at inddrage kontrakter under ophavsretsområdet med henblik på at styrke ophavsmændenes stilling, da de ofte udgør den svageste part i aftaleretlige forhold;

| 27. | mener, at det frivillige instrument bør være i overensstemmelse med gældende fællesskabslovgivning på det aftaleretlige område; |
| --- | --- |

27.

mener, at det frivillige instrument bør være i overensstemmelse med gældende fællesskabslovgivning på det aftaleretlige område;

| 28. | minder om, at der i forbindelse med en europæisk aftaleret fortsat er mange spørgsmål, der skal besvares, og mange problemer, der skal løses; opfordrer Kommissionen til at tage retspraksis, internationale konventioner om køb af varer, f.eks. FN’s konvention om aftaler om internationale køb (CISG), og følgevirkningerne af direktivet om forbrugerrettigheder i betragtning; understreger vigtigheden af at harmonisere aftaleretten inden for EU under hensyntagen til relevant national lovgivning, der sikrer et højt beskyttelsesniveau i B2C-aftaler; |
| --- | --- |

28.

minder om, at der i forbindelse med en europæisk aftaleret fortsat er mange spørgsmål, der skal besvares, og mange problemer, der skal løses; opfordrer Kommissionen til at tage retspraksis, internationale konventioner om køb af varer, f.eks. FN’s konvention om aftaler om internationale køb (CISG), og følgevirkningerne af direktivet om forbrugerrettigheder i betragtning; understreger vigtigheden af at harmonisere aftaleretten inden for EU under hensyntagen til relevant national lovgivning, der sikrer et højt beskyttelsesniveau i B2C-aftaler;

Praktisk anvendelse af et europæisk aftaleretligt instrument

| 29. | er af den opfattelse, at et frivilligt instrument skal give forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder reelle fordele, og at det skal udformes på en enkel, klar og afbalanceret måde, som gør det attraktivt at anvende for alle parter; |
| --- | --- |

29.

er af den opfattelse, at et frivilligt instrument skal give forbrugerne og de små og mellemstore virksomheder reelle fordele, og at det skal udformes på en enkel, klar og afbalanceret måde, som gør det attraktivt at anvende for alle parter;

| 30. | er af den opfattelse, at selvom et frivilligt instrument vil føre til etableringen af et fælles regelsæt, vil der stadig være behov for at fastlægge standardvilkår og -bestemmelser for handel, som kan fremstilles i en simpel og forståelig form og gøres let tilgængelig for små og mellemstore virksomheder med en form for godkendelse for at sikre forbrugernes tillid; bemærker, at standardvilkår og -bestemmelser, baseret på et frivilligt instrument, ville give mere retssikkerhed end EU-standardvilkår, der er baseret på national lovgivning, og som ville øge muligheden for divergerende nationale fortolkninger; |
| --- | --- |

30.

er af den opfattelse, at selvom et frivilligt instrument vil føre til etableringen af et fælles regelsæt, vil der stadig være behov for at fastlægge standardvilkår og -bestemmelser for handel, som kan fremstilles i en simpel og forståelig form og gøres let tilgængelig for små og mellemstore virksomheder med en form for godkendelse for at sikre forbrugernes tillid; bemærker, at standardvilkår og -bestemmelser, baseret på et frivilligt instrument, ville give mere retssikkerhed end EU-standardvilkår, der er baseret på national lovgivning, og som ville øge muligheden for divergerende nationale fortolkninger;

| 31. | erindrer om, at det stadig er vigtigt at videreføre arbejdet med en hurtig og omkostningseffektiv grænseoverskridende alternativ bilæggelse af tvister, navnlig for små og mellemstore virksomheder og forbrugerne, men understreger, at det vil blive lettere at nå til alternativ bilæggelse af tvister, hvis de implicerede parter anvender retsregler i henhold til et frivilligt instrument; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på synergi, når den fremsætter et forslag; bemærker, at UNCITRAL's arbejdsgruppe om onlinetvistbilæggelse også har vist interesse for et frivilligt instrument som et middel til fremme af grænseoverskridende alternativ bilæggelse af tvister (19), og anbefaler derfor Kommissionen at følge udviklingen i andre internationale organisationer; |
| --- | --- |

31.

erindrer om, at det stadig er vigtigt at videreføre arbejdet med en hurtig og omkostningseffektiv grænseoverskridende alternativ bilæggelse af tvister, navnlig for små og mellemstore virksomheder og forbrugerne, men understreger, at det vil blive lettere at nå til alternativ bilæggelse af tvister, hvis de implicerede parter anvender retsregler i henhold til et frivilligt instrument; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på synergi, når den fremsætter et forslag; bemærker, at UNCITRAL's arbejdsgruppe om onlinetvistbilæggelse også har vist interesse for et frivilligt instrument som et middel til fremme af grænseoverskridende alternativ bilæggelse af tvister (19), og anbefaler derfor Kommissionen at følge udviklingen i andre internationale organisationer;

| 32. | foreslår, at de grænseoverskridende klageordningers funktion og effektivitet kunne lettes ved at skabe direkte forbindelse mellem det frivillige instrument og den europæiske betalingspåbudsprocedure og den europæiske småkravsprocedure; mener, at der bør indføres en elektronisk varslingsskrivelse for at bistå virksomhederne med at beskytte deres rettigheder, navnlig med hensyn til intellektuel ejendomsret og den europæiske småkravsprocedure; |
| --- | --- |

32.

foreslår, at de grænseoverskridende klageordningers funktion og effektivitet kunne lettes ved at skabe direkte forbindelse mellem det frivillige instrument og den europæiske betalingspåbudsprocedure og den europæiske småkravsprocedure; mener, at der bør indføres en elektronisk varslingsskrivelse for at bistå virksomhederne med at beskytte deres rettigheder, navnlig med hensyn til intellektuel ejendomsret og den europæiske småkravsprocedure;

| 33. | tager til efterretning, at forbrugerne sjældent føler, at de har et valg hvad angår aftalevilkårene og står over for en "alt-eller-intet"-situation; er stærkt overbevist om, at suppleringen af det frivillige instrument med en "værktøjskasse" og et sæt standardvilkår og -bestemmelser oversat til alle sprog vil tilskynde nye markedsdeltagere til at søge ind på markedet i hele EU og dermed styrke konkurrencen og udvide forbrugernes samlede valgmuligheder; |
| --- | --- |

33.

tager til efterretning, at forbrugerne sjældent føler, at de har et valg hvad angår aftalevilkårene og står over for en "alt-eller-intet"-situation; er stærkt overbevist om, at suppleringen af det frivillige instrument med en "værktøjskasse" og et sæt standardvilkår og -bestemmelser oversat til alle sprog vil tilskynde nye markedsdeltagere til at søge ind på markedet i hele EU og dermed styrke konkurrencen og udvide forbrugernes samlede valgmuligheder;

| 34. | understreger, at det, selv om den endelige test af hvert eneste slutinstruments effektivitet udgøres af det indre marked selv, på forhånd kan slås fast, at initiativet udgør en merværdi for forbrugerne og ikke komplicerer grænseoverskridende handel for hverken forbrugere eller virksomheder; understreger nødvendigheden af regler for tilrådighedsstillelse af relevante oplysninger vedrørende dette instruments eksistens og virkemåde for alle potentielle interessenter og berørte parter (herunder nationale domstole); |
| --- | --- |

34.

understreger, at det, selv om den endelige test af hvert eneste slutinstruments effektivitet udgøres af det indre marked selv, på forhånd kan slås fast, at initiativet udgør en merværdi for forbrugerne og ikke komplicerer grænseoverskridende handel for hverken forbrugere eller virksomheder; understreger nødvendigheden af regler for tilrådighedsstillelse af relevante oplysninger vedrørende dette instruments eksistens og virkemåde for alle potentielle interessenter og berørte parter (herunder nationale domstole);

| 35. | påpeger, at betydningen af velfungerende europæiske civilretlige myndigheder ikke må undervurderes i forbindelse med målsætningen om europæisk aftaleret; |
| --- | --- |

35.

påpeger, at betydningen af velfungerende europæiske civilretlige myndigheder ikke må undervurderes i forbindelse med målsætningen om europæisk aftaleret;

| 36. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udføre kvalitetstests og -kontroller for at fastslå, hvorvidt de foreslåede instrumenter i en europæisk aftaleret er brugervenlige, tager fuldt hensyn til borgernes bekymringer, skaber merværdi for forbrugere og virksomheder, styrker det indre marked og gør det nemmere at handle på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

36.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at udføre kvalitetstests og -kontroller for at fastslå, hvorvidt de foreslåede instrumenter i en europæisk aftaleret er brugervenlige, tager fuldt hensyn til borgernes bekymringer, skaber merværdi for forbrugere og virksomheder, styrker det indre marked og gør det nemmere at handle på tværs af grænserne;

Inddragelse af de berørte parter og konsekvensanalyse

| 37. | understreger, hvor afgørende vigtigt det er at inddrage de berørte parter fra hele EU og fra forskellige aktivitetsområder, herunder juridiske fagfolk, og gentager sin opfordring til Kommissionen om at foretage brede og åbne høringer af alle de berørte parter, inden den træffer afgørelse på grundlag af ekspertgruppens resultater; |
| --- | --- |

37.

understreger, hvor afgørende vigtigt det er at inddrage de berørte parter fra hele EU og fra forskellige aktivitetsområder, herunder juridiske fagfolk, og gentager sin opfordring til Kommissionen om at foretage brede og åbne høringer af alle de berørte parter, inden den træffer afgørelse på grundlag af ekspertgruppens resultater;

| 38. | er opmærksom på, at såvel ekspertgrupper som grupper af berørte parter allerede har en varieret geografiske og sektoriel baggrund; er overbevist om, at bidragene fra de berørte parter får endnu større betydning, når høringsfasen først er overstået, og hvis der igangsættes en egentlig lovgivningsprocedure, som bør være så inklusiv og gennemskuelig som muligt; |
| --- | --- |

38.

er opmærksom på, at såvel ekspertgrupper som grupper af berørte parter allerede har en varieret geografiske og sektoriel baggrund; er overbevist om, at bidragene fra de berørte parter får endnu større betydning, når høringsfasen først er overstået, og hvis der igangsættes en egentlig lovgivningsprocedure, som bør være så inklusiv og gennemskuelig som muligt;

| 39. | erindrer i overensstemmelse med principperne for bedre lovgivning om, at der er brug for en omfattende og bred konsekvensanalyse, der gennemgår de forskellige politiske løsningsmodeller, inklusiv muligheden for ikke at træffe EU-foranstaltninger, og fokuserer på praktiske spørgsmål, som f.eks. de eventuelle følger for SMV'er og forbrugere, mulige virkninger af illoyal konkurrence på det indre marked og identifikation af de forskellige løsningers konsekvenser for fællesskabslovgivningen og de nationale retssystemer; |
| --- | --- |

39.

erindrer i overensstemmelse med principperne for bedre lovgivning om, at der er brug for en omfattende og bred konsekvensanalyse, der gennemgår de forskellige politiske løsningsmodeller, inklusiv muligheden for ikke at træffe EU-foranstaltninger, og fokuserer på praktiske spørgsmål, som f.eks. de eventuelle følger for SMV'er og forbrugere, mulige virkninger af illoyal konkurrence på det indre marked og identifikation af de forskellige løsningers konsekvenser for fællesskabslovgivningen og de nationale retssystemer;

| 40. | mener, indtil en sådan konsekvensanalyse foreligger, at selv om en harmonisering af praksis inden for aftaleretten på EU-plan kan være en effektiv måde at sikre konvergens og mere lige konkurrencevilkår på, udgør et frivilligt instrument dog en mere gennemførlig løsning i betragtning af udfordringerne i forbindelse med en harmonisering af såvel medlemsstaternes retssystemer som retssystemerne i regioner med lovgivningsmæssige beføjelser på dette område, så længe dette sikrer en merværdi for både forbrugerne og virksomhederne; |
| --- | --- |

40.

mener, indtil en sådan konsekvensanalyse foreligger, at selv om en harmonisering af praksis inden for aftaleretten på EU-plan kan være en effektiv måde at sikre konvergens og mere lige konkurrencevilkår på, udgør et frivilligt instrument dog en mere gennemførlig løsning i betragtning af udfordringerne i forbindelse med en harmonisering af såvel medlemsstaternes retssystemer som retssystemerne i regioner med lovgivningsmæssige beføjelser på dette område, så længe dette sikrer en merværdi for både forbrugerne og virksomhederne;

| 41. | insisterer på, at Parlamentet høres og inddrages fuldt ud i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure for så vidt angår ethvert fremtidigt kommissionsforslag om et frivilligt instrument, samt at ethvert forslag til frivilligt instrument underlægges kontrol og ændres efter denne procedure; |
| --- | --- |

41.

insisterer på, at Parlamentet høres og inddrages fuldt ud i henhold til den almindelige lovgivningsprocedure for så vidt angår ethvert fremtidigt kommissionsforslag om et frivilligt instrument, samt at ethvert forslag til frivilligt instrument underlægges kontrol og ændres efter denne procedure;

*

* *

| 42. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

42.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 105 af 27.4.2010, s. 109.

(2)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 31.

(3)  EUT C 323 E af 18.12.2008, s. 364.

(4)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 247.

(5)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 109.

(6)  EFT C 158 af 26.6.1989, s. 400.

(7)  EFT C 205 af 25.7.1994, s. 518.

(8)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 538.

(9)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 95.

(10)  Eurobarometer 224, 2008, s. 4.

(11)  EUT L 177 af 4.7.2008, s. 6.

(12)  UK Federation of Small Businesses, positionspapir om Rom I (2007).

(13)  Flash Eurobarometer 300, 2011 http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/retailers_eurobarometer_2011_en.pdf

(14)  KOM(2009)0557, s. 3.

(15)  Idem, s. 5.

(16)  KOM(2008)0614.

(17)  Von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al. (red.): "Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law - Draft Common Frame of Reference" (Principper, definitioner og standardbestemmelser for europæisk civilret - Udkast til en fælles referenceramme), 2008.

(18)  B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (red.): samlingen "Droit privé comparé et européen" (Komparativ og europæisk civilret), bind 6 og 7, 2008.

(19)  Rapport fra arbejdsgruppe III (onlinetvistbilæggelse) i De Forenede Nationers Kommission for International Handelsret om arbejdet under dens 22. samling (Wien, 13.-17. december 2010), s. 8, 10.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/67

---

Onsdag den 8. juni 2011Europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien

P7_TA(2011)0263

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (2010/2234(INI))

2012/C 380 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa (KOM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om den nye sociale dagsorden: Muligheder, adgang og solidaritet i det 21. århundredes Europa (KOM(2008)0412),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juni 2010 om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (KOM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. juni 2010 om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (KOM(2010)0296),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2009 om nøglekompetencer i en verden under forandring (KOM(2009)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2009 om nøglekompetencer i en verden under forandring (KOM(2009)0640),

| — | der henviser til de otte centrale færdigheder, der er fastlagt som en "europæisk referenceramme" i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til de otte centrale færdigheder, der er fastlagt som en "europæisk referenceramme" i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (1),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 9. april 2008 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (KOM(2008)0180), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 9. april 2008 om etablering af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (KOM(2008)0180),

| — | der henviser til det tiårige arbejdsprogram "Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010" og til de efterfølgende fælles foreløbige rapporter om fremskridtene hen imod dets gennemførelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til det tiårige arbejdsprogram "Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010" og til de efterfølgende fælles foreløbige rapporter om fremskridtene hen imod dets gennemførelse,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. april 2009 om en EU-strategi for unge - investering og mobilisering (KOM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. april 2009 om en EU-strategi for unge - investering og mobilisering (KOM(2009)0200),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om en EU-strategi for unge - investering og mobilisering (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om en EU-strategi for unge - investering og mobilisering (2),

| — | der henviser til Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2010 om fremme af de unges adgang til arbejdsmarkedet, styrkelse af status for praktikanter og praktik- og lærlingeordninger (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om unge på vej - Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union (KOM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om unge på vej - Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union (KOM(2010)0477),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020"), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet ("ET 2020"),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2009 om evaluering af de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om de fremtidige perspektiver for de nye rammer (09169/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2009 om evaluering af de nuværende rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om de fremtidige perspektiver for de nye rammer (09169/2009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (KOM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 om en digital dagsorden for Europa (KOM(2010)0245),

| — | der henviser til Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nøglekompetencer i en verden under forandring: gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. maj 2010 om nøglekompetencer i en verden under forandring: gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation - implementering af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om livslang læring som grundlag for viden, kreativitet og innovation - implementering af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 (6),

| — | der henviser til Cedefop's undersøgelse "Professionalising career guidance: Practitioner competences and qualification routes in Europe", marts 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cedefop's undersøgelse "Professionalising career guidance: Practitioner competences and qualification routes in Europe", marts 2009,

| — | der henviser til Cedefop's undersøgelse "Skills for Europe's future: anticipating occupational skill needs", maj 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cedefop's undersøgelse "Skills for Europe's future: anticipating occupational skill needs", maj 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 om Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (KOM(2010)2020),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om kompetencer til støtte for livslang læring og "nye kvalifikationer til nye job"-initiativet. |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om kompetencer til støtte for livslang læring og "nye kvalifikationer til nye job"-initiativet.

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 31. oktober 2006 om "European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET): A system for the transfer, accumulation and recognition of learning outcomes in Europe" (SEK(2006)1431), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 31. oktober 2006 om "European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET): A system for the transfer, accumulation and recognition of learning outcomes in Europe" (SEK(2006)1431),

| — | der henviser til resultatet af Rådets drøftelser af 5. december 2008 om konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremtidige prioriteringer inden for et styrket europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse (16459/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af Rådets drøftelser af 5. december 2008 om konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremtidige prioriteringer inden for et styrket europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse (16459/2008),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. juni 2009 om fastlæggelse af en europæisk referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. november 2008 om unges mobilitet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. november 2008 om unges mobilitet (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. februar 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabon-målene inden for uddannelse (KOM(2007)0061), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. februar 2007 om et sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks til overvågning af udviklingen i retning af opfyldelse af Lissabon-målene inden for uddannelse (KOM(2007)0061),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. september 2006 om effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer (KOM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. september 2006 om effektivitet og lige muligheder for alle i de europæiske uddannelsessystemer (KOM(2006)0481),

| — | der henviser til undersøgelsesdokumentet "Guiding at-risk youth through learning to work", Cedefop, Luxemburg 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsesdokumentet "Guiding at-risk youth through learning to work", Cedefop, Luxemburg 2010,

| — | der henviser til kortfattet rapport om "Jobs in Europe to become more knowledge- and skills-intensive", Cedefop, februar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til kortfattet rapport om "Jobs in Europe to become more knowledge- and skills-intensive", Cedefop, februar 2010,

| — | der henviser til kortfattet rapport om "Skill mismatch in Europe", Cedefop, juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til kortfattet rapport om "Skill mismatch in Europe", Cedefop, juni 2010,

| — | der henviser til publikationen "Working and ageing", Cedefop, Luxembourg 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen "Working and ageing", Cedefop, Luxembourg 2010,

| — | der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der omhandler uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender samt til udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0082/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender samt til udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0082/2011),

| A. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden nu udgør 21 %, hvilket er dobbelt så højt som den generelle arbejdsløshedsrate i EU og en af de mest presserende udfordringer i Europa, hvorfor et af målene er at arbejde hen imod at nedsætte andelen af unge, der forlader skolen, til mindre end 10 %; der henviser til, at et andet mål tilsigter at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet med 70 % inden 2020; der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende faktorer for en vellykket deltagelse på arbejdsmarkedet og evnen til at træffe livslange beslutninger i betragtning af, at mere end 5,5 millioner unge europæere er arbejdsløse og risikerer social udstødelse samt står over for fattigdom og modgang efter endt skolegang, og at mange unge mennesker er tvunget til at acceptere usikre jobs med lave lønninger og lavere social sikkerhed, hvilket påvirker deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden nu udgør 21 %, hvilket er dobbelt så højt som den generelle arbejdsløshedsrate i EU og en af de mest presserende udfordringer i Europa, hvorfor et af målene er at arbejde hen imod at nedsætte andelen af unge, der forlader skolen, til mindre end 10 %; der henviser til, at et andet mål tilsigter at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet med 70 % inden 2020; der henviser til, at uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende faktorer for en vellykket deltagelse på arbejdsmarkedet og evnen til at træffe livslange beslutninger i betragtning af, at mere end 5,5 millioner unge europæere er arbejdsløse og risikerer social udstødelse samt står over for fattigdom og modgang efter endt skolegang, og at mange unge mennesker er tvunget til at acceptere usikre jobs med lave lønninger og lavere social sikkerhed, hvilket påvirker deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen,

| B. | der henviser til, at kvinderne ganske vist tegner sig for 58,9 % af de afsluttede universitetsuddannelser i EU, men at det tilsvarende tal for ph.d.-uddannelser kun lige når op på 43 % og for professorers vedkommende er endnu lavere, og som endvidere henviser til, at kun 15 % af de fulde professorater (Grade A) er besat af kvinder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvinderne ganske vist tegner sig for 58,9 % af de afsluttede universitetsuddannelser i EU, men at det tilsvarende tal for ph.d.-uddannelser kun lige når op på 43 % og for professorers vedkommende er endnu lavere, og som endvidere henviser til, at kun 15 % af de fulde professorater (Grade A) er besat af kvinder,

| C. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (KOM(2010)0296) ikke har taget højde for kønsdimensionen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse om et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien (KOM(2010)0296) ikke har taget højde for kønsdimensionen,

| D. | der henviser til, at overgangen fra uddannelse til beskæftigelse samt jobskift udgør en strukturel udfordring for arbejdstagere i hele EU; der henviser til, at sikkerheden i forbindelse med sådanne overgange derfor er af afgørende betydning for at motivere arbejdstagere til at deltage i erhvervsuddannelse uden for arbejdspladsen; der henviser til, at lærlingeuddannelser af høj kvalitet har en overvejende positiv indvirkning på unges adgang til beskæftigelse, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at overgangen fra uddannelse til beskæftigelse samt jobskift udgør en strukturel udfordring for arbejdstagere i hele EU; der henviser til, at sikkerheden i forbindelse med sådanne overgange derfor er af afgørende betydning for at motivere arbejdstagere til at deltage i erhvervsuddannelse uden for arbejdspladsen; der henviser til, at lærlingeuddannelser af høj kvalitet har en overvejende positiv indvirkning på unges adgang til beskæftigelse,

| E. | der henviser til, at tidlig arbejdsløshed har varige negative følger, herunder en øget risiko for fremtidig arbejdsløshed og en lavere livstidsindkomst, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tidlig arbejdsløshed har varige negative følger, herunder en øget risiko for fremtidig arbejdsløshed og en lavere livstidsindkomst,

| F. | der henviser til, at den demografiske udvikling og levetiden vil føre til, at et længere og mere varieret arbejdsliv bliver en selvfølge, og at f.eks. livslang læring, uddannelse, den nye digitale økonomi, tilpasningen til nye teknologier og gennemførelsen af EU 2020-målene er måder, hvorpå man kan sikre beskæftigelse og en bedre levestandard, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den demografiske udvikling og levetiden vil føre til, at et længere og mere varieret arbejdsliv bliver en selvfølge, og at f.eks. livslang læring, uddannelse, den nye digitale økonomi, tilpasningen til nye teknologier og gennemførelsen af EU 2020-målene er måder, hvorpå man kan sikre beskæftigelse og en bedre levestandard,

| G. | der henviser til, at det er særlig vigtigt at skræddersy uddannelserne og erhvervsuddannelserne til den enkeltes behov og på den måde øge den enkeltes mulighed for at tackle konkurrencepres, forbedre levestandarden, fremme den socioøkonomiske samhørighed samt muliggøre en bedre integration for visse specifikke grupper, såsom indvandrere, handicappede personer, unge, der forlader skolen, og sårbare kvinder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er særlig vigtigt at skræddersy uddannelserne og erhvervsuddannelserne til den enkeltes behov og på den måde øge den enkeltes mulighed for at tackle konkurrencepres, forbedre levestandarden, fremme den socioøkonomiske samhørighed samt muliggøre en bedre integration for visse specifikke grupper, såsom indvandrere, handicappede personer, unge, der forlader skolen, og sårbare kvinder,

| H. | der henviser til, at mindre virksomheder har skabt mere end 50 % flere nye arbejdspladser, som er selvbærende og har multiplikatoreffekt, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mindre virksomheder har skabt mere end 50 % flere nye arbejdspladser, som er selvbærende og har multiplikatoreffekt,

| I. | der henviser til, at medlemsstaternes og Kommissionens rolle primært bør bestå i at hjælpe med at skabe et miljø, hvor virksomhederne kan lykkes, udvikle sig og vokse, samt at virksomhederne i denne forbindelse har brug for lavere afgifter og forudsigelighed, så de kan planlægge og foretage investeringer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaternes og Kommissionens rolle primært bør bestå i at hjælpe med at skabe et miljø, hvor virksomhederne kan lykkes, udvikle sig og vokse, samt at virksomhederne i denne forbindelse har brug for lavere afgifter og forudsigelighed, så de kan planlægge og foretage investeringer,

| J. | der henviser til, at udveksling af bedste praksis i betragtning af de store forskelle i elevdeltagerniveauet i erhvervsuddannelserne i medlemsstaterne er vigtig for at øge antallet og kvaliteten af elever, der vælger tekniske uddannelsesprogrammer i de medlemsstater, som ligger lavt med hensyn til antallet og kvaliteten af elever, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udveksling af bedste praksis i betragtning af de store forskelle i elevdeltagerniveauet i erhvervsuddannelserne i medlemsstaterne er vigtig for at øge antallet og kvaliteten af elever, der vælger tekniske uddannelsesprogrammer i de medlemsstater, som ligger lavt med hensyn til antallet og kvaliteten af elever,

| 1. | anerkender vigtigheden af at modernisere de erhvervsfaglige uddannelser i betragtning af, at den menneskelige kapital er afgørende for Europas succes; |
| --- | --- |

1.

anerkender vigtigheden af at modernisere de erhvervsfaglige uddannelser i betragtning af, at den menneskelige kapital er afgørende for Europas succes;

| 2. | anerkender vigtigheden af både grunduddannelse, efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse, og fremhæver, at et vellykket resultat afhænger af alle aktørers deltagelse og samarbejde samt af udformningen, tilrettelæggelsen og finansieringen af strategierne hertil; opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af de positive erfaringer med det dobbelte system inden for uddannelserne og erhvervsuddannelserne (EUD) i f.eks. lande, hvor systemet har ført til langsigtet integration af unge arbejdstagere på arbejdsmarkedet, til øget beskæftigelse for unge arbejdstagere samt til højere kompetenceniveauer, som efterfølgende øger beskæftigelsesudsigterne, når man bliver ældre; |
| --- | --- |

2.

anerkender vigtigheden af både grunduddannelse, efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse, og fremhæver, at et vellykket resultat afhænger af alle aktørers deltagelse og samarbejde samt af udformningen, tilrettelæggelsen og finansieringen af strategierne hertil; opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af de positive erfaringer med det dobbelte system inden for uddannelserne og erhvervsuddannelserne (EUD) i f.eks. lande, hvor systemet har ført til langsigtet integration af unge arbejdstagere på arbejdsmarkedet, til øget beskæftigelse for unge arbejdstagere samt til højere kompetenceniveauer, som efterfølgende øger beskæftigelsesudsigterne, når man bliver ældre;

| 3. | minder om, at erhvervsuddannelsesprogrammerne bør udvides, således at de opfylder principperne for livslang læring, grundkurser og videreuddannelseskurser; |
| --- | --- |

3.

minder om, at erhvervsuddannelsesprogrammerne bør udvides, således at de opfylder principperne for livslang læring, grundkurser og videreuddannelseskurser;

| 4. | understreger betydningen af at opmuntre til regelmæssig deltagelse i efteruddannelseskurser som en del af livslang læring; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af at opmuntre til regelmæssig deltagelse i efteruddannelseskurser som en del af livslang læring;

| 5. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afslutte grunduddannelser med en vurdering af "karriereegnethed"; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afslutte grunduddannelser med en vurdering af "karriereegnethed";

| 6. | advarer om, at unge europæere kan ende som en tabt generation som følge af, at de ikke ydes praktisk støtte til at finde beskæftigelse og fortsætte deres studier på et tidspunkt, hvor fattigdomsstigning medfører et øget skolefravær; |
| --- | --- |

6.

advarer om, at unge europæere kan ende som en tabt generation som følge af, at de ikke ydes praktisk støtte til at finde beskæftigelse og fortsætte deres studier på et tidspunkt, hvor fattigdomsstigning medfører et øget skolefravær;

| 7. | udtrykker tilfredshed med Kommissionens foranstaltninger, som tilstræber at fjerne hindringer, og opnå større gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med anerkendelsen inden for og mellem uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

7.

udtrykker tilfredshed med Kommissionens foranstaltninger, som tilstræber at fjerne hindringer, og opnå større gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med anerkendelsen inden for og mellem uddannelsessystemerne;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at erhvervsuddannelse og livslang læring i højere grad retter sig mod arbejdsmarkedets behov, og at der skabes adgang til og mobilitet på arbejdsmarkedet; understreger endvidere behovet for bedre og større samspil mellem undervisningssektoren, erhvervslivet, erhvervsuddannelses- og uddannelsessystemet som et afgørende bindeled mellem undervisningssektoren og erhvervslivet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme den enkeltes behov for fortsat kvalifikationsudvikling og livslang læring; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at erhvervsuddannelse og livslang læring i højere grad retter sig mod arbejdsmarkedets behov, og at der skabes adgang til og mobilitet på arbejdsmarkedet; understreger endvidere behovet for bedre og større samspil mellem undervisningssektoren, erhvervslivet, erhvervsuddannelses- og uddannelsessystemet som et afgørende bindeled mellem undervisningssektoren og erhvervslivet; opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme den enkeltes behov for fortsat kvalifikationsudvikling og livslang læring;

| 9. | påpeger, at forbindelsen mellem uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig vejen fra erhvervsuddannelser til videregående uddannelser, kræver, at mulighederne for sammenkobling af erhvervsuddannelser og universitetsuddannelser udvides, med særlig vægt på deres integrering i mekanismerne for karriereoplysning, -vejledning og -rådgivning; mener endvidere, at en vekslen mellem uddannelse og beskæftigelse sikrer, at erhvervsuddannede opnår de kompetencer, som efterspørges på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at forbindelsen mellem uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig vejen fra erhvervsuddannelser til videregående uddannelser, kræver, at mulighederne for sammenkobling af erhvervsuddannelser og universitetsuddannelser udvides, med særlig vægt på deres integrering i mekanismerne for karriereoplysning, -vejledning og -rådgivning; mener endvidere, at en vekslen mellem uddannelse og beskæftigelse sikrer, at erhvervsuddannede opnår de kompetencer, som efterspørges på arbejdsmarkedet;

| 10. | understreger betydningen af på lokalt og regionalt plan at fremme effektive synergier og pålidelige samarbejdsformer mellem skoler, uddannelsescentre, forskningscentre og virksomheder for således at overvinde uddannelsessystemernes indadvendte natur og misforholdet mellem viden og færdigheder og behovet på arbejdsmarkedet og gøre de unge, og navnlig kvinderne, mere anvendelige på arbejdsmarkedet, med særlig henvisning til efteruddannelse af erhvervsuddannede; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af på lokalt og regionalt plan at fremme effektive synergier og pålidelige samarbejdsformer mellem skoler, uddannelsescentre, forskningscentre og virksomheder for således at overvinde uddannelsessystemernes indadvendte natur og misforholdet mellem viden og færdigheder og behovet på arbejdsmarkedet og gøre de unge, og navnlig kvinderne, mere anvendelige på arbejdsmarkedet, med særlig henvisning til efteruddannelse af erhvervsuddannede;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre forvaltningen af ESF mere fleksibel under hensyntagen til arbejdsmarkedets foranderlige karakter; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre forvaltningen af ESF mere fleksibel under hensyntagen til arbejdsmarkedets foranderlige karakter;

| 12. | hilser mere resultatorienterede indlæringsmetoder og en øget anerkendelse af uformelt eller ikke-formelt erhvervede kvalifikationer velkommen; |
| --- | --- |

12.

hilser mere resultatorienterede indlæringsmetoder og en øget anerkendelse af uformelt eller ikke-formelt erhvervede kvalifikationer velkommen;

| 13. | understreger betydningen af grunduddannelse for lærere, eftersom kvaliteten af lærere og undervisere afspejler sig i kvaliteten af undervisningsprogrammerne og uddannelsen som helhed; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen af grunduddannelse for lærere, eftersom kvaliteten af lærere og undervisere afspejler sig i kvaliteten af undervisningsprogrammerne og uddannelsen som helhed;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at fremme anerkendelsen af ikke-formel og uformel uddannelse; henviser til bedste praksis på dette område, navnlig med hensyn til ESF-finansiering, som viser, at anerkendelsen af kvalifikationer, uanset hvor de er erhvervede, fører til en mere vellykket integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at fremme anerkendelsen af ikke-formel og uformel uddannelse; henviser til bedste praksis på dette område, navnlig med hensyn til ESF-finansiering, som viser, at anerkendelsen af kvalifikationer, uanset hvor de er erhvervede, fører til en mere vellykket integration på arbejdsmarkedet;

Erhvervsuddannelse

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre et kvalitativt højt niveau for erhvervsuddannelse, som er rettet mod arbejdsbaseret læring og de berørte personers individuelle behov; mener samtidig, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet spiller en afgørende rolle i forbindelse med at gøre det muligt for Europa at etablere sig som et vidensamfund og konkurrere effektivt i den globaliserede økonomi; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre et kvalitativt højt niveau for erhvervsuddannelse, som er rettet mod arbejdsbaseret læring og de berørte personers individuelle behov; mener samtidig, at uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet spiller en afgørende rolle i forbindelse med at gøre det muligt for Europa at etablere sig som et vidensamfund og konkurrere effektivt i den globaliserede økonomi;

| 16. | henviser til, at der også findes et indre marked for erhvervsmæssige uddannelsestilbud, og opfordrer medlemsstaterne til at stille flere rådgivningscentre med hensyn til uddannelsestilbud og jobmobilitet til rådighed i deres eget land, men også i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

16.

henviser til, at der også findes et indre marked for erhvervsmæssige uddannelsestilbud, og opfordrer medlemsstaterne til at stille flere rådgivningscentre med hensyn til uddannelsestilbud og jobmobilitet til rådighed i deres eget land, men også i andre medlemsstater;

| 17. | mener, at EU-institutionerne for fuldt ud at gennemføre EU 2020-flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job" skal iværksætte et pragmatisk, bredt og omfattende initiativ, der støttes af alle medlemsstater og primært skal fokusere på at forbinde områderne for erhvervsuddannelse, erhvervsmæssige kvalifikationer, livslang læring og lærlingeuddannelse i samarbejde med arbejdsmarkedet, så det sikres, at den enkelte medlemsstat virkelig tager ansvar for de mål, der er fastsat i strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020); |
| --- | --- |

17.

mener, at EU-institutionerne for fuldt ud at gennemføre EU 2020-flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job" skal iværksætte et pragmatisk, bredt og omfattende initiativ, der støttes af alle medlemsstater og primært skal fokusere på at forbinde områderne for erhvervsuddannelse, erhvervsmæssige kvalifikationer, livslang læring og lærlingeuddannelse i samarbejde med arbejdsmarkedet, så det sikres, at den enkelte medlemsstat virkelig tager ansvar for de mål, der er fastsat i strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET 2020);

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at uddannelserne og erhvervsuddannelserne i højere grad tilpasses arbejdsmarkedets behov; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at uddannelserne og erhvervsuddannelserne i højere grad tilpasses arbejdsmarkedets behov;

| 19. | opfordrer til erhvervsuddannelse gennem lærepladser, der skal prioriteres frem for enhver anden form for uddannelse, f.eks. praktikophold; tilskynder medlemsstaterne til ikke at tilrettelægge universitetskurser af erhvervsfaglig karakter, som ikke ledsages af en lærlingekontrakt; |
| --- | --- |

19.

opfordrer til erhvervsuddannelse gennem lærepladser, der skal prioriteres frem for enhver anden form for uddannelse, f.eks. praktikophold; tilskynder medlemsstaterne til ikke at tilrettelægge universitetskurser af erhvervsfaglig karakter, som ikke ledsages af en lærlingekontrakt;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre det muligt for mindre dygtige elever at vende tilbage til en almen uddannelse enten på sekundært eller tertiært niveau; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre det muligt for mindre dygtige elever at vende tilbage til en almen uddannelse enten på sekundært eller tertiært niveau;

| 21. | tilskynder medlemsstaterne til med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter at bidrage til moderniseringen af de erhvervsfaglige uddannelsesprogrammer og den knowhow, som opnås i forbindelse med den fælles udformning af modellerne for erhvervsuddannelse, der skal danne grundlag for erhvervsuddannelserne og hvert andet til tredje år fornys og bringes i overensstemmelse med den videnskabelige teknologiske udvikling inden for hvert område; |
| --- | --- |

21.

tilskynder medlemsstaterne til med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter at bidrage til moderniseringen af de erhvervsfaglige uddannelsesprogrammer og den knowhow, som opnås i forbindelse med den fælles udformning af modellerne for erhvervsuddannelse, der skal danne grundlag for erhvervsuddannelserne og hvert andet til tredje år fornys og bringes i overensstemmelse med den videnskabelige teknologiske udvikling inden for hvert område;

| 22. | understreger behovet for større overensstemmelse og synergi mellem uddannelsessystemerne i EU's medlemsstater, især med hensyn til sprogindlæring og de uddannelsesplaner, der er tilpasset målene i "Innovation i EU"; fremhæver behovet for at fjerne alle juridiske og administrative hindringer for udviklingen af en europæisk ramme, som sikrer en bred vifte af praktikmuligheder af høj kvalitet i hele EU; |
| --- | --- |

22.

understreger behovet for større overensstemmelse og synergi mellem uddannelsessystemerne i EU's medlemsstater, især med hensyn til sprogindlæring og de uddannelsesplaner, der er tilpasset målene i "Innovation i EU"; fremhæver behovet for at fjerne alle juridiske og administrative hindringer for udviklingen af en europæisk ramme, som sikrer en bred vifte af praktikmuligheder af høj kvalitet i hele EU;

| 23. | kræver større ligevægt, når piger og drenge foretager deres erhvervsvalg med henblik på at forhindre en kønsbestemt opdeling af jobmarkedet og for bedre at kunne forberede sig på at opfylde højere og mere velafbalancerede fremtidige beskæftigelsesmål i hele EU ved at udarbejde initiativer, der hjælper kvinder til at vælge en traditionelt mandsdomineret karriere og vice versa; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tilbyde erhvervsrådgivning af høj kvalitet og skabe bedre ligevægt mellem pigers og drenges erhvervsvalg under hensyntagen til de stereotyper, der stadig eksisterer og har indflydelse på erhvervsvalget; |
| --- | --- |

23.

kræver større ligevægt, når piger og drenge foretager deres erhvervsvalg med henblik på at forhindre en kønsbestemt opdeling af jobmarkedet og for bedre at kunne forberede sig på at opfylde højere og mere velafbalancerede fremtidige beskæftigelsesmål i hele EU ved at udarbejde initiativer, der hjælper kvinder til at vælge en traditionelt mandsdomineret karriere og vice versa; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tilbyde erhvervsrådgivning af høj kvalitet og skabe bedre ligevægt mellem pigers og drenges erhvervsvalg under hensyntagen til de stereotyper, der stadig eksisterer og har indflydelse på erhvervsvalget;

| 24. | bemærker, at erhvervsuddannelse af høj kvalitet bygger på en solid kønsneutral almen uddannelse, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at drage omsorg for, at undervisningsmaterialer ikke indeholder kønsspecifikke karrieremodeller for dermed at sikre, at drenges og pigers interesser som udgangspunkt vækkes for alle karrieremuligheder; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at erhvervsuddannelse af høj kvalitet bygger på en solid kønsneutral almen uddannelse, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at drage omsorg for, at undervisningsmaterialer ikke indeholder kønsspecifikke karrieremodeller for dermed at sikre, at drenges og pigers interesser som udgangspunkt vækkes for alle karrieremuligheder;

| 25. | anerkender, at kønsstereotyper spiller en vigtig rolle i undervisningspraksis, og understreger derfor behovet for at udarbejde strategier, der skal sikre kønsneutral undervisning, hvilket f.eks. ville medvirke til at give kvinder og mænd lige adgang til erhvervsuddannelser og beskæftigelse; |
| --- | --- |

25.

anerkender, at kønsstereotyper spiller en vigtig rolle i undervisningspraksis, og understreger derfor behovet for at udarbejde strategier, der skal sikre kønsneutral undervisning, hvilket f.eks. ville medvirke til at give kvinder og mænd lige adgang til erhvervsuddannelser og beskæftigelse;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at skabe mulighed for at lette kombinationen af EUD, læring og familieliv i form af tilgængelig børnepasning og praktiske undervisningstider, der kan kombineres med børns skoletid. |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter til at skabe mulighed for at lette kombinationen af EUD, læring og familieliv i form af tilgængelig børnepasning og praktiske undervisningstider, der kan kombineres med børns skoletid.

| 27. | opfordrer til en formel dialog mellem alle aktører, navnlig uddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere, arbejdstagere og fagforeninger, for at sikre erhvervsuddannelser af høj kvalitet, som er gearet til at opfylde arbejdsmarkedets nuværende behov; |
| --- | --- |

27.

opfordrer til en formel dialog mellem alle aktører, navnlig uddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere, arbejdstagere og fagforeninger, for at sikre erhvervsuddannelser af høj kvalitet, som er gearet til at opfylde arbejdsmarkedets nuværende behov;

| 28. | anmoder om støtte til grænseoverskridende kontakter og kommunikationsplatforme mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere med henblik på udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

28.

anmoder om støtte til grænseoverskridende kontakter og kommunikationsplatforme mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere med henblik på udveksling af bedste praksis;

| 29. | opfordrer alle aktører på arbejdsmarkedet, herunder erhvervssektorerne, virksomhederne, fagforeningerne, ministerierne og de offentlige arbejdsformidlinger, til at indgå i en struktureret social dialog om, hvordan man bedre sikrer den erhvervsmæssige integration af unge og fremmer livslang læring og formel/uformel erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

29.

opfordrer alle aktører på arbejdsmarkedet, herunder erhvervssektorerne, virksomhederne, fagforeningerne, ministerierne og de offentlige arbejdsformidlinger, til at indgå i en struktureret social dialog om, hvordan man bedre sikrer den erhvervsmæssige integration af unge og fremmer livslang læring og formel/uformel erhvervsuddannelse.

| 30. | udtrykker tilfredshed med Europa 2020-strategiens mål om at styrke erhvervsuddannelsessystemerne og opfordrer medlemsstaterne til at geare disse systemer på en sådan måde, at de rettes mod bredt funderede kvalifikationer, deltagelse og arbejdsværdighed; |
| --- | --- |

30.

udtrykker tilfredshed med Europa 2020-strategiens mål om at styrke erhvervsuddannelsessystemerne og opfordrer medlemsstaterne til at geare disse systemer på en sådan måde, at de rettes mod bredt funderede kvalifikationer, deltagelse og arbejdsværdighed;

| 31. | anbefaler at fremme kreativiteten, innovationen og iværksætterånden på alle uddannelsesniveauer, herunder inden for erhvervsmæssig uddannelse, og anerkende de færdigheder, der kan opnås ved andre former for undervisning, herunder ved ikke-formel og uformel uddannelse; anbefaler endvidere at fremme projekter, der støtter overførsel af viden og færdigheder fra en generation til den næste; |
| --- | --- |

31.

anbefaler at fremme kreativiteten, innovationen og iværksætterånden på alle uddannelsesniveauer, herunder inden for erhvervsmæssig uddannelse, og anerkende de færdigheder, der kan opnås ved andre former for undervisning, herunder ved ikke-formel og uformel uddannelse; anbefaler endvidere at fremme projekter, der støtter overførsel af viden og færdigheder fra en generation til den næste;

| 32. | fastholder, at undervisning i iværksætteri bør udgøre en vigtig del af erhvervsuddannelserne med henblik på at gøre dem mere attraktive for alle studerende og fremme iværksætteri i overensstemmelse med Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

32.

fastholder, at undervisning i iværksætteri bør udgøre en vigtig del af erhvervsuddannelserne med henblik på at gøre dem mere attraktive for alle studerende og fremme iværksætteri i overensstemmelse med Europa 2020-strategien;

| 33. | minder om de i Europa 2020-strategien tidligere i år fastsatte mål, som understreger behovet for en højtkvalificeret og højtuddannet europæisk arbejdsstyrke med henblik på at opnå en stærk og bæredygtig vækst og nå de beskæftigelsesmæssige mål, der er fastsat i strategien; fremhæver den vigtige rolle, som en økonomisk overkommelig og tilgængelig erhvervsrettet uddannelse spiller i uddannelsesprocessen og opkvalificeringen af den europæiske arbejdsstyrke; |
| --- | --- |

33.

minder om de i Europa 2020-strategien tidligere i år fastsatte mål, som understreger behovet for en højtkvalificeret og højtuddannet europæisk arbejdsstyrke med henblik på at opnå en stærk og bæredygtig vækst og nå de beskæftigelsesmæssige mål, der er fastsat i strategien; fremhæver den vigtige rolle, som en økonomisk overkommelig og tilgængelig erhvervsrettet uddannelse spiller i uddannelsesprocessen og opkvalificeringen af den europæiske arbejdsstyrke;

| 34. | understreger betydningen af at styrke proceduren til behovsidentifikation på lokalt, nationalt og europæisk plan for at opnå det tættest mulige match mellem de udbudte kvalifikationer og arbejdsmarkedskravene; |
| --- | --- |

34.

understreger betydningen af at styrke proceduren til behovsidentifikation på lokalt, nationalt og europæisk plan for at opnå det tættest mulige match mellem de udbudte kvalifikationer og arbejdsmarkedskravene;

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til, at det fremtidige arbejdsliv bliver længere og mere varieret, og derfor formidle kvalifikationer, som er tilpasset dette arbejdsmarked; |
| --- | --- |

35.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til, at det fremtidige arbejdsliv bliver længere og mere varieret, og derfor formidle kvalifikationer, som er tilpasset dette arbejdsmarked;

| 36. | understreger behovet for, at de erhvervsfaglige uddannelser forsyner arbejdstagerne med de nødvendige kvalifikationer til at få adgang til de nye, bæredygtige jobs, som vil opstå i den fremtidige bæredygtige økonomi; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for, at de erhvervsfaglige uddannelser forsyner arbejdstagerne med de nødvendige kvalifikationer til at få adgang til de nye, bæredygtige jobs, som vil opstå i den fremtidige bæredygtige økonomi;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at overvåge indsatsen for at lette overgangen fra skole til arbejdsliv ved at udvikle integreret erhvervsvejledning og rådgivningsprogrammer; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at overvåge indsatsen for at lette overgangen fra skole til arbejdsliv ved at udvikle integreret erhvervsvejledning og rådgivningsprogrammer;

| 38. | bemærker, at det dobbelte system (praktisk og teoretisk uddannelse) har vist sig at være en succes i visse medlemsstater takket være virksomhedernes samarbejde og samspil i forbindelse med karriererelateret uddannelse; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at det dobbelte system (praktisk og teoretisk uddannelse) har vist sig at være en succes i visse medlemsstater takket være virksomhedernes samarbejde og samspil i forbindelse med karriererelateret uddannelse;

| 39. | opfordrer virksomhederne til at gøre øget brug af fælles uddannelsesordninger med henblik på bedre at kunne opfylde de særlige uddannelsesmål, der efterspørges på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

39.

opfordrer virksomhederne til at gøre øget brug af fælles uddannelsesordninger med henblik på bedre at kunne opfylde de særlige uddannelsesmål, der efterspørges på arbejdsmarkedet;

| 40. | opfordrer i lyset af omlægningen til en bæredygtig økonomi og en bæredygtig vækst medlemsstaterne til at styrke uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, idet det har potentiale til at blive et middel til at tackle de sociale konsekvenser af omstruktureringer i erhvervslivet for arbejdstagere ved at øge deres beskæftigelsesegnethed; |
| --- | --- |

40.

opfordrer i lyset af omlægningen til en bæredygtig økonomi og en bæredygtig vækst medlemsstaterne til at styrke uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, idet det har potentiale til at blive et middel til at tackle de sociale konsekvenser af omstruktureringer i erhvervslivet for arbejdstagere ved at øge deres beskæftigelsesegnethed;

| 41. | understreger betydningen af sociale og rummelige økonomiske modeller for denne nye virksomhedskultur og påpeger, at det er af afgørende betydning, at de institutioner, der udbyder erhvervsuddannelser, herunder videregående uddannelser, udstyrer deres studerende med et grundigt kendskab til alle former for iværksætteri, herunder inden for den sociale og rummelige økonomi, og til ansvarlige og etiske forvaltningsprincipper; |
| --- | --- |

41.

understreger betydningen af sociale og rummelige økonomiske modeller for denne nye virksomhedskultur og påpeger, at det er af afgørende betydning, at de institutioner, der udbyder erhvervsuddannelser, herunder videregående uddannelser, udstyrer deres studerende med et grundigt kendskab til alle former for iværksætteri, herunder inden for den sociale og rummelige økonomi, og til ansvarlige og etiske forvaltningsprincipper;

| 42. | understreger behovet for at opstille en liste over de områder, hvor EU har, eller kan få, en komparativ fordel på verdensplan, og for hvilke der bør udvikles yderligere uddannelsesstrategier; |
| --- | --- |

42.

understreger behovet for at opstille en liste over de områder, hvor EU har, eller kan få, en komparativ fordel på verdensplan, og for hvilke der bør udvikles yderligere uddannelsesstrategier;

Erhvervsuddannelse

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til det stigende behov for kvalificeret erhvervsuddannelse og gennem rådgivningscentre støtte arbejdstagerne med planlægge en passende erhvervsuddannelse; opfordrer arbejdsgiverne til at tilbyde alle arbejdstagere videreuddannelse; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til det stigende behov for kvalificeret erhvervsuddannelse og gennem rådgivningscentre støtte arbejdstagerne med planlægge en passende erhvervsuddannelse; opfordrer arbejdsgiverne til at tilbyde alle arbejdstagere videreuddannelse;

| 44. | anbefaler, at arbejdsgivere tilskyndes til at opmuntre deres medarbejdere til at deltage i erhvervsuddannelsesprogrammer; |
| --- | --- |

44.

anbefaler, at arbejdsgivere tilskyndes til at opmuntre deres medarbejdere til at deltage i erhvervsuddannelsesprogrammer;

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle incitamenter for arbejdsgiverne til at gøre det lettere at udbyde omkostningseffektiv og fleksibel uddannelse i mikrovirksomheder og små virksomheder, som er tilpasset kvindernes behov; opfordrer indtrængende Kommissionen og alle medlemsstaterne til at gøre en ihærdig indsats for at bekæmpe lønforskelle mellem mænd og kvinder med henblik på at fjerne den aktuelle kønsbaserede lønforskel på 18 % senest i 2020; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle incitamenter for arbejdsgiverne til at gøre det lettere at udbyde omkostningseffektiv og fleksibel uddannelse i mikrovirksomheder og små virksomheder, som er tilpasset kvindernes behov; opfordrer indtrængende Kommissionen og alle medlemsstaterne til at gøre en ihærdig indsats for at bekæmpe lønforskelle mellem mænd og kvinder med henblik på at fjerne den aktuelle kønsbaserede lønforskel på 18 % senest i 2020;

| 46. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til gennem de relevante universitetsuddannelser at fremme modeller for forvaltning og udnyttelse af menneskelige ressourcer baseret på anerkendelse af uddannelse og erhvervsuddannelse inden for rammerne af livslang læring som en merværdi og en konkurrencedygtig fordel for virksomhederne; |
| --- | --- |

46.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til gennem de relevante universitetsuddannelser at fremme modeller for forvaltning og udnyttelse af menneskelige ressourcer baseret på anerkendelse af uddannelse og erhvervsuddannelse inden for rammerne af livslang læring som en merværdi og en konkurrencedygtig fordel for virksomhederne;

| 47. | anbefaler, at erhvervsuddannelsescentres selvstændighed styrkes med hensyn til planlægning, finansiering, forvaltning og evaluering af aktiviteter, og at der indføres mere dynamiske former for samarbejde mellem erhvervsuddannelsescentrene og erhvervslivet; |
| --- | --- |

47.

anbefaler, at erhvervsuddannelsescentres selvstændighed styrkes med hensyn til planlægning, finansiering, forvaltning og evaluering af aktiviteter, og at der indføres mere dynamiske former for samarbejde mellem erhvervsuddannelsescentrene og erhvervslivet;

| 48. | minder om, at investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende for en bedre fremtid for europæerne; er af den opfattelse, at nøglekompetencer og nye færdigheder, og navnlig dem, der er nødvendige for job i strategiske vækstsektorer, giver folk nye muligheder og derudover lægger grunden til en langsigtet bæredygtig økonomisk og social udvikling; mener, at det i denne forbindelse er vigtigt, at medlemsstaterne og alle involverede parter sikrer, at arbejdstagerne opnår de grundlæggende kvalifikationer, som de har behov for; |
| --- | --- |

48.

minder om, at investeringer i uddannelse og erhvervsuddannelse er afgørende for en bedre fremtid for europæerne; er af den opfattelse, at nøglekompetencer og nye færdigheder, og navnlig dem, der er nødvendige for job i strategiske vækstsektorer, giver folk nye muligheder og derudover lægger grunden til en langsigtet bæredygtig økonomisk og social udvikling; mener, at det i denne forbindelse er vigtigt, at medlemsstaterne og alle involverede parter sikrer, at arbejdstagerne opnår de grundlæggende kvalifikationer, som de har behov for;

| 49. | opfordrer Kommissionen til at udvikle instrumenter til evalueringsordninger for livslang læring for at opmuntre støtte arbejdstagere til systematisk og på eget initiativ samt under særlig hensyntagen til de mennesker, som skal kombinere familie- og arbejdsliv, at deltage i livslang læring og erhvervsfaglig uddannelse, og med regelmæssige mellemrum kontrollere, hvilke kvalifikationer der er nødvendige for en fortsat vellykket deltagelse på arbejdsmarkedet, kvalifikationsforbedring og sikring af jobmobilitet; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Kommissionen til at udvikle instrumenter til evalueringsordninger for livslang læring for at opmuntre støtte arbejdstagere til systematisk og på eget initiativ samt under særlig hensyntagen til de mennesker, som skal kombinere familie- og arbejdsliv, at deltage i livslang læring og erhvervsfaglig uddannelse, og med regelmæssige mellemrum kontrollere, hvilke kvalifikationer der er nødvendige for en fortsat vellykket deltagelse på arbejdsmarkedet, kvalifikationsforbedring og sikring af jobmobilitet;

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at give kvinder i landområder mulighed for at kombinere familieliv og karriere at tilbyde yderligere uddannelse i computerteknologi og således give kvindelige ansatte mulighed for at arbejde hjemmefra; |
| --- | --- |

50.

opfordrer medlemsstaterne til med henblik på at give kvinder i landområder mulighed for at kombinere familieliv og karriere at tilbyde yderligere uddannelse i computerteknologi og således give kvindelige ansatte mulighed for at arbejde hjemmefra;

| 51. | opfordrer indtrængende regeringerne til at fremme fleksibilitet i erhvervsuddannelserne, så de kan opfylde organisationers og virksomheders særlige behov, og så det bliver muligt at få udbytte af al gennemført uddannelse, at forene uddannelse med privatliv og anden erhvervsmæssig virksomhed og at fremme mobilitet i Europa, med særlig vægt på at lette adgangen til erhvervsuddannelserne for organisationer, der er i fare for marginalisering, og forlænge deres uddannelse. |
| --- | --- |

51.

opfordrer indtrængende regeringerne til at fremme fleksibilitet i erhvervsuddannelserne, så de kan opfylde organisationers og virksomheders særlige behov, og så det bliver muligt at få udbytte af al gennemført uddannelse, at forene uddannelse med privatliv og anden erhvervsmæssig virksomhed og at fremme mobilitet i Europa, med særlig vægt på at lette adgangen til erhvervsuddannelserne for organisationer, der er i fare for marginalisering, og forlænge deres uddannelse.

| 52. | påpeger, at livslang læring er af afgørende betydning for at forebygge arbejdsløshed og tage hensyn til diverse arbejdsforløb; mener, at arbejdstagere med henblik herpå i højere grad skal gøres opmærksomme på behovet for løbende efteruddannelse; |
| --- | --- |

52.

påpeger, at livslang læring er af afgørende betydning for at forebygge arbejdsløshed og tage hensyn til diverse arbejdsforløb; mener, at arbejdstagere med henblik herpå i højere grad skal gøres opmærksomme på behovet for løbende efteruddannelse;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en undersøgelse af konsekvenserne af at deltage i uddannelse og erhvervsuddannelse både for så vidt angår arbejdstagernes produktivitet, virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdskvaliteten; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en undersøgelse af konsekvenserne af at deltage i uddannelse og erhvervsuddannelse både for så vidt angår arbejdstagernes produktivitet, virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdskvaliteten;

| 54. | understreger vigtigheden af en lettilgængelig, fleksibel og individuel erhvervsuddannelse for mennesker på forskellige livsstadier, som letter og forbedrer den erhvervsmæssige deltagelse på arbejdsmarkedet; mener, at erhvervsuddannelse og uddannelse bør være til rådighed, tilgængelig og økonomisk overkommelig for mennesker på forskellige livsstadier uanset deres status på arbejdsmarkedet eller deres indkomst med henblik på ikke blot at fremme livslang læring, men også bidrage til at udvikle eksisterende erhverv og skabe nye professioner, som er baseret på samfundets faktiske behov; mener endvidere, at det bør anses for et vigtigt instrument til forlængelse af den enkeltes arbejdsliv; |
| --- | --- |

54.

understreger vigtigheden af en lettilgængelig, fleksibel og individuel erhvervsuddannelse for mennesker på forskellige livsstadier, som letter og forbedrer den erhvervsmæssige deltagelse på arbejdsmarkedet; mener, at erhvervsuddannelse og uddannelse bør være til rådighed, tilgængelig og økonomisk overkommelig for mennesker på forskellige livsstadier uanset deres status på arbejdsmarkedet eller deres indkomst med henblik på ikke blot at fremme livslang læring, men også bidrage til at udvikle eksisterende erhverv og skabe nye professioner, som er baseret på samfundets faktiske behov; mener endvidere, at det bør anses for et vigtigt instrument til forlængelse af den enkeltes arbejdsliv;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre kvinder en bred, fleksibel og overkommelig adgang til erhvervsuddannelse af høj kvalitet sammen med en livslang specifik vejledning og karriererådgivning om kvalifikationer inden for alle typer beskæftigelse, der tager sigte på kvinder med forskellig baggrund, med henblik på effektivt at integrere dem i jobs af høj kvalitet med anstændige lønninger og tackle deres flerdimensionelle uddannelsesbehov som f.eks.:






  — | skræddersyet erhvervsuddannelse med henblik på at støtte karriereudvikling |
| --- | --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne til at sikre kvinder en bred, fleksibel og overkommelig adgang til erhvervsuddannelse af høj kvalitet sammen med en livslang specifik vejledning og karriererådgivning om kvalifikationer inden for alle typer beskæftigelse, der tager sigte på kvinder med forskellig baggrund, med henblik på effektivt at integrere dem i jobs af høj kvalitet med anstændige lønninger og tackle deres flerdimensionelle uddannelsesbehov som f.eks.:

—

skræddersyet erhvervsuddannelse med henblik på at støtte karriereudvikling

| — | tilgængelige overgangsmuligheder fra uformel til formel læring |
| --- | --- |

—

tilgængelige overgangsmuligheder fra uformel til formel læring

| — | åbenhed over for forskellige læringsmetoder |
| --- | --- |

—

åbenhed over for forskellige læringsmetoder

| — | adgang til rollemodeller og mentorer |
| --- | --- |

—

adgang til rollemodeller og mentorer

| — | udvikling af programmer tilpasset fleksible arbejdsordninger og deltidskontrakter |
| --- | --- |

—

udvikling af programmer tilpasset fleksible arbejdsordninger og deltidskontrakter

| — | skræddersyede online-læringsmuligheder; |
| --- | --- |

—

skræddersyede online-læringsmuligheder;

| 56. | understreger, at den europæiske befolknings stigende gennemsnitsalder øger betydningen af programmer for livslang læring og uddannelse og gør det nødvendigt at støtte disse programmer; |
| --- | --- |

56.

understreger, at den europæiske befolknings stigende gennemsnitsalder øger betydningen af programmer for livslang læring og uddannelse og gør det nødvendigt at støtte disse programmer;

| 57. | understreger behovet for at styrke indsatsen, både på europæisk og nationalt plan, for at øge SMV'ers deltagelse i erhvervsuddannelse og livslang læring samt øge deltagelsen af lavtuddannede arbejdstagere, hvis registreret deltagelse er særligt lav; |
| --- | --- |

57.

understreger behovet for at styrke indsatsen, både på europæisk og nationalt plan, for at øge SMV'ers deltagelse i erhvervsuddannelse og livslang læring samt øge deltagelsen af lavtuddannede arbejdstagere, hvis registreret deltagelse er særligt lav;

| 58. | understreger, at det som led i bestræbelserne på at nå målet om at kombinere fleksibilitet med sikkerhed, er bydende nødvendigt effektivt at øge deltagelsen af arbejdstagere, der er involveret i fleksible former for beskæftigelse inden for erhvervsuddannelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til at iværksætte de relevante initiativer; |
| --- | --- |

58.

understreger, at det som led i bestræbelserne på at nå målet om at kombinere fleksibilitet med sikkerhed, er bydende nødvendigt effektivt at øge deltagelsen af arbejdstagere, der er involveret i fleksible former for beskæftigelse inden for erhvervsuddannelse; opfordrer derfor medlemsstaterne til at iværksætte de relevante initiativer;

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af erhvervsuddannelse og livslang læring at sætte større fokus på online-indlæringsprogrammer for at gøre det muligt at kombinere familieliv med arbejdsliv; |
| --- | --- |

59.

opfordrer medlemsstaterne til inden for rammerne af erhvervsuddannelse og livslang læring at sætte større fokus på online-indlæringsprogrammer for at gøre det muligt at kombinere familieliv med arbejdsliv;

| 60. | understreger den rolle, som de lokale regeringer, iværksætterpartnerskaber og uddannelsesinstitutioner har med hensyn til at udforme erhvervsuddannelserne på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med arbejdsmarkedets faktiske behov; |
| --- | --- |

60.

understreger den rolle, som de lokale regeringer, iværksætterpartnerskaber og uddannelsesinstitutioner har med hensyn til at udforme erhvervsuddannelserne på en sådan måde, at de er i overensstemmelse med arbejdsmarkedets faktiske behov;

| 61. | er af den opfattelse, at de regionale og lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at samarbejde med erhvervsuddannelsescentre og erhvervslivet og i forbindelse med at bistå udbyderne af erhvervsrettede uddannelser i at udvikle et gunstigt miljø, der fremmer muligheden for, at de studerende på de erhvervsrettede uddannelser får en vellykket debut på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

61.

er af den opfattelse, at de regionale og lokale myndigheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at samarbejde med erhvervsuddannelsescentre og erhvervslivet og i forbindelse med at bistå udbyderne af erhvervsrettede uddannelser i at udvikle et gunstigt miljø, der fremmer muligheden for, at de studerende på de erhvervsrettede uddannelser får en vellykket debut på arbejdsmarkedet;

| 62. | opfordrer til, at der indgås lærlingekontrakter, som yder lærlingen beskyttelse samtidig med, at der giver en vis fleksibilitet til denne samt vedtages fleksible foranstaltninger for anvendelsen af kontrakterne, med henblik på at tillade opsigelse af kontrakten, såfremt den pågældende viser sig uegnet til sit arbejde eller har begået en alvorlig forseelse; |
| --- | --- |

62.

opfordrer til, at der indgås lærlingekontrakter, som yder lærlingen beskyttelse samtidig med, at der giver en vis fleksibilitet til denne samt vedtages fleksible foranstaltninger for anvendelsen af kontrakterne, med henblik på at tillade opsigelse af kontrakten, såfremt den pågældende viser sig uegnet til sit arbejde eller har begået en alvorlig forseelse;

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til, således som der er lagt op til i Europa 2020-strategiens mål og flagskibsinitiativer, at forbedre sammenhængen mellem erhvervsuddannelserne og arbejdsmarkedets behov, f.eks. ved at forbedre tilbuddene om akademisk vejledning og erhvervsvejledning, tilskynde til praktikophold og lærlingekontrakter for kvinder og ligeledes skabe nye muligheder for uddannelse, herunder inden for de videnskabelige, matematiske og teknologiske områder, med henblik på at øge kvinders beskæftigelsesegnethed i tekniske og videnskabelige sektorer, utraditionelle jobs og erhvervssektorer med lavt CO2-udslip samt højteknologiske sektorer for dermed at skabe faste jobs med anstændige lønninger; |
| --- | --- |

63.

opfordrer medlemsstaterne til, således som der er lagt op til i Europa 2020-strategiens mål og flagskibsinitiativer, at forbedre sammenhængen mellem erhvervsuddannelserne og arbejdsmarkedets behov, f.eks. ved at forbedre tilbuddene om akademisk vejledning og erhvervsvejledning, tilskynde til praktikophold og lærlingekontrakter for kvinder og ligeledes skabe nye muligheder for uddannelse, herunder inden for de videnskabelige, matematiske og teknologiske områder, med henblik på at øge kvinders beskæftigelsesegnethed i tekniske og videnskabelige sektorer, utraditionelle jobs og erhvervssektorer med lavt CO2-udslip samt højteknologiske sektorer for dermed at skabe faste jobs med anstændige lønninger;

| 64. | mener, at de eksisterende europæiske erhvervsuddannelsesprogrammer er effektive og bør støttes yderligere i fremtiden; |
| --- | --- |

64.

mener, at de eksisterende europæiske erhvervsuddannelsesprogrammer er effektive og bør støttes yderligere i fremtiden;

Kvalitet og effektivitet inden for erhvervsuddannelse

| 65. | anmoder medlemsstaterne om at skabe bedre muligheder for undervisere og lægge grunden til et styrket indlæringssamarbejde, navnlig på regionalt og lokalt plan, med henblik på at sikre effektiviteten af erhvervsuddannelserne og undervisningssystemerne samt en effektiv og vellykket vidensoverførsel; |
| --- | --- |

65.

anmoder medlemsstaterne om at skabe bedre muligheder for undervisere og lægge grunden til et styrket indlæringssamarbejde, navnlig på regionalt og lokalt plan, med henblik på at sikre effektiviteten af erhvervsuddannelserne og undervisningssystemerne samt en effektiv og vellykket vidensoverførsel;

| 66. | understreger, at højt kvalificeret og højtuddannet arbejdskraft udgør en af drivkræfterne bag innovation og medfører en betydelig konkurrencefordel for EU; fremhæver, at erhvervsuddannelse af høj kvalitet bidrager stærkt til en bæredygtig udvikling og til skabelsen af et velfungerende indre marked, og at der er grund til konstant at tilpasse uddannelserne til behovene og udviklingen på det europæiske arbejdsmarked gennem en bred dialog mellem alle interesseparterne; |
| --- | --- |

66.

understreger, at højt kvalificeret og højtuddannet arbejdskraft udgør en af drivkræfterne bag innovation og medfører en betydelig konkurrencefordel for EU; fremhæver, at erhvervsuddannelse af høj kvalitet bidrager stærkt til en bæredygtig udvikling og til skabelsen af et velfungerende indre marked, og at der er grund til konstant at tilpasse uddannelserne til behovene og udviklingen på det europæiske arbejdsmarked gennem en bred dialog mellem alle interesseparterne;

| 67. | påpeger, at kreativitet og ikt i den nye digitale økonomi udvikler en ny virksomhedskultur, der kan lette samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne med henblik på at højne kvaliteten af erhvervsrettet uddannelse, og at det derfor er på tide at sætte erhvervsrettet uddannelse øverst på dagsordenen, navnlig med henblik på at tage udfordringerne i Europa 2020-strategien op, som f.eks. EU's hovedmålsætning om, at mindst 40 % af befolkningen på mellem 30 og 34 år skal have afsluttet en videregående eller tilsvarende uddannelse; |
| --- | --- |

67.

påpeger, at kreativitet og ikt i den nye digitale økonomi udvikler en ny virksomhedskultur, der kan lette samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne med henblik på at højne kvaliteten af erhvervsrettet uddannelse, og at det derfor er på tide at sætte erhvervsrettet uddannelse øverst på dagsordenen, navnlig med henblik på at tage udfordringerne i Europa 2020-strategien op, som f.eks. EU's hovedmålsætning om, at mindst 40 % af befolkningen på mellem 30 og 34 år skal have afsluttet en videregående eller tilsvarende uddannelse;

| 68. | opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre kvalitetssikringssystemer på nationalt plan og udvikle en kompetenceramme for lærere og undervisere; |
| --- | --- |

68.

opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre kvalitetssikringssystemer på nationalt plan og udvikle en kompetenceramme for lærere og undervisere;

| 69. | opfordrer Kommissionen til at give oplysninger om de forventede ændringer på arbejdsmarkederne i EU og medlemsstaterne til at indarbejde denne information i deres uddannelsesmæssige strategier og programmer; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Kommissionen til at give oplysninger om de forventede ændringer på arbejdsmarkederne i EU og medlemsstaterne til at indarbejde denne information i deres uddannelsesmæssige strategier og programmer;

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme synergier på lokalt plan mellem arbejdsmarkedets parter, lokale faglige foreninger, universiteter og skolemæssige ledelsesorganer samt uddannelsesenheder med henblik på gennem videnskabelige undersøgelser og systematiske konsultationer at udarbejde en plan på mellemlang sigt for de fremtidige kvalifikationskrav og beregne antallet af nødvendige elever per område, hvilket vil øge effektiviteten af erhvervsuddannelse ved at medføre en direkte og holdbar overgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

70.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme synergier på lokalt plan mellem arbejdsmarkedets parter, lokale faglige foreninger, universiteter og skolemæssige ledelsesorganer samt uddannelsesenheder med henblik på gennem videnskabelige undersøgelser og systematiske konsultationer at udarbejde en plan på mellemlang sigt for de fremtidige kvalifikationskrav og beregne antallet af nødvendige elever per område, hvilket vil øge effektiviteten af erhvervsuddannelse ved at medføre en direkte og holdbar overgang til arbejdsmarkedet;

| 71. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og regelmæssigt opdatere en oversigt, der giver et billede af uddannelseskvalifikationer og -efterspørgsel for hver region; |
| --- | --- |

71.

opfordrer Kommissionen til at udvikle og regelmæssigt opdatere en oversigt, der giver et billede af uddannelseskvalifikationer og -efterspørgsel for hver region;

| 72. | understreger fokusset på nøglekompetencer inden for erhvervsmæssig uddannelse, herunder iværksætterånd, som skal fremmes fra begyndelsen af et barns uddannelse; mener, at denne proces skal videreføres sideløbende med arbejdsbaseret læring; |
| --- | --- |

72.

understreger fokusset på nøglekompetencer inden for erhvervsmæssig uddannelse, herunder iværksætterånd, som skal fremmes fra begyndelsen af et barns uddannelse; mener, at denne proces skal videreføres sideløbende med arbejdsbaseret læring;

| 73. | opfordrer til støtte på nationalt og europæisk plan ved at skabe et fælles grundlag for erhvervsuddannelsesforanstaltninger med henblik på at bidrage til målene om effektivitet, arbejdskraftsmobilitet og jobskabelse inden for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

73.

opfordrer til støtte på nationalt og europæisk plan ved at skabe et fælles grundlag for erhvervsuddannelsesforanstaltninger med henblik på at bidrage til målene om effektivitet, arbejdskraftsmobilitet og jobskabelse inden for Den Europæiske Union;

| 74. | opfordrer medlemsstaterne til aktivt at inddrage private højere læreanstalter såvel som offentlige læreanstalter, såsom universiteter, i opgraderingen og udvidelsen af erhvervsfærdigheder, navnlig inden for MINT-erhvervene (matematik, informationsvidenskab, naturvidenskab og teknologi); |
| --- | --- |

74.

opfordrer medlemsstaterne til aktivt at inddrage private højere læreanstalter såvel som offentlige læreanstalter, såsom universiteter, i opgraderingen og udvidelsen af erhvervsfærdigheder, navnlig inden for MINT-erhvervene (matematik, informationsvidenskab, naturvidenskab og teknologi);

| 75. | opfordrer til et specifikt EU-initiativ, der skal tiltrække piger til MINT-erhvervene og bekæmpe de stereotyper, som stadig dominerer disse erhverv; understreger, at medier og uddannelse spiller en altafgørende rolle for bekæmpelsen af sådanne stereotyper; |
| --- | --- |

75.

opfordrer til et specifikt EU-initiativ, der skal tiltrække piger til MINT-erhvervene og bekæmpe de stereotyper, som stadig dominerer disse erhverv; understreger, at medier og uddannelse spiller en altafgørende rolle for bekæmpelsen af sådanne stereotyper;

| 76. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme fuld gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af EU's lovgivning ved at støtte undervisningsprogrammer, der har til formå at sikre, at aktørerne bedre forstår den gældende lovgivning og deres tilsvarende rettigheder og pligter; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme fuld gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af EU's lovgivning ved at støtte undervisningsprogrammer, der har til formå at sikre, at aktørerne bedre forstår den gældende lovgivning og deres tilsvarende rettigheder og pligter;

| 77. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte innovative aktiviteter og doktorale og postdoktorale programmer, der vil understøtte konkurrenceevnen og den bæredygtige økonomiske vækst; |
| --- | --- |

77.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte innovative aktiviteter og doktorale og postdoktorale programmer, der vil understøtte konkurrenceevnen og den bæredygtige økonomiske vækst;

Tilbud til særlige grupper

| 78. | opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med erhvervsuddannelse at tage hensyn til de individuelle behov hos lavtuddannede, studerende med indvandrerbaggrund, personer, der tilhører en etnisk minoritet, sårbare kvinder, arbejdsløse, handicappede personer og enlige mødre; anbefaler samtidig, at der tages særligt hensyn til romamindretallet, da skolegang og integration på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle i forbindelse med at fremme den sociale integration af romaer; |
| --- | --- |

78.

opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med erhvervsuddannelse at tage hensyn til de individuelle behov hos lavtuddannede, studerende med indvandrerbaggrund, personer, der tilhører en etnisk minoritet, sårbare kvinder, arbejdsløse, handicappede personer og enlige mødre; anbefaler samtidig, at der tages særligt hensyn til romamindretallet, da skolegang og integration på arbejdspladsen spiller en vigtig rolle i forbindelse med at fremme den sociale integration af romaer;

| 79. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere overgangsmuligheder for unge uden eller med lav uddannelse med henblik på at gøre det muligt for dem at komme ind på arbejdsmarkedet, hvorved det ligeledes burde være muligt at fortsætte med at fremme og anerkende delkvalifikationer; opfordrer i betragtning af situationens alvor til, at der udarbejdes en omfattende strategi til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt kvinder, som samtidig støtter medlemsstaterne i opbygningen af lokale netværk mellem skoler, virksomheder, ungdomsforsorg og unge mennesker; |
| --- | --- |

79.

opfordrer medlemsstaterne til at etablere overgangsmuligheder for unge uden eller med lav uddannelse med henblik på at gøre det muligt for dem at komme ind på arbejdsmarkedet, hvorved det ligeledes burde være muligt at fortsætte med at fremme og anerkende delkvalifikationer; opfordrer i betragtning af situationens alvor til, at der udarbejdes en omfattende strategi til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt kvinder, som samtidig støtter medlemsstaterne i opbygningen af lokale netværk mellem skoler, virksomheder, ungdomsforsorg og unge mennesker;

| 80. | påpeger de hindringer for at blive integreret, som tredjelandsstatsborgere støder på, når deres kvalifikationer ikke bliver anerkendt; opfordrer Kommissionen til at vurdere indvirkningen af den europæiske referenceramme for kvalifikationer på anerkendelsen af tredjelandsstatsborgeres kvalifikationer; |
| --- | --- |

80.

påpeger de hindringer for at blive integreret, som tredjelandsstatsborgere støder på, når deres kvalifikationer ikke bliver anerkendt; opfordrer Kommissionen til at vurdere indvirkningen af den europæiske referenceramme for kvalifikationer på anerkendelsen af tredjelandsstatsborgeres kvalifikationer;

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at vedtage initiativer til effektivt at bistå ældre arbejdstagere i forbindelse med livslang læring og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

81.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at vedtage initiativer til effektivt at bistå ældre arbejdstagere i forbindelse med livslang læring og erhvervsuddannelse;

| 82. | ser muligheden for mobilitet som en vigtig del af erhvervsuddannelserne og anbefaler derfor en opgradering af Leonardo da Vinci-programmet; |
| --- | --- |

82.

ser muligheden for mobilitet som en vigtig del af erhvervsuddannelserne og anbefaler derfor en opgradering af Leonardo da Vinci-programmet;

Fleksibilitet og mobilitet

| 83. | hilser ideen om at gøre mobilitet over grænserne til en valgfri del af erhvervsuddannelsesmetoderne og udvikle potentialet for et grænseoverskridende arbejdsmarked for de involverede, lige som det er tilfældet med Leonardo da Vinci-programmet; opfordrer indtrængende aktørerne til at øge bevidstheden om Leonardo da Vinci-programmet og andre relevante programmer; kræver derfor yderligere fremme af mobiliteten for at gøre det lettere for unge at opnå erfaring i udlandet; |
| --- | --- |

83.

hilser ideen om at gøre mobilitet over grænserne til en valgfri del af erhvervsuddannelsesmetoderne og udvikle potentialet for et grænseoverskridende arbejdsmarked for de involverede, lige som det er tilfældet med Leonardo da Vinci-programmet; opfordrer indtrængende aktørerne til at øge bevidstheden om Leonardo da Vinci-programmet og andre relevante programmer; kræver derfor yderligere fremme af mobiliteten for at gøre det lettere for unge at opnå erfaring i udlandet;

| 84. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet til at støtte og udvide de europæiske programmer til fremme af lærlinges mobilitet, især Leonardo da Vinci-programmet, med henblik på at fremme en større mobilitet blandt lærlingene i det indre marked; |
| --- | --- |

84.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og Europa-Parlamentet til at støtte og udvide de europæiske programmer til fremme af lærlinges mobilitet, især Leonardo da Vinci-programmet, med henblik på at fremme en større mobilitet blandt lærlingene i det indre marked;

| 85. | er af den opfattelse, at erhvervsuddannelse bør skabe betingelser for mobilitet på arbejdsmarkedet både i løbet af de første studieår og i forbindelse med livslang læring; |
| --- | --- |

85.

er af den opfattelse, at erhvervsuddannelse bør skabe betingelser for mobilitet på arbejdsmarkedet både i løbet af de første studieår og i forbindelse med livslang læring;

| 86. | mener, at mobilitet på tværs af grænser inden for erhvervsuddannelse er lige så vigtig som mobilitet inden for almen uddannelse, og mener, at man i højere grad bør bestræbe sig på at udvikle denne form for mobilitet; |
| --- | --- |

86.

mener, at mobilitet på tværs af grænser inden for erhvervsuddannelse er lige så vigtig som mobilitet inden for almen uddannelse, og mener, at man i højere grad bør bestræbe sig på at udvikle denne form for mobilitet;

| 87. | mener, at der bør lægges vægt på en højere grad af samarbejde mellem medlemsstaternes forskellige uddannelsessystemer, så der bygges bro over disse forskelle, og på gensidig anerkendelse af certifikater og eksamensbeviser medlemsstaterne imellem for at højne samarbejdet på tværs af grænserne og støtte mobiliteten; |
| --- | --- |

87.

mener, at der bør lægges vægt på en højere grad af samarbejde mellem medlemsstaternes forskellige uddannelsessystemer, så der bygges bro over disse forskelle, og på gensidig anerkendelse af certifikater og eksamensbeviser medlemsstaterne imellem for at højne samarbejdet på tværs af grænserne og støtte mobiliteten;

| 88. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre det lettere at anerkende ikke-formel og uformel uddannelse og opfordrer til udveksling af arbejdserfaring for at få mest muligt ud af arbejdskraftens mobilitet og vidensdeling samt skabe større spillerum for individuelle læringsforløb; |
| --- | --- |

88.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre det lettere at anerkende ikke-formel og uformel uddannelse og opfordrer til udveksling af arbejdserfaring for at få mest muligt ud af arbejdskraftens mobilitet og vidensdeling samt skabe større spillerum for individuelle læringsforløb;

| 89. | bemærker, at det er yderst vigtigt at fremme mobilitet på arbejdsmarkedet i EU’s indre marked; glæder sig over og støtter til fulde Kommissionens forslag om at revidere den nuværende ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; mener, at en meningsfuld vurdering af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer i dets nuværende form bør indgå i Kommissionens evaluering af direktivet; er af den opfattelse, at medlemsstaternes gensidige anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fortsat bør være en topprioritet for Kommissionen; |
| --- | --- |

89.

bemærker, at det er yderst vigtigt at fremme mobilitet på arbejdsmarkedet i EU’s indre marked; glæder sig over og støtter til fulde Kommissionens forslag om at revidere den nuværende ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; mener, at en meningsfuld vurdering af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer i dets nuværende form bør indgå i Kommissionens evaluering af direktivet; er af den opfattelse, at medlemsstaternes gensidige anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fortsat bør være en topprioritet for Kommissionen;

| 90. | mener, at etablering en ny sprogindlæringsstrategi med henblik på at fremme det generelle kendskab til særlige kompetenceområder vil lette læreres og elevers mobilitet; understreger endvidere, at en garanti for en let overgang fra erhvervsuddannelse til videregående uddannelse vil gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive; |
| --- | --- |

90.

mener, at etablering en ny sprogindlæringsstrategi med henblik på at fremme det generelle kendskab til særlige kompetenceområder vil lette læreres og elevers mobilitet; understreger endvidere, at en garanti for en let overgang fra erhvervsuddannelse til videregående uddannelse vil gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive;

| 91. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at forbedre og overvåge systemer til certificering af faglige kvalifikationer inden for rammerne af livslang læring og faglig uddannelse; |
| --- | --- |

91.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at forbedre og overvåge systemer til certificering af faglige kvalifikationer inden for rammerne af livslang læring og faglig uddannelse;

| 92. | hilser Kommissionens forslag om at opbygge uddannelsesudbuddet i moduler velkommen; opfordrer imidlertid til, at den integrerede karakter af en bred faglig kvalifikation bevares som en absolut prioritet, og at modulerne defineres klart og der skabes sammenlignelighed; |
| --- | --- |

92.

hilser Kommissionens forslag om at opbygge uddannelsesudbuddet i moduler velkommen; opfordrer imidlertid til, at den integrerede karakter af en bred faglig kvalifikation bevares som en absolut prioritet, og at modulerne defineres klart og der skabes sammenlignelighed;

| 93. | fremhæver læreres og underviseres rolle, når det handler om at fremme kønsperspektivet inden for EUD, og opfordrer til at udvikle mobilitetsprogrammer, såsom Leonardo da Vinci-programmet og programmet for lærlinge, med specifikke foranstaltninger rettet mod kvinder med henblik på at lette en livslang erhvervelse af kompetencer, som er relevante for integration eller reintegration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

93.

fremhæver læreres og underviseres rolle, når det handler om at fremme kønsperspektivet inden for EUD, og opfordrer til at udvikle mobilitetsprogrammer, såsom Leonardo da Vinci-programmet og programmet for lærlinge, med specifikke foranstaltninger rettet mod kvinder med henblik på at lette en livslang erhvervelse af kompetencer, som er relevante for integration eller reintegration på arbejdsmarkedet;

| 94. | er overbevist om, at de partnerskaber, som er opstået inden for rammerne af Europa 2020-strategien mellem erhvervsuddannelsesaktørerne, er en forudsætning for effektivitet og arbejdsmarkedsrelevans, og at de bør gennemføres i form af langsigtede kvalifikationsråd, som er gearet til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

94.

er overbevist om, at de partnerskaber, som er opstået inden for rammerne af Europa 2020-strategien mellem erhvervsuddannelsesaktørerne, er en forudsætning for effektivitet og arbejdsmarkedsrelevans, og at de bør gennemføres i form af langsigtede kvalifikationsråd, som er gearet til arbejdsmarkedet;

| 95. | opfordrer medlemsstaterne til at lægge vægt på erhvervelse af sprogkundskaber inden for erhvervsuddannelserne med fokus på små og mellemstore virksomheder og dermed skabe forudsætningerne for at øge deres konkurrenceevne som en del af det indre marked; |
| --- | --- |

95.

opfordrer medlemsstaterne til at lægge vægt på erhvervelse af sprogkundskaber inden for erhvervsuddannelserne med fokus på små og mellemstore virksomheder og dermed skabe forudsætningerne for at øge deres konkurrenceevne som en del af det indre marked;

| 96. | understreger, at det er meget vigtigt at erhverve sig og forbedre sproglige kompetencer for herigennem at fremme selvtillid, tilpasningsevne og interkulturelle kompetencer; |
| --- | --- |

96.

understreger, at det er meget vigtigt at erhverve sig og forbedre sproglige kompetencer for herigennem at fremme selvtillid, tilpasningsevne og interkulturelle kompetencer;

| 97. | understreger, at det at give unge mennesker mulighed for at gennemføre et uddannelses- eller praktikforløb i udlandet er væsentlig for deres erhvervelse af nye færdigheder, herunder sprogkundskaber, og således øger deres muligheder for integration på arbejdsmarkedet; glæder sig derfor over Kommissionens intentioner om at udforme et Unge på vej-kort, der vil hjælpe alle unge med at flytte til en anden medlemsstat for at studere, og om at oprette mobilitetslån til europæiske studerende for at give flere unge europæere, især de dårligst stillede af dem, mulighed for at gennemføre et studie-, uddannelses- eller praktikforløb i et andet land; |
| --- | --- |

97.

understreger, at det at give unge mennesker mulighed for at gennemføre et uddannelses- eller praktikforløb i udlandet er væsentlig for deres erhvervelse af nye færdigheder, herunder sprogkundskaber, og således øger deres muligheder for integration på arbejdsmarkedet; glæder sig derfor over Kommissionens intentioner om at udforme et Unge på vej-kort, der vil hjælpe alle unge med at flytte til en anden medlemsstat for at studere, og om at oprette mobilitetslån til europæiske studerende for at give flere unge europæere, især de dårligst stillede af dem, mulighed for at gennemføre et studie-, uddannelses- eller praktikforløb i et andet land;

Europæisk og internationalt samarbejde inden for erhvervsuddannelse

| 98. | hilser de fælles referencedokumenter, hvortil der ydes fællesskabsstøtte inden for rammerne af Københavnsprocessen (Europass, en europæisk referenceramme for kvalifikationer, det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse og den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse) velkommen, og støtter den konsekvente indførelse og videreudvikling af disse instrumenter; |
| --- | --- |

98.

hilser de fælles referencedokumenter, hvortil der ydes fællesskabsstøtte inden for rammerne af Københavnsprocessen (Europass, en europæisk referenceramme for kvalifikationer, det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse og den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelse) velkommen, og støtter den konsekvente indførelse og videreudvikling af disse instrumenter;

| 99. | opfordrer Kommissionen til at undersøge vekselvirkningen og etablere bedre synergier mellem direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, Bologna-processen inden for videregående uddannelse og Københavnprocessen inden for erhvervsuddannelse gennem en bedre udnyttelse af den europæiske referenceramme for kvalifikationer og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) og Europass; fastholder, at medlemsstaterne bør bevare kompetence i forbindelse med tilrettelæggelsen af deres uddannelsessystemer i henhold til deres særlige samfundsmæssige og kulturelle forhold; |
| --- | --- |

99.

opfordrer Kommissionen til at undersøge vekselvirkningen og etablere bedre synergier mellem direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, Bologna-processen inden for videregående uddannelse og Københavnprocessen inden for erhvervsuddannelse gennem en bedre udnyttelse af den europæiske referenceramme for kvalifikationer og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET) og Europass; fastholder, at medlemsstaterne bør bevare kompetence i forbindelse med tilrettelæggelsen af deres uddannelsessystemer i henhold til deres særlige samfundsmæssige og kulturelle forhold;

| 100. | opfordrer Kommissionen til at videreføre støtten til og konsekvent gennemføre både kvalitetssikringssystemer, der sætter skub i innovationsprocesser med hensyn til handling, ydeevne og effektivitet, som dem, der anbefales af den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelser (EQAVET), og de instrumenter, der blev udviklet inden for rammerne af Københavnprocessen, såsom Europass og den europæiske referenceramme for kvalifikationer; opfordrer medlemsstaterne til at forenkle procedurerne for anerkendelse af udenlandske fagkvalifikationer, således at disse ikke blot kan påvises ved hjælp af formelle certifikater, men også ved hjælp af arbejdsprøver, praktiske og teoretiske eksamener og udtalelser; |
| --- | --- |

100.

opfordrer Kommissionen til at videreføre støtten til og konsekvent gennemføre både kvalitetssikringssystemer, der sætter skub i innovationsprocesser med hensyn til handling, ydeevne og effektivitet, som dem, der anbefales af den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelser (EQAVET), og de instrumenter, der blev udviklet inden for rammerne af Københavnprocessen, såsom Europass og den europæiske referenceramme for kvalifikationer; opfordrer medlemsstaterne til at forenkle procedurerne for anerkendelse af udenlandske fagkvalifikationer, således at disse ikke blot kan påvises ved hjælp af formelle certifikater, men også ved hjælp af arbejdsprøver, praktiske og teoretiske eksamener og udtalelser;

| 101. | er af den opfattelse, at de udfordringer, der ligger i Københavnprocessen og Europa 2020-strategien, kræver tilstrækkelige økonomiske ressourcer, f.eks. via strukturfondene og herunder navnlig ESF, samt øgede bestræbelser med henblik på at fremme erhvervsrettede uddannelser af høj kvalitet gennem konkrete foranstaltninger og anvendelse af nye uddannelsesmodeller og -metoder, som f.eks. ved at gøre studerendes succeshistorier på arbejdsmarkedet mere synlige, reklamere for den prestige, der i større virksomheder er knyttet til erhvervsuddannelserne, og give flere oplysninger og vejledninger om erhvervsuddannelserne forud for afslutningen af den obligatoriske skolegang; bemærker, at fremme af udveksling af erfaringer med hensyn til støtteprogrammer og udlandsophold, som f.eks. deltagelse i Leonardo da Vinci-programmet, ville være til stor nytte; |
| --- | --- |

101.

er af den opfattelse, at de udfordringer, der ligger i Københavnprocessen og Europa 2020-strategien, kræver tilstrækkelige økonomiske ressourcer, f.eks. via strukturfondene og herunder navnlig ESF, samt øgede bestræbelser med henblik på at fremme erhvervsrettede uddannelser af høj kvalitet gennem konkrete foranstaltninger og anvendelse af nye uddannelsesmodeller og -metoder, som f.eks. ved at gøre studerendes succeshistorier på arbejdsmarkedet mere synlige, reklamere for den prestige, der i større virksomheder er knyttet til erhvervsuddannelserne, og give flere oplysninger og vejledninger om erhvervsuddannelserne forud for afslutningen af den obligatoriske skolegang; bemærker, at fremme af udveksling af erfaringer med hensyn til støtteprogrammer og udlandsophold, som f.eks. deltagelse i Leonardo da Vinci-programmet, ville være til stor nytte;

| 102. | opfordrer medlemsstaterne til at forenkle procedurerne for anerkendelse af udenlandske fagkvalifikationer, således at disse ikke blot kan påvises ved hjælp af formelle certifikater, men derimod også ved hjælp af arbejdsprøver, praktiske og teoretiske eksamener og udtalelser; |
| --- | --- |

102.

opfordrer medlemsstaterne til at forenkle procedurerne for anerkendelse af udenlandske fagkvalifikationer, således at disse ikke blot kan påvises ved hjælp af formelle certifikater, men derimod også ved hjælp af arbejdsprøver, praktiske og teoretiske eksamener og udtalelser;

| 103. | opfordrer til fremme af tværnationalt samarbejde både blandt EU's medlemsstater og tredjelande med henblik på at udarbejde programmer for udveksling af bedste praksis på erhvervsuddannelsesområdet; |
| --- | --- |

103.

opfordrer til fremme af tværnationalt samarbejde både blandt EU's medlemsstater og tredjelande med henblik på at udarbejde programmer for udveksling af bedste praksis på erhvervsuddannelsesområdet;

| 104. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre systemet for evaluering af erhvervsuddannelsernes effektivitet med henblik på at opnå og fastholde en høj beskæftigelsesfrekvens; |
| --- | --- |

104.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre systemet for evaluering af erhvervsuddannelsernes effektivitet med henblik på at opnå og fastholde en høj beskæftigelsesfrekvens;

| 105. | opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) til at inddrage kønsdimensionen i opfølgningen af Bruggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde om erhvervsrettet uddannelse for perioden 2011-2020, navnlig hvad angår adgang til livslang læring, så kvinder og mænd har mulighed for at uddanne sig i alle faser af livet, også ved at gøre vejen til uddannelse og erhvervsuddannelse mere åben og fleksibel; |
| --- | --- |

105.

opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop) til at inddrage kønsdimensionen i opfølgningen af Bruggekommunikéet om et styrket europæisk samarbejde om erhvervsrettet uddannelse for perioden 2011-2020, navnlig hvad angår adgang til livslang læring, så kvinder og mænd har mulighed for at uddanne sig i alle faser af livet, også ved at gøre vejen til uddannelse og erhvervsuddannelse mere åben og fleksibel;

Finansiering

| 106. | opfordrer Kommissionen til at foretage de nødvendige tilpasninger til Den Europæiske Socialfond og hele programmet for Livslang Læring samt Erasmus for unge iværksættere med henblik på at sikre og lette tilgangen til finansieringen af erhvervsfaglige uddannelsesprojekter, bekæmpe ungdomsarbejdsløshed samt med henblik på videreuddannelse af ældre mennesker i hele EU; opfordrer Kommissionen til at støtte EU-programmer for at hjælpe unge med at tilegne sig den viden, de færdigheder og erfaringer, som er nødvendige, for at de kan finde deres første job; |
| --- | --- |

106.

opfordrer Kommissionen til at foretage de nødvendige tilpasninger til Den Europæiske Socialfond og hele programmet for Livslang Læring samt Erasmus for unge iværksættere med henblik på at sikre og lette tilgangen til finansieringen af erhvervsfaglige uddannelsesprojekter, bekæmpe ungdomsarbejdsløshed samt med henblik på videreuddannelse af ældre mennesker i hele EU; opfordrer Kommissionen til at støtte EU-programmer for at hjælpe unge med at tilegne sig den viden, de færdigheder og erfaringer, som er nødvendige, for at de kan finde deres første job;

| 107. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en optimal udnyttelse af strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, til specifikke programmer, der fremmer livslang læring, tilskynder flere kvinder til at deltage heri og sigter på at øge kvinders deltagelse i EUD-systemet, ikke mindst gennem tilstrækkeligt finansierede foranstaltninger, der er specifikt udformet til dette formål; opfordrer til udvikling af specifikke foranstaltninger under Erasmus-pilotprojektet for unge iværksættere for at fremme iværksætterånden blandt kvinder; |
| --- | --- |

107.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en optimal udnyttelse af strukturfondene, herunder Den Europæiske Socialfond, til specifikke programmer, der fremmer livslang læring, tilskynder flere kvinder til at deltage heri og sigter på at øge kvinders deltagelse i EUD-systemet, ikke mindst gennem tilstrækkeligt finansierede foranstaltninger, der er specifikt udformet til dette formål; opfordrer til udvikling af specifikke foranstaltninger under Erasmus-pilotprojektet for unge iværksættere for at fremme iværksætterånden blandt kvinder;

| 108. | gentager sin kritik af de nedskæringer, som Rådet har foretaget i 2011-budgettet med hensyn til finansiering af de vigtigste EU-programmer på uddannelsesområdet (programmet for livslang læring og programmet "Mennesker", med nedskæringer på henholdsvis 25 mio. og 100 mio. EUR); noterer sig, at den ambitiøse Europa 2020-strategi dermed klart er ude af trit med de budgetmæssige realiteter; |
| --- | --- |

108.

gentager sin kritik af de nedskæringer, som Rådet har foretaget i 2011-budgettet med hensyn til finansiering af de vigtigste EU-programmer på uddannelsesområdet (programmet for livslang læring og programmet "Mennesker", med nedskæringer på henholdsvis 25 mio. og 100 mio. EUR); noterer sig, at den ambitiøse Europa 2020-strategi dermed klart er ude af trit med de budgetmæssige realiteter;

| 109. | opfordrer medlemsstaterne til at betragte en uddannelsesmæssig klippekortsordning som en mulighed for at sikre mennesker med en lav indkomst mulighed for at deltage i erhvervsuddannelse; opfordrer, om nødvendigt, medlemsstaterne til at ansøge om finansiering til sådanne uddannelsesmæssige klippekortsordninger under ESF; |
| --- | --- |

109.

opfordrer medlemsstaterne til at betragte en uddannelsesmæssig klippekortsordning som en mulighed for at sikre mennesker med en lav indkomst mulighed for at deltage i erhvervsuddannelse; opfordrer, om nødvendigt, medlemsstaterne til at ansøge om finansiering til sådanne uddannelsesmæssige klippekortsordninger under ESF;

*

* *

| 110. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

110.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(2)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 21.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0262.

(4)  EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(5)  EUT C 161 E af 31.5.2011, s. 8.

(6)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 33.

(7)  EUT C 155 af 8.7.2009, s. 11.

(8)  EUT C 155 af 8.7.2009, s. 1.

(9)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(10)  EUT C 320 af 16.12.2008, s. 6.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/81

---

Onsdag den 8. juni 2011BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring

P7_TA(2011)0264

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring (2010/2088(INI))

2012/C 380 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 om BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring (KOM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 om BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring (KOM(2009)0433),

| — | der henviser til konferencen "Hinsides BNP", som Europa-Parlamentet, Kommissionen, Romklubben, WWF og OECD organiserede i november 2007 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til konferencen "Hinsides BNP", som Europa-Parlamentet, Kommissionen, Romklubben, WWF og OECD organiserede i november 2007 i Bruxelles,

| — | der henviser til rapporten af 14. september 2009 fra Kommissionen for Måling af Økonomiske Resultater og Sociale Fremskridt (Stiglitz-rapporten), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 14. september 2009 fra Kommissionen for Måling af Økonomiske Resultater og Sociale Fremskridt (Stiglitz-rapporten),

| — | der henviser til det globale initiativ om de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), som blev vedtaget af G8+5-lederne i juni 2007, og til resultaterne heraf, offentliggjort i 2009 og 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det globale initiativ om de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB), som blev vedtaget af G8+5-lederne i juni 2007, og til resultaterne heraf, offentliggjort i 2009 og 2010,

| — | der henviser til Sterns "Review on the Economics of Climate Change", offentliggjort den 30. oktober 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sterns "Review on the Economics of Climate Change", offentliggjort den 30. oktober 2006,

| — | der henviser til Istanbulerklæringen, der blev undertegnet under OECD's andet verdensforum om statistikker, viden og politik den 30. juni 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Istanbulerklæringen, der blev undertegnet under OECD's andet verdensforum om statistikker, viden og politik den 30. juni 2007,

| — | der henviser til konklusionerne af Det Europæiske Råds møder den 10. og 11. december 2009, den 25. og 26. marts 2010 og den 17. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af Det Europæiske Råds møder den 10. og 11. december 2009, den 25. og 26. marts 2010 og den 17. juni 2010,

| — | der henviser til konklusionerne af 10. november 2009 fra Rådet (økonomi og finans) om statistikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 10. november 2009 fra Rådet (økonomi og finans) om statistikker,

| — | der henviser til konklusionerne af 23. oktober 2009 fra Rådet (miljø) om en miljøeffektiv økonomi inden for rammerne af Lissabondagsordenen for tiden efter 2010 og EU's strategi for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne af 23. oktober 2009 fra Rådet (miljø) om en miljøeffektiv økonomi inden for rammerne af Lissabondagsordenen for tiden efter 2010 og EU's strategi for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til forordning om borgerinitiativer (KOM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til forordning om borgerinitiativer (KOM(2010)0132),

| — | der henviser til de integrerede retningslinjer for EU's økonomiske politikker og beskæftigelsespolitikker i Europa 2020-strategien, som Kommissionen foreslog den 27. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de integrerede retningslinjer for EU's økonomiske politikker og beskæftigelsespolitikker i Europa 2020-strategien, som Kommissionen foreslog den 27. april 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser om styreformer i EU: Bedre lovgivning (KOM(2002)0275), om en strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2006)0689), om anden strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2008)0032) og om tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2009)0015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser om styreformer i EU: Bedre lovgivning (KOM(2002)0275), om en strategisk gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2006)0689), om anden strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2008)0032) og om tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2009)0015),

| — | der henviser til EU's handlingsplan for bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion (KOM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan for bæredygtigt forbrug og bæredygtig produktion (KOM(2008)0397),

| — | der henviser til de eksisterende statistiske instrumenter som f.eks. EU-SILC, den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse (LFS), Eurobarometer, oversigten over europæiske værdier og de europæiske sociale undersøgelser (ESS), |
| --- | --- |

—

der henviser til de eksisterende statistiske instrumenter som f.eks. EU-SILC, den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse (LFS), Eurobarometer, oversigten over europæiske værdier og de europæiske sociale undersøgelser (ESS),

| — | der henviser til den europæiske undersøgelse af livskvalitet (EQLS), som samordnes af Eurofound, og som giver et omfattende billede af livskvaliteten og levevilkårene i de europæiske lande (og dækker alle EU-medlemsstater og kandidatlande) med over 120 indikatorer, der giver sammenlignelige oplysninger for alle lande (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske undersøgelse af livskvalitet (EQLS), som samordnes af Eurofound, og som giver et omfattende billede af livskvaliteten og levevilkårene i de europæiske lande (og dækker alle EU-medlemsstater og kandidatlande) med over 120 indikatorer, der giver sammenlignelige oplysninger for alle lande (1),

| — | der henviser til sine beslutninger af 10. marts (2) og 16. juni 2010 (3) om EU 2020, sin beslutning af 8. oktober 2009 (4) om G20-topmødet i Pittsburgh den 24. og 25. september 2009, sin beslutning af 15. juni 2006 (5) om den reviderede strategi for bæredygtig udvikling og sin beslutning af 24. april 2008 (6) om grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 10. marts (2) og 16. juni 2010 (3) om EU 2020, sin beslutning af 8. oktober 2009 (4) om G20-topmødet i Pittsburgh den 24. og 25. september 2009, sin beslutning af 15. juni 2006 (5) om den reviderede strategi for bæredygtig udvikling og sin beslutning af 24. april 2008 (6) om grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Regionaludviklingsudvalget (A7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industri, Forskning og Energi samt Regionaludviklingsudvalget (A7-0175/2011),

| A. | der henviser til, at det i stigende grad erkendes af alle internationale institutioner, at det er nødvendigt at forbedre data og indikatorer for at supplere BNP som indikator for samfundets udvikling i almindelighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i stigende grad erkendes af alle internationale institutioner, at det er nødvendigt at forbedre data og indikatorer for at supplere BNP som indikator for samfundets udvikling i almindelighed,

| 1. | bifalder Kommissionens meddelelse om "BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring" som et muligt supplerende redskab, der kan bidrage til at forbedre de politiske analyser og debatter; |
| --- | --- |

1.

bifalder Kommissionens meddelelse om "BNP og mere - Måling af fremskridt i en verden i forandring" som et muligt supplerende redskab, der kan bidrage til at forbedre de politiske analyser og debatter;

| 2. | understreger, at BNP er en indikator for aktiviteten på det økonomiske marked og er blevet et standardmåleinstrument, som benyttes af de politiske beslutningstagere verden over; understreger, at BNP er et mål for produktion og ikke måler miljømæssig bæredygtighed, ressourceeffektivitet, social inklusion eller sociale fremskridt generelt; understreger desuden, at det kan være misvisende, idet afhjælpende foranstaltninger efter visse begivenheder som f.eks. ulykker og naturkatastrofer behandles som fordele og ikke som omkostninger; |
| --- | --- |

2.

understreger, at BNP er en indikator for aktiviteten på det økonomiske marked og er blevet et standardmåleinstrument, som benyttes af de politiske beslutningstagere verden over; understreger, at BNP er et mål for produktion og ikke måler miljømæssig bæredygtighed, ressourceeffektivitet, social inklusion eller sociale fremskridt generelt; understreger desuden, at det kan være misvisende, idet afhjælpende foranstaltninger efter visse begivenheder som f.eks. ulykker og naturkatastrofer behandles som fordele og ikke som omkostninger;

| 3. | bemærker, at der ud over måling af økonomisk udvikling og produktivitet findes andre indikatorer, som påvirker og beskriver levevilkårene i et land, og som hidtil ikke er blevet kvantificeret, selv om der findes relevante indikatorer; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at der ud over måling af økonomisk udvikling og produktivitet findes andre indikatorer, som påvirker og beskriver levevilkårene i et land, og som hidtil ikke er blevet kvantificeret, selv om der findes relevante indikatorer;

| 4. | understreger behovet for at udvikle supplerende indikatorer til at måle økonomiske og sociale fremskridt på mellemlang og lang sigt; kræver, at der udvikles klare og målbare indikatorer, der tager hensyn til klimaændringer, biodiversitet, ressourceeffektivitet og social inklusion; opfordrer desuden til, at der udvikles indikatorer, der i højere grad fokuserer på de enkelte husstande og afspejler indkomst, forbrug og velstand; |
| --- | --- |

4.

understreger behovet for at udvikle supplerende indikatorer til at måle økonomiske og sociale fremskridt på mellemlang og lang sigt; kræver, at der udvikles klare og målbare indikatorer, der tager hensyn til klimaændringer, biodiversitet, ressourceeffektivitet og social inklusion; opfordrer desuden til, at der udvikles indikatorer, der i højere grad fokuserer på de enkelte husstande og afspejler indkomst, forbrug og velstand;

| 5. | glæder sig over Kommissionens initiativ om at forelægge et indeks for miljøpres sideløbende med BNP, der indledningsvis skal omfatte følgende vigtige miljøpolitiske områder: "klimaændringer og energiudnyttelse", "natur og biodiversitet", "luftforurening og sundhedskonsekvenser", "vandforbrug og -forurening" og "affaldsproduktion og ressourceudnyttelse"; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens initiativ om at forelægge et indeks for miljøpres sideløbende med BNP, der indledningsvis skal omfatte følgende vigtige miljøpolitiske områder: "klimaændringer og energiudnyttelse", "natur og biodiversitet", "luftforurening og sundhedskonsekvenser", "vandforbrug og -forurening" og "affaldsproduktion og ressourceudnyttelse";

| 6. | forventer, at det, at opmærksomheden rettes mod bredere og mere bæredygtige indikatorer, også vil føre til mere systematisk fokus på sociale og miljømæssige faktorer i udviklingslandene, herunder klimaændringer, biodiversitet, sundhed, uddannelse og statsforvaltning, og dermed gøre det muligt at målrette udviklingspolitikkerne mod de mest trængende og dårligst stillede befolkningsgrupper; understreger, at sådanne indikatorer bør være forenelige og i overensstemmelse med eksisterende globale initiativer, såsom FN's indeks for menneskelig udvikling; |
| --- | --- |

6.

forventer, at det, at opmærksomheden rettes mod bredere og mere bæredygtige indikatorer, også vil føre til mere systematisk fokus på sociale og miljømæssige faktorer i udviklingslandene, herunder klimaændringer, biodiversitet, sundhed, uddannelse og statsforvaltning, og dermed gøre det muligt at målrette udviklingspolitikkerne mod de mest trængende og dårligst stillede befolkningsgrupper; understreger, at sådanne indikatorer bør være forenelige og i overensstemmelse med eksisterende globale initiativer, såsom FN's indeks for menneskelig udvikling;

| 7. | understreger behovet for at måle livskvaliteten i samfundet; mener, at opnåelse og bevarelse af livskvalitet omfatter vigtige konsensuale faktorer som f.eks. sundhed, uddannelse, kultur, beskæftigelse, boligforhold, miljømæssige vilkår etc.; mener, at indikatorer, der måler sådanne faktorer, bør tildeles en større rolle; foreslår, at EQLS-indikatorerne, som dækker de vigtigste livskvalitetsområder, skal tjene som grundlag for den videre udvikling af både kvalitative og kvantitative parametre; |
| --- | --- |

7.

understreger behovet for at måle livskvaliteten i samfundet; mener, at opnåelse og bevarelse af livskvalitet omfatter vigtige konsensuale faktorer som f.eks. sundhed, uddannelse, kultur, beskæftigelse, boligforhold, miljømæssige vilkår etc.; mener, at indikatorer, der måler sådanne faktorer, bør tildeles en større rolle; foreslår, at EQLS-indikatorerne, som dækker de vigtigste livskvalitetsområder, skal tjene som grundlag for den videre udvikling af både kvalitative og kvantitative parametre;

| 8. | noterer sig de foranstaltninger og redskaber, der er vedtaget på europæisk plan for at måle og analysere, hvordan lovgivningsmæssige initiativer eventuelt påvirker fremskridtet, som f.eks. konsekvensanalyser, herunder cost-benefit-analyser, analyser af omkostningseffektiviteten, analyser baseret på flere kriterier, risikovurderinger, dataindsamling, statistikker, miljøøkonomiske regnskaber, politisk analyse på forskellige politiske niveauer, rapporter om overvågning af gennemførelsen og håndhævelsen og undersøgelser gennemført inden for forskellige områder af EU-lovgivningen; støtter fuldt ud, at der indføres en fast lovgivningsramme for europæiske miljøøkonomiske regnskaber som et positivt skridt i processen "BNP og mere"; |
| --- | --- |

8.

noterer sig de foranstaltninger og redskaber, der er vedtaget på europæisk plan for at måle og analysere, hvordan lovgivningsmæssige initiativer eventuelt påvirker fremskridtet, som f.eks. konsekvensanalyser, herunder cost-benefit-analyser, analyser af omkostningseffektiviteten, analyser baseret på flere kriterier, risikovurderinger, dataindsamling, statistikker, miljøøkonomiske regnskaber, politisk analyse på forskellige politiske niveauer, rapporter om overvågning af gennemførelsen og håndhævelsen og undersøgelser gennemført inden for forskellige områder af EU-lovgivningen; støtter fuldt ud, at der indføres en fast lovgivningsramme for europæiske miljøøkonomiske regnskaber som et positivt skridt i processen "BNP og mere";

| 9. | noterer sig den stigende internationale anerkendelse af grænserne for BNP som indikator for sociale fremskridt, naturressourcer og økosystemtjenester, større forandringer som f.eks. dem, der skyldes klimaændringer, og bæredygtig udvikling; anerkender de fremskridt, der er gjort i en række fora, såsom UNDP, Verdensbanken og OECD, og f.eks. også af Kommissionen, i bestræbelserne på at udvikle indikatorer til måling og analyse af fremskridt; |
| --- | --- |

9.

noterer sig den stigende internationale anerkendelse af grænserne for BNP som indikator for sociale fremskridt, naturressourcer og økosystemtjenester, større forandringer som f.eks. dem, der skyldes klimaændringer, og bæredygtig udvikling; anerkender de fremskridt, der er gjort i en række fora, såsom UNDP, Verdensbanken og OECD, og f.eks. også af Kommissionen, i bestræbelserne på at udvikle indikatorer til måling og analyse af fremskridt;

| 10. | understreger, at det er vigtigt, at der opnås enighed om en systemisk fremgangsmåde til indførelse af et sammenhængende "BNP og mere"-system, der skal bidrage til at forbedre de politiske analyser og debatter; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er vigtigt, at der opnås enighed om en systemisk fremgangsmåde til indførelse af et sammenhængende "BNP og mere"-system, der skal bidrage til at forbedre de politiske analyser og debatter;

| 11. | betoner, at udfordringen består i at udvikle et klart og forståeligt sæt indikatorer, som på samme tid er teoretisk sammenhængende, politisk relevante og empirisk målbare og sikrer sammenlignelighed mellem lande og regioner; understreger, at det er nødvendigt, at dette arbejde udføres i tæt samarbejde med andre relevante institutioner og organisationer; |
| --- | --- |

11.

betoner, at udfordringen består i at udvikle et klart og forståeligt sæt indikatorer, som på samme tid er teoretisk sammenhængende, politisk relevante og empirisk målbare og sikrer sammenlignelighed mellem lande og regioner; understreger, at det er nødvendigt, at dette arbejde udføres i tæt samarbejde med andre relevante institutioner og organisationer;

| 12. | understreger, at det er nødvendigt at udvikle pålidelige, harmoniserede og ajourførte statistikker og at opnå data og indikatorer, der dækker en lang periode, således at de kan anvendes til at beskrive den fremtidige udvikling og udforme politikker; anbefaler, at de forskellige databaser, der forvaltes af de offentlige myndigheder, bruges og kombineres bedre, og at der i hver medlemsstat anvendes en ensartet metode og fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler for at sikre kvaliteten og sammenligneligheden af dataene; opfordrer til, at dataene indsamles og behandles i overensstemmelse med principperne om faglig uafhængighed, upartiskhed, objektivitet, statistisk fortrolighed og omkostningseffektivitet, idet der dog tages behørigt hensyn til spørgsmål om beskyttelse af persondata; mener, at Eurostat bør spille en væsentlig rolle i denne proces; |
| --- | --- |

12.

understreger, at det er nødvendigt at udvikle pålidelige, harmoniserede og ajourførte statistikker og at opnå data og indikatorer, der dækker en lang periode, således at de kan anvendes til at beskrive den fremtidige udvikling og udforme politikker; anbefaler, at de forskellige databaser, der forvaltes af de offentlige myndigheder, bruges og kombineres bedre, og at der i hver medlemsstat anvendes en ensartet metode og fælles standarder, definitioner, klassifikationer og regnskabsregler for at sikre kvaliteten og sammenligneligheden af dataene; opfordrer til, at dataene indsamles og behandles i overensstemmelse med principperne om faglig uafhængighed, upartiskhed, objektivitet, statistisk fortrolighed og omkostningseffektivitet, idet der dog tages behørigt hensyn til spørgsmål om beskyttelse af persondata; mener, at Eurostat bør spille en væsentlig rolle i denne proces;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EQLS dækker følgende vigtige områder i forbindelse med begrebet livskvalitet: økonomiske ressourcer, afsavn; sundhed og adgang til sundhedspleje; beskæftigelse og jobkvalitet; balance mellem arbejds- og privatliv; familieforhold og støtte; social inddragelse/udstødelse (socialt liv og social deltagelse); uddannelse og erhvervsuddannelse; boligkvalitet og lokalt miljø; social kapital og samfundskvalitet; kvalitet i de offentlige tjenesteydelser; subjektiv velfærd (herunder lykke, tilfredshed med tilværelsen, optimisme med hensyn til fremtiden).

(2)  EUT C 349 E af 22.12.2010, s. 30.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0223.

(4)  EUT C 230 E af 26.8.2010, s. 1.

(5)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 487.

(6)  EUT C 259 E af 29.10.2009, s. 86.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/84

---

Onsdag den 8. juni 2011Europæiske satellitnavigationsprogrammer

P7_TA(2011)0265

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om midtvejsrevision af de europæiske satellitnavigationsprogrammer: evaluering af gennemførelsen, fremtidige udfordringer og finansieringsperspektiver (2009/2226(INI))

2012/C 380 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 (1) om finansieringen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (Galileo) under den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og den flerårige finansielle ramme 2007-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. juni 2007 (1) om finansieringen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (Galileo) under den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og den flerårige finansielle ramme 2007-2013,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 af 22. september 2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 af 22. september 2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse "Handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS)" (KOM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse "Handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem (GNSS)" (KOM(2010)0308),

| — | der henviser til Det Europæiske GNSS-Agenturs rapport om GNSS-markedet (oktober 2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske GNSS-Agenturs rapport om GNSS-markedet (oktober 2010),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse ”Gennemgang af EU's budget” (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse ”Gennemgang af EU's budget” (KOM(2010)0700),

| — | der henviser til Kommissionens rapport “Midtvejsevaluering af de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation” (KOM(2011)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport “Midtvejsevaluering af de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation” (KOM(2011)0005),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget samt Budgetudvalget (A7-0165/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udenrigsudvalget samt Budgetudvalget (A7-0165/2011),

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet konsekvent har givet sin fulde støtte til det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS), der gennemføres gennem Galileo- og Egnos-programmerne og sigter på at forbedre dagligdagen for borgerne i Europa, sikre Europas selvstændighed og uafhængighed og opnå en betydelig andel i det verdensomspændende højteknologiske marked, der er afhængigt af satellitbaseret navigation, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet konsekvent har givet sin fulde støtte til det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS), der gennemføres gennem Galileo- og Egnos-programmerne og sigter på at forbedre dagligdagen for borgerne i Europa, sikre Europas selvstændighed og uafhængighed og opnå en betydelig andel i det verdensomspændende højteknologiske marked, der er afhængigt af satellitbaseret navigation,

| B. | der henviser til, at EU i øjeblikket er afhængig af det amerikanske globale positioneringssystem (GPS), og har aktiviteter til en værdi af omkring 7 % af BNP, der er afhængige af det, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i øjeblikket er afhængig af det amerikanske globale positioneringssystem (GPS), og har aktiviteter til en værdi af omkring 7 % af BNP, der er afhængige af det,

| C. | der henviser til, at Galileo forventes at give klare fordele i forhold til GPS, såsom forbedret nøjagtighed, global integritet, autentificering og garanterede tjenester, samtidig med at det giver EU strategisk autonomi, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Galileo forventes at give klare fordele i forhold til GPS, såsom forbedret nøjagtighed, global integritet, autentificering og garanterede tjenester, samtidig med at det giver EU strategisk autonomi,

| D. | der henviser til, at det globale GNSS-marked vokser eksplosivt og forventes at nå op på omkring 150 mia. EUR i 2020, hvoraf mindre end 20 % er genereret i EU, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det globale GNSS-marked vokser eksplosivt og forventes at nå op på omkring 150 mia. EUR i 2020, hvoraf mindre end 20 % er genereret i EU,

| E. | der henviser til, at Egnos allerede anvendes på daglig basis af 80 000 europæiske landmænd, og for nyligt er blevet certificeret til anvendelse inden for den civile luftfart, og at certificeringen til anvendelse inden for søtransport forventes at følge inden for en nær fremtid, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Egnos allerede anvendes på daglig basis af 80 000 europæiske landmænd, og for nyligt er blevet certificeret til anvendelse inden for den civile luftfart, og at certificeringen til anvendelse inden for søtransport forventes at følge inden for en nær fremtid,

| F. | der henviser til, at Galileo sigter mod at blive det teknologisk mest avancerede, mest hypermoderne GNSS-system i verden, der kan sætte den globale standard for fremtiden ved anvendelse af en høj koncentration af videnskab, avanceret teknologi og veluddannede menneskelige ressourcer og bidrage til EU-industriens innovation og konkurrenceevne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Galileo sigter mod at blive det teknologisk mest avancerede, mest hypermoderne GNSS-system i verden, der kan sætte den globale standard for fremtiden ved anvendelse af en høj koncentration af videnskab, avanceret teknologi og veluddannede menneskelige ressourcer og bidrage til EU-industriens innovation og konkurrenceevne,

| G. | der henviser til, at Egnos og Galileo vil skabe 60 mia. EUR i indirekte fordele for EU's økonomi og samfund i form af forbedret vej- og luftfartssikkerhed, mindsket luftforurening og pesticidforbrug, nye job og offentlig sikkerhed, og vil give meget mere valuta for pengene sammenlignet med andre sammenlignelige investeringer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Egnos og Galileo vil skabe 60 mia. EUR i indirekte fordele for EU's økonomi og samfund i form af forbedret vej- og luftfartssikkerhed, mindsket luftforurening og pesticidforbrug, nye job og offentlig sikkerhed, og vil give meget mere valuta for pengene sammenlignet med andre sammenlignelige investeringer,

| H. | der henviser til, at hastigheden, hvormed tjenesterne gøres tilgængelige, er en afgørende faktor for Galileo, hvis det europæiske system snarest mulig skal blive et alternativt GNSS-referencesystem af betydning, i betragtning af forskellige internationale aktørers gradvise opbygning af fire globale og to regionale satellitnavigationssystemer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at hastigheden, hvormed tjenesterne gøres tilgængelige, er en afgørende faktor for Galileo, hvis det europæiske system snarest mulig skal blive et alternativt GNSS-referencesystem af betydning, i betragtning af forskellige internationale aktørers gradvise opbygning af fire globale og to regionale satellitnavigationssystemer,

| I. | der henviser til, at det oprindelige offentlig-private partnerskab til finansiering af GNSS-programmerne mislykkedes, hvilket i 2007 førte til beslutningen om at fuldføre disse programmer ved finansiering udelukkende fra EU-budgettet (3,4 mia. EUR til definitions-, validerings- og etablerings- og ibrugtagningsfasen frem til 2013), hvorved programmerne blev rent EU-ejede, og Galileo og Egnos dermed de første store EU-ejede projekter af denne type, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det oprindelige offentlig-private partnerskab til finansiering af GNSS-programmerne mislykkedes, hvilket i 2007 førte til beslutningen om at fuldføre disse programmer ved finansiering udelukkende fra EU-budgettet (3,4 mia. EUR til definitions-, validerings- og etablerings- og ibrugtagningsfasen frem til 2013), hvorved programmerne blev rent EU-ejede, og Galileo og Egnos dermed de første store EU-ejede projekter af denne type,

| J. | der henviser til, at Galileo er et civilt system under civil kontrol, og at enhver brug af dets tjenester skal overholde international rumret, EU-traktaterne og principperne i FN-pagten og -traktaterne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Galileo er et civilt system under civil kontrol, og at enhver brug af dets tjenester skal overholde international rumret, EU-traktaterne og principperne i FN-pagten og -traktaterne,

| K. | der henviser til, at øgede programomkostninger, bl.a. som følge af unøjagtige omkostningsoverslag og omkostningsstyringsstrategier, kun tillader det nuværende budget at finansiere opstillingen af den indledende operative kapacitet (IOC), bestående af 18 satellitter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at øgede programomkostninger, bl.a. som følge af unøjagtige omkostningsoverslag og omkostningsstyringsstrategier, kun tillader det nuværende budget at finansiere opstillingen af den indledende operative kapacitet (IOC), bestående af 18 satellitter;

| L. | der henviser til, at Kommissionen må fremlægge en klar vurdering af alle de tekniske muligheder, der kan komme på tale, og de dermed forbundne omkostninger og fordele, inden der træffes beslutning om yderligere finansielle forpligtelser fra EU-budgettet i den næste flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen må fremlægge en klar vurdering af alle de tekniske muligheder, der kan komme på tale, og de dermed forbundne omkostninger og fordele, inden der træffes beslutning om yderligere finansielle forpligtelser fra EU-budgettet i den næste flerårige finansielle ramme;

Midtvejsevaluering: vurdering af gennemførelsen

| 1. | glæder sig over Kommissionens rapport, som redegør for dette vigtige flagskibsinitiativs nuværende situation og fremtidige udfordringer, |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens rapport, som redegør for dette vigtige flagskibsinitiativs nuværende situation og fremtidige udfordringer,

| 2. | beklager dog den forsinkede offentliggørelse af midtvejsvurderingen, der alt for længe har skabt usikkerhed omkring projektets generelle fremskridt og dets finansielle situation, hvilket er skadeligt for markedets optagelse af GNSS-applikationer og for den offentlige støtte, |
| --- | --- |

2.

beklager dog den forsinkede offentliggørelse af midtvejsvurderingen, der alt for længe har skabt usikkerhed omkring projektets generelle fremskridt og dets finansielle situation, hvilket er skadeligt for markedets optagelse af GNSS-applikationer og for den offentlige støtte,

| 3. | opfordrer i betragtning af den nuværende situation Kommissionen til at ajourføre den strategiske rammeaftale for GNSS (C(2008)8378) for at fremme gennemsigtigheden, herunder de vigtigste tiltag, det forventede budget og den tidsfrist, der er nødvendig for at nå målene, |
| --- | --- |

3.

opfordrer i betragtning af den nuværende situation Kommissionen til at ajourføre den strategiske rammeaftale for GNSS (C(2008)8378) for at fremme gennemsigtigheden, herunder de vigtigste tiltag, det forventede budget og den tidsfrist, der er nødvendig for at nå målene,

| 4. | opfordrer Kommissionen til - for at umuliggøre fremtidige overskridelser - at indføre stringente politikker for omkostnings- og risikobegrænsning, herunder de nødvendige politikker til at holde satellitopsendelsesomkostningerne under kontrol, foreslår, at Kommissionen gør sig bekendt med de hidtidige konklusioner og til dette formål anvender uafhængige eksperter, herunder repræsentanter for industrien, for i væsentlig grad at forbedre effektiviteten af projektstyringen; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til - for at umuliggøre fremtidige overskridelser - at indføre stringente politikker for omkostnings- og risikobegrænsning, herunder de nødvendige politikker til at holde satellitopsendelsesomkostningerne under kontrol, foreslår, at Kommissionen gør sig bekendt med de hidtidige konklusioner og til dette formål anvender uafhængige eksperter, herunder repræsentanter for industrien, for i væsentlig grad at forbedre effektiviteten af projektstyringen;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre de anbefalede foranstaltninger til risikobegrænsning, såsom indkøb fra to leverandører ved indkøb af alle kritiske arbejdspakker, for at være i stand til at overholde den ambitiøse tidsplan, idet der tages hensyn til det reelle konkurrenceniveau på de relevante markeder samt den politiske vilje til at opretholde opsendelseskapacitet i Europa i fremtiden, som afspejlet bl.a. i resolutionen fra det syvende møde i Rumrådet den 25. november 2010; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre de anbefalede foranstaltninger til risikobegrænsning, såsom indkøb fra to leverandører ved indkøb af alle kritiske arbejdspakker, for at være i stand til at overholde den ambitiøse tidsplan, idet der tages hensyn til det reelle konkurrenceniveau på de relevante markeder samt den politiske vilje til at opretholde opsendelseskapacitet i Europa i fremtiden, som afspejlet bl.a. i resolutionen fra det syvende møde i Rumrådet den 25. november 2010;

Den finansielle situation

| 6. | mener, at den indledende operative kapacitet, der vil være i stand til at levere indledende tjenester baseret på 18 satellitter, bør være gennemført senest ved starten af 2014 for at sikre, at Galileo rent faktisk bliver den anden GNSS-konstellation i modtageudstyrsfabrikanternes bevidsthed, opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen til snarest muligt at opsende de 4 valideringssatellitter (In-Orbit Validation-satellitterne) for at kunne udarbejde en klar køreplan for opsendelsen af de resterende 14 satellitter, og at indgå aftale om de endelige arbejdspakker, |
| --- | --- |

6.

mener, at den indledende operative kapacitet, der vil være i stand til at levere indledende tjenester baseret på 18 satellitter, bør være gennemført senest ved starten af 2014 for at sikre, at Galileo rent faktisk bliver den anden GNSS-konstellation i modtageudstyrsfabrikanternes bevidsthed, opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen til snarest muligt at opsende de 4 valideringssatellitter (In-Orbit Validation-satellitterne) for at kunne udarbejde en klar køreplan for opsendelsen af de resterende 14 satellitter, og at indgå aftale om de endelige arbejdspakker,

| 7. | er overbevist om, at målet om en fuld operativ kapacitet (FOC) baseret på en konstellation af 27 satellitter plus et passende antal reservesatellitter og en tilstrækkelig jordinfrastruktur er en forudsætning for at opnå merværdi af Galileo i forhold til autentificering, høj præcision og uafbrudt service, og dermed høste de økonomiske og samfundsmæssige fordele; mener, at det er nødvendigt med klar og entydig støtte fra alle EU-institutioner til gennemførelsen af FOC for at overbevise brugere og investorer om EU's langsigtede engagement; opfordrer Kommissionen til at sende et positivt signal om dette til markedet; |
| --- | --- |

7.

er overbevist om, at målet om en fuld operativ kapacitet (FOC) baseret på en konstellation af 27 satellitter plus et passende antal reservesatellitter og en tilstrækkelig jordinfrastruktur er en forudsætning for at opnå merværdi af Galileo i forhold til autentificering, høj præcision og uafbrudt service, og dermed høste de økonomiske og samfundsmæssige fordele; mener, at det er nødvendigt med klar og entydig støtte fra alle EU-institutioner til gennemførelsen af FOC for at overbevise brugere og investorer om EU's langsigtede engagement; opfordrer Kommissionen til at sende et positivt signal om dette til markedet;

| 8. | beklager, at der ikke er blevet stillet forslag om yderligere finansiering til dette program gennem revidering af den nuværende flerårige finansielle ramme, hvilket har ført til yderligere forsinkelser, ekstra omkostninger og muligvis tabet af et "mulighedernes vindue"; mener på baggrund heraf, at FOC bør nås senest inden starten af 2018, hvilket ifølge Kommissionen vil kræve en ekstrafinansiering på 1,9 mia. EUR og årlig finansiering på ca. 800 mio. EUR til at dække driftsomkostningerne fra 2014 og fremover; opfordrer Kommissionen til aktivt at forfølge alle eventuelle økonomiske effektivitetsbesparelser og indføre en passende finansieringsstruktur (under hensyntagen til bl.a. indtægterne fra Galileos kommercielle tjenester) for at begrænse den nødvendige supplerende finansiering; |
| --- | --- |

8.

beklager, at der ikke er blevet stillet forslag om yderligere finansiering til dette program gennem revidering af den nuværende flerårige finansielle ramme, hvilket har ført til yderligere forsinkelser, ekstra omkostninger og muligvis tabet af et "mulighedernes vindue"; mener på baggrund heraf, at FOC bør nås senest inden starten af 2018, hvilket ifølge Kommissionen vil kræve en ekstrafinansiering på 1,9 mia. EUR og årlig finansiering på ca. 800 mio. EUR til at dække driftsomkostningerne fra 2014 og fremover; opfordrer Kommissionen til aktivt at forfølge alle eventuelle økonomiske effektivitetsbesparelser og indføre en passende finansieringsstruktur (under hensyntagen til bl.a. indtægterne fra Galileos kommercielle tjenester) for at begrænse den nødvendige supplerende finansiering;

| 9. | fremhæver, at den nuværende EU-finansiering til F&U inden for GNSS er begrænset til blot 15 mio. EUR om året; advarer om, at det kan gå ud over andre F&U-programmer, hvis der trækkes ekstra finansiering til disse aktiviteter ud af det nuværende rammeprogram (RP7); mener, at der i fremtiden bør ydes mere finansiering under RP8 og gennem andre foranstaltninger, der kan lette udviklingen af GNSS-baserede produkter og tjenester; |
| --- | --- |

9.

fremhæver, at den nuværende EU-finansiering til F&U inden for GNSS er begrænset til blot 15 mio. EUR om året; advarer om, at det kan gå ud over andre F&U-programmer, hvis der trækkes ekstra finansiering til disse aktiviteter ud af det nuværende rammeprogram (RP7); mener, at der i fremtiden bør ydes mere finansiering under RP8 og gennem andre foranstaltninger, der kan lette udviklingen af GNSS-baserede produkter og tjenester;

| 10. | understreger, at der er behov for at øge finansieringen med henblik på at styrke udviklingen af GNSS-applikationer og -tjenester, hvilket er afgørende for at sikre, at de infrastrukturinvesteringer, som Galileo repræsenterer, udnyttes fuldt ud, og at Galileo-systemet udvikles til sin fulde kapacitet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at der er behov for at øge finansieringen med henblik på at styrke udviklingen af GNSS-applikationer og -tjenester, hvilket er afgørende for at sikre, at de infrastrukturinvesteringer, som Galileo repræsenterer, udnyttes fuldt ud, og at Galileo-systemet udvikles til sin fulde kapacitet;

Bevidstgørelse af offentligheden

| 11. | er stærkt overbevist om, at der kun kan sikres yderligere finansiering til GNSS, hvis der skabes betydelig mere opmærksomhed blandt beslutningstagere og i den bredere offentlighed om de fordele, GNSS skaber for EU's økonomi og for samfundet; bifalder skabelsen af konkrete initiativer såsom den årlige "Galileo Masters"-idékonkurrence, hvortil der var 350 indsendte bidrag fra 44 lande i 2010, Galileo-konkurrencen for børn og GNSS-innovationsprisen; |
| --- | --- |

11.

er stærkt overbevist om, at der kun kan sikres yderligere finansiering til GNSS, hvis der skabes betydelig mere opmærksomhed blandt beslutningstagere og i den bredere offentlighed om de fordele, GNSS skaber for EU's økonomi og for samfundet; bifalder skabelsen af konkrete initiativer såsom den årlige "Galileo Masters"-idékonkurrence, hvortil der var 350 indsendte bidrag fra 44 lande i 2010, Galileo-konkurrencen for børn og GNSS-innovationsprisen;

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen og EU's GNSS-tilsynsmyndighed til at lægge mange flere kræfter i at skabe opmærksomhed omkring GNSS blandt potentielle brugere og investorer, fremme anvendelsen af GNSS-baserede tjenester og identificere og koncentrere efterspørgslen efter disse tjenester i Europa; understreger i denne sammenhæng, at Galileo er af offentlig interesse på EU-niveau og dermed har berettiget krav på finansiering gennem offentlige midler; |
| --- | --- |

12.

opfordrer indtrængende Kommissionen og EU's GNSS-tilsynsmyndighed til at lægge mange flere kræfter i at skabe opmærksomhed omkring GNSS blandt potentielle brugere og investorer, fremme anvendelsen af GNSS-baserede tjenester og identificere og koncentrere efterspørgslen efter disse tjenester i Europa; understreger i denne sammenhæng, at Galileo er af offentlig interesse på EU-niveau og dermed har berettiget krav på finansiering gennem offentlige midler;

| 13. | opfordrer Kommissionen og tilsynsmyndigheden til via egnede udbud, bevidstgørelseskampagner og teknologioverførselsmekanismer at henvende sig til nationale myndigheder og SMV'er, der beskæftiger sig med rumteknologi, som potentielle slutbrugere af GNSS-applikationer, og lægger samtidig vægt på vigtigheden af at opretholde balancen mellem Europas regioner; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og tilsynsmyndigheden til via egnede udbud, bevidstgørelseskampagner og teknologioverførselsmekanismer at henvende sig til nationale myndigheder og SMV'er, der beskæftiger sig med rumteknologi, som potentielle slutbrugere af GNSS-applikationer, og lægger samtidig vægt på vigtigheden af at opretholde balancen mellem Europas regioner;

Den internationale dimension

| 14. | opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage regioner i verden, hvor indførelsen af den europæiske GNSS-teknologi og dens applikationer kan hjælpe markedsudviklingen, såsom Latinamerika, Sydøstasien eller Afrika; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage regioner i verden, hvor indførelsen af den europæiske GNSS-teknologi og dens applikationer kan hjælpe markedsudviklingen, såsom Latinamerika, Sydøstasien eller Afrika;

| 15. | støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at sikre Galileos kompatibilitet og interoperabilitet med andre satellitnavigationssystemer og dens stræben efter global standardisering; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen og medlemslandene til at tage alle tilgængelige midler i brug for hurtigt at løse de nuværende kompatibilitetsproblemer med Kina; |
| --- | --- |

15.

støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at sikre Galileos kompatibilitet og interoperabilitet med andre satellitnavigationssystemer og dens stræben efter global standardisering; opfordrer i denne sammenhæng indtrængende Kommissionen og medlemslandene til at tage alle tilgængelige midler i brug for hurtigt at løse de nuværende kompatibilitetsproblemer med Kina;

Fremtidige udfordringer: finansiering og styring

| 16. | understreger rumpolitikkens og GNSS-programmets strategiske betydning for viljen til at indføre en reel europæisk industripolitik baseret på konkrete projekter, der tilfører borgerne og virksomhederne håndgribelige fordele; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at anerkende den vigtige rolle, satellitnavigation kan spille, og at integrere den i udviklingen af alle andre relevante fællesskabspolitikker; |
| --- | --- |

16.

understreger rumpolitikkens og GNSS-programmets strategiske betydning for viljen til at indføre en reel europæisk industripolitik baseret på konkrete projekter, der tilfører borgerne og virksomhederne håndgribelige fordele; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til at anerkende den vigtige rolle, satellitnavigation kan spille, og at integrere den i udviklingen af alle andre relevante fællesskabspolitikker;

| 17. | påpeger, at det er vigtigt med langsigtet stabilitet for at minimere yderligere forsinkelser, bekostelige konstruktionsændringer og destabilisering af brugerbasen; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til hurtigt at fremlægge lovforslag vedrørende det fremtidige niveau af service, finansiering og styring af GNSS-programmerne; mener endvidere, at det er helt afgørende at sikre bibeholdelsen af relevant knowhow og erhvervet ekspertise, for at sikre, at programmerne er veldrevne; |
| --- | --- |

17.

påpeger, at det er vigtigt med langsigtet stabilitet for at minimere yderligere forsinkelser, bekostelige konstruktionsændringer og destabilisering af brugerbasen; opfordrer i denne sammenhæng Kommissionen til hurtigt at fremlægge lovforslag vedrørende det fremtidige niveau af service, finansiering og styring af GNSS-programmerne; mener endvidere, at det er helt afgørende at sikre bibeholdelsen af relevant knowhow og erhvervet ekspertise, for at sikre, at programmerne er veldrevne;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at lade den planlagte konsekvensanalyse, der gennemføres inden for rammerne af det kommende lovforslag, omfatte klare og fyldestgørende oplysninger om:






  — | de tekniske specifikationer (nøjagtighed, geografisk dækning, integritet, osv.) af tjenesteydelser (åbne tjenester, Safety of Life, kommercielle tjenester og statsregulerede tjenester), som Galileos forskellige satellitkonfigurationer kan give (herunder IOC og FOC, der anvendes i kombination med andre GNSS-systemer eller selvstændigt) |
| --- | --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at lade den planlagte konsekvensanalyse, der gennemføres inden for rammerne af det kommende lovforslag, omfatte klare og fyldestgørende oplysninger om:

—

de tekniske specifikationer (nøjagtighed, geografisk dækning, integritet, osv.) af tjenesteydelser (åbne tjenester, Safety of Life, kommercielle tjenester og statsregulerede tjenester), som Galileos forskellige satellitkonfigurationer kan give (herunder IOC og FOC, der anvendes i kombination med andre GNSS-systemer eller selvstændigt)

| — | Egnos-tjenesternes rolle i forhold til de forskellige mulige Gallileo-konfigurationer og det eventuelle behov for at holde Egnos inden for en FOC-konstellation |
| --- | --- |

—

Egnos-tjenesternes rolle i forhold til de forskellige mulige Gallileo-konfigurationer og det eventuelle behov for at holde Egnos inden for en FOC-konstellation

| — | de udgifter, der følger med de mulige Galileo- og Egnos-konfigurationer i form af investeringer i infrastruktur, men også administrative og uforudsete udgifter (herunder IOC, FOC og andre mulige løsningsmodeller); |
| --- | --- |

—

de udgifter, der følger med de mulige Galileo- og Egnos-konfigurationer i form af investeringer i infrastruktur, men også administrative og uforudsete udgifter (herunder IOC, FOC og andre mulige løsningsmodeller);

| 19. | mener, at Galileo og Egnos som europæiske programmer, der er ejet af EU og er af væsentlig interesse for offentligheden i EU, hovedsageligt bør finansieres over EU-budgettet; mener, at alle mulige finansieringskilder, herunder innovative finansieringsformer, bør undersøges som supplement til bidragene fra EU-budgettet; understreger, at budgetmæssige ad hoc-nødløsninger som dem, der er set førhen, sandsynligvis sætter strategiske, store EU-projekters succes og værditilvækst på spil og undergraver det politiske momentum omkring dem; mener derfor, at der må udarbejdes en sund, global og langsigtet løsninger for finansieringen af dem; foreslår, at der afsættes et forudbestemt årligt beløb på EU's budget (til finansiering af den resterende Galileo-infrastruktur samt driftsomkostningerne); påpeger, at de skønnede tal, der indgår i midtvejsevalueringen for perioden efter 2013, kun er vejledende, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge en detaljeret specificering af de forventede finansielle behov inden sommeren 2011 for at øge projektets ansvarlighed, forudsigelighed og gennemsigtighed; |
| --- | --- |

19.

mener, at Galileo og Egnos som europæiske programmer, der er ejet af EU og er af væsentlig interesse for offentligheden i EU, hovedsageligt bør finansieres over EU-budgettet; mener, at alle mulige finansieringskilder, herunder innovative finansieringsformer, bør undersøges som supplement til bidragene fra EU-budgettet; understreger, at budgetmæssige ad hoc-nødløsninger som dem, der er set førhen, sandsynligvis sætter strategiske, store EU-projekters succes og værditilvækst på spil og undergraver det politiske momentum omkring dem; mener derfor, at der må udarbejdes en sund, global og langsigtet løsninger for finansieringen af dem; foreslår, at der afsættes et forudbestemt årligt beløb på EU's budget (til finansiering af den resterende Galileo-infrastruktur samt driftsomkostningerne); påpeger, at de skønnede tal, der indgår i midtvejsevalueringen for perioden efter 2013, kun er vejledende, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge en detaljeret specificering af de forventede finansielle behov inden sommeren 2011 for at øge projektets ansvarlighed, forudsigelighed og gennemsigtighed;

| 20. | mener, at uforudsete ekstraudgifter bør finansieres over EU-budgettet, uden at bringe andre eksisterende programmer i fare; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at overveje muligheden af at oprette en Galileo-reservefond, der kan anvendes til at dække sådanne uforudsete udgifter; |
| --- | --- |

20.

mener, at uforudsete ekstraudgifter bør finansieres over EU-budgettet, uden at bringe andre eksisterende programmer i fare; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at overveje muligheden af at oprette en Galileo-reservefond, der kan anvendes til at dække sådanne uforudsete udgifter;

| 21. | mener, at GNSS's langsigtede styrings- og administrationsstruktur bør regulere opgave- og ansvarsfordelingen mellem Kommissionen, GNSS-tilsynsmyndigheden og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og andre relevante emner, såsom passende omkostningsdeling, mekanismen for indtægtsdeling, ansvarsordningen, prispolitikken og den private sektors eventuelle deltagelse i og bidrag til GNSS-programmerne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til hurtigt at komme videre med den igangværende overvejelse om fremtidige ledelsesordninger for systemets drift, tage ansvaret for den langsigtede drift og tilpasning af infrastrukturen, sikre leveringen af vedvarende data og tjenester til brugere og maksimere mulighederne for udvikling af kommercielle tjenester; |
| --- | --- |

21.

mener, at GNSS's langsigtede styrings- og administrationsstruktur bør regulere opgave- og ansvarsfordelingen mellem Kommissionen, GNSS-tilsynsmyndigheden og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og andre relevante emner, såsom passende omkostningsdeling, mekanismen for indtægtsdeling, ansvarsordningen, prispolitikken og den private sektors eventuelle deltagelse i og bidrag til GNSS-programmerne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til hurtigt at komme videre med den igangværende overvejelse om fremtidige ledelsesordninger for systemets drift, tage ansvaret for den langsigtede drift og tilpasning af infrastrukturen, sikre leveringen af vedvarende data og tjenester til brugere og maksimere mulighederne for udvikling af kommercielle tjenester;

| 22. | understreger betydningen af, at en langsigtet ledelses- og administrationsstruktur for GNSS er fuldt gennemsigtig, finansielt sund og ansvarlig og administreres så forsvarligt som muligt; bemærker i denne forbindelse, at der på regelmæssig basis bør koordineres med Rådet og Europa-Parlamentet, og at denne koordinering bør omfatte dybdegående orienteringer; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af, at en langsigtet ledelses- og administrationsstruktur for GNSS er fuldt gennemsigtig, finansielt sund og ansvarlig og administreres så forsvarligt som muligt; bemærker i denne forbindelse, at der på regelmæssig basis bør koordineres med Rådet og Europa-Parlamentet, og at denne koordinering bør omfatte dybdegående orienteringer;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at etablere passende mekanismer til at sikre, at GNSS-baserede tjenester og applikationer, både privat- og statsregulerede tjenester er forenelige med borgernes grundlæggende rettigheder, såsom privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at etablere passende mekanismer til at sikre, at GNSS-baserede tjenester og applikationer, både privat- og statsregulerede tjenester er forenelige med borgernes grundlæggende rettigheder, såsom privatlivets fred og databeskyttelse;

*

* *

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og ESA. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og ESA.

---

(1)  EUT C 146 E af 12.6.2008, s. 226.

(2)  EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1.

(3)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 11.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/89

---

Onsdag den 8. juni 2011Investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa

P7_TA(2011)0266

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2011 om investering i fremtiden: en ny flerårig finansiel ramme for et konkurrencedygtigt, bæredygtigt og inklusivt Europa (2010/2211(INI))

2012/C 380 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 312, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 312,

| — | der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om EU's egne indtægter i fremtiden (2); |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om EU's egne indtægter i fremtiden (2);

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (3) og gennemførelsesbestemmelserne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (3) og gennemførelsesbestemmelserne hertil,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om revision af EU's budget (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om revision af EU's budget (KOM(2010)0700),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 16. juni 2010 om oprettelse og sammensætning af et særligt udvalg om politikudfordringer og budgetmidler for en bæredygtig Europæisk Union efter 2013 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 16. juni 2010 om oprettelse og sammensætning af et særligt udvalg om politikudfordringer og budgetmidler for en bæredygtig Europæisk Union efter 2013 (4),

| — | der henviser til bidragene fra det østrigske Nationalrat, det tjekkiske deputeretkammer, det danske Folketing, det estiske Riigikoguthe, det irske Oireachtas, the litauiske Seimas, the lettiske Saeima, det nederlandske Tweede Kamer og det svenske Riksdagen, |
| --- | --- |

—

der henviser til bidragene fra det østrigske Nationalrat, det tjekkiske deputeretkammer, det danske Folketing, det estiske Riigikoguthe, det irske Oireachtas, the litauiske Seimas, the lettiske Saeima, det nederlandske Tweede Kamer og det svenske Riksdagen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 184, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 184,

| — | der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Det Særlige Udvalg om Politikudfordringer og Budgetmidler i en Bæredygtig Europæisk Union efter 2013 og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Transport- og Turismeudvalget, Regionaludviklingsudvalget, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0193/2011),

| A. | der henviser til sin beslutning om at nedsætte et særligt udvalg med følgende mandat:






  a) | at fastsætte Parlamentets politiske prioriteter for den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2013 på såvel lovgivnings- som budgetområdet |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til sin beslutning om at nedsætte et særligt udvalg med følgende mandat:

a)

at fastsætte Parlamentets politiske prioriteter for den flerårige finansielle ramme (FFR) efter 2013 på såvel lovgivnings- som budgetområdet

| b) | at vurdere, hvor store finansielle midler der skal til, for at EU kan nå sine mål og gennemføre sine politikker i perioden efter den 1. januar 2014 |
| --- | --- |

b)

at vurdere, hvor store finansielle midler der skal til, for at EU kan nå sine mål og gennemføre sine politikker i perioden efter den 1. januar 2014

| c) | at fastsætte varigheden af den næste FFR |
| --- | --- |

c)

at fastsætte varigheden af den næste FFR

| d) | på grundlag af disse prioriteter og målsætninger at fremlægge forslag til en struktur for den kommende FFR med angivelse af Unionens primære aktivitetsområder |
| --- | --- |

d)

på grundlag af disse prioriteter og målsætninger at fremlægge forslag til en struktur for den kommende FFR med angivelse af Unionens primære aktivitetsområder

| e) | at forelægge retningslinjer for en vejledende fordeling af midler mellem og inden for forskellige udgiftsområder i FFR i overensstemmelse med prioriteterne og den foreslåede struktur og |
| --- | --- |

e)

at forelægge retningslinjer for en vejledende fordeling af midler mellem og inden for forskellige udgiftsområder i FFR i overensstemmelse med prioriteterne og den foreslåede struktur og

| f) | at præcisere forbindelsen mellem en reform af finansieringsordningen for EU's budget og en gennemgang af udgifterne for at give Budgetudvalget et solidt grundlag i forbindelse med forhandlingerne om en ny FFR, |
| --- | --- |

f)

at præcisere forbindelsen mellem en reform af finansieringsordningen for EU's budget og en gennemgang af udgifterne for at give Budgetudvalget et solidt grundlag i forbindelse med forhandlingerne om en ny FFR,

| B. | der henviser til, at det særlige udvalg skulle forelægge sin endelige betænkning, før Kommissionen fremsætter sit forslag om den næste FFR, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det særlige udvalg skulle forelægge sin endelige betænkning, før Kommissionen fremsætter sit forslag om den næste FFR,

| C. | der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tilvejebringer de nødvendige midler for at nå sine mål og gennemføre sin politik og skal finansieres fuldt ud af egne indtægter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tilvejebringer de nødvendige midler for at nå sine mål og gennemføre sin politik og skal finansieres fuldt ud af egne indtægter,

| D. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 312, stk. 5, og artikel 324 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal inddrages i forhandlingsprocessen om den næste FFR, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 312, stk. 5, og artikel 324 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal inddrages i forhandlingsprocessen om den næste FFR,

| E. | der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttrædelse styrker EU's politikker og skaber nye kompetenceområder, som bør afspejles i den næste FFR, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttrædelse styrker EU's politikker og skaber nye kompetenceområder, som bør afspejles i den næste FFR,

| F. | der påpeger, at de udfordringer, som EU og dets borgere står over for i form af bl.a. den globale økonomiske krise, vækstøkonomiernes hurtige fremgang, overgangen til et bæredygtigt samfund og en ressourceeffektiv økonomi, der kan tackle klimaændringer og demografiske udfordringer, herunder integration af indvandrere og beskyttelse af asylsøgere, forskydningen af den globale fordeling af produktionen og opsparingerne i retning af vækstøkonomierne, bekæmpelsen af fattigdom samt truslerne om naturlige og menneskeskabte katastrofer, terrorisme og organiseret kriminalitet, kræver en håndfast respons fra EU og dets medlemsstater, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at de udfordringer, som EU og dets borgere står over for i form af bl.a. den globale økonomiske krise, vækstøkonomiernes hurtige fremgang, overgangen til et bæredygtigt samfund og en ressourceeffektiv økonomi, der kan tackle klimaændringer og demografiske udfordringer, herunder integration af indvandrere og beskyttelse af asylsøgere, forskydningen af den globale fordeling af produktionen og opsparingerne i retning af vækstøkonomierne, bekæmpelsen af fattigdom samt truslerne om naturlige og menneskeskabte katastrofer, terrorisme og organiseret kriminalitet, kræver en håndfast respons fra EU og dets medlemsstater,

| G. | der henviser til, at EU har større vægt på internationalt niveau end de enkelte medlemsstater tilsammen, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU har større vægt på internationalt niveau end de enkelte medlemsstater tilsammen,

| H. | der finder, at hovedmålet med EU’s samhørighedspolitik fortsat bør være mindskelse af stadig eksisterende sociale, økonomiske og territoriale skævheder overalt i EU, og at en synlig og vellykket samhørighedspolitik i sig selv har en europæisk merværdi, som bør komme alle EU-medlemsstater til gode, |
| --- | --- |

H.

der finder, at hovedmålet med EU’s samhørighedspolitik fortsat bør være mindskelse af stadig eksisterende sociale, økonomiske og territoriale skævheder overalt i EU, og at en synlig og vellykket samhørighedspolitik i sig selv har en europæisk merværdi, som bør komme alle EU-medlemsstater til gode,

| I. | der påpeger, at EU-borgerne er begyndt at stille større krav til EU og samtidig at forholde sig mere kritisk til dets resultater, og at borgerne ikke vil tage EU til sig, før de er sikre på, at deres værdier og interesser varetages bedst af Unionen, |
| --- | --- |

I.

der påpeger, at EU-borgerne er begyndt at stille større krav til EU og samtidig at forholde sig mere kritisk til dets resultater, og at borgerne ikke vil tage EU til sig, før de er sikre på, at deres værdier og interesser varetages bedst af Unionen,

| J. | der finder, at Europa 2020-strategien bør hjælpe Europa med at overvinde og komme styrket ud af krisen gennem jobskabelse og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; der henviser til, at denne strategi er baseret på fem overordnede EU-mål om fremme af beskæftigelsen, forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, opfyldelse af målsætningerne i forbindelse med klimaændringer og energi, forbedring af uddannelsesniveauet og fremme af social integration, navnlig gennem en reduktion af fattigdommen, |
| --- | --- |

J.

der finder, at Europa 2020-strategien bør hjælpe Europa med at overvinde og komme styrket ud af krisen gennem jobskabelse og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; der henviser til, at denne strategi er baseret på fem overordnede EU-mål om fremme af beskæftigelsen, forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, opfyldelse af målsætningerne i forbindelse med klimaændringer og energi, forbedring af uddannelsesniveauet og fremme af social integration, navnlig gennem en reduktion af fattigdommen,

| K. | der henviser til, at EU-budgettet er et magtfuldt middel til gennemførelse af reformer, og at dets virkning kan forstærkes, hvis det mobiliserer supplerende private og offentlige midler til støtte for investeringer og dermed fungerer som katalysator for EU-midlernes multiplikatoreffekt; der påpeger, at princippet om den såkaldte "rimelige modydelse" ikke har noget økonomisk rationale, da det ikke tager tilstrækkeligt hensyn til den europæiske merværdi, spillover-effekter og nødvendigheden af solidaritet mellem EU-landene, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU-budgettet er et magtfuldt middel til gennemførelse af reformer, og at dets virkning kan forstærkes, hvis det mobiliserer supplerende private og offentlige midler til støtte for investeringer og dermed fungerer som katalysator for EU-midlernes multiplikatoreffekt; der påpeger, at princippet om den såkaldte "rimelige modydelse" ikke har noget økonomisk rationale, da det ikke tager tilstrækkeligt hensyn til den europæiske merværdi, spillover-effekter og nødvendigheden af solidaritet mellem EU-landene,

| L. | der henviser til, at en bæredygtig udvikling i Europa i henhold til artikel 3 i TEUF bør være baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en bæredygtig udvikling i Europa i henhold til artikel 3 i TEUF bør være baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten,

| M. | der henviser til, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er et af de grundlæggende principper for gennemførelsen af Unionens budget, og at mange medlemsstater gennemfører vanskelige finanspolitiske tilpasninger af deres nationale budgetter, og til, at forsvarlig økonomisk forvaltning - sparsommelighed, produktivitet og effektivitet - er blevet stadig vigtigere i forhold til de offentlige udgifter, både på EU-plan og i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er et af de grundlæggende principper for gennemførelsen af Unionens budget, og at mange medlemsstater gennemfører vanskelige finanspolitiske tilpasninger af deres nationale budgetter, og til, at forsvarlig økonomisk forvaltning - sparsommelighed, produktivitet og effektivitet - er blevet stadig vigtigere i forhold til de offentlige udgifter, både på EU-plan og i medlemsstaterne,

| N. | der henviser til, at bestemmelserne om udgiftsprogrammernes periodiske tilpasning til skiftende behov og omstændigheder har været utilstrækkelige, og at bestemmelsernes og reglernes komplekse karakter har været en af årsagerne til forvaltnings- og kontrolsystemernes mangelfulde resultater, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at bestemmelserne om udgiftsprogrammernes periodiske tilpasning til skiftende behov og omstændigheder har været utilstrækkelige, og at bestemmelsernes og reglernes komplekse karakter har været en af årsagerne til forvaltnings- og kontrolsystemernes mangelfulde resultater,

| O. | der henviser til, at de første fire år af den nuværende FFR 2007-2013 har tydeliggjort den finansielle rammes begrænsede evne til at indoptage nye udviklinger og prioriteter, uden at det går ud over de eksisterende; og at den nuværende FFR har været ude af stand til at reagere hurtigt på nye forpligtelser såsom Galileo, ITER, fødevarefaciliteten eller den europæiske økonomiske genopretningsplan, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de første fire år af den nuværende FFR 2007-2013 har tydeliggjort den finansielle rammes begrænsede evne til at indoptage nye udviklinger og prioriteter, uden at det går ud over de eksisterende; og at den nuværende FFR har været ude af stand til at reagere hurtigt på nye forpligtelser såsom Galileo, ITER, fødevarefaciliteten eller den europæiske økonomiske genopretningsplan,

| P. | der henviser til, at BNI-bidraget, som blev indført i EU's finansieringssystem i 1988, oprindelig var tænkt som et midlertidigt supplement til udligning af et fald i de egne indtægter, men siden er blevet forlænget og styrket og i dag er EU-budgettets primære indtægtskilde; der henviser til, at denne dominans har forstærket medlemsstaternes tendens til at udregne deres nettobalance, hvilket har givet sig udslag i en række rabatter, korrektioner, fritagelser og kompensationer og medført, at den nuværende ordning for egne indtægter er blevet overkompliceret, uigennemsigtig, løsrevet fra de eksisterende EU-politikker og uretfærdig og derfor er ude af stand til at sikre en gennemsigtig og effektiv finansiering af EU's politikker til gavn for Europa, samtidig med at den er totalt uforståelig for Europas borgere, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at BNI-bidraget, som blev indført i EU's finansieringssystem i 1988, oprindelig var tænkt som et midlertidigt supplement til udligning af et fald i de egne indtægter, men siden er blevet forlænget og styrket og i dag er EU-budgettets primære indtægtskilde; der henviser til, at denne dominans har forstærket medlemsstaternes tendens til at udregne deres nettobalance, hvilket har givet sig udslag i en række rabatter, korrektioner, fritagelser og kompensationer og medført, at den nuværende ordning for egne indtægter er blevet overkompliceret, uigennemsigtig, løsrevet fra de eksisterende EU-politikker og uretfærdig og derfor er ude af stand til at sikre en gennemsigtig og effektiv finansiering af EU's politikker til gavn for Europa, samtidig med at den er totalt uforståelig for Europas borgere,

| Q. | erindrer om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (5) godkendte indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner, der "kan være med til at tackle problemet med de yderst skadelige handelsmønstre på de finansielle markeder, f.eks. kortsigtede dispositioner og automatiseret højfrekvenshandel, samt til at begrænse spekulation", |
| --- | --- |

Q.

erindrer om, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 8. marts 2011 om innovativ finansiering på globalt og europæisk plan (5) godkendte indførelsen af en afgift på finansielle transaktioner, der "kan være med til at tackle problemet med de yderst skadelige handelsmønstre på de finansielle markeder, f.eks. kortsigtede dispositioner og automatiseret højfrekvenshandel, samt til at begrænse spekulation",

Del I:
     
  Primære udfordringer

| 1. | mener, at fremtidens udfordringer, det være sig den demografiske udvikling, klimaændringerne eller energiforsyningen, er områder, hvor Den Europæiske Union kan vise, at den er meget mere end summen af sine medlemsstater og har sin egen merværdi; |
| --- | --- |

1.

mener, at fremtidens udfordringer, det være sig den demografiske udvikling, klimaændringerne eller energiforsyningen, er områder, hvor Den Europæiske Union kan vise, at den er meget mere end summen af sine medlemsstater og har sin egen merværdi;

| 2. | konstaterer, at den nuværende krise og de alvorlige stramninger af de offentlige udgifter har gjort det vanskeligere for medlemsstaterne at øge deres vækst og konkurrenceevne og forbedre deres økonomiske og sociale konvergens samt at deltage fuldt ud i det indre marked; er dog overbevist om, at løsningen på krisen ikke ligger i mindre, men i mere Europa; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at den nuværende krise og de alvorlige stramninger af de offentlige udgifter har gjort det vanskeligere for medlemsstaterne at øge deres vækst og konkurrenceevne og forbedre deres økonomiske og sociale konvergens samt at deltage fuldt ud i det indre marked; er dog overbevist om, at løsningen på krisen ikke ligger i mindre, men i mere Europa;

| 3. | mener, at "bæredygtige indtægter til EU" først og fremmest vil sige at omtænke indtægtsordningen for EU-budgettet med henblik på at erstatte de nuværende nationale bidrag med egentlige EU-indtægter; |
| --- | --- |

3.

mener, at "bæredygtige indtægter til EU" først og fremmest vil sige at omtænke indtægtsordningen for EU-budgettet med henblik på at erstatte de nuværende nationale bidrag med egentlige EU-indtægter;

| 4. | mener, at de seneste begivenheder viser, at euroområdet har brug for en mere handlekraftig økonomisk styring, og at en monetær søjle uden en social og økonomisk søjle er dømt til at mislykkes; anser det derfor for afgørende, at EU styrker sit økonomiske styringssystem for at sikre gennemførelsen af Europa 2020-strategien(genoprettelse og fastholdelse af langsigtede økonomiske vækstrater), forhindre en gentagelse af den nuværende krise og sikre det europæiske projekt; |
| --- | --- |

4.

mener, at de seneste begivenheder viser, at euroområdet har brug for en mere handlekraftig økonomisk styring, og at en monetær søjle uden en social og økonomisk søjle er dømt til at mislykkes; anser det derfor for afgørende, at EU styrker sit økonomiske styringssystem for at sikre gennemførelsen af Europa 2020-strategien(genoprettelse og fastholdelse af langsigtede økonomiske vækstrater), forhindre en gentagelse af den nuværende krise og sikre det europæiske projekt;

Opbygning af et videnbaseret samfund

| 5. | påpeger, at krisen har sat fokus på de strukturelle udfordringer, de fleste medlemsstaters økonomier står over for i form af suboptimal produktivitet, stor offentlig gæld, store offentlige budgetunderskud, strukturel arbejdsløshed, vedvarende hindringer på det indre marked, lav arbejdskraftmobilitet og forældede kvalifikationsbegreber, som alle bidrager til lav vækst; understreger behovet for investeringer på centrale områder som uddannelse, forskning og innovation for at overvinde disse strukturelle udfordringer, og understreger vigtigheden af at vende tendensen med faldende offentlige investeringer; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at krisen har sat fokus på de strukturelle udfordringer, de fleste medlemsstaters økonomier står over for i form af suboptimal produktivitet, stor offentlig gæld, store offentlige budgetunderskud, strukturel arbejdsløshed, vedvarende hindringer på det indre marked, lav arbejdskraftmobilitet og forældede kvalifikationsbegreber, som alle bidrager til lav vækst; understreger behovet for investeringer på centrale områder som uddannelse, forskning og innovation for at overvinde disse strukturelle udfordringer, og understreger vigtigheden af at vende tendensen med faldende offentlige investeringer;

| 6. | erindrer om, at Asien, hvis de nuværende investeringstendenser fortsætter, i 2025 kan indtage førerpositionen inden for videnskabelig og teknologisk udvikling; minder dog om, at denne udvikling ikke kun repræsenterer enorme udfordringer, men også store muligheder, f.eks. på eksportområdet, for EU; bemærker, at EU er sakket agterud, hvad angår de videregående akademiske og erhvervsfaglige uddannelser, da kun omkring 30 europæiske universiteter rangerer blandt verdens 100 bedste; understreger, at Europa også er bagud i kvalifikationskapløbet, og henleder opmærksomheden på, at der i 2020 vil være 16 millioner flere job, som kræver høj uddannelse, mens efterspørgslen efter lavt uddannede vil falde med 12 millioner arbejdspladser; |
| --- | --- |

6.

erindrer om, at Asien, hvis de nuværende investeringstendenser fortsætter, i 2025 kan indtage førerpositionen inden for videnskabelig og teknologisk udvikling; minder dog om, at denne udvikling ikke kun repræsenterer enorme udfordringer, men også store muligheder, f.eks. på eksportområdet, for EU; bemærker, at EU er sakket agterud, hvad angår de videregående akademiske og erhvervsfaglige uddannelser, da kun omkring 30 europæiske universiteter rangerer blandt verdens 100 bedste; understreger, at Europa også er bagud i kvalifikationskapløbet, og henleder opmærksomheden på, at der i 2020 vil være 16 millioner flere job, som kræver høj uddannelse, mens efterspørgslen efter lavt uddannede vil falde med 12 millioner arbejdspladser;

Bekæmpelse af arbejdsløshed

| 7. | mener, at en at de store udfordringer for Den Europæiske Union består i at bevare konkurrenceevnen, øge væksten og bekæmpe høj arbejdsløshed, og at der skal fokuseres på velfungerende arbejdsmarkeder og på de sociale vilkår for at forbedre beskæftigelsen, fremme anstændigt arbejde og garantere arbejdstagernes rettigheder over hele Europa såvel som på arbejdsvilkårene og på bekæmpelsen af fattigdom; |
| --- | --- |

7.

mener, at en at de store udfordringer for Den Europæiske Union består i at bevare konkurrenceevnen, øge væksten og bekæmpe høj arbejdsløshed, og at der skal fokuseres på velfungerende arbejdsmarkeder og på de sociale vilkår for at forbedre beskæftigelsen, fremme anstændigt arbejde og garantere arbejdstagernes rettigheder over hele Europa såvel som på arbejdsvilkårene og på bekæmpelsen af fattigdom;

Den demografiske udfordring

| 8. | understreger, at EU må finde en løsning på den demografiske udfordring; konstaterer, at kombinationen af en faldende erhvervsaktiv befolkning og en højere andel af pensionister vil lægge yderligere pres på EU's sociale systemer og økonomiske konkurrenceevne; |
| --- | --- |

8.

understreger, at EU må finde en løsning på den demografiske udfordring; konstaterer, at kombinationen af en faldende erhvervsaktiv befolkning og en højere andel af pensionister vil lægge yderligere pres på EU's sociale systemer og økonomiske konkurrenceevne;

Klima- og ressourcerelaterede udfordringer

| 9. | er bekymret for, at verdensbefolkningens stigning fra 6 til 9 milliarder vil intensivere den globale konkurrence om naturressourcer og lægge yderligere pres på det globale og lokale miljø; konstaterer, at efterspørgslen efter fødevarer forventes at stige med 70 % frem til 2050, og at ineffektiv og ubæredygtig brug og forvaltning af råstoffer og råvarer udsætter borgerne for en skadelig konkurrence mellem fødevarer, naturbevarelse og energiproduktion samt bekostelige prischok; påpeger, at dette også kan have alvorlige konsekvenser for erhvervslivets forretningsmuligheder, herunder adgang til råstoffer, hvilket vil udgøre en trussel mod den økonomiske sikkerhed og bidrage til klimaændringerne; understreger derfor behovet for øjeblikkelig handling fra EU's side for at føre an i processen hen imod en økonomi, der er baseret på bæredygtige ressourcer; |
| --- | --- |

9.

er bekymret for, at verdensbefolkningens stigning fra 6 til 9 milliarder vil intensivere den globale konkurrence om naturressourcer og lægge yderligere pres på det globale og lokale miljø; konstaterer, at efterspørgslen efter fødevarer forventes at stige med 70 % frem til 2050, og at ineffektiv og ubæredygtig brug og forvaltning af råstoffer og råvarer udsætter borgerne for en skadelig konkurrence mellem fødevarer, naturbevarelse og energiproduktion samt bekostelige prischok; påpeger, at dette også kan have alvorlige konsekvenser for erhvervslivets forretningsmuligheder, herunder adgang til råstoffer, hvilket vil udgøre en trussel mod den økonomiske sikkerhed og bidrage til klimaændringerne; understreger derfor behovet for øjeblikkelig handling fra EU's side for at føre an i processen hen imod en økonomi, der er baseret på bæredygtige ressourcer;

| 10. | henleder opmærksomheden på det stigende globale energiforbrug og på det faktum, at afhængigheden af importeret energi forventes at stige, således at EU i 2050 vil skulle dække næsten to tredjedele af sit behov ved import, hvis ikke den nuværende energipolitik ændres tilstrækkeligt, og hvis ikke EU og medlemsstaterne øger deres bestræbelser for at udvikle deres egne vedvarende energikilder og realiserer deres energieffektivitetspotentiale under fuld overholdelse af EU's energi- og klimaforpligtelser samt sikkerhedsaspekterne; advarer om, at problemerne med manglende prisstabilitet og forsyningssikkerhed desuden vil blive forværret af den manglende politiske stabilitet i energirige lande; opfordrer derfor til, at man diversificerer forsyningsruterne og handelspartnerne; |
| --- | --- |

10.

henleder opmærksomheden på det stigende globale energiforbrug og på det faktum, at afhængigheden af importeret energi forventes at stige, således at EU i 2050 vil skulle dække næsten to tredjedele af sit behov ved import, hvis ikke den nuværende energipolitik ændres tilstrækkeligt, og hvis ikke EU og medlemsstaterne øger deres bestræbelser for at udvikle deres egne vedvarende energikilder og realiserer deres energieffektivitetspotentiale under fuld overholdelse af EU's energi- og klimaforpligtelser samt sikkerhedsaspekterne; advarer om, at problemerne med manglende prisstabilitet og forsyningssikkerhed desuden vil blive forværret af den manglende politiske stabilitet i energirige lande; opfordrer derfor til, at man diversificerer forsyningsruterne og handelspartnerne;

| 11. | støtter tanken om, at alle EU-midler under ét bør føre til en forbedring af det europæiske miljøs generelle tilstand, herunder en reduktion i udledningen af drivhusgasser, som mindst svarer til målene i den gældende EU-lovgivning; foreslår derfor, at de positive og negative klima- og miljøeffekter af anvendelsen af EU-midler analyseres på aggregerede niveauer; |
| --- | --- |

11.

støtter tanken om, at alle EU-midler under ét bør føre til en forbedring af det europæiske miljøs generelle tilstand, herunder en reduktion i udledningen af drivhusgasser, som mindst svarer til målene i den gældende EU-lovgivning; foreslår derfor, at de positive og negative klima- og miljøeffekter af anvendelsen af EU-midler analyseres på aggregerede niveauer;

Indre og ydre sikkerhed og personlig frihedsrettigheder

| 12. | mener, at globaliseringen også har forstærket følelsen af sårbarhed ved at ophæve grænserne mellem indre og ydre former for frihed, retfærdighed og sikkerhed; er derfor overbevist om, at en indsats, der tager sigte på at løse det 21. århundredes sikkerhedsmæssige problemer og samtidig sikre grundlæggende rettigheder og personlige frihedsrettigheder, kræver globale og proaktive tiltag, som kun en aktør af EU's størrelse kan levere; er overbevist om, at den eksterne dimension af EU's sikkerhed er tæt knyttet til spørgsmålet om demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse i tredjelande, og at EU har et særligt ansvar for at bidrage hertil; |
| --- | --- |

12.

mener, at globaliseringen også har forstærket følelsen af sårbarhed ved at ophæve grænserne mellem indre og ydre former for frihed, retfærdighed og sikkerhed; er derfor overbevist om, at en indsats, der tager sigte på at løse det 21. århundredes sikkerhedsmæssige problemer og samtidig sikre grundlæggende rettigheder og personlige frihedsrettigheder, kræver globale og proaktive tiltag, som kun en aktør af EU's størrelse kan levere; er overbevist om, at den eksterne dimension af EU's sikkerhed er tæt knyttet til spørgsmålet om demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse i tredjelande, og at EU har et særligt ansvar for at bidrage hertil;

EU som aktør på verdensscenen: større vilje til at sætte sig igennem

| 13. | er overbevist om, at EU som politisk, økonomisk og kommerciel stormagt til fulde må spille sin rolle på internationalt plan; minder om, at Lissabontraktaten giver nye redskaber, som gør det muligt i højere grad at gøre EU's interesser og værdier gældende på verdensplan; understreger, at EU kun vil tilføre den globale scene merværdi og øve indflydelse på de globale politiske beslutninger, hvis det optræder kollektivt; understreger, at en stærkere repræsentation udadtil skal ledsages af en stærkere samordning indadtil; |
| --- | --- |

13.

er overbevist om, at EU som politisk, økonomisk og kommerciel stormagt til fulde må spille sin rolle på internationalt plan; minder om, at Lissabontraktaten giver nye redskaber, som gør det muligt i højere grad at gøre EU's interesser og værdier gældende på verdensplan; understreger, at EU kun vil tilføre den globale scene merværdi og øve indflydelse på de globale politiske beslutninger, hvis det optræder kollektivt; understreger, at en stærkere repræsentation udadtil skal ledsages af en stærkere samordning indadtil;

God regeringsførelse

| 14. | er overbevist om, at en styrkelse af offentlighedens identifikation med EU skal være drivkraften bag kollektive aktioner; mener, at EU ved at levere "god regeringsførelse" vil have langt de bedste muligheder for at sikre sig borgernes vedvarende opbakning og engagement; |
| --- | --- |

14.

er overbevist om, at en styrkelse af offentlighedens identifikation med EU skal være drivkraften bag kollektive aktioner; mener, at EU ved at levere "god regeringsførelse" vil have langt de bedste muligheder for at sikre sig borgernes vedvarende opbakning og engagement;

Del II:
     
  Optimering af resultatet: EU-budgettets rolle

Europæisk merværdi og omkostningerne ved non-Europe

| 15. | understreger, at hovedformålet med EU's budgetudgifter er at skabe europæisk merværdi ved at samle ressourcerne, fungere som katalysator og skabe stordriftsfordele samt positive grænseoverskridende resultater samt spillover-effekter og dermed bidrage til at nå de vedtagne fælles politiske mål mere effektivt eller hurtigere og nedbringe de nationale udgifter; påpeger, at dobbeltudgifter og overlapninger mellem bevillinger til forskellige budgetposter principielt skal undgås, at EU's udgifter altid skal sigte mod at skabe større værdi end medlemsstaternes individuelle udgifter lagt sammen; mener, at den flerårige finansielle ramme, hvis den anvendes rigtigt, udgør et meget vigtigt instrument til langsigtet planlægning af det europæiske projekt, fordi den tager højde for det europæiske perspektiv og EU's merværdi; |
| --- | --- |

15.

understreger, at hovedformålet med EU's budgetudgifter er at skabe europæisk merværdi ved at samle ressourcerne, fungere som katalysator og skabe stordriftsfordele samt positive grænseoverskridende resultater samt spillover-effekter og dermed bidrage til at nå de vedtagne fælles politiske mål mere effektivt eller hurtigere og nedbringe de nationale udgifter; påpeger, at dobbeltudgifter og overlapninger mellem bevillinger til forskellige budgetposter principielt skal undgås, at EU's udgifter altid skal sigte mod at skabe større værdi end medlemsstaternes individuelle udgifter lagt sammen; mener, at den flerårige finansielle ramme, hvis den anvendes rigtigt, udgør et meget vigtigt instrument til langsigtet planlægning af det europæiske projekt, fordi den tager højde for det europæiske perspektiv og EU's merværdi;

| 16. | fremhæver følgende områder som potentielle kandidater til større synergi og stordriftsfordele: Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, humanitær bistand og mere specifikt en EU-beredskabsstyrke, samling af forsvarsressourcer, forskning, udvikling og innovation, store infrastrukturprojekter (navnlig inden for energi og transport) og tilsyn med de finansielle markeder; |
| --- | --- |

16.

fremhæver følgende områder som potentielle kandidater til større synergi og stordriftsfordele: Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, humanitær bistand og mere specifikt en EU-beredskabsstyrke, samling af forsvarsressourcer, forskning, udvikling og innovation, store infrastrukturprojekter (navnlig inden for energi og transport) og tilsyn med de finansielle markeder;

| 17. | mener, at der sideløbende med de nationale parlamenters kontrol af nærhedsprincippet i henhold til Lissabontraktaten skal foretages en vurdering af den europæiske merværdi for hvert enkelt forslag til retsakt med budgetmæssig relevans som et spørgsmål om bedste praksis; insisterer imidlertid på, at vurderingen af den europæiske merværdi kræver mere end en "regnearkstilgang", og at det er nødvendigt at undersøge, om den planlagte aktivitet vil bidrage effektivt til fælles EU-mål og skabe offentlige goder på EU-niveau; bemærker, at de primære og vigtigste elementer i den europæiske merværdi såsom fred, stabilitet, frihed, fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital, ikke kan gøres op i tal; |
| --- | --- |

17.

mener, at der sideløbende med de nationale parlamenters kontrol af nærhedsprincippet i henhold til Lissabontraktaten skal foretages en vurdering af den europæiske merværdi for hvert enkelt forslag til retsakt med budgetmæssig relevans som et spørgsmål om bedste praksis; insisterer imidlertid på, at vurderingen af den europæiske merværdi kræver mere end en "regnearkstilgang", og at det er nødvendigt at undersøge, om den planlagte aktivitet vil bidrage effektivt til fælles EU-mål og skabe offentlige goder på EU-niveau; bemærker, at de primære og vigtigste elementer i den europæiske merværdi såsom fred, stabilitet, frihed, fri bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital, ikke kan gøres op i tal;

| 18. | understreger nødvendigheden af at bevise, at alle EU-udgifter er i overensstemmelse med traktatforpligtelser, EU’s regelværk eller overordnede EU-politikmål; påpeger, at europæisk merværdi ikke kun opnås gennem afholdelse af udgifter, men også via EU-lovgivningen og ved samordning af de nationale politikker og EU-politikken på det økonomiske, skattemæssige, budgetmæssige og sociale område; er overbevist om, at den europæiske merværdi ved udgifterne i den kommende FFR skal forbedres; understreger, at EU-støtte, hvor det er muligt, bør bidrage til mere end et EU-politikmål ad gangen (f.eks. territorial samhørighed, tilpasning til klimaforandringer og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed); |
| --- | --- |

18.

understreger nødvendigheden af at bevise, at alle EU-udgifter er i overensstemmelse med traktatforpligtelser, EU’s regelværk eller overordnede EU-politikmål; påpeger, at europæisk merværdi ikke kun opnås gennem afholdelse af udgifter, men også via EU-lovgivningen og ved samordning af de nationale politikker og EU-politikken på det økonomiske, skattemæssige, budgetmæssige og sociale område; er overbevist om, at den europæiske merværdi ved udgifterne i den kommende FFR skal forbedres; understreger, at EU-støtte, hvor det er muligt, bør bidrage til mere end et EU-politikmål ad gangen (f.eks. territorial samhørighed, tilpasning til klimaforandringer og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed);

| 19. | er stærkt overbevist om, at investeringer på EU-plan kan føre til væsentligt større besparelser på nationalt plan, navnlig på områder, hvor EU ubestrideligt har større merværdi end nationale budgetter; er overbevist om, at princippet om europæisk merværdi bør lægges til grund for alle kommende forhandlinger om EU-budgettet; glæder sig derfor over Kommissionens tilsagn om at iværksætte en omfattende undersøgelse af "omkostningerne ved non-Europe" for medlemsstaterne og de nationale budgetter; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre denne rapport så tidligt, at der kan tages hensyn til den under forhandlingerne om den kommende FFR; |
| --- | --- |

19.

er stærkt overbevist om, at investeringer på EU-plan kan føre til væsentligt større besparelser på nationalt plan, navnlig på områder, hvor EU ubestrideligt har større merværdi end nationale budgetter; er overbevist om, at princippet om europæisk merværdi bør lægges til grund for alle kommende forhandlinger om EU-budgettet; glæder sig derfor over Kommissionens tilsagn om at iværksætte en omfattende undersøgelse af "omkostningerne ved non-Europe" for medlemsstaterne og de nationale budgetter; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre denne rapport så tidligt, at der kan tages hensyn til den under forhandlingerne om den kommende FFR;

| 20. | opfordrer til en bedre koordinering mellem EU-budgettet og medlemsstaternes nationale budgetter med hensyn til finansieringen af EU's fælles politiske prioriteter; gentager, at det er nødvendigt at koordinere de offentlige udgifter fra planlægning til gennemførelse for at sikre komplementaritet, bedre effektivitet og synlighed samt en bedre strømlining af EU's budget; mener, at den nye mekanisme til samordning af de økonomiske politikker og budgetpolitikkerne (det "europæiske semester") bør spille en vigtig rolle med hensyn til at samordne politikmålene i Europa indbyrdes og med EU's mål og dermed bidrage til at opnå de ønskede budgetmæssige synergier mellem EU's budget og de nationale budgetter; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til en bedre koordinering mellem EU-budgettet og medlemsstaternes nationale budgetter med hensyn til finansieringen af EU's fælles politiske prioriteter; gentager, at det er nødvendigt at koordinere de offentlige udgifter fra planlægning til gennemførelse for at sikre komplementaritet, bedre effektivitet og synlighed samt en bedre strømlining af EU's budget; mener, at den nye mekanisme til samordning af de økonomiske politikker og budgetpolitikkerne (det "europæiske semester") bør spille en vigtig rolle med hensyn til at samordne politikmålene i Europa indbyrdes og med EU's mål og dermed bidrage til at opnå de ønskede budgetmæssige synergier mellem EU's budget og de nationale budgetter;

Et effektivt budget

| 21. | mener, at selv om princippet om europæisk merværdi bør anvendes som rettesnor for fremtidige afgørelser om prioritering af udgifterne, bør den praktiske gennemførelse af forskellige politikker og aktiviteter være ledet af princippet om effektiv udnyttelse af bevillingerne; |
| --- | --- |

21.

mener, at selv om princippet om europæisk merværdi bør anvendes som rettesnor for fremtidige afgørelser om prioritering af udgifterne, bør den praktiske gennemførelse af forskellige politikker og aktiviteter være ledet af princippet om effektiv udnyttelse af bevillingerne;

| 22. | understreger, at man for at opnå optimale resultater for bæredygtig vækst og udvikling lokalt samt solidaritet og samhørighed bør lægge vægt på en forbedring af synergierne mellem alle de midler på EU-budgettet, som har indvirkning på den økonomiske udvikling, og på en integreret strategi mellem de forskellige sektorer, udvikling af en resultatorienteret politik og i relevant omfang anvendelse af konditionalitet, princippet om at "forureneren betaler", succesfaktorer samt præstations- og resultatindikatorer; |
| --- | --- |

22.

understreger, at man for at opnå optimale resultater for bæredygtig vækst og udvikling lokalt samt solidaritet og samhørighed bør lægge vægt på en forbedring af synergierne mellem alle de midler på EU-budgettet, som har indvirkning på den økonomiske udvikling, og på en integreret strategi mellem de forskellige sektorer, udvikling af en resultatorienteret politik og i relevant omfang anvendelse af konditionalitet, princippet om at "forureneren betaler", succesfaktorer samt præstations- og resultatindikatorer;

Brug af budgettet til fremme af investeringer

| 23. | minder om, at EU-budgettet primært er et investeringsbudget, som kan generere flere investeringer fra offentlige eller private kilder; mener, at det vil være nødvendigt at tiltrække supplerende kapital, hvis man skal nå op på de betydelige investeringsbeløb, der er nødvendige for at opfylde målene for Europa-2020; fremhæver især behovet for at maksimere effekten af EU-midlerne ved at mobilisere, samle og udnytte offentlige og private finansielle ressourcer til infrastrukturer og store projekter af europæisk interesse uden at forvride konkurrencen; |
| --- | --- |

23.

minder om, at EU-budgettet primært er et investeringsbudget, som kan generere flere investeringer fra offentlige eller private kilder; mener, at det vil være nødvendigt at tiltrække supplerende kapital, hvis man skal nå op på de betydelige investeringsbeløb, der er nødvendige for at opfylde målene for Europa-2020; fremhæver især behovet for at maksimere effekten af EU-midlerne ved at mobilisere, samle og udnytte offentlige og private finansielle ressourcer til infrastrukturer og store projekter af europæisk interesse uden at forvride konkurrencen;

| 24. | bemærker, at der siden 1990'erne er blevet udviklet institutionaliserede offentlig-private partnerskaber (OPP) i EU inden for bl.a. transportsektoren, sektoren for offentlige bygninger og udstyr og miljøsektoren som nye former for samarbejde mellem offentlige myndigheder og den private sektor og en supplerende kanal for levering af infrastrukturer og strategiske offentlige tjenesteydelser; er dog bekymret over visse underliggende problemer i forbindelse med OPP’er, og insisterer på, at der ved udformningen af fremtidige OPP'er skal tages hensyn til tidligere erfaringer og korrigeres for tidligere mangler. |
| --- | --- |

24.

bemærker, at der siden 1990'erne er blevet udviklet institutionaliserede offentlig-private partnerskaber (OPP) i EU inden for bl.a. transportsektoren, sektoren for offentlige bygninger og udstyr og miljøsektoren som nye former for samarbejde mellem offentlige myndigheder og den private sektor og en supplerende kanal for levering af infrastrukturer og strategiske offentlige tjenesteydelser; er dog bekymret over visse underliggende problemer i forbindelse med OPP’er, og insisterer på, at der ved udformningen af fremtidige OPP'er skal tages hensyn til tidligere erfaringer og korrigeres for tidligere mangler.

| 25. | noterer sig de hidtil generelt positive erfaringer med brug af innovative finansielle instrumenter for at nå en specifik politisk målsætning, herunder blandingsmekanismer for gavebistand og lån og finansieringsmekanismer med risikodeling såsom lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT), finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) og instrumenterne i samhørighedspolitikken (JEREMIE, JESSICA, JASPERS og JASMINE); mener, at EU især bør tage skridt til at forbedre anvendelsen af EU-midler som en katalysator for tiltrækning af supplerende finansiering fra EIB, EBRD, andre internationale finansinstitutter og den private sektor; |
| --- | --- |

25.

noterer sig de hidtil generelt positive erfaringer med brug af innovative finansielle instrumenter for at nå en specifik politisk målsætning, herunder blandingsmekanismer for gavebistand og lån og finansieringsmekanismer med risikodeling såsom lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT), finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) og instrumenterne i samhørighedspolitikken (JEREMIE, JESSICA, JASPERS og JASMINE); mener, at EU især bør tage skridt til at forbedre anvendelsen af EU-midler som en katalysator for tiltrækning af supplerende finansiering fra EIB, EBRD, andre internationale finansinstitutter og den private sektor;

| 26. | opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til at udvide ordningen for innovativ finansiering efter en detaljeret vurdering af de offentlige og private investeringsbehov; samt en metodologi til koordinering af støtte fra forskellige kilder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale lovgivning giver mulighed for at implementere sådanne systemer; opfordrer derfor til en betragtelig styrkelse af de lovgivningsmæssige, budgetmæssige og operationelle rammer for disse mekanismer for at sikre deres effektivitet med hensyn til fremme af investeringer, bæredygtighed og korrekt brug af EU-midler og for at sikre passende overvågning, rapportering og ansvarlighed; insisterer desuden på nødvendigheden af at sikre, at underliggende risici kvantificeres og tages tilstrækkeligt i betragtning; |
| --- | --- |

26.

opfordrer derfor Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til at udvide ordningen for innovativ finansiering efter en detaljeret vurdering af de offentlige og private investeringsbehov; samt en metodologi til koordinering af støtte fra forskellige kilder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale lovgivning giver mulighed for at implementere sådanne systemer; opfordrer derfor til en betragtelig styrkelse af de lovgivningsmæssige, budgetmæssige og operationelle rammer for disse mekanismer for at sikre deres effektivitet med hensyn til fremme af investeringer, bæredygtighed og korrekt brug af EU-midler og for at sikre passende overvågning, rapportering og ansvarlighed; insisterer desuden på nødvendigheden af at sikre, at underliggende risici kvantificeres og tages tilstrækkeligt i betragtning;

| 27. | bemærker de historiske vanskeligheder ved at finde private investorer til større EU-projekter; erkender, at den finansielle krise har gjort de private investorer mere tilbageholdende med at finansiere EU-projekter og har afdækket et behov for at genopbygge så stor tillid, at større investeringsprojekter kan tiltrække den støtte, de har brug for; understreger, at støtte fra EU-budgettet vil være nødvendig på kort såvel som længere sigt for at tiltrække og mobilisere private midler til projekter af EU-interesse, herunder navnlig projekter med europæisk merværdi, der anses for at være økonomisk, men ikke kommercielt levedygtige; |
| --- | --- |

27.

bemærker de historiske vanskeligheder ved at finde private investorer til større EU-projekter; erkender, at den finansielle krise har gjort de private investorer mere tilbageholdende med at finansiere EU-projekter og har afdækket et behov for at genopbygge så stor tillid, at større investeringsprojekter kan tiltrække den støtte, de har brug for; understreger, at støtte fra EU-budgettet vil være nødvendig på kort såvel som længere sigt for at tiltrække og mobilisere private midler til projekter af EU-interesse, herunder navnlig projekter med europæisk merværdi, der anses for at være økonomisk, men ikke kommercielt levedygtige;

| 28. | glæder sig derfor over Europa 2020-initiativet med projektobligationer, som er en mekanisme for risikodeling med Den Europæiske Investeringsbank (EIB), der yder støtte under et bestemt loft fra EU-budgettet, med henblik på at geare EU-midlerne og gøre private investorer mere interesserede i at deltage i prioriterede EU-projekter i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et gennemarbejdet forslag om EU-projektobligationer, der bygger på de hidtidige erfaringer med fælles EU-EIB-instrumenter, og til at indføje klare og gennemskuelige kriterier for projekternes støtteberettigelse og udvælgelse; påpeger, at projekter af EU-interesse, der kun giver få indtægter, fortsat vil kræve finansiering i form af tilskud; er bekymret for, at EU-budgettets begrænsede størrelse i sidste ende vil begrænse mulighederne for at skaffe ekstra midler til nye initiativer; |
| --- | --- |

28.

glæder sig derfor over Europa 2020-initiativet med projektobligationer, som er en mekanisme for risikodeling med Den Europæiske Investeringsbank (EIB), der yder støtte under et bestemt loft fra EU-budgettet, med henblik på at geare EU-midlerne og gøre private investorer mere interesserede i at deltage i prioriterede EU-projekter i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne; opfordrer Kommissionen til at fremlægge et gennemarbejdet forslag om EU-projektobligationer, der bygger på de hidtidige erfaringer med fælles EU-EIB-instrumenter, og til at indføje klare og gennemskuelige kriterier for projekternes støtteberettigelse og udvælgelse; påpeger, at projekter af EU-interesse, der kun giver få indtægter, fortsat vil kræve finansiering i form af tilskud; er bekymret for, at EU-budgettets begrænsede størrelse i sidste ende vil begrænse mulighederne for at skaffe ekstra midler til nye initiativer;

| 29. | gentager, at det er nødvendigt at sikre den bedst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol for innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at foreslå rammebestemmelser for gennemførelse af og støtte til projekter, som skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure, og som kan sikre en løbende informationsstrøm og inddragelse af budgetmyndigheden i forbindelse med brugen af disse instrumenter i hele Unionen, således at Parlamentet får mulighed for at verificere, om dets politiske prioriteter tilgodeses, og Revisionsrettens kontrol med disse instrumenter styrkes; |
| --- | --- |

29.

gentager, at det er nødvendigt at sikre den bedst mulige gennemsigtighed, ansvarlighed og demokratiske kontrol for innovative finansielle instrumenter og mekanismer, som involverer EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at foreslå rammebestemmelser for gennemførelse af og støtte til projekter, som skal vedtages efter den almindelige lovgivningsprocedure, og som kan sikre en løbende informationsstrøm og inddragelse af budgetmyndigheden i forbindelse med brugen af disse instrumenter i hele Unionen, således at Parlamentet får mulighed for at verificere, om dets politiske prioriteter tilgodeses, og Revisionsrettens kontrol med disse instrumenter styrkes;

Sikring af forsvarlig økonomisk forvaltning

| 30. | mener, at en forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af udgifterne bør være de ledende principper for en optimering af EU-budgettets anvendelse og for udformningen og forvaltningen af programmerne og aktiviteterne efter 2013; |
| --- | --- |

30.

mener, at en forbedring af gennemførelsen og kvaliteten af udgifterne bør være de ledende principper for en optimering af EU-budgettets anvendelse og for udformningen og forvaltningen af programmerne og aktiviteterne efter 2013;

| 31. | understreger desuden, at man ved udgiftsprogrammernes udformning bør være yderst opmærksom på principperne om klare mål, fuld overholdelse af EU's acquis og komplementariteten mellem instrumenter og aktioner, harmonisering og forenkling af reglerne om støtteberettigelse og gennemførelse og gennemsigtighed og fuld og aftalt ansvarlighed; understreger betydningen af kønsbudgettering som et instrument til god forvaltning for at forbedre effektivitet og retfærdighed; |
| --- | --- |

31.

understreger desuden, at man ved udgiftsprogrammernes udformning bør være yderst opmærksom på principperne om klare mål, fuld overholdelse af EU's acquis og komplementariteten mellem instrumenter og aktioner, harmonisering og forenkling af reglerne om støtteberettigelse og gennemførelse og gennemsigtighed og fuld og aftalt ansvarlighed; understreger betydningen af kønsbudgettering som et instrument til god forvaltning for at forbedre effektivitet og retfærdighed;

| 32. | understreger især, at en forenkling af regler og procedurer bør være en central horisontal prioritet, og er overbevist om, at revisionen af finansforordningen bør spille en afgørende rolle i denne forbindelse; |
| --- | --- |

32.

understreger især, at en forenkling af regler og procedurer bør være en central horisontal prioritet, og er overbevist om, at revisionen af finansforordningen bør spille en afgørende rolle i denne forbindelse;

| 33. | understreger, at forbedringen af den økonomiske forvaltning i EU bør understøttes af en grundig overvågning af fremskridtene i Kommissionen og i medlemsstaterne; insisterer på, at medlemsstaterne bør påtage sig ansvar for korrekt brug og forvaltning af EU-midler og udsende årlige nationale redegørelser for anvendelsen af EU-midler på et passende politisk niveau; |
| --- | --- |

33.

understreger, at forbedringen af den økonomiske forvaltning i EU bør understøttes af en grundig overvågning af fremskridtene i Kommissionen og i medlemsstaterne; insisterer på, at medlemsstaterne bør påtage sig ansvar for korrekt brug og forvaltning af EU-midler og udsende årlige nationale redegørelser for anvendelsen af EU-midler på et passende politisk niveau;

| 34. | understreger behovet for at gøre noget ved den voksende mængde uindfriede forpligtelser (RAL); minder om, at RAL ifølge Kommissionen vil nå op på 217 mia. euro ved udgangen af 2013; bemærker, at en vis mængde RAL er uundgåelig i forbindelse med gennemførelsen af flerårige programmer, men understreger ikke desto mindre, at uindfriede forpligtelser per definition kræver, at der foretages tilsvarende betalinger; er derfor ikke enig i Rådets model med at afgøre betalingsniveauet på forhånd uden at tage en nøjagtig vurdering af de faktiske behov i betragtning; vil derfor gøre sit yderste under den årlige budgetprocedure under den næste FFR for at mindske misforholdet mellem forpligtelser og betalinger ved at hæve betalingsniveauet på passende vis; |
| --- | --- |

34.

understreger behovet for at gøre noget ved den voksende mængde uindfriede forpligtelser (RAL); minder om, at RAL ifølge Kommissionen vil nå op på 217 mia. euro ved udgangen af 2013; bemærker, at en vis mængde RAL er uundgåelig i forbindelse med gennemførelsen af flerårige programmer, men understreger ikke desto mindre, at uindfriede forpligtelser per definition kræver, at der foretages tilsvarende betalinger; er derfor ikke enig i Rådets model med at afgøre betalingsniveauet på forhånd uden at tage en nøjagtig vurdering af de faktiske behov i betragtning; vil derfor gøre sit yderste under den årlige budgetprocedure under den næste FFR for at mindske misforholdet mellem forpligtelser og betalinger ved at hæve betalingsniveauet på passende vis;

| 35. | er overbevist om, at en vurdering af styrker og svagheder i hver enkelt medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer på de forskellige politikområder er nødvendig for at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes forvaltning af og kontrol med EU-midler; mener desuden, at såvel bedre forvaltning, mindre bureaukrati og større gennemsigtighed som bedre, ikke mere, kontrol er nødvendig for at øge EU-midlernes effektivitet, også med hensyn til deres absorptionsrate; mener, at der i denne henseende skal findes en balance mellem kontrolniveauet og dets omkostninger; |
| --- | --- |

35.

er overbevist om, at en vurdering af styrker og svagheder i hver enkelt medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer på de forskellige politikområder er nødvendig for at forbedre kvaliteten af medlemsstaternes forvaltning af og kontrol med EU-midler; mener desuden, at såvel bedre forvaltning, mindre bureaukrati og større gennemsigtighed som bedre, ikke mere, kontrol er nødvendig for at øge EU-midlernes effektivitet, også med hensyn til deres absorptionsrate; mener, at der i denne henseende skal findes en balance mellem kontrolniveauet og dets omkostninger;

| 36. | understreger retssikkerhedens og den budgetmæssige kontinuitets betydning for en vellykket gennemførelse af flerårige politikker og programmer; mener derfor, at reglerne ikke bør ændres i programperioden uden en vægtig begrundelse og passende konsekvensvurdering, da dette kan føre til større overgangsudgifter, langsommere gennemførelse og øget risiko for fejl; |
| --- | --- |

36.

understreger retssikkerhedens og den budgetmæssige kontinuitets betydning for en vellykket gennemførelse af flerårige politikker og programmer; mener derfor, at reglerne ikke bør ændres i programperioden uden en vægtig begrundelse og passende konsekvensvurdering, da dette kan føre til større overgangsudgifter, langsommere gennemførelse og øget risiko for fejl;

| 37. | understreger, at den institutionelle kapacitet er en af de centrale forudsætninger for en vellykket udvikling, implementering og overvågning af EU's politikker; mener derfor, at en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet på nationalt, regionalt og lokalt plan kan danne grundlag for strukturelle tilpasninger og bidrage til en gnidningsløs og vellykket absorption af EU-midler; |
| --- | --- |

37.

understreger, at den institutionelle kapacitet er en af de centrale forudsætninger for en vellykket udvikling, implementering og overvågning af EU's politikker; mener derfor, at en styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet på nationalt, regionalt og lokalt plan kan danne grundlag for strukturelle tilpasninger og bidrage til en gnidningsløs og vellykket absorption af EU-midler;

Del III:
     
  Politiske prioriteter

| 38. | minder om, at Lissabontraktatens ikrafttræden styrker EU's politikker og giver Unionen væsentlige nye beføjelser, navnlig på områderne foranstaltninger udadtil, sport, rumfart, klimaændringer, energi, turisme og civilbeskyttelse; understreger, at dette kræver tilstrækkelige finansielle ressourcer; minder i denne forbindelse om artikel 311 i TEU, ifølge hvilken EU skal give sig selv de nødvendige midler til at opnå sine mål og gennemføre sine politikker; |
| --- | --- |

38.

minder om, at Lissabontraktatens ikrafttræden styrker EU's politikker og giver Unionen væsentlige nye beføjelser, navnlig på områderne foranstaltninger udadtil, sport, rumfart, klimaændringer, energi, turisme og civilbeskyttelse; understreger, at dette kræver tilstrækkelige finansielle ressourcer; minder i denne forbindelse om artikel 311 i TEU, ifølge hvilken EU skal give sig selv de nødvendige midler til at opnå sine mål og gennemføre sine politikker;

Et budget, der understøtter Europa 2020-målene

| 39. | mener, at Europa 2020-strategien bør være den primære referencepolitik for den kommende FFR; understreger samtidig, at Europa 2020-strategien ikke omfatter alle EU's politikområder; betoner, at andre traktatbaserede politikker, som forfølger forskellige mål, bør afspejles på passende vis i den næste FFR; |
| --- | --- |

39.

mener, at Europa 2020-strategien bør være den primære referencepolitik for den kommende FFR; understreger samtidig, at Europa 2020-strategien ikke omfatter alle EU's politikområder; betoner, at andre traktatbaserede politikker, som forfølger forskellige mål, bør afspejles på passende vis i den næste FFR;

| 40. | mener, at Europa 2020-strategien bør hjælpe EU med at overvinde og komme styrket ud af krisen ved at forbedre vilkårene for - og udgifterne til - innovation, forskning og udvikling, leve op til EU's klimaændrings- og energimålsætninger, forbedre uddannelsesniveauet og fremme den sociale integration, navnlig ved at mindske fattigdommen; understreger, at Europa 2020 ikke kun sigter mod kortsigtet økonomisk vækst og finansiel stabilitet, men også mod mere langsigtede strukturelle ændringer i retning af en mere bæredygtig vækst baseret på en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne; |
| --- | --- |

40.

mener, at Europa 2020-strategien bør hjælpe EU med at overvinde og komme styrket ud af krisen ved at forbedre vilkårene for - og udgifterne til - innovation, forskning og udvikling, leve op til EU's klimaændrings- og energimålsætninger, forbedre uddannelsesniveauet og fremme den sociale integration, navnlig ved at mindske fattigdommen; understreger, at Europa 2020 ikke kun sigter mod kortsigtet økonomisk vækst og finansiel stabilitet, men også mod mere langsigtede strukturelle ændringer i retning af en mere bæredygtig vækst baseret på en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne;

| 41. | mener, at Europa 2020-strategiens nuværende indhold, såsom de overordnede mål, flagskibsforslagene, flaskehalsene og indikatorerne, fortsat er af meget generel karakter, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte mere detaljerede forslag; mener endvidere, at relanceringen af det indre marked er et uundværligt element i Europa 2020-strategien, som øger synergien mellem dens forskellige flagskibsinitiativer; understreger, at det kun vil være muligt at nå strategiens mål gennem konkrete tilsagn fra medlemsstaterne i deres nationale reformprogrammer, politikker med mekanismer, som bevisligt leverer resultater, og konkrete og konsekvente lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

41.

mener, at Europa 2020-strategiens nuværende indhold, såsom de overordnede mål, flagskibsforslagene, flaskehalsene og indikatorerne, fortsat er af meget generel karakter, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte mere detaljerede forslag; mener endvidere, at relanceringen af det indre marked er et uundværligt element i Europa 2020-strategien, som øger synergien mellem dens forskellige flagskibsinitiativer; understreger, at det kun vil være muligt at nå strategiens mål gennem konkrete tilsagn fra medlemsstaterne i deres nationale reformprogrammer, politikker med mekanismer, som bevisligt leverer resultater, og konkrete og konsekvente lovgivningsmæssige forslag;

| 42. | understreger endvidere, at Europa 2020-strategien kun kan være troværdig, hvis det sikres, at der er sammenhæng mellem dens mål og de midler, der afsættes hertil på EU-plan og nationalt plan; er af den opfattelse, at den næste FFR bør afspejle de ambitioner, der ligger bag Europa 2020-strategien, og er fast besluttet på at samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne om at udarbejde en troværdig finansieringsramme, der især sikrer tilstrækkelige midler til dens flagskibsinitiativer og overordnede mål; anfører i denne forbindelse, at opgaver, ressourcer og ansvar bør være klart afgrænsede og hensigtsmæssigt fordelt mellem EU og dets medlemsstater, herunder lokale og regionale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at klarlægge den budgetmæssige dimension af flagskibsinitiativerne, da disse prioriterede handlingsplaner dækker alle politikker, som finansieres via EU-budgettet; |
| --- | --- |

42.

understreger endvidere, at Europa 2020-strategien kun kan være troværdig, hvis det sikres, at der er sammenhæng mellem dens mål og de midler, der afsættes hertil på EU-plan og nationalt plan; er af den opfattelse, at den næste FFR bør afspejle de ambitioner, der ligger bag Europa 2020-strategien, og er fast besluttet på at samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne om at udarbejde en troværdig finansieringsramme, der især sikrer tilstrækkelige midler til dens flagskibsinitiativer og overordnede mål; anfører i denne forbindelse, at opgaver, ressourcer og ansvar bør være klart afgrænsede og hensigtsmæssigt fordelt mellem EU og dets medlemsstater, herunder lokale og regionale myndigheder; opfordrer Kommissionen til at klarlægge den budgetmæssige dimension af flagskibsinitiativerne, da disse prioriterede handlingsplaner dækker alle politikker, som finansieres via EU-budgettet;

| 43. | advarer om, at udviklingen af en tiårig Europa 2020-strategien kræver tilstrækkelig budgetmæssig fleksibilitet til at sikre, at budgetmidlerne kan tilpasses ændrede omstændigheder og prioriteter; |
| --- | --- |

43.

advarer om, at udviklingen af en tiårig Europa 2020-strategien kræver tilstrækkelig budgetmæssig fleksibilitet til at sikre, at budgetmidlerne kan tilpasses ændrede omstændigheder og prioriteter;

Et budget, der understøtter den økonomiske styring

| 44. | understreger, at lånegarantier på op til 60 mia. EUR med den nuværende europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme skal være omfattet af marginen mellem loftet over de egne indtægter og de årlige budgetterede udgifter; påpeger de ekstra forpligtelser, der er aftalt i forbindelse med den mellemfristede finansielle bistand til medlemsstater uden for euroområdet, som skal dækkes af den samme margin; |
| --- | --- |

44.

understreger, at lånegarantier på op til 60 mia. EUR med den nuværende europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme skal være omfattet af marginen mellem loftet over de egne indtægter og de årlige budgetterede udgifter; påpeger de ekstra forpligtelser, der er aftalt i forbindelse med den mellemfristede finansielle bistand til medlemsstater uden for euroområdet, som skal dækkes af den samme margin;

| 45. | mener, at det europæiske semester bør afstedkomme en bedre budgetmæssig samordning og synergi mellem EU og medlemsstaterne og dermed øge den europæiske merværdi; henstiller, at det europæiske semester også anvendes til at skærpe den økonomiske samordning mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om fællesskabsmetoden og sikre en bedre økonomisk styring i euroområdet og de medlemsstater, der ønsker at tiltræde den, og dermed mindske behovet for at gøre brug af den finansielle stabiliseringsmekanisme; mener, at det europæiske semester bør fokusere på at forbedre synergien mellem EU-investeringer og nationale offentlige investeringer; |
| --- | --- |

45.

mener, at det europæiske semester bør afstedkomme en bedre budgetmæssig samordning og synergi mellem EU og medlemsstaterne og dermed øge den europæiske merværdi; henstiller, at det europæiske semester også anvendes til at skærpe den økonomiske samordning mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om fællesskabsmetoden og sikre en bedre økonomisk styring i euroområdet og de medlemsstater, der ønsker at tiltræde den, og dermed mindske behovet for at gøre brug af den finansielle stabiliseringsmekanisme; mener, at det europæiske semester bør fokusere på at forbedre synergien mellem EU-investeringer og nationale offentlige investeringer;

| 46. | bemærker, at den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) efter 2013 vil være et rent mellemstatsligt anliggende; er betænkelig ved denne udvikling og understreger den mangelfulde demokratiske kontrol, ansvarlighed og håndhævelse, der kendetegner den mellemstatslige metode; fremhæver nødvendigheden af at tage fællesskabsmetoden i betragtning i forbindelse med ESM; påpeger, at EU-budgettet stiller sikkerhed for lån til medlemsstaterne under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme samt for den mellemfristede finansielle bistand under mekanismen for betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) efter 2013 vil være et rent mellemstatsligt anliggende; er betænkelig ved denne udvikling og understreger den mangelfulde demokratiske kontrol, ansvarlighed og håndhævelse, der kendetegner den mellemstatslige metode; fremhæver nødvendigheden af at tage fællesskabsmetoden i betragtning i forbindelse med ESM; påpeger, at EU-budgettet stiller sikkerhed for lån til medlemsstaterne under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme samt for den mellemfristede finansielle bistand under mekanismen for betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet;

| 47. | minder om, at den europæiske valuta blev skabt uden reel økonomisk konvergens mellem de stater, der ville indføre den, og uden at der fandtes et EU-budget, som var stort nok til at kunne understøtte sin egen valuta, mener, at et sådant budget ville kræve, at store dele af medlemsstaternes nuværende udgifter overgik til at være EU-udgifter for at tage behørigt hensyn til fællesskabsmetoden og sikre euroområdet og EU den nødvendige finanspolitiske stabilitet, der ville gøre det muligt at komme ud over gældskrisen; opfordrer Kommissionen til at foretage et skøn over virkningerne af en eventuel euro-obligationsordning på EU-budgettet; |
| --- | --- |

47.

minder om, at den europæiske valuta blev skabt uden reel økonomisk konvergens mellem de stater, der ville indføre den, og uden at der fandtes et EU-budget, som var stort nok til at kunne understøtte sin egen valuta, mener, at et sådant budget ville kræve, at store dele af medlemsstaternes nuværende udgifter overgik til at være EU-udgifter for at tage behørigt hensyn til fællesskabsmetoden og sikre euroområdet og EU den nødvendige finanspolitiske stabilitet, der ville gøre det muligt at komme ud over gældskrisen; opfordrer Kommissionen til at foretage et skøn over virkningerne af en eventuel euro-obligationsordning på EU-budgettet;

Viden for vækst

Forskning og innovation

| 48. | bemærker vigtigheden af forskning og innovation med hensyn til at fremskynde overgangen til en bæredygtig, videnbaseret økonomi, der er førende i verden; mener følgelig, at den næste FFR i højere grad bør koncentrere budgetmidlerne på områder, der stimulerer den økonomiske vækst og konkurrenceevnen, såsom forskning og innovation baseret på principperne om europæisk merværdi og topkvalitet; |
| --- | --- |

48.

bemærker vigtigheden af forskning og innovation med hensyn til at fremskynde overgangen til en bæredygtig, videnbaseret økonomi, der er førende i verden; mener følgelig, at den næste FFR i højere grad bør koncentrere budgetmidlerne på områder, der stimulerer den økonomiske vækst og konkurrenceevnen, såsom forskning og innovation baseret på principperne om europæisk merværdi og topkvalitet;

| 49. | er fast overbevist om, at merværdien ved i stigende grad at samle de nationale udgifter til forskning og innovation i EU-budgettet for at nå op på den nødvendige kritiske masse og stordriftsfordele, forbedre virkningen og reducere overlapninger og spild af sparsomme midler; |
| --- | --- |

49.

er fast overbevist om, at merværdien ved i stigende grad at samle de nationale udgifter til forskning og innovation i EU-budgettet for at nå op på den nødvendige kritiske masse og stordriftsfordele, forbedre virkningen og reducere overlapninger og spild af sparsomme midler;

| 50. | mener, at en samordnet offentlig og privat indsats er nødvendig på både EU-niveauet og det nationale niveau for at nå Europa 2020-målet om at anvende 3 % af bruttonationalproduktet (BNP) på udgifter til F & U for at fremme etableringen af det europæiske forskningsrum og af en "Innovation Union"; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til uden yderligere forsinkelse at vedtage en specifik køreplan for opnåelse af dette mål, og påpeger, at dette vil indebære en massiv økonomisk forpligtelse på ca. 130 mia. euro om året for både EU og de nationale budgetter, og dobbelt så meget for den private sektor; |
| --- | --- |

50.

mener, at en samordnet offentlig og privat indsats er nødvendig på både EU-niveauet og det nationale niveau for at nå Europa 2020-målet om at anvende 3 % af bruttonationalproduktet (BNP) på udgifter til F & U for at fremme etableringen af det europæiske forskningsrum og af en "Innovation Union"; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til uden yderligere forsinkelse at vedtage en specifik køreplan for opnåelse af dette mål, og påpeger, at dette vil indebære en massiv økonomisk forpligtelse på ca. 130 mia. euro om året for både EU og de nationale budgetter, og dobbelt så meget for den private sektor;

| 51. | mener, at offentlige midler til F&U skal øges væsentligt, eftersom offentlige investeringer ofte giver et incitament til efterfølgende private investeringer; understreger behovet for at styrke, stimulere og sikre finansieringen af forskning, innovation og udvikling i EU via en betydelig forhøjelse af de relevante bevillinger fra 2013 til det ottende rammeprogram for forskning; understreger i denne henseende den katalysatorrolle, som EU’s samhørighedspolitik har spillet i den nuværende programperiode ved at øge investeringerne i F&U, og opfordrer indtrængende til, at denne tendens fortsættes og styrkes i den næste periode; |
| --- | --- |

51.

mener, at offentlige midler til F&U skal øges væsentligt, eftersom offentlige investeringer ofte giver et incitament til efterfølgende private investeringer; understreger behovet for at styrke, stimulere og sikre finansieringen af forskning, innovation og udvikling i EU via en betydelig forhøjelse af de relevante bevillinger fra 2013 til det ottende rammeprogram for forskning; understreger i denne henseende den katalysatorrolle, som EU’s samhørighedspolitik har spillet i den nuværende programperiode ved at øge investeringerne i F&U, og opfordrer indtrængende til, at denne tendens fortsættes og styrkes i den næste periode;

| 52. | understreger, at denne forhøjelse af midlerne skal kombineres med en gennemgribende forenkling af finansieringsprocedurerne; er især bekymret over den europæiske forskningsverdens relativt lave udnyttelse af EU-midlerne og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at forene ønskerne om færre administrative byrder og lettere adgang til finansieringsstrømme for forskere, SMV’er og civilsamfundsorganisationer med nødvendigheden af at opretholde en tilstrækkelig kontrol med budgettet; fremhæver behovet for at undtage SMV'er fra visse administrative krav ved at fjerne bureaukrati og fremme innovation gennem lettere adgang til finansiering; |
| --- | --- |

52.

understreger, at denne forhøjelse af midlerne skal kombineres med en gennemgribende forenkling af finansieringsprocedurerne; er især bekymret over den europæiske forskningsverdens relativt lave udnyttelse af EU-midlerne og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at forene ønskerne om færre administrative byrder og lettere adgang til finansieringsstrømme for forskere, SMV’er og civilsamfundsorganisationer med nødvendigheden af at opretholde en tilstrækkelig kontrol med budgettet; fremhæver behovet for at undtage SMV'er fra visse administrative krav ved at fjerne bureaukrati og fremme innovation gennem lettere adgang til finansiering;

| 53. | kræver en stærkere forbindelse mellem grundforskning og industriel innovation og mellem innovation og fremstillingsprocessen; minder især om, at et af de største problemer i forbindelse med EU's forsknings- og innovationsprogrammer er, at resultaterne ikke bringes effektivt ud til markedet, og understreger vigtigheden af at skabe incitamenter til kommercialisering af F&U-produkter, navnlig gennem lettere adgang til finansiering; fremhæver i denne forbindelse, at det er vigtigt, at forskellige midler samarbejder godt, og opfordrer Kommissionen til at foretage de fornødne justeringer, så de relevante midler kan supplere hinanden; |
| --- | --- |

53.

kræver en stærkere forbindelse mellem grundforskning og industriel innovation og mellem innovation og fremstillingsprocessen; minder især om, at et af de største problemer i forbindelse med EU's forsknings- og innovationsprogrammer er, at resultaterne ikke bringes effektivt ud til markedet, og understreger vigtigheden af at skabe incitamenter til kommercialisering af F&U-produkter, navnlig gennem lettere adgang til finansiering; fremhæver i denne forbindelse, at det er vigtigt, at forskellige midler samarbejder godt, og opfordrer Kommissionen til at foretage de fornødne justeringer, så de relevante midler kan supplere hinanden;

| 54. | minder om, at EU’s F&U-bestræbelser bør intensiveres markant for at nå EU’s klima- og energimål, navnlig på området for miljøforskning, energieffektivitet og teknologier for vedvarende energi; mener endvidere, at Europa kun kan bevare sin førerposition inden for grønne teknologier, hvis den understøttes af en tilstrækkelig forskningsindsats; |
| --- | --- |

54.

minder om, at EU’s F&U-bestræbelser bør intensiveres markant for at nå EU’s klima- og energimål, navnlig på området for miljøforskning, energieffektivitet og teknologier for vedvarende energi; mener endvidere, at Europa kun kan bevare sin førerposition inden for grønne teknologier, hvis den understøttes af en tilstrækkelig forskningsindsats;

| 55. | mener, at innovative virksomheder i EU ikke blot har brug for tilskud, men også for bedre lovgivning, bedre forbindelser til forskningsgrundlaget og mere diversificeret og bedre adgang til midler og finansiering, lige fra tilskud til lån og egenkapitalfinansiering; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til på nationalt og europæisk niveau at skabe de rette betingelser for, at den private sektor kan øge sin andel af investeringerne i forskning og udvikling; understreger behovet for at forbedre offentlig-private partnerskaber, bl.a. ved at mindske bureaukratiet og forenkle de gældende procedurer; understreger i denne forbindelse den vigtige rolle, EIB og EIF bør spille, og mener især, at viften af permanente risikodelingsinstrumenter der tilbydes af EIB via RSFF bør udvides, navnlig til støtte for SMV'erne; |
| --- | --- |

55.

mener, at innovative virksomheder i EU ikke blot har brug for tilskud, men også for bedre lovgivning, bedre forbindelser til forskningsgrundlaget og mere diversificeret og bedre adgang til midler og finansiering, lige fra tilskud til lån og egenkapitalfinansiering; opfordrer derfor medlemsstaterne og Kommissionen til på nationalt og europæisk niveau at skabe de rette betingelser for, at den private sektor kan øge sin andel af investeringerne i forskning og udvikling; understreger behovet for at forbedre offentlig-private partnerskaber, bl.a. ved at mindske bureaukratiet og forenkle de gældende procedurer; understreger i denne forbindelse den vigtige rolle, EIB og EIF bør spille, og mener især, at viften af permanente risikodelingsinstrumenter der tilbydes af EIB via RSFF bør udvides, navnlig til støtte for SMV'erne;

| 56. | fremhæver, at innovation er en af de centrale prioriteter i Europa 2020-strategien; påpeger, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har en potentiel rolle at spille som drivkraft for bæredygtig vækst og konkurrenceevne i EU via stimulering af innovation i international topklasse, og opfordrer til, at videns- og innovationsfællesskaberne udvides og modtager en passende finansiering; understreger betydningen Det Europæiske Forskningsråds formidling af den nyeste viden til kommende innovatorer og støtte til forskningsidéer med stor risiko; støtter desuden nødvendigheden af at udarbejde langsigtede finansielle strategier for at sikre finansiering af store F&U-projekter; |
| --- | --- |

56.

fremhæver, at innovation er en af de centrale prioriteter i Europa 2020-strategien; påpeger, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi har en potentiel rolle at spille som drivkraft for bæredygtig vækst og konkurrenceevne i EU via stimulering af innovation i international topklasse, og opfordrer til, at videns- og innovationsfællesskaberne udvides og modtager en passende finansiering; understreger betydningen Det Europæiske Forskningsråds formidling af den nyeste viden til kommende innovatorer og støtte til forskningsidéer med stor risiko; støtter desuden nødvendigheden af at udarbejde langsigtede finansielle strategier for at sikre finansiering af store F&U-projekter;

Industri og SMV'er

| 57. | understreger, at et stærkt og diversificeret industrielt grundlag er centralt for at nå målet om at skabe en konkurrencedygtig, bæredygtig og inklusiv europæisk økonomi; minder om, at SMV'er er blandt de vigtigste drivkræfter bag økonomisk vækst, konkurrenceevne, innovation og beskæftigelse, og anerkender deres store betydning for genopretningen og fremme af en bæredygtig EU-økonomi; glæder sig derfor over den vægt, Europa 2020-strategien lægger på innovation og industripolitik, især gennem flagskibsinitiativerne "Innovation i EU" og "En integreret industripolitik for en globaliseret verden", og understreger behovet for at øge SMV-relevante aktioner i forbindelse med andre flagskibsinitiativer; |
| --- | --- |

57.

understreger, at et stærkt og diversificeret industrielt grundlag er centralt for at nå målet om at skabe en konkurrencedygtig, bæredygtig og inklusiv europæisk økonomi; minder om, at SMV'er er blandt de vigtigste drivkræfter bag økonomisk vækst, konkurrenceevne, innovation og beskæftigelse, og anerkender deres store betydning for genopretningen og fremme af en bæredygtig EU-økonomi; glæder sig derfor over den vægt, Europa 2020-strategien lægger på innovation og industripolitik, især gennem flagskibsinitiativerne "Innovation i EU" og "En integreret industripolitik for en globaliseret verden", og understreger behovet for at øge SMV-relevante aktioner i forbindelse med andre flagskibsinitiativer;

| 58. | henstiller, at SMV'er og iværksættere placeres centralt i Europa 2020-strategien; kræver følgelig øget støtte i den næste FFR til samtlige programmer og instrumenter, der sigter mod at fremme SMV'er, især programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og "Small Business Act" (SBA) samt gennem brug af strukturfondene; foreslår en bedre kobling af fællesskabsinstrumenter og midler til SMV'er på EU-budgettet; understreger endvidere behovet for øget adgang til finansieringsinstrumenter, der er tilpasset SMV'ernes behov, bl.a. ved, at der lægges større vægt på mezzaninfinansieringsinstrumenter, og gennem en udvidelse af CIP's garantiinstrumenter og RSFF under forskningsrammeprogrammet; |
| --- | --- |

58.

henstiller, at SMV'er og iværksættere placeres centralt i Europa 2020-strategien; kræver følgelig øget støtte i den næste FFR til samtlige programmer og instrumenter, der sigter mod at fremme SMV'er, især programmet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og "Small Business Act" (SBA) samt gennem brug af strukturfondene; foreslår en bedre kobling af fællesskabsinstrumenter og midler til SMV'er på EU-budgettet; understreger endvidere behovet for øget adgang til finansieringsinstrumenter, der er tilpasset SMV'ernes behov, bl.a. ved, at der lægges større vægt på mezzaninfinansieringsinstrumenter, og gennem en udvidelse af CIP's garantiinstrumenter og RSFF under forskningsrammeprogrammet;

Digital dagsorden

| 59. | mener, at EU bør spille en ledende rolle i forbindelse med udvikling og forbedring af den rolle, som informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og åbne standarder for innovation spiller; understreger behovet for at udvikle den frie bevægelighed for indhold og viden - den såkaldte "femte frihed"; understreger betydningen af at sikre en hurtig gennemførelse af EU’s digitale dagsorden og fortsætte bestræbelserne på at nå målet om adgang til højhastighedsinternet for alle EU-borgere senest i 2020, også i mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

59.

mener, at EU bør spille en ledende rolle i forbindelse med udvikling og forbedring af den rolle, som informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og åbne standarder for innovation spiller; understreger behovet for at udvikle den frie bevægelighed for indhold og viden - den såkaldte "femte frihed"; understreger betydningen af at sikre en hurtig gennemførelse af EU’s digitale dagsorden og fortsætte bestræbelserne på at nå målet om adgang til højhastighedsinternet for alle EU-borgere senest i 2020, også i mindre udviklede regioner;

Luft- og rumfart

| 60. | mener, at aktiviteterne i rummet fungerer som et grundlag for innovation og industriel aktivitet og højtkvalificerede job og forbedrer borgernes trivsel og sikkerhed; er af den opfattelse, at udviklingen af den nyligt oprettede europæiske rumpolitik logisk set vil kræve tilstrækkelige midler; understreger den strategiske betydning af de storstilede projekter inden for dette område, herunder de europæiske globale satellitnavigationssystemer (Galileo og den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste), det globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogram (GMES) og den nye generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR), som vil gøre det muligt at skabe det fælles europæiske luftrum; understreger, at det i betragtning af den lange tid, det tager at udvikle ny teknologi, og de omfattende investeringer, der allerede er foretaget i disse projekter, er nødvendigt at sikre tilstrækkelige og vedvarende finansielle forpligtelser over flere finansielle planlægningsperioder; |
| --- | --- |

60.

mener, at aktiviteterne i rummet fungerer som et grundlag for innovation og industriel aktivitet og højtkvalificerede job og forbedrer borgernes trivsel og sikkerhed; er af den opfattelse, at udviklingen af den nyligt oprettede europæiske rumpolitik logisk set vil kræve tilstrækkelige midler; understreger den strategiske betydning af de storstilede projekter inden for dette område, herunder de europæiske globale satellitnavigationssystemer (Galileo og den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste), det globale miljø- og sikkerhedsovervågningsprogram (GMES) og den nye generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (SESAR), som vil gøre det muligt at skabe det fælles europæiske luftrum; understreger, at det i betragtning af den lange tid, det tager at udvikle ny teknologi, og de omfattende investeringer, der allerede er foretaget i disse projekter, er nødvendigt at sikre tilstrækkelige og vedvarende finansielle forpligtelser over flere finansielle planlægningsperioder;

De rette kvalifikationer for morgendagens arbejdsstyrke

| 61. | understreger, at undladelse af at investere tilstrækkeligt i uddannelse og livslang læring på kort sigt kan forstærke og forlænge krisen, da borgerne ikke vil have de kvalifikationer, der kræves for at få job i den nye videnøkonomi; understreger derfor, at det er tvingende nødvendigt, at EU understøtter offentlige investeringer på disse områder; påpeger, at andelen af personer, der forlader skolen i utide, og den begrænsede adgang til videregående uddannelser, herunder på universitetsniveau, er grundlæggende faktorer i forhold til stadig højere andel af langtidsarbejdsløse og er ødelæggende for den sociale samhørighed; mener i den forbindelse, at det er bydende nødvendigt at styrke forbindelsen mellem uddannelse, F&U og beskæftigelse; |
| --- | --- |

61.

understreger, at undladelse af at investere tilstrækkeligt i uddannelse og livslang læring på kort sigt kan forstærke og forlænge krisen, da borgerne ikke vil have de kvalifikationer, der kræves for at få job i den nye videnøkonomi; understreger derfor, at det er tvingende nødvendigt, at EU understøtter offentlige investeringer på disse områder; påpeger, at andelen af personer, der forlader skolen i utide, og den begrænsede adgang til videregående uddannelser, herunder på universitetsniveau, er grundlæggende faktorer i forhold til stadig højere andel af langtidsarbejdsløse og er ødelæggende for den sociale samhørighed; mener i den forbindelse, at det er bydende nødvendigt at styrke forbindelsen mellem uddannelse, F&U og beskæftigelse;

| 62. | påpeger, hvor vigtigt det er at sikre en passende finansiering af uddannelse, mobilitet, ordninger for unge, programmer for videreuddannelse og livslang læring, fremme af ligestilling samt foranstaltninger med henblik på at tilpasse arbejdsmarkedet, eftersom dette bidrager væsentligt til kampen mod skolefrafald og arbejdsløshed og virkeliggørelsen af de overordnede mål for Europa 2020; mener, at overgangen til et bæredygtigt samfund i de kommende år indebærer, at der må tages behørigt hensyn til vigtigheden af at fremme nye grønne job, idet nye uddannelser vil være påkrævet i dette øjemed; |
| --- | --- |

62.

påpeger, hvor vigtigt det er at sikre en passende finansiering af uddannelse, mobilitet, ordninger for unge, programmer for videreuddannelse og livslang læring, fremme af ligestilling samt foranstaltninger med henblik på at tilpasse arbejdsmarkedet, eftersom dette bidrager væsentligt til kampen mod skolefrafald og arbejdsløshed og virkeliggørelsen af de overordnede mål for Europa 2020; mener, at overgangen til et bæredygtigt samfund i de kommende år indebærer, at der må tages behørigt hensyn til vigtigheden af at fremme nye grønne job, idet nye uddannelser vil være påkrævet i dette øjemed;

| 63. | er af den opfattelse, at flagskibsinitiativet vedrørende nye kvalifikationer og job bør tillade en bredere fokusering på de mest sårbare grupper og personer, der støder på vanskeligheder med at få adgang til arbejdsmarkedet, såsom romaer; understreger den vigtige rolle, som Den Europæiske Socialfond (ESF) spiller for opnåelsen af Europa 2020-strategiens sociale mål og beskæftigelsesmål; mener derfor, at ESF bør betragtes som en politisk prioritering og finansieres i overensstemmelse hermed; slår til lyd for en mere strategisk anvendelse af ESF for at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd, adgangen til og reintegration på arbejdsmarkedet samt bekæmpelsen af arbejdsløshed, fattigdom, social udstødelse og samtlige former for diskrimination; |
| --- | --- |

63.

er af den opfattelse, at flagskibsinitiativet vedrørende nye kvalifikationer og job bør tillade en bredere fokusering på de mest sårbare grupper og personer, der støder på vanskeligheder med at få adgang til arbejdsmarkedet, såsom romaer; understreger den vigtige rolle, som Den Europæiske Socialfond (ESF) spiller for opnåelsen af Europa 2020-strategiens sociale mål og beskæftigelsesmål; mener derfor, at ESF bør betragtes som en politisk prioritering og finansieres i overensstemmelse hermed; slår til lyd for en mere strategisk anvendelse af ESF for at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd, adgangen til og reintegration på arbejdsmarkedet samt bekæmpelsen af arbejdsløshed, fattigdom, social udstødelse og samtlige former for diskrimination;

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

| 64. | understreger den europæiske merværdi af samhørighedspolitikken, idet denne politik udgør en veletableret mekanisme til fremme af vækst og beskæftigelse, et vigtigt redskab til fremme af konvergens, bæredygtig udvikling og solidaritet og er en af de seneste årtiers vigtigste, mest synlige og mest vellykkede EU-politikker; påpeger, at en moderne samhørighedspolitik skal kunne tackle behovet for at gennemføre en række strukturreformer, særlig hvad angår forenkling, og de hovedudfordringer, EU står over for, og fremme synergier med andre lokale politikker og instrumenter; er overbevist om, at EU’s samhørighedspolitik fortsat bør omfatte hele EU og give alle EU-regioner adgang til ressourcer, erfaringer og bistand; |
| --- | --- |

64.

understreger den europæiske merværdi af samhørighedspolitikken, idet denne politik udgør en veletableret mekanisme til fremme af vækst og beskæftigelse, et vigtigt redskab til fremme af konvergens, bæredygtig udvikling og solidaritet og er en af de seneste årtiers vigtigste, mest synlige og mest vellykkede EU-politikker; påpeger, at en moderne samhørighedspolitik skal kunne tackle behovet for at gennemføre en række strukturreformer, særlig hvad angår forenkling, og de hovedudfordringer, EU står over for, og fremme synergier med andre lokale politikker og instrumenter; er overbevist om, at EU’s samhørighedspolitik fortsat bør omfatte hele EU og give alle EU-regioner adgang til ressourcer, erfaringer og bistand;

| 65. | minder om, at samhørighedspolitikken har fået større betydning med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten og med forankringen af territorial samhørighed deri, og er af den opfattelse, at alle former for territorialt samarbejde (grænseoverskridende, transnationalt, interregionalt) bør styrkes; understreger, at mulighederne for makroregionalt samarbejde og makroregionale strategier også bør tages op; |
| --- | --- |

65.

minder om, at samhørighedspolitikken har fået større betydning med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten og med forankringen af territorial samhørighed deri, og er af den opfattelse, at alle former for territorialt samarbejde (grænseoverskridende, transnationalt, interregionalt) bør styrkes; understreger, at mulighederne for makroregionalt samarbejde og makroregionale strategier også bør tages op;

| 66. | understreger samhørighedspolitikkens væsentlige betydning for opfyldelsen af Europa 2020-målene og er af den opfattelse, at en solid selvstændig samhørighedspolitik er en forudsætning for en vellykket gennemførelse af denne strategi; understreger, at samhørighedspolitikken på grund af sin horisontale karakter bidrager væsentligt til alle tre prioriteter for Europa 2020-strategien, nemlig intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og at strukturen i den næste FFR bør afspejle dette, idet enhver opdeling af denne politik på forskellige udgiftsområder eller underområder bør afvises; minder imidlertid om, at EU's samhørighedspolitik har sine egne opgaver og mål fastsat i artikel 174 i TEUF, der rækker ud over Europa 2020-strategien; understreger, at disse bør bevares i den næste programmeringsperiode, specielt i betragtning af det blivende behov for økonomisk, social og territorial konvergens i EU; |
| --- | --- |

66.

understreger samhørighedspolitikkens væsentlige betydning for opfyldelsen af Europa 2020-målene og er af den opfattelse, at en solid selvstændig samhørighedspolitik er en forudsætning for en vellykket gennemførelse af denne strategi; understreger, at samhørighedspolitikken på grund af sin horisontale karakter bidrager væsentligt til alle tre prioriteter for Europa 2020-strategien, nemlig intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, og at strukturen i den næste FFR bør afspejle dette, idet enhver opdeling af denne politik på forskellige udgiftsområder eller underområder bør afvises; minder imidlertid om, at EU's samhørighedspolitik har sine egne opgaver og mål fastsat i artikel 174 i TEUF, der rækker ud over Europa 2020-strategien; understreger, at disse bør bevares i den næste programmeringsperiode, specielt i betragtning af det blivende behov for økonomisk, social og territorial konvergens i EU;

| 67. | understreger, at en vellykket og styrket samhørighedspolitik kræver en tilsvarende finansiering, og at de beløb, der afsættes dertil i den nuværende finansielle programmeringsperiode som minimum bør fastholdes i den næste periode for at optrappe bestræbelserne på at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem EU’s regioner; gentager i denne sammenhæng sin indtrængende anmodning om, at man i den næste FFR sikrer, at ubrugte eller frigjorte samhørighedsmidler forbliver på samhørighedsbudgettet og ikke sendes tilbage til medlemsstaterne; fastholder, at BNP pr. indbygger bør forblive hovedkriteriet for bestemmelse af berettigelsen til regionalpolitisk støtte; |
| --- | --- |

67.

understreger, at en vellykket og styrket samhørighedspolitik kræver en tilsvarende finansiering, og at de beløb, der afsættes dertil i den nuværende finansielle programmeringsperiode som minimum bør fastholdes i den næste periode for at optrappe bestræbelserne på at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem EU’s regioner; gentager i denne sammenhæng sin indtrængende anmodning om, at man i den næste FFR sikrer, at ubrugte eller frigjorte samhørighedsmidler forbliver på samhørighedsbudgettet og ikke sendes tilbage til medlemsstaterne; fastholder, at BNP pr. indbygger bør forblive hovedkriteriet for bestemmelse af berettigelsen til regionalpolitisk støtte;

| 68. | mener, at medlemsstaterne og regionerne bør koncentrere EU's og medlemsstaternes ressourcer på et mindre antal prioriteter og projekter af egentlig europæisk relevans, som f.eks. F&U og innovation, der afspejler til de specifikke udfordringer, de står over for; anmoder i den sammenhæng om, at Kommissionen udarbejder konkrete forslag, der kan sikre, at samhørighedsfinansieringen i højere grad fokuserer på Europa 2020-prioriteterne, og mener, at der bør indføres et system, der er mere resultatorienteret end den nuværende "øremærkning", og som samtidig sikrer, at der tages tilstrækkeligt hensyn til regionsspecifikke behov og prioriteter; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen, hvad angår partnerskabskontrakter og operationelle programmer om udvikling og investering, har til hensigt at nå til enighed med hver enkelt medlemsstat og dennes regioner eller direkte med regionerne om særlige vilkår og betingelser for opfyldelsen af de fastsatte mål; |
| --- | --- |

68.

mener, at medlemsstaterne og regionerne bør koncentrere EU's og medlemsstaternes ressourcer på et mindre antal prioriteter og projekter af egentlig europæisk relevans, som f.eks. F&U og innovation, der afspejler til de specifikke udfordringer, de står over for; anmoder i den sammenhæng om, at Kommissionen udarbejder konkrete forslag, der kan sikre, at samhørighedsfinansieringen i højere grad fokuserer på Europa 2020-prioriteterne, og mener, at der bør indføres et system, der er mere resultatorienteret end den nuværende "øremærkning", og som samtidig sikrer, at der tages tilstrækkeligt hensyn til regionsspecifikke behov og prioriteter; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen, hvad angår partnerskabskontrakter og operationelle programmer om udvikling og investering, har til hensigt at nå til enighed med hver enkelt medlemsstat og dennes regioner eller direkte med regionerne om særlige vilkår og betingelser for opfyldelsen af de fastsatte mål;

| 69. | er helt overbevist om, at det er vigtigt at anlægge en integreret politisk indfaldsvinkel, og mener, at alle sektorspecifikke investeringer i den kommende FFR skal koordineres med de investeringer, der foretages som led i samhørighedspolitikken; understreger derfor behovet for at forbedre samordningen, mindske unødvendige overlapninger og skabe større synergi mellem EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og Den Europæiske Fiskerifond (EFF); understreger, at det er nødvendigt at undgå dobbeltarbejde og at forbedre samordningen mellem Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og ESF; mener derfor, at indførelsen af en fælles strategisk ramme med fælles investeringsprioriteter for alle disse midler udgør et vigtigt skridt i denne retning; mener desuden, at der bør finde samordning sted på alle politiske beslutningsniveauer fra strategisk planlægning til gennemførelse; er overbevist om, at ESF bør forblive en integreret del af samhørighedspolitikken i alle dennes programmerings-, gennemførelses- og forvaltningsstadier; |
| --- | --- |

69.

er helt overbevist om, at det er vigtigt at anlægge en integreret politisk indfaldsvinkel, og mener, at alle sektorspecifikke investeringer i den kommende FFR skal koordineres med de investeringer, der foretages som led i samhørighedspolitikken; understreger derfor behovet for at forbedre samordningen, mindske unødvendige overlapninger og skabe større synergi mellem EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og Den Europæiske Fiskerifond (EFF); understreger, at det er nødvendigt at undgå dobbeltarbejde og at forbedre samordningen mellem Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og ESF; mener derfor, at indførelsen af en fælles strategisk ramme med fælles investeringsprioriteter for alle disse midler udgør et vigtigt skridt i denne retning; mener desuden, at der bør finde samordning sted på alle politiske beslutningsniveauer fra strategisk planlægning til gennemførelse; er overbevist om, at ESF bør forblive en integreret del af samhørighedspolitikken i alle dennes programmerings-, gennemførelses- og forvaltningsstadier;

| 70. | mener, at byområder - som er steder med en høj koncentration af udfordringer (arbejdsløshed, social udstødelse, miljøforringelse og migration) - kan spille en vigtig rolle i den regionale udvikling og bidrage til at løse de økonomiske og sociale skævheder på lokalt plan; understreger derfor behovet for en mere synlig og fokuseret tilgang til samhørighedspolitikkens bymæssige dimension, samtidig med at der sikres afbalancerede betingelser for synergier i udviklingen af byområder, opland og landdistrikter; |
| --- | --- |

70.

mener, at byområder - som er steder med en høj koncentration af udfordringer (arbejdsløshed, social udstødelse, miljøforringelse og migration) - kan spille en vigtig rolle i den regionale udvikling og bidrage til at løse de økonomiske og sociale skævheder på lokalt plan; understreger derfor behovet for en mere synlig og fokuseret tilgang til samhørighedspolitikkens bymæssige dimension, samtidig med at der sikres afbalancerede betingelser for synergier i udviklingen af byområder, opland og landdistrikter;

| 71. | bemærker, at der ifølge Lissabontraktaten skal lægges særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces, regioner, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder, herunder øområder, grænseområder og bjergområder, samt regionerne i den yderste periferi; mener, at de ressourcer og kapaciteter, der findes i disse regioner, kan spille en væsentlig rolle for EU's fremtidige konkurrenceevne; understreger følgelig, at der også i den næste FFR bør tages højde for disse områder, som står over for en række udfordringer; mener, at der bør udarbejdes en særlig strategi for regioner, der lider under permanente ulemper, således som det er foreskrevet i Europa-Parlamentets beslutning af 22. september 2010; |
| --- | --- |

71.

bemærker, at der ifølge Lissabontraktaten skal lægges særlig vægt på landdistrikter, områder i en industriel overgangsproces, regioner, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder, herunder øområder, grænseområder og bjergområder, samt regionerne i den yderste periferi; mener, at de ressourcer og kapaciteter, der findes i disse regioner, kan spille en væsentlig rolle for EU's fremtidige konkurrenceevne; understreger følgelig, at der også i den næste FFR bør tages højde for disse områder, som står over for en række udfordringer; mener, at der bør udarbejdes en særlig strategi for regioner, der lider under permanente ulemper, således som det er foreskrevet i Europa-Parlamentets beslutning af 22. september 2010;

| 72. | minder om, at et af de væsentligste kritikpunkter mod samhørighedspolitikken vedrører reglernes kompleksitet; insisterer på betydningen af krydsfinansiering og af at forenkle reglerne og procedurerne for denne politik og mindske kompleksiteten og de administrative byrder samt sikre en mere gennemsigtig og effektiv tildeling af midler til byer, kommuner og regioner; understreger, at revisions- og kontrolsystemerne bør overholde de højeste standarder, så misbrug kan afdækkes, og der øjeblikkelig kan iværksættes sanktioner; understreger, at kontrolhyppigheden bør stå i et rimeligt forhold til risikoen for uregelmæssigheder i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

72.

minder om, at et af de væsentligste kritikpunkter mod samhørighedspolitikken vedrører reglernes kompleksitet; insisterer på betydningen af krydsfinansiering og af at forenkle reglerne og procedurerne for denne politik og mindske kompleksiteten og de administrative byrder samt sikre en mere gennemsigtig og effektiv tildeling af midler til byer, kommuner og regioner; understreger, at revisions- og kontrolsystemerne bør overholde de højeste standarder, så misbrug kan afdækkes, og der øjeblikkelig kan iværksættes sanktioner; understreger, at kontrolhyppigheden bør stå i et rimeligt forhold til risikoen for uregelmæssigheder i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet;

| 73. | opfordrer til en forbedring af overvågnings- og evalueringssystemernes gennemførelse; understreger, at partnerskabsprincippet bør spille en væsentlig rolle med hensyn til denne forbedring og bør opgraderes ud fra forenklingshensyn; mener, at udarbejdelsen af konkrete og målbare resultatindikatorer bør betragtes som en forudsætning for at måle de faktiske fremskridt i retning af de vedtagne mål; glæder sig over Kommissionens forslag om en forudgående vurdering, en løbende vurdering og en konsekvensvurdering af hvert enkelt operationelt program; minder om, at andre samhørighedspolitiske principper, som f.eks. samfinansieringsreglen, flerniveaustyring, bottom-up-tilgang, kønsmainstreaming og additionalitet har bevist deres værdi og bør bibeholdes i den næste FFR; |
| --- | --- |

73.

opfordrer til en forbedring af overvågnings- og evalueringssystemernes gennemførelse; understreger, at partnerskabsprincippet bør spille en væsentlig rolle med hensyn til denne forbedring og bør opgraderes ud fra forenklingshensyn; mener, at udarbejdelsen af konkrete og målbare resultatindikatorer bør betragtes som en forudsætning for at måle de faktiske fremskridt i retning af de vedtagne mål; glæder sig over Kommissionens forslag om en forudgående vurdering, en løbende vurdering og en konsekvensvurdering af hvert enkelt operationelt program; minder om, at andre samhørighedspolitiske principper, som f.eks. samfinansieringsreglen, flerniveaustyring, bottom-up-tilgang, kønsmainstreaming og additionalitet har bevist deres værdi og bør bibeholdes i den næste FFR;

| 74. | opfordrer Kommissionen til for den næste programmeringsperiode at indføre en mellemkategori for regioner med et BNP på mellem 75 % og 90 % af EU's gennemsnit for at give disse en klarere status og mere sikkerhed i deres udvikling; beder Kommissionen fremlægge nærmere oplysninger om de budgetmæssige konsekvenser af en sådan mulighed; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde konkrete forslag, der kan sikre ligestillingen af sådanne regioner med andre regioner på samme udviklingsniveau; understreger, at disse overgangsforanstaltninger for den næste programmeringsperiode for regioner, der kommer fra konvergensmålet, og for regioner med et BNP pr. indbygger på mellem 75 % og 90 % af EU-gennemsnittet ikke bør indføres på bekostning af de nuværende konvergensregioner (mål 1) og konkurrenceregioner (mål 2) eller det europæiske territoriale samarbejdsmål (mål 3); |
| --- | --- |

74.

opfordrer Kommissionen til for den næste programmeringsperiode at indføre en mellemkategori for regioner med et BNP på mellem 75 % og 90 % af EU's gennemsnit for at give disse en klarere status og mere sikkerhed i deres udvikling; beder Kommissionen fremlægge nærmere oplysninger om de budgetmæssige konsekvenser af en sådan mulighed; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde konkrete forslag, der kan sikre ligestillingen af sådanne regioner med andre regioner på samme udviklingsniveau; understreger, at disse overgangsforanstaltninger for den næste programmeringsperiode for regioner, der kommer fra konvergensmålet, og for regioner med et BNP pr. indbygger på mellem 75 % og 90 % af EU-gennemsnittet ikke bør indføres på bekostning af de nuværende konvergensregioner (mål 1) og konkurrenceregioner (mål 2) eller det europæiske territoriale samarbejdsmål (mål 3);

| 75. | advarer mod at underlægge samhørighedsfondene sanktioner inden for rammerne af makroøkonomisk konditionalitet i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten, da dette vil være uforeneligt med netop de mål, samhørighedspolitikken har til formål at forfølge, nemlig mindskelse af de regionale forskelle; understreger derfor behovet for en øget overvågning for at sikre, at strukturmidlerne benyttes i henhold til EU-retten og de opstillede mål; |
| --- | --- |

75.

advarer mod at underlægge samhørighedsfondene sanktioner inden for rammerne af makroøkonomisk konditionalitet i forbindelse med stabilitets- og vækstpagten, da dette vil være uforeneligt med netop de mål, samhørighedspolitikken har til formål at forfølge, nemlig mindskelse af de regionale forskelle; understreger derfor behovet for en øget overvågning for at sikre, at strukturmidlerne benyttes i henhold til EU-retten og de opstillede mål;

| 76. | er især bekymret over de operationelle programmers langsomme start i begyndelsen af hver programperiode, hvilket bl.a. skyldes overlapning mellem denne fase og den afsluttende fase for de foregående programmer; henleder opmærksomheden på, at dette problem bør løses i tide ved at sætte ind over for de faktorer, der bidrager til sådanne forsinkelser; påpeger i dette øjemed, at det er nødvendigt at sikre en vis kontinuitet mellem programperioderne med hensyn til etablering af nationale forvaltnings- og kontrolsystemer og myndigheder; |
| --- | --- |

76.

er især bekymret over de operationelle programmers langsomme start i begyndelsen af hver programperiode, hvilket bl.a. skyldes overlapning mellem denne fase og den afsluttende fase for de foregående programmer; henleder opmærksomheden på, at dette problem bør løses i tide ved at sætte ind over for de faktorer, der bidrager til sådanne forsinkelser; påpeger i dette øjemed, at det er nødvendigt at sikre en vis kontinuitet mellem programperioderne med hensyn til etablering af nationale forvaltnings- og kontrolsystemer og myndigheder;

| 77. | tilskynder de lokale og regionale myndigheder til i så høj grad som muligt at anvende innovative finansielle instrumenter, bl.a. revolverende fonde med henblik på energieffektivitetsforanstaltninger; anmoder om, at disse finansielle instrumenter ikke alene forenkles, men også underkastes større demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

77.

tilskynder de lokale og regionale myndigheder til i så høj grad som muligt at anvende innovative finansielle instrumenter, bl.a. revolverende fonde med henblik på energieffektivitetsforanstaltninger; anmoder om, at disse finansielle instrumenter ikke alene forenkles, men også underkastes større demokratisk kontrol;

Forvaltning af naturressourcer og bæredygtig udvikling

Den fælles landbrugspolitik

| 78. | fastholder, at den fælles landbrugspolitik også bør være indrettet til at bidrage til opnåelsen af målene for Europa 2020-strategien, og at begge søjler i den fælles landbrugspolitik bør yde et værdifuldt og markant bidrag hertil; understreger, at den fælles landbrugspolitik er fast forankret i Lissabontraktaten, der definerer mål og opgaver herfor; |
| --- | --- |

78.

fastholder, at den fælles landbrugspolitik også bør være indrettet til at bidrage til opnåelsen af målene for Europa 2020-strategien, og at begge søjler i den fælles landbrugspolitik bør yde et værdifuldt og markant bidrag hertil; understreger, at den fælles landbrugspolitik er fast forankret i Lissabontraktaten, der definerer mål og opgaver herfor;

| 79. | understreger, at den nuværende og reformerede fælles landbrugspolitik sideløbende med sin primære rolle, som er at garantere Den Europæiske Unions fødevaresikkerhed (samt global fødevareforsyning i perioder med stigende fødevarepriser og fødevaremangler), også varetager en lang række offentlige opgaver ud over landbruget, såsom at opretholde landbrugsjord i produktion i hele Europa, bidrage til landskabernes mangfoldighed, øge den biologiske mangfoldighed og dyrevelfærden, afbøde klimaændringer, bevare jordbund og vand, modvirke affolkningen af landdistrikterne, fattigdom og udstødelse, skabe beskæftigelse og tjenester af almen interesse i landdistrikterne, bidrage til en mere bæredygtig fødevareproduktion og støtte vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

79.

understreger, at den nuværende og reformerede fælles landbrugspolitik sideløbende med sin primære rolle, som er at garantere Den Europæiske Unions fødevaresikkerhed (samt global fødevareforsyning i perioder med stigende fødevarepriser og fødevaremangler), også varetager en lang række offentlige opgaver ud over landbruget, såsom at opretholde landbrugsjord i produktion i hele Europa, bidrage til landskabernes mangfoldighed, øge den biologiske mangfoldighed og dyrevelfærden, afbøde klimaændringer, bevare jordbund og vand, modvirke affolkningen af landdistrikterne, fattigdom og udstødelse, skabe beskæftigelse og tjenester af almen interesse i landdistrikterne, bidrage til en mere bæredygtig fødevareproduktion og støtte vedvarende energikilder;

| 80. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til en reformeret fælles landbrugspolitik, som tager sigte på en mere effektiv fordeling og udnyttelse af den fælles landbrugspolitiks budgetmidler ved bl.a. at sikre en mere retfærdig fordeling af de direkte betalinger mellem medlemsstater, regioner og landmænd, ved at styrke konditionaliteten hvad angår leveringen af de offentlige ydelser, samfundet forventer, og ved at foretage mere målrettede betalinger for at sikre størst muligt udbytte af de offentlige midler; understreger nødvendigheden at bevare et tosøjlesystem for den fælles landbrugspolitik og af at forenkle gennemførelsesmekanismerne; |
| --- | --- |

80.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til en reformeret fælles landbrugspolitik, som tager sigte på en mere effektiv fordeling og udnyttelse af den fælles landbrugspolitiks budgetmidler ved bl.a. at sikre en mere retfærdig fordeling af de direkte betalinger mellem medlemsstater, regioner og landmænd, ved at styrke konditionaliteten hvad angår leveringen af de offentlige ydelser, samfundet forventer, og ved at foretage mere målrettede betalinger for at sikre størst muligt udbytte af de offentlige midler; understreger nødvendigheden at bevare et tosøjlesystem for den fælles landbrugspolitik og af at forenkle gennemførelsesmekanismerne;

| 81. | støtter udviklingslandenes fødevareselvstændighed; minder om det løfte, som WTO-medlemmerne afgav under ministerkonferencen i Hongkong om at nå frem til en afskaffelse af alle former for eksportstøtte; mener, at den nye fælles landbrugspolitik skal være i overensstemmelse med EU's princip om udviklingsvenlig politikkohærens; understreger, at EU ikke længere må anvende eksportsubsidier til landbrugsprodukter og fortsat skal koordinere indsatsen med verdens største landbrugsproducenter med henblik på at reducere handelsfordrejende subsidier; |
| --- | --- |

81.

støtter udviklingslandenes fødevareselvstændighed; minder om det løfte, som WTO-medlemmerne afgav under ministerkonferencen i Hongkong om at nå frem til en afskaffelse af alle former for eksportstøtte; mener, at den nye fælles landbrugspolitik skal være i overensstemmelse med EU's princip om udviklingsvenlig politikkohærens; understreger, at EU ikke længere må anvende eksportsubsidier til landbrugsprodukter og fortsat skal koordinere indsatsen med verdens største landbrugsproducenter med henblik på at reducere handelsfordrejende subsidier;

| 82. | påpeger, at de beløb, der tildeles den fælles landbrugspolitik i regnskabsåret 2013, i betragtning af den brede vifte af opgaver og mål, den fælles landbrugspolitik varetager, som et minimum bør opretholdes i den næste finansielle programmeringsperiode; |
| --- | --- |

82.

påpeger, at de beløb, der tildeles den fælles landbrugspolitik i regnskabsåret 2013, i betragtning af den brede vifte af opgaver og mål, den fælles landbrugspolitik varetager, som et minimum bør opretholdes i den næste finansielle programmeringsperiode;

| 83. | opfordrer til en øget samordning af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) og andre samhørighedsfonde og strukturfonde med henblik på at styrke en territorial tilgang; opfordrer Kommissionen til at fremlægge specifikke forslag til, hvordan der kan opnås større synergieffekt med hensyn til finansiering af ikke-landbrugsrelaterede aktiviteter via ELFUL og andre relevante instrumenter; forventer, at udgifterne forbundet med økonomisk diversificering i regioner, hvor landbruget er faldende, vil stige i den næste FFR-periode; |
| --- | --- |

83.

opfordrer til en øget samordning af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) og andre samhørighedsfonde og strukturfonde med henblik på at styrke en territorial tilgang; opfordrer Kommissionen til at fremlægge specifikke forslag til, hvordan der kan opnås større synergieffekt med hensyn til finansiering af ikke-landbrugsrelaterede aktiviteter via ELFUL og andre relevante instrumenter; forventer, at udgifterne forbundet med økonomisk diversificering i regioner, hvor landbruget er faldende, vil stige i den næste FFR-periode;

Fiskeri

| 84. | understreger, at fiskeriressourcerne udgør et offentligt gode af vital betydning for den globale fødevaresikkerhed; påpeger, at fiskeri- og akvakultursektoren og hertil knyttede aktiviteter ofte er den primære kilde til indtægter og varig beskæftigelse i bl.a. kystområder, på øer og i fjerntliggende regioner; mener, at det for at nå fiskeripolitikkens mål på mellemlang og lang sigt (en stabil, bæredygtig og levedygtig fiskerisektor), genoprette fiskebestandene og løse de sociale problemer i forbindelse med reduktionen af fiskeriindsatsen vil være nødvendigt at tildele den reformerede fælles fiskeripolitik tilstrækkelige finansielle midler i perioden efter 2013; anerkender behovet for øget samordning med samhørighedspolitikken; understreger, at Den Europæiske Fiskerifond bør anvendes til at støtte mere bæredygtige fangstmetoder i overensstemmelse med princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte samt til bevaring af det marine økosystem og samtidig være særligt opmærksom på den ikke-industrielle fiskerisektor; |
| --- | --- |

84.

understreger, at fiskeriressourcerne udgør et offentligt gode af vital betydning for den globale fødevaresikkerhed; påpeger, at fiskeri- og akvakultursektoren og hertil knyttede aktiviteter ofte er den primære kilde til indtægter og varig beskæftigelse i bl.a. kystområder, på øer og i fjerntliggende regioner; mener, at det for at nå fiskeripolitikkens mål på mellemlang og lang sigt (en stabil, bæredygtig og levedygtig fiskerisektor), genoprette fiskebestandene og løse de sociale problemer i forbindelse med reduktionen af fiskeriindsatsen vil være nødvendigt at tildele den reformerede fælles fiskeripolitik tilstrækkelige finansielle midler i perioden efter 2013; anerkender behovet for øget samordning med samhørighedspolitikken; understreger, at Den Europæiske Fiskerifond bør anvendes til at støtte mere bæredygtige fangstmetoder i overensstemmelse med princippet om maksimalt bæredygtigt udbytte samt til bevaring af det marine økosystem og samtidig være særligt opmærksom på den ikke-industrielle fiskerisektor;

Miljø, klimaforandringer og energieffektivitet

| 85. | mener, at EU bør føre an i omstillingen til en bæredygtig økonomi og fremme en overgang til et bæredygtigt samfund med en konkurrencedygtig europæisk industri og overkommelige energipriser med henblik på at et rent og sundt livsmiljø; understreger, at dette bl.a. bør ske gennem et reduceret energiforbrug i alle sektorer, hvilket forudsætter et velfungerende indre energimarked, en velfungerende infrastruktur, decentralisering af energiforsyningen, øget anvendelse af vedvarende energi, forbedret beskyttelse af den biologiske mangfoldighed og sikring af økosystemernes modstandskraft; |
| --- | --- |

85.

mener, at EU bør føre an i omstillingen til en bæredygtig økonomi og fremme en overgang til et bæredygtigt samfund med en konkurrencedygtig europæisk industri og overkommelige energipriser med henblik på at et rent og sundt livsmiljø; understreger, at dette bl.a. bør ske gennem et reduceret energiforbrug i alle sektorer, hvilket forudsætter et velfungerende indre energimarked, en velfungerende infrastruktur, decentralisering af energiforsyningen, øget anvendelse af vedvarende energi, forbedret beskyttelse af den biologiske mangfoldighed og sikring af økosystemernes modstandskraft;

| 86. | understreger, at LIFE+ er blevet gennemført med succes og har bevist sin værdi for sikringen af den biologiske mangfoldighed og beskyttelsen af miljøet; understreger nødvendigheden af at videreføre veludrustede programmer for natur og biologisk mangfoldighed for at nå EU’s mål på miljøområdet, navnlig hvad angår LIFE+ og Natura 2000; |
| --- | --- |

86.

understreger, at LIFE+ er blevet gennemført med succes og har bevist sin værdi for sikringen af den biologiske mangfoldighed og beskyttelsen af miljøet; understreger nødvendigheden af at videreføre veludrustede programmer for natur og biologisk mangfoldighed for at nå EU’s mål på miljøområdet, navnlig hvad angår LIFE+ og Natura 2000;

| 87. | understreger behovet for en horisontal tilgang, som kombinerer foranstaltninger til bekæmpelse af klimaforandringerne og til nedbringelse af udledningen af drivhusgasser, især energibesparende foranstaltninger, inden for alle relevante politikker, herunder foranstaltningerne udadtil; er overbevist om, at passende foranstaltninger, såsom konditionalitet vedrørende EU's udgifter og lovgivning, er afgørende forudsætninger for at nå Europa 2020-målene på området; mener derfor, at klimaforanstaltninger bør integreres i alle relevante udgiftsområder, herunder de eksterne udgifter, og at evaluering af klimaændringer bør gennemføres for nye projekter; mener, at større dele af indtægterne fra EU’s emissionshandelsordning bør investeres i afhjælpning og klimainnovation; |
| --- | --- |

87.

understreger behovet for en horisontal tilgang, som kombinerer foranstaltninger til bekæmpelse af klimaforandringerne og til nedbringelse af udledningen af drivhusgasser, især energibesparende foranstaltninger, inden for alle relevante politikker, herunder foranstaltningerne udadtil; er overbevist om, at passende foranstaltninger, såsom konditionalitet vedrørende EU's udgifter og lovgivning, er afgørende forudsætninger for at nå Europa 2020-målene på området; mener derfor, at klimaforanstaltninger bør integreres i alle relevante udgiftsområder, herunder de eksterne udgifter, og at evaluering af klimaændringer bør gennemføres for nye projekter; mener, at større dele af indtægterne fra EU’s emissionshandelsordning bør investeres i afhjælpning og klimainnovation;

| 88. | mener, at en af centrale målsætninger for Europa 2020-strategien er at tackle udfordringen om bæredygtighed ved at indføre miljøkriterier og øge ressource- og energieffektiviteten for at bekæmpe klimaforandringerne; |
| --- | --- |

88.

mener, at en af centrale målsætninger for Europa 2020-strategien er at tackle udfordringen om bæredygtighed ved at indføre miljøkriterier og øge ressource- og energieffektiviteten for at bekæmpe klimaforandringerne;

| 89. | støtter derfor forslaget i Kommissionens budgetgennemgang om at indføje en forpligtelse til på en gennemsigtig måde at angive, hvor sektorprogrammerne har fremmet de "20/20/20"- klima- og energimål, der er angivet i Europa 2020-strategien, og bidraget til at opfylde målene for flagskibsinitiativet "Et ressourceeffektivt Europa"; |
| --- | --- |

89.

støtter derfor forslaget i Kommissionens budgetgennemgang om at indføje en forpligtelse til på en gennemsigtig måde at angive, hvor sektorprogrammerne har fremmet de "20/20/20"- klima- og energimål, der er angivet i Europa 2020-strategien, og bidraget til at opfylde målene for flagskibsinitiativet "Et ressourceeffektivt Europa";

| 90. | understreger, at EU har et globalt ansvar med hensyn til at modvirke klimaændringer; erindrer om, at de løfter, der kom ud af Københavns- og Cancunaftalerne med hensyn til at hjælpe udviklingslande med at håndtere klimaændringer, skal være nye og udgøre et supplement til den nuværende udviklingsbistand, samtidig med at der opretholdes en passende sammenhæng mellem de to politikker; foreslår, at der udarbejdes et nyt program til dette formål; minder om, at det fortsat er Europa-Parlamentets holdning, at alle EU-politikker skal finansieres over EU-budgettet; opfordrer til, at EU’s internationale løfter angående klimaændring integreres i EU-budgettet, så der opnås maksimal løftestangseffekt af Fællesskabets midler; |
| --- | --- |

90.

understreger, at EU har et globalt ansvar med hensyn til at modvirke klimaændringer; erindrer om, at de løfter, der kom ud af Københavns- og Cancunaftalerne med hensyn til at hjælpe udviklingslande med at håndtere klimaændringer, skal være nye og udgøre et supplement til den nuværende udviklingsbistand, samtidig med at der opretholdes en passende sammenhæng mellem de to politikker; foreslår, at der udarbejdes et nyt program til dette formål; minder om, at det fortsat er Europa-Parlamentets holdning, at alle EU-politikker skal finansieres over EU-budgettet; opfordrer til, at EU’s internationale løfter angående klimaændring integreres i EU-budgettet, så der opnås maksimal løftestangseffekt af Fællesskabets midler;

Energi

| 91. | er overbevist om, at energiens andel i den næste FFR bør forøges; mener, at vedvarende energiteknologier, energieffektivitet og energibesparelse bør være nøgleelementer og opfordrer til en tilsvarende forøgelse af EU-finansieringen på disse områder; anmoder Kommissionen om at udvikle konkrete benchmarks og at sikre, at de vedtagne mål nås, og at de kan overvåges effektivt inden for rammerne af det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker og gennem specifikke planer såsom de nationale energieffektivitetsplaner; |
| --- | --- |

91.

er overbevist om, at energiens andel i den næste FFR bør forøges; mener, at vedvarende energiteknologier, energieffektivitet og energibesparelse bør være nøgleelementer og opfordrer til en tilsvarende forøgelse af EU-finansieringen på disse områder; anmoder Kommissionen om at udvikle konkrete benchmarks og at sikre, at de vedtagne mål nås, og at de kan overvåges effektivt inden for rammerne af det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker og gennem specifikke planer såsom de nationale energieffektivitetsplaner;

| 92. | understreger behovet for at øge finansieringen af forskning, teknologisk udvikling og demonstration på energiområdet for at udvikle bæredygtig, alment tilgængelig energi; kræver fuld gennemførelse af den allerede vedtagne strategiske energiteknologiplan (SET-planen), herunder passende finansiering under den næste FFR; |
| --- | --- |

92.

understreger behovet for at øge finansieringen af forskning, teknologisk udvikling og demonstration på energiområdet for at udvikle bæredygtig, alment tilgængelig energi; kræver fuld gennemførelse af den allerede vedtagne strategiske energiteknologiplan (SET-planen), herunder passende finansiering under den næste FFR;

Et sammenhængende Europa

| 93. | understreger i betragtning af det store finansieringsbehov inden for transport- og energiinfrastrukturen samt i betragtning af de positive eksterne effekter af disse projekter behovet for at udvikle en lovgivningsmæssig ramme, der kan give incitamenter til offentlige og private langsigtede investeringer på disse områder; opfordrer til, at der udvikles innovative finansielle instrumenter i samarbejde med langsigtede investorer; |
| --- | --- |

93.

understreger i betragtning af det store finansieringsbehov inden for transport- og energiinfrastrukturen samt i betragtning af de positive eksterne effekter af disse projekter behovet for at udvikle en lovgivningsmæssig ramme, der kan give incitamenter til offentlige og private langsigtede investeringer på disse områder; opfordrer til, at der udvikles innovative finansielle instrumenter i samarbejde med langsigtede investorer;

Transeuropæiske energinet

| 94. | understreger behovet for at prioritere energieffektivitet og vedvarende energikilder, når der skal træffes afgørelse om finansiering af energiinfrastrukturen; understreger det presserende behov for at modernisere og opgradere den europæiske energiinfrastruktur, udvikle intelligente net og opbygge de sammenkoblinger, som er nødvendige for at virkeliggøre det indre marked for energi, diversificere forsyningskilder og forsyningsruter i forhold til tredjelande, forbedre forsyningssikkerheden og opfylde energi- og klimamålene; noterer sig, at det skønnes, at der er behov for betydelige investeringer på omkring 1 000 mia. EUR inden 2020 på dette område; især for at sikre overførselskapaciteten, herunder ny produktionskapacitet og investeringer i elnettet; bemærker, at med de nuværende energipriser på verdensmarkedet, vil størstedelen af de store investeringer, der er påkrævet, kunne komme fra den private sektor; understreger behovet for at maksimere effekten af EU-finansieringen og mulighederne i forbindelse med strukturfondene og innovative finansielle instrumenter til finansiering af centrale nationale og grænseoverskridende europæiske prioriterede energiinfrastrukturprojekter; fremhæver behovet for en betydelig budgetbevilling fra EU til innovative finansielle instrumenter på dette område; |
| --- | --- |

94.

understreger behovet for at prioritere energieffektivitet og vedvarende energikilder, når der skal træffes afgørelse om finansiering af energiinfrastrukturen; understreger det presserende behov for at modernisere og opgradere den europæiske energiinfrastruktur, udvikle intelligente net og opbygge de sammenkoblinger, som er nødvendige for at virkeliggøre det indre marked for energi, diversificere forsyningskilder og forsyningsruter i forhold til tredjelande, forbedre forsyningssikkerheden og opfylde energi- og klimamålene; noterer sig, at det skønnes, at der er behov for betydelige investeringer på omkring 1 000 mia. EUR inden 2020 på dette område; især for at sikre overførselskapaciteten, herunder ny produktionskapacitet og investeringer i elnettet; bemærker, at med de nuværende energipriser på verdensmarkedet, vil størstedelen af de store investeringer, der er påkrævet, kunne komme fra den private sektor; understreger behovet for at maksimere effekten af EU-finansieringen og mulighederne i forbindelse med strukturfondene og innovative finansielle instrumenter til finansiering af centrale nationale og grænseoverskridende europæiske prioriterede energiinfrastrukturprojekter; fremhæver behovet for en betydelig budgetbevilling fra EU til innovative finansielle instrumenter på dette område;

Transport og transeuropæiske transportnet

| 95. | understreger, at investering i effektiv transportinfrastruktur spiller en central rolle for EU's konkurrenceevne og kan bane vejen for en langsigtet økonomisk vækst efter krisen; mener, at de transeuropæiske transportnet (TEN-T) er afgørende med henblik på at sikre et velfungerende indre marked og giver en væsentlig europæisk merværdi, eftersom de bidrager til at forbedre adgangen og interoperabiliteten mellem forskellige dele af EU ved at sikre grænseoverskridende forbindelser og fjerne flaskehalse, forbedre brugen af trafikstyrings- og informationssystemer samt sikre intermodaliteten i grænseoverskridende infrastruktur, som medlemsstaterne ikke ville investere i alene; mener, at TEN-T bør levere et virkeligt europæisk kernenetværk snarere end en sammenlægning af nationale projekter, og at finansieringen af nøgleprojekter bør vurderes og revideres i lyset af de konkrete fremskridt, der gøres lokalt, og af den europæiske merværdi; er stærkt overbevist om, at TEN-T følgelig bør udgøre et centralt prioriteret område i den næste FFR; |
| --- | --- |

95.

understreger, at investering i effektiv transportinfrastruktur spiller en central rolle for EU's konkurrenceevne og kan bane vejen for en langsigtet økonomisk vækst efter krisen; mener, at de transeuropæiske transportnet (TEN-T) er afgørende med henblik på at sikre et velfungerende indre marked og giver en væsentlig europæisk merværdi, eftersom de bidrager til at forbedre adgangen og interoperabiliteten mellem forskellige dele af EU ved at sikre grænseoverskridende forbindelser og fjerne flaskehalse, forbedre brugen af trafikstyrings- og informationssystemer samt sikre intermodaliteten i grænseoverskridende infrastruktur, som medlemsstaterne ikke ville investere i alene; mener, at TEN-T bør levere et virkeligt europæisk kernenetværk snarere end en sammenlægning af nationale projekter, og at finansieringen af nøgleprojekter bør vurderes og revideres i lyset af de konkrete fremskridt, der gøres lokalt, og af den europæiske merværdi; er stærkt overbevist om, at TEN-T følgelig bør udgøre et centralt prioriteret område i den næste FFR;

| 96. | mener, at konditionaliteten bør styrkes ved at indføre princippet om "use-it-or-lose-it" (frigørelse); mener, at når de tildelte bevillinger ikke er blevet brugt, skal de ubrugte eller frigjorte beløb fra transportposterne forblive i EU's budget og ikke sendes tilbage til medlemsstaterne; |
| --- | --- |

96.

mener, at konditionaliteten bør styrkes ved at indføre princippet om "use-it-or-lose-it" (frigørelse); mener, at når de tildelte bevillinger ikke er blevet brugt, skal de ubrugte eller frigjorte beløb fra transportposterne forblive i EU's budget og ikke sendes tilbage til medlemsstaterne;

| 97. | minder om, at der er behov for en samlet investering på 500 mia. EUR til TEN-T i tidsrummet 2007-2020; mener derfor, at det er nødvendigt at forhøje TEN-T-midlerne i den næste FFR og øge samordningen mellem EU og medlemsstaterne for så vidt angår de midler, der er til rådighed for TEN-T, og midler til transportprojekter inden for rammerne af samhørighedspolitik og territorialt samarbejde, således at de tilgængelige finansieringskilder udnyttes bedre; understreger den rolle, som innovative finansieringsinstrumenter, herunder offentlig-private partnerskaber og projektobligationer, også kan spille i finansieringen af disse projekter; påpeger, at bevillinger fra samhørighedsfonden bør være betinget af overholdelse af den europæiske transportpolitiks generelle principper; mener, at TEN-T-midlerne bør bidrage aktivt til målene om økonomisk, social og territorial samhørighed samt forpligtelserne vedrørende bæredygtig udvikling for at opfylde Europa 2020-målene, og at man så vidt muligt bør prioritere kulstoffattig transport; |
| --- | --- |

97.

minder om, at der er behov for en samlet investering på 500 mia. EUR til TEN-T i tidsrummet 2007-2020; mener derfor, at det er nødvendigt at forhøje TEN-T-midlerne i den næste FFR og øge samordningen mellem EU og medlemsstaterne for så vidt angår de midler, der er til rådighed for TEN-T, og midler til transportprojekter inden for rammerne af samhørighedspolitik og territorialt samarbejde, således at de tilgængelige finansieringskilder udnyttes bedre; understreger den rolle, som innovative finansieringsinstrumenter, herunder offentlig-private partnerskaber og projektobligationer, også kan spille i finansieringen af disse projekter; påpeger, at bevillinger fra samhørighedsfonden bør være betinget af overholdelse af den europæiske transportpolitiks generelle principper; mener, at TEN-T-midlerne bør bidrage aktivt til målene om økonomisk, social og territorial samhørighed samt forpligtelserne vedrørende bæredygtig udvikling for at opfylde Europa 2020-målene, og at man så vidt muligt bør prioritere kulstoffattig transport;

| 98. | opfordrer Kommissionen til navnlig at være opmærksom på behovet for at overflytte gods- og passagerstrømmene til mere bæredygtige og effektive transportformer og samtidig sikre en effektiv samordnet modalitet; mener, at den kommende revision af TEN-T-retningslinjerne nødvendigvis må handle om at finde løsningsmodeller med hensyn til interoperabilitet mellem de nationale og grænseoverskridende jernbanesystemer og indføre konditionalitet for EU's udgifter med det formål at gennemføre en virkelig fælles europæisk jernbanepolitik samt for at sikre større brug af indre vandveje og nærskibsfart; |
| --- | --- |

98.

opfordrer Kommissionen til navnlig at være opmærksom på behovet for at overflytte gods- og passagerstrømmene til mere bæredygtige og effektive transportformer og samtidig sikre en effektiv samordnet modalitet; mener, at den kommende revision af TEN-T-retningslinjerne nødvendigvis må handle om at finde løsningsmodeller med hensyn til interoperabilitet mellem de nationale og grænseoverskridende jernbanesystemer og indføre konditionalitet for EU's udgifter med det formål at gennemføre en virkelig fælles europæisk jernbanepolitik samt for at sikre større brug af indre vandveje og nærskibsfart;

Turisme

| 99. | minder om, at turisme er en ny EU-kompetence i henhold til Lissabontraktaten, som derfor også bør afspejles i den næste FFR; understreger det vigtige bidrag fra turismen til den europæiske økonomi, og mener, at den europæiske strategi for turisme bør sigte mod at øge sektorens konkurrenceevne og understøttes af tilstrækkelige midler i næste periode; |
| --- | --- |

99.

minder om, at turisme er en ny EU-kompetence i henhold til Lissabontraktaten, som derfor også bør afspejles i den næste FFR; understreger det vigtige bidrag fra turismen til den europæiske økonomi, og mener, at den europæiske strategi for turisme bør sigte mod at øge sektorens konkurrenceevne og understøttes af tilstrækkelige midler i næste periode;

Havpolitik

| 100. | anerkender, at havene og oceanerne fremover vil spille en stadig mere afgørende rolle i den økonomiske vækst på verdensplan; mener, at den integrerede havpolitik skal videreføres og rettes mod at løse de udfordringer, som kystzoner og havområder står over for, ved at støtte blå vækst og en bæredygtig maritim økonomi; anmoder om, at EU øger sin indsats for at støtte en ambitiøs EU-havpolitik, som vil sikre, at Europa kan hævde sin internationale position i denne strategiske sektor; fastholder, at de relevante budgetmidler skal stilles til rådighed for denne politik; |
| --- | --- |

100.

anerkender, at havene og oceanerne fremover vil spille en stadig mere afgørende rolle i den økonomiske vækst på verdensplan; mener, at den integrerede havpolitik skal videreføres og rettes mod at løse de udfordringer, som kystzoner og havområder står over for, ved at støtte blå vækst og en bæredygtig maritim økonomi; anmoder om, at EU øger sin indsats for at støtte en ambitiøs EU-havpolitik, som vil sikre, at Europa kan hævde sin internationale position i denne strategiske sektor; fastholder, at de relevante budgetmidler skal stilles til rådighed for denne politik;

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Fremme af europæisk kultur og mangfoldighed

| 101. | understreger, at indsatsen for fremme af EU-borgerskabet har direkte indflydelse på europæernes dagligdag og bidrager til en bedre forståelse af de muligheder, som EU's politikker frembyder, og af de grundlæggende rettigheder, der er sikret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og traktaterne; er overbevist om, at der må sikres tilstrækkelige midler til borgerskabsområdet; |
| --- | --- |

101.

understreger, at indsatsen for fremme af EU-borgerskabet har direkte indflydelse på europæernes dagligdag og bidrager til en bedre forståelse af de muligheder, som EU's politikker frembyder, og af de grundlæggende rettigheder, der er sikret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og traktaterne; er overbevist om, at der må sikres tilstrækkelige midler til borgerskabsområdet;

| 102. | påpeger, at ungdoms- og kulturrelaterede politikker er væsentlige og bør prioriteres højt, fordi de giver merværdi og henvender sig direkte til borgerne; opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende de kulturelle og kreative erhvervs voksende betydning for europæisk økonomi og deres spillover-effekt på andre økonomiske sektorer; understreger på det kraftigste, at disse politikkers fulde potentiale kun kan realiseres, hvis de tildeles tilstrækkelige midler, og anmoder om, at dette potentiale udnyttes fuldt ud i landdistriktsudviklings- og samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

102.

påpeger, at ungdoms- og kulturrelaterede politikker er væsentlige og bør prioriteres højt, fordi de giver merværdi og henvender sig direkte til borgerne; opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende de kulturelle og kreative erhvervs voksende betydning for europæisk økonomi og deres spillover-effekt på andre økonomiske sektorer; understreger på det kraftigste, at disse politikkers fulde potentiale kun kan realiseres, hvis de tildeles tilstrækkelige midler, og anmoder om, at dette potentiale udnyttes fuldt ud i landdistriktsudviklings- og samhørighedspolitikken;

| 103. | påpeger sportens betydning på områderne sundhed, økonomisk vækst og beskæftigelse, turisme og sociale inklusion og minder om, at artikel 165 i TEUF giver EU nye kompetencer på området; hilser Kommissionens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension (KOM(2011)0012) velkommen som et første skridt i retning af en evaluering af sportens og navnlig den daglige motions merværdi og fokusering på sportens samfundsmæssige, økonomiske og organisatoriske dimension; |
| --- | --- |

103.

påpeger sportens betydning på områderne sundhed, økonomisk vækst og beskæftigelse, turisme og sociale inklusion og minder om, at artikel 165 i TEUF giver EU nye kompetencer på området; hilser Kommissionens meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension (KOM(2011)0012) velkommen som et første skridt i retning af en evaluering af sportens og navnlig den daglige motions merværdi og fokusering på sportens samfundsmæssige, økonomiske og organisatoriske dimension;

Ungdomspolitik

| 104. | understreger, at unge bør udgøre en stærk prioritet for EU, og at ungdomsaspektet skal være synligt og styrkes i EU's politikker og programmer; mener, at unge bør opfattes som et tværgående EU-tema, idet der bør udvikles synergier mellem de forskellige politiske områder vedrørende ungdom, uddannelse og mobilitet; bifalder flagskibsinitiativet "Unge på vej" som en hjørnesten i Europa 2020-strategien; understreger navnlig, at ungdomsrelaterede programmer som f.eks. handlingsprogrammet for livslang læring og programmet "Aktive Unge", der har lave omkostninger pr. modtager og dermed høj omkostningseffektivitet, bør opretholdes som separate programmer i den kommende FFR, og at de fortjener langt større investeringer; |
| --- | --- |

104.

understreger, at unge bør udgøre en stærk prioritet for EU, og at ungdomsaspektet skal være synligt og styrkes i EU's politikker og programmer; mener, at unge bør opfattes som et tværgående EU-tema, idet der bør udvikles synergier mellem de forskellige politiske områder vedrørende ungdom, uddannelse og mobilitet; bifalder flagskibsinitiativet "Unge på vej" som en hjørnesten i Europa 2020-strategien; understreger navnlig, at ungdomsrelaterede programmer som f.eks. handlingsprogrammet for livslang læring og programmet "Aktive Unge", der har lave omkostninger pr. modtager og dermed høj omkostningseffektivitet, bør opretholdes som separate programmer i den kommende FFR, og at de fortjener langt større investeringer;

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

| 105. | understreger, at skabelsen af en stærk kultur baseret på de grundlæggende rettigheder og lighedsprincipper, som er nedfældet i Lissabontraktaten, fortsat bør udgøre en prioritet for Europa; understreger, at disse værdier skal integreres i budgettet som helhed, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til specifik fremme heraf; |
| --- | --- |

105.

understreger, at skabelsen af en stærk kultur baseret på de grundlæggende rettigheder og lighedsprincipper, som er nedfældet i Lissabontraktaten, fortsat bør udgøre en prioritet for Europa; understreger, at disse værdier skal integreres i budgettet som helhed, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til specifik fremme heraf;

| 106. | bemærker, at den økonomiske, kulturelle og sociale vækst i EU kun kan forbedres i et stabilt, lovligt og sikkert miljø, der respekterer og håndhæver de grundlæggende rettigheder og værner om de borgerlige frihedsrettigheder; mener derfor, at effektive politikker for retlige og indre anliggender er en forudsætning for økonomisk genopretning og et væsentligt element i en bredere politisk og strategisk kontekst; understreger vigtigheden af at integrere EU’s indenrigspolitiske prioriteter i Unionens indsats udadtil, herunder i den europæiske naboskabspolitik, særlig i lyset af de konsekvenser, som den voksende migration vil få for udformningen af EU’s politikker over for tredjelande; understreger behovet for en fyldestgørende finansiering af indvandrings-, asyl- og sikkerhedspolitikken og for at tage hensyn til EU's prioriteter ved gennemførelsen af disse politikker; |
| --- | --- |

106.

bemærker, at den økonomiske, kulturelle og sociale vækst i EU kun kan forbedres i et stabilt, lovligt og sikkert miljø, der respekterer og håndhæver de grundlæggende rettigheder og værner om de borgerlige frihedsrettigheder; mener derfor, at effektive politikker for retlige og indre anliggender er en forudsætning for økonomisk genopretning og et væsentligt element i en bredere politisk og strategisk kontekst; understreger vigtigheden af at integrere EU’s indenrigspolitiske prioriteter i Unionens indsats udadtil, herunder i den europæiske naboskabspolitik, særlig i lyset af de konsekvenser, som den voksende migration vil få for udformningen af EU’s politikker over for tredjelande; understreger behovet for en fyldestgørende finansiering af indvandrings-, asyl- og sikkerhedspolitikken og for at tage hensyn til EU's prioriteter ved gennemførelsen af disse politikker;

| 107. | understreger behovet for en integreret tilgang til presserende indvandrings- og asylspørgsmål samt til forvaltningen af EU's ydre grænser og for tildeling af tilstrækkelige midler og støtteredskaber til håndtering af nødsituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater, kombineret med respekt for nationale ansvarsområder og en klar definition af opgaverne; bemærker, at der i denne forbindelse bør tages behørigt hensyn til de voksende udfordringer, som FRONTEX, Det Europæiske Asylstøttekontor og fondene vedrørende solidaritet og forvaltning af migrationsstrømmene står over for; |
| --- | --- |

107.

understreger behovet for en integreret tilgang til presserende indvandrings- og asylspørgsmål samt til forvaltningen af EU's ydre grænser og for tildeling af tilstrækkelige midler og støtteredskaber til håndtering af nødsituationer som et udtryk for respekt for menneskerettighederne og solidaritet mellem alle medlemsstater, kombineret med respekt for nationale ansvarsområder og en klar definition af opgaverne; bemærker, at der i denne forbindelse bør tages behørigt hensyn til de voksende udfordringer, som FRONTEX, Det Europæiske Asylstøttekontor og fondene vedrørende solidaritet og forvaltning af migrationsstrømmene står over for;

| 108. | bemærker, at andelen af midler i EU-budgettet til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed er relativt lille, og understreger, at disse politikker bør tildeles passende og objektivt begrundede midler i den fremtidige FFR, så EU kan gennemføre disse aktiviteter, især dem, der vedrører de nye opgaver fastlagt i Stockholmprogrammet og Lissabontraktaten; |
| --- | --- |

108.

bemærker, at andelen af midler i EU-budgettet til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed er relativt lille, og understreger, at disse politikker bør tildeles passende og objektivt begrundede midler i den fremtidige FFR, så EU kan gennemføre disse aktiviteter, især dem, der vedrører de nye opgaver fastlagt i Stockholmprogrammet og Lissabontraktaten;

| 109. | understreger nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer og påpeger, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål; hilser det velkomment, at Kommissionen har til hensigt at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området “indre anliggender" til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvandling; mener, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer; understreger dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige mål inden for indre anliggender ikke blandes sammen; |
| --- | --- |

109.

understreger nødvendigheden af at udvikle bedre synergier mellem forskellige fonde og programmer og påpeger, at en forenkling af forvaltningen af fondene og muligheden for krydsfinansiering gør det muligt at allokere flere midler til fælles mål; hilser det velkomment, at Kommissionen har til hensigt at nedbringe det samlede antal budgetinstrumenter inden for området “indre anliggender" til en struktur med to søjler og så vidt muligt med delt forvandling; mener, at denne tilgang i væsentlig grad bør kunne bidrage til en øget forenkling, rationalisering, konsolidering og gennemsigtighed af de nuværende fonde og programmer; understreger dog nødvendigheden af at sikre, at de forskellige mål inden for indre anliggender ikke blandes sammen;

Det globale Europa

| 110. | gentager sin stærke betænkelighed ved den kroniske underfinansiering og de særligt udtalte fleksibilitetsproblemer, der gør sig gældende i forbindelse med gennemførelsen af EU's eksterne aktiviteter, og som skyldes den uforudsigelige karakter af eksterne begivenheder og den hyppige forekomst af internationale kriser og nødsituationer; understreger derfor, at det er nødvendigt at mindske kløften mellem EU's ambitioner og ressourcer inden for udenrigspolitikken ved at sikre tilstrækkelige finansielle midler og effektive fleksibilitetsmekanismer, således at EU bliver i stand til at reagere på globale udfordringer og uforudsete hændelser; gentager sin anmodning om, at de budgetmæssige indvirkninger af alle nye forpligtelser og opgaver, EU måtte påtage sig, lægges oven i de allerede programmerede beløb, således at de eksisterende prioriteter ikke bringes i fare; |
| --- | --- |

110.

gentager sin stærke betænkelighed ved den kroniske underfinansiering og de særligt udtalte fleksibilitetsproblemer, der gør sig gældende i forbindelse med gennemførelsen af EU's eksterne aktiviteter, og som skyldes den uforudsigelige karakter af eksterne begivenheder og den hyppige forekomst af internationale kriser og nødsituationer; understreger derfor, at det er nødvendigt at mindske kløften mellem EU's ambitioner og ressourcer inden for udenrigspolitikken ved at sikre tilstrækkelige finansielle midler og effektive fleksibilitetsmekanismer, således at EU bliver i stand til at reagere på globale udfordringer og uforudsete hændelser; gentager sin anmodning om, at de budgetmæssige indvirkninger af alle nye forpligtelser og opgaver, EU måtte påtage sig, lægges oven i de allerede programmerede beløb, således at de eksisterende prioriteter ikke bringes i fare;

| 111. | påpeger uoverensstemmelserne mellem størrelsen af EU's globale finansielle bistand og dets ofte begrænsede indflydelse i hermed forbundne forhandlinger og understreger behovet for at styrke EU's politiske rolle og indflydelse i internationale institutioner og fora; mener, at EU skal sikre sig en politisk rolle, der står i forhold til den finansielle bistand, det yder; |
| --- | --- |

111.

påpeger uoverensstemmelserne mellem størrelsen af EU's globale finansielle bistand og dets ofte begrænsede indflydelse i hermed forbundne forhandlinger og understreger behovet for at styrke EU's politiske rolle og indflydelse i internationale institutioner og fora; mener, at EU skal sikre sig en politisk rolle, der står i forhold til den finansielle bistand, det yder;

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-udenrigstjenesten)

| 112. | bemærker, at Udenrigstjenesten befinder sig i en opbygningsfase; understreger, at Rådet i sin afgørelse af 26. juli 2010 fastslår, at "etableringen af EU-Udenrigstjenesten bør være baseret på princippet om omkostningseffektivitet med sigte på budgetneutralitet" (6); understreger nødvendigheden af, at denne nye tjeneste udrustes med tilstrækkelige midler til, at EU kan opfylde sine mål og spille sin rolle som global aktør; understreger derfor behovet for, at den nye tjeneste fuldt ud udnytter den øgede omkostningseffektivitet, som ligger i sammenlægningen af ressourcer på EU-plan samt synergierne i forhold til medlemsstaterne, og at den undgår potentielle eller eksisterende dobbeltstrukturer, overlapninger, uoverensstemmelser og inkonsekvenser og muliggør nedskæringer og besparelser på alle nationale budgetter og derigennem demonstrerer EU-diplomatiets reelle merværdi; |
| --- | --- |

112.

bemærker, at Udenrigstjenesten befinder sig i en opbygningsfase; understreger, at Rådet i sin afgørelse af 26. juli 2010 fastslår, at "etableringen af EU-Udenrigstjenesten bør være baseret på princippet om omkostningseffektivitet med sigte på budgetneutralitet" (6); understreger nødvendigheden af, at denne nye tjeneste udrustes med tilstrækkelige midler til, at EU kan opfylde sine mål og spille sin rolle som global aktør; understreger derfor behovet for, at den nye tjeneste fuldt ud udnytter den øgede omkostningseffektivitet, som ligger i sammenlægningen af ressourcer på EU-plan samt synergierne i forhold til medlemsstaterne, og at den undgår potentielle eller eksisterende dobbeltstrukturer, overlapninger, uoverensstemmelser og inkonsekvenser og muliggør nedskæringer og besparelser på alle nationale budgetter og derigennem demonstrerer EU-diplomatiets reelle merværdi;

Fattigdomsreduktion

| 113. | minder om, at fristen for at opfylde såvel MDG-udviklingsmålene som det kollektive mål for den officielle udviklingsbistand (ODA) på 0,7 % af BNI udløber i 2015, dvs. inden for den næste FFR-periode; understreger derfor, at en passende samlet udviklingsbistand og finansiering er nødvendig, hvis EU og dets medlemsstater skal opfylde deres internationale udviklingsforpligtelser; herunder de finansielle tilsagn, der blev givet i Københavnsaftalen og Cancunaftalen; understreger endvidere, at også fremtidige finansielle tilsagn, der tager sigte på at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringer eller tilpasse sig til virkningerne af disse, bør være supplerende, idet sammenhængen mellem de to politikker bibeholdes; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til øjeblikkeligt at tage skridt til at opfylde deres ODA-mål og at indfri deres udviklingstilsagn; |
| --- | --- |

113.

minder om, at fristen for at opfylde såvel MDG-udviklingsmålene som det kollektive mål for den officielle udviklingsbistand (ODA) på 0,7 % af BNI udløber i 2015, dvs. inden for den næste FFR-periode; understreger derfor, at en passende samlet udviklingsbistand og finansiering er nødvendig, hvis EU og dets medlemsstater skal opfylde deres internationale udviklingsforpligtelser; herunder de finansielle tilsagn, der blev givet i Københavnsaftalen og Cancunaftalen; understreger endvidere, at også fremtidige finansielle tilsagn, der tager sigte på at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringer eller tilpasse sig til virkningerne af disse, bør være supplerende, idet sammenhængen mellem de to politikker bibeholdes; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til øjeblikkeligt at tage skridt til at opfylde deres ODA-mål og at indfri deres udviklingstilsagn;

| 114. | understreger nødvendigheden af at finde den rette balance mellem direkte budgetstøtte på den ene side og finansiering af bæredygtige projekter på den anden; understreger, at udviklingsbistand bør gives på en inklusiv måde, således at den når ud til de mest marginaliserede og udstødte befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

114.

understreger nødvendigheden af at finde den rette balance mellem direkte budgetstøtte på den ene side og finansiering af bæredygtige projekter på den anden; understreger, at udviklingsbistand bør gives på en inklusiv måde, således at den når ud til de mest marginaliserede og udstødte befolkningsgrupper;

| 115. | opfordrer derfor på ny til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) opføres på budgettet, fordi det ville øge konsistensen og gennemsigtigheden; insisterer dog på, at integreringen af EUF i EU's budget bør føre til en generel forhøjelse af EU-budgettet med det beløb, der oprindelig var afsat til finansiering af EUF; |
| --- | --- |

115.

opfordrer derfor på ny til, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) opføres på budgettet, fordi det ville øge konsistensen og gennemsigtigheden; insisterer dog på, at integreringen af EUF i EU's budget bør føre til en generel forhøjelse af EU-budgettet med det beløb, der oprindelig var afsat til finansiering af EUF;

| 116. | mener, at Kommissionen/EU-Udenrigstjenesten systematisk bør vurdere virkningerne af EU-bistanden med henblik på at forbedre effektiviteten af EU's udviklingsbistand og forbedre synergierne mellem EU's og den nationale udviklingsbistand i overensstemmelse med Pariserklæringen; |
| --- | --- |

116.

mener, at Kommissionen/EU-Udenrigstjenesten systematisk bør vurdere virkningerne af EU-bistanden med henblik på at forbedre effektiviteten af EU's udviklingsbistand og forbedre synergierne mellem EU's og den nationale udviklingsbistand i overensstemmelse med Pariserklæringen;

| 117. | finder det vigtigt, at den udviklingsbistand, der ydes af EU, fremmer bæredygtig udvikling i modtagerlandene; understreger, at der bør gennemføres vurderinger og fastsættes kriterier, som respekterer dette mål; |
| --- | --- |

117.

finder det vigtigt, at den udviklingsbistand, der ydes af EU, fremmer bæredygtig udvikling i modtagerlandene; understreger, at der bør gennemføres vurderinger og fastsættes kriterier, som respekterer dette mål;

| 118. | bemærker, at den højeste procentdel af verdens fattigste lever i vækstøkonomier; insisterer imidlertid på, at der gradvis indføres alternative ordninger for udviklingssamarbejde, som f.eks. samfinansiering, med disse lande for at anspore deres regeringer til at engagere sig kraftigere i fattigdomsreduktion inden for deres egne grænser; |
| --- | --- |

118.

bemærker, at den højeste procentdel af verdens fattigste lever i vækstøkonomier; insisterer imidlertid på, at der gradvis indføres alternative ordninger for udviklingssamarbejde, som f.eks. samfinansiering, med disse lande for at anspore deres regeringer til at engagere sig kraftigere i fattigdomsreduktion inden for deres egne grænser;

Fremme af EU's værdier og interesser på globalt plan

| 119. | understreger, at EU's udenrigspolitik bør være baseret på Unionens grundlæggende principper og værdier, dvs. demokrati, respekt for menneskerettighederne, mangfoldighed, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet; gentager behovet for at udstyre Unionen med mere tilstrækkelige og målrettede midler til at fremme disse værdier globalt og at udvide området med fred og stabilitet i dens naboskab; fremhæver det særlige bidrag, der ydes via EIDHR; |
| --- | --- |

119.

understreger, at EU's udenrigspolitik bør være baseret på Unionens grundlæggende principper og værdier, dvs. demokrati, respekt for menneskerettighederne, mangfoldighed, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet; gentager behovet for at udstyre Unionen med mere tilstrækkelige og målrettede midler til at fremme disse værdier globalt og at udvide området med fred og stabilitet i dens naboskab; fremhæver det særlige bidrag, der ydes via EIDHR;

| 120. | mener, at EU i det internationale samfund bærer et særligt ansvar for fremme af sikkerhed, demokrati og fremgang i sine nabolande, hvis økonomiske udvikling og fremskridt i retning af stabilitet er i EU's direkte interesse; mener derfor, at opbygningen af tætte og effektive forbindelser med nabolandene, bør forblive en prioritet på EU's eksterne dagsorden; understreger, at en opjustering af de finansielle forpligtelser er nødvendig, hvis EU skal leve op til de store udfordringer i form af støtte til indførelse og konsolidering af demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder og til de høje forventninger, der følger af dette moralske ansvar; mener samtidig, at en mere målrettet anvendelse af midlerne er mindst lige så vigtig som deres størrelse; slår derfor til lyd for en styrkelse af konditionaliteten i EU’s bistandsprogrammer med henblik på at forbedre den demokratiske udvikling, fremme en forsvarlig budgetforvaltning, nedbringe korruptionens omfang og styrke evnen til at anvende EU-tilskud på en gennemsigtig, effektiv og ansvarlig måde; |
| --- | --- |

120.

mener, at EU i det internationale samfund bærer et særligt ansvar for fremme af sikkerhed, demokrati og fremgang i sine nabolande, hvis økonomiske udvikling og fremskridt i retning af stabilitet er i EU's direkte interesse; mener derfor, at opbygningen af tætte og effektive forbindelser med nabolandene, bør forblive en prioritet på EU's eksterne dagsorden; understreger, at en opjustering af de finansielle forpligtelser er nødvendig, hvis EU skal leve op til de store udfordringer i form af støtte til indførelse og konsolidering af demokrati, god regeringsførelse og menneskerettigheder og til de høje forventninger, der følger af dette moralske ansvar; mener samtidig, at en mere målrettet anvendelse af midlerne er mindst lige så vigtig som deres størrelse; slår derfor til lyd for en styrkelse af konditionaliteten i EU’s bistandsprogrammer med henblik på at forbedre den demokratiske udvikling, fremme en forsvarlig budgetforvaltning, nedbringe korruptionens omfang og styrke evnen til at anvende EU-tilskud på en gennemsigtig, effektiv og ansvarlig måde;

| 121. | bemærker, at EU nærmer sig en ny udvidelsesrunde, navnlig i retning af Vestbalkan; opfordrer til, at man i den næste FFR tager højde for omkostningerne ved kommende udvidelser, navnlig gennem tilstrækkelig finansiering til førtiltrædelsesinstrumentet; mener, at man i førtiltrædelsesinstrumentet bør prioritere støtte til de nødvendige forbedringer i kandidatlandene, således at disse kan overholde EU's acquis og gøre det lettere, især for civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter, mindretal, ngo'er, kulturarven samt lokale og regionale myndigheder at anvende EU-finansieringen; |
| --- | --- |

121.

bemærker, at EU nærmer sig en ny udvidelsesrunde, navnlig i retning af Vestbalkan; opfordrer til, at man i den næste FFR tager højde for omkostningerne ved kommende udvidelser, navnlig gennem tilstrækkelig finansiering til førtiltrædelsesinstrumentet; mener, at man i førtiltrædelsesinstrumentet bør prioritere støtte til de nødvendige forbedringer i kandidatlandene, således at disse kan overholde EU's acquis og gøre det lettere, især for civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter, mindretal, ngo'er, kulturarven samt lokale og regionale myndigheder at anvende EU-finansieringen;

| 122. | understreger, at EU hurtigt bør tilpasse sin politik over for de nye vækstlande og udvikle nye strategiske partnerskaber med dem; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at foreslå et politikinstrument, der er rettet mod aktiviteter, der ikke er ODA-relaterede, men falder ind under områder af gensidig interesse; |
| --- | --- |

122.

understreger, at EU hurtigt bør tilpasse sin politik over for de nye vækstlande og udvikle nye strategiske partnerskaber med dem; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at foreslå et politikinstrument, der er rettet mod aktiviteter, der ikke er ODA-relaterede, men falder ind under områder af gensidig interesse;

| 123. | mener, at det i lyset af de stadig større globale udfordringer og EU's globale ansvar, navnlig i forbindelse med den aktuelle politiske udvikling i den arabiske verden, er et uomgængeligt behov for en omstrukturering af EU's eksterne finansieringsinstrumenter; går derfor ind for derfor en revision og en mere strategisk anvendelse af EU's eksterne instrumenter samt udvikling af nye typer af samarbejds- og leveringsmekanismer med partnerlandene for at styrke virkningerne og synligheden af EU's foranstaltninger udadtil og for at opnå større konsekvens og sammenhæng i disse foranstaltninger; understreger, at den næste flerårige finansielle ramme bør styrke politikkohærensen, f.eks. ved at sikre, at EU's politikker og udgifter vedrørende landbrug, fiskeri, handel og energi ikke er i direkte strid med de udviklingspolitiske mål; |
| --- | --- |

123.

mener, at det i lyset af de stadig større globale udfordringer og EU's globale ansvar, navnlig i forbindelse med den aktuelle politiske udvikling i den arabiske verden, er et uomgængeligt behov for en omstrukturering af EU's eksterne finansieringsinstrumenter; går derfor ind for derfor en revision og en mere strategisk anvendelse af EU's eksterne instrumenter samt udvikling af nye typer af samarbejds- og leveringsmekanismer med partnerlandene for at styrke virkningerne og synligheden af EU's foranstaltninger udadtil og for at opnå større konsekvens og sammenhæng i disse foranstaltninger; understreger, at den næste flerårige finansielle ramme bør styrke politikkohærensen, f.eks. ved at sikre, at EU's politikker og udgifter vedrørende landbrug, fiskeri, handel og energi ikke er i direkte strid med de udviklingspolitiske mål;

Reaktion på krisesituationer

| 124. | gentager, at kriseforebyggelse og -styring er vigtige prioriteter for EU; understreger derfor, at det er nødvendigt at sikre effektive og tilstrækkeligt finansierede instrumenter til dette formål; mener, at det nuværende stabilitetsinstrumentet fortsat et vigtigt middel, der giver EU mulighed for at reagere øjeblikkeligt på krisesituationer, men at der bør lægges mere vægt på langsigtede forebyggende foranstaltninger, herunder fredsskabelse og konfliktforebyggelse, via mere responsive geografiske programmer; |
| --- | --- |

124.

gentager, at kriseforebyggelse og -styring er vigtige prioriteter for EU; understreger derfor, at det er nødvendigt at sikre effektive og tilstrækkeligt finansierede instrumenter til dette formål; mener, at det nuværende stabilitetsinstrumentet fortsat et vigtigt middel, der giver EU mulighed for at reagere øjeblikkeligt på krisesituationer, men at der bør lægges mere vægt på langsigtede forebyggende foranstaltninger, herunder fredsskabelse og konfliktforebyggelse, via mere responsive geografiske programmer;

| 125. | mener, at den humanitære bistand spiller en nøglerolle i EU's eksterne forbindelser; bemærker, at naturkatastrofer er begyndt at blive mere hyppige og få mere ødelæggende konsekvenser, og at konflikter vil opstå mere hyppigt på grund af kampen om ressourcer som energi, vand og råstoffer; understreger behovet for at sikre passende budgetbevillinger til instrumentet for humanitær bistand og reserven til nødhjælp for at undgå de årlige ad hoc-ansøgninger fra Kommissionen om ekstra bevillinger; finder, at dette budget fortsat bør være uafhængigt for at garantere, at den humanitære bistand er neutral - dvs. uafhængig af andre (f.eks. geopolitiske) overvejelser eller interesser; |
| --- | --- |

125.

mener, at den humanitære bistand spiller en nøglerolle i EU's eksterne forbindelser; bemærker, at naturkatastrofer er begyndt at blive mere hyppige og få mere ødelæggende konsekvenser, og at konflikter vil opstå mere hyppigt på grund af kampen om ressourcer som energi, vand og råstoffer; understreger behovet for at sikre passende budgetbevillinger til instrumentet for humanitær bistand og reserven til nødhjælp for at undgå de årlige ad hoc-ansøgninger fra Kommissionen om ekstra bevillinger; finder, at dette budget fortsat bør være uafhængigt for at garantere, at den humanitære bistand er neutral - dvs. uafhængig af andre (f.eks. geopolitiske) overvejelser eller interesser;

Administration

| 126. | mener, at høj kvalitet i de offentlige forvaltninger, både på EU-plan og nationalt plan, bidrager væsentligt til gennemførelsen af de strategiske mål i Europa 2020-strategien, opfordrer Kommissionen til at fremlægge en klar analyse af de administrative udgifter i tiden efter 2013 under behørig hensyntagen til bestræbelserne på at konsolidere de offentlige finanser, de nye opgaver og beføjelser, EU har fået med Lissabontraktaten, og de effektivitetsgevinster, der kan opnås ved en optimal udnyttelse af de menneskelige ressourcer, navnlig ved omorganisering og ny teknologi; |
| --- | --- |

126.

mener, at høj kvalitet i de offentlige forvaltninger, både på EU-plan og nationalt plan, bidrager væsentligt til gennemførelsen af de strategiske mål i Europa 2020-strategien, opfordrer Kommissionen til at fremlægge en klar analyse af de administrative udgifter i tiden efter 2013 under behørig hensyntagen til bestræbelserne på at konsolidere de offentlige finanser, de nye opgaver og beføjelser, EU har fået med Lissabontraktaten, og de effektivitetsgevinster, der kan opnås ved en optimal udnyttelse af de menneskelige ressourcer, navnlig ved omorganisering og ny teknologi;

| 127. | påpeger, at en sådan analyse skal omfatte en undersøgelse af mulighederne for synergieffekter og navnlig besparelser, bl.a. gennem omstruktureringer, øget interinstitutionelt samarbejde, revision af de enkelte institutioners og agenturers arbejdsmetoder og arbejdspladser, bedre adskillelse af institutioners og agenturers arbejdsopgaver, de mellemlang- og langsigtede finansielle virkninger af bygningspolitik, pensionsordninger og andre vedtægtsmæssige bestemmelser for de ansatte ved EU-institutionerne; er af den opfattelse, at en sådan analyse vil vise, at der er mulighed for at nedbringe EU's samlede administrationsbudget uden at gå på kompromis med den offentlige EU-administrations høje kvalitet og præstationsniveau samt tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

127.

påpeger, at en sådan analyse skal omfatte en undersøgelse af mulighederne for synergieffekter og navnlig besparelser, bl.a. gennem omstruktureringer, øget interinstitutionelt samarbejde, revision af de enkelte institutioners og agenturers arbejdsmetoder og arbejdspladser, bedre adskillelse af institutioners og agenturers arbejdsopgaver, de mellemlang- og langsigtede finansielle virkninger af bygningspolitik, pensionsordninger og andre vedtægtsmæssige bestemmelser for de ansatte ved EU-institutionerne; er af den opfattelse, at en sådan analyse vil vise, at der er mulighed for at nedbringe EU's samlede administrationsbudget uden at gå på kompromis med den offentlige EU-administrations høje kvalitet og præstationsniveau samt tiltrækningskraft;

| 128. | påpeger, at der kunne opnås betydelige besparelser, hvis Europa-Parlamentet havde et enkelt hjemsted; |
| --- | --- |

128.

påpeger, at der kunne opnås betydelige besparelser, hvis Europa-Parlamentet havde et enkelt hjemsted;

Del IV:
     
  Organisering og strukturering af den finansielle ramme

En struktur, der afspejler prioriteterne

| 129. | mener, at strukturen i den kommende FFR bør lette både kontinuiteten og fleksibiliteten inden for og mellem udgiftsområderne og undgå fejlene i den nuværende FFR, især hvad angår manglerne under udgiftsområde 1A ("konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse"), underudgiftsområde 3a ("EU-borgerskab") og udgiftsområde 4 ("eksterne forbindelser"); mener, at FFR-strukturen bør gøre EU’s politiske og budgetmæssige prioriteter mere tydelige for de europæiske borgere; understreger i denne forbindelse behovet for at undgå uberettigede, radikale ændringer og for at konsolidere og forbedre den nuværende struktur; |
| --- | --- |

129.

mener, at strukturen i den kommende FFR bør lette både kontinuiteten og fleksibiliteten inden for og mellem udgiftsområderne og undgå fejlene i den nuværende FFR, især hvad angår manglerne under udgiftsområde 1A ("konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse"), underudgiftsområde 3a ("EU-borgerskab") og udgiftsområde 4 ("eksterne forbindelser"); mener, at FFR-strukturen bør gøre EU’s politiske og budgetmæssige prioriteter mere tydelige for de europæiske borgere; understreger i denne forbindelse behovet for at undgå uberettigede, radikale ændringer og for at konsolidere og forbedre den nuværende struktur;

| 130. | fastholder, at Europa 2020-strategien bør være den primære politiske reference for den kommende FFR; mener følgelig, at strukturen bør afspejle og give politisk synlighed til Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; foreslår derfor en ny struktur, hvor man samler alle interne politikker i et enkelt udgiftsområde med titlen "Europa 2020"; |
| --- | --- |

130.

fastholder, at Europa 2020-strategien bør være den primære politiske reference for den kommende FFR; mener følgelig, at strukturen bør afspejle og give politisk synlighed til Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; foreslår derfor en ny struktur, hvor man samler alle interne politikker i et enkelt udgiftsområde med titlen "Europa 2020";

| 131. | foreslår, at der under Europa 2020-udgiftsområdet oprettes fire underområder for relaterede politikker, hvilket også burde fremme en bedre samordning og implementeringssynergi mellem dem; foreslår derfor, at der oprettes et underudgiftsområde omfattende videnrelaterede politikker, et andet underudgiftsområde, der skal være helliget samhørighedspolitikken og afspejle dennes horisontale karakter og bidrag til alle Europa 2020-målene samt social- og arbejdsmarkedspolitikken, et tredje underudgiftsområde omfattende politikker vedrørende bæredygtighed og ressourceeffektivitet, og et fjerde underudgiftsområde for EU-borgerskab, der skal samle de nuværende FFR-underudgiftsområder 3a (EU-borgerskab) og 3b (frihed, sikkerhed og retfærdighed) i et enkelt underudgiftsområde i lyset af de problemer, der er opstået tidligere, når en række mindre programmer samles under et lille underudgiftsområde; |
| --- | --- |

131.

foreslår, at der under Europa 2020-udgiftsområdet oprettes fire underområder for relaterede politikker, hvilket også burde fremme en bedre samordning og implementeringssynergi mellem dem; foreslår derfor, at der oprettes et underudgiftsområde omfattende videnrelaterede politikker, et andet underudgiftsområde, der skal være helliget samhørighedspolitikken og afspejle dennes horisontale karakter og bidrag til alle Europa 2020-målene samt social- og arbejdsmarkedspolitikken, et tredje underudgiftsområde omfattende politikker vedrørende bæredygtighed og ressourceeffektivitet, og et fjerde underudgiftsområde for EU-borgerskab, der skal samle de nuværende FFR-underudgiftsområder 3a (EU-borgerskab) og 3b (frihed, sikkerhed og retfærdighed) i et enkelt underudgiftsområde i lyset af de problemer, der er opstået tidligere, når en række mindre programmer samles under et lille underudgiftsområde;

| 132. | mener, at man i den næste FFR skal give mulighed for øremærkning af store projekter, der er af strategisk betydning for EU, unde udgiftsområdet "Europa 2020"; mener, at EU-budgettet bør indeholde et langsigtet bidrag til disse projekter for at sikre kontinuitet i planlægningen og stabilitet i organisationen; mener, at hvis der opstår behov for yderligere finansielle midler til disse store projekter, bør disse midler ikke fremskaffes på bekostning af mindre, men vellykkede projekter, der finansieres over EU-budgettet; |
| --- | --- |

132.

mener, at man i den næste FFR skal give mulighed for øremærkning af store projekter, der er af strategisk betydning for EU, unde udgiftsområdet "Europa 2020"; mener, at EU-budgettet bør indeholde et langsigtet bidrag til disse projekter for at sikre kontinuitet i planlægningen og stabilitet i organisationen; mener, at hvis der opstår behov for yderligere finansielle midler til disse store projekter, bør disse midler ikke fremskaffes på bekostning af mindre, men vellykkede projekter, der finansieres over EU-budgettet;

| 133. | mener, at det i betragtning af Europa 2020-strategiens integrerede karakter og behovet for en hensigtsmæssig tilpasning af budgetmidlerne til strategiens gradvise udvikling er vigtigt at sikre større fleksibilitet mellem de fire Europa 2020-underudgiftsområder; |
| --- | --- |

133.

mener, at det i betragtning af Europa 2020-strategiens integrerede karakter og behovet for en hensigtsmæssig tilpasning af budgetmidlerne til strategiens gradvise udvikling er vigtigt at sikre større fleksibilitet mellem de fire Europa 2020-underudgiftsområder;

| 134. | erindrer om de vanskeligheder, der opstår, når en række forholdsvis små programmer bringes sammen inden for et lille underudgiftsområde; foreslår derfor, at underudgiftsområde 3a (statsborgerskab) og 3b (frihed, sikkerhed og retfærdighed) i den nuværende 2007-2013 FFR samles i et enkelt underudgiftsområde; |
| --- | --- |

134.

erindrer om de vanskeligheder, der opstår, når en række forholdsvis små programmer bringes sammen inden for et lille underudgiftsområde; foreslår derfor, at underudgiftsområde 3a (statsborgerskab) og 3b (frihed, sikkerhed og retfærdighed) i den nuværende 2007-2013 FFR samles i et enkelt underudgiftsområde;

| 135. | opfordrer til opretholdelse af et udgiftsområde for eksterne politikker; |
| --- | --- |

135.

opfordrer til opretholdelse af et udgiftsområde for eksterne politikker;

| 136. | opfordrer til opretholdelse af et udgiftsområde for administration; |
| --- | --- |

136.

opfordrer til opretholdelse af et udgiftsområde for administration;

| 137. | opfordrer til oprettelse af en "global FFR-margen" for alle udgiftsområder, der skal ligge under det samlede FFR-loft, men over den disponible margen for hvert enkelt udgiftsområde og fastlægges som led i den årlige budgetprocedure; finder, at en sådan margen også bør modtage midlerne fra uudnyttede margener samt frigjorte og uudnyttede bevillinger (forpligtelser og betalinger) fra det foregående budgetår; |
| --- | --- |

137.

opfordrer til oprettelse af en "global FFR-margen" for alle udgiftsområder, der skal ligge under det samlede FFR-loft, men over den disponible margen for hvert enkelt udgiftsområde og fastlægges som led i den årlige budgetprocedure; finder, at en sådan margen også bør modtage midlerne fra uudnyttede margener samt frigjorte og uudnyttede bevillinger (forpligtelser og betalinger) fra det foregående budgetår;

| 138. | mener desuden, at der for at forbedre gennemsigtigheden og synligheden bør indføres en yderligere "reservemargen" under loftet for egne indtægter, men over FFR-loftet, som skal gøre det muligt at tage højde for risikoen for misligholdelser i forbindelse med de lånegarantier, der stilles inden for rammerne af den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme og faciliteten for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet, samt for en eventuel indgriben fra EU-budgettets side i den europæiske stabilitetsmekanisme efter 2013; |
| --- | --- |

138.

mener desuden, at der for at forbedre gennemsigtigheden og synligheden bør indføres en yderligere "reservemargen" under loftet for egne indtægter, men over FFR-loftet, som skal gøre det muligt at tage højde for risikoen for misligholdelser i forbindelse med de lånegarantier, der stilles inden for rammerne af den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme og faciliteten for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet, samt for en eventuel indgriben fra EU-budgettets side i den europæiske stabilitetsmekanisme efter 2013;

| 139. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i et bilag til EU-budgettet at opføre alle de EU-relaterede udgifter, der afholdes - efter en mellemstatslig procedure - uden for EU-budgettet; mener, at disse årlige oplysninger vil give et samlet billede af de investeringer, som medlemsstaterne enes om at gennemføre på EU-niveau; |
| --- | --- |

139.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i et bilag til EU-budgettet at opføre alle de EU-relaterede udgifter, der afholdes - efter en mellemstatslig procedure - uden for EU-budgettet; mener, at disse årlige oplysninger vil give et samlet billede af de investeringer, som medlemsstaterne enes om at gennemføre på EU-niveau;

| 140. | foreslår, at man på EU-budgettet klart identificerer - evt. i et bilag - alle de investeringer inden for EU's enkelte politikområder, som også stammer fra andre dele af EU-budgettet; mener samtidig, at Kommissionen bør fremlægge et skøn over det forventede investeringsbehov i hele programmeringsperioden; |
| --- | --- |

140.

foreslår, at man på EU-budgettet klart identificerer - evt. i et bilag - alle de investeringer inden for EU's enkelte politikområder, som også stammer fra andre dele af EU-budgettet; mener samtidig, at Kommissionen bør fremlægge et skøn over det forventede investeringsbehov i hele programmeringsperioden;

| 141. | opfordrer Kommissionen til at medtage detaljerede oplysninger om EU-budgettets indtægtsside i sit budgetforslag, således som det fremsendes til EU's budgetmyndighed; bemærker, at en samlet fremlæggelse af budgettets indtægts- og udgiftsside rent faktisk er normal praksis for alle nationalbudgetter; er fast overbevist om, at man på denne måde kan opretholde en løbende debat om EU's finansieringssystem, idet man samtidig erkender, at budgetmyndigheden ikke i øjeblikket har beføjelser til at foreslå ændringer til denne del af budgettet; |
| --- | --- |

141.

opfordrer Kommissionen til at medtage detaljerede oplysninger om EU-budgettets indtægtsside i sit budgetforslag, således som det fremsendes til EU's budgetmyndighed; bemærker, at en samlet fremlæggelse af budgettets indtægts- og udgiftsside rent faktisk er normal praksis for alle nationalbudgetter; er fast overbevist om, at man på denne måde kan opretholde en løbende debat om EU's finansieringssystem, idet man samtidig erkender, at budgetmyndigheden ikke i øjeblikket har beføjelser til at foreslå ændringer til denne del af budgettet;

| 142. | foreslår derfor følgende struktur for den næste flerårige finansielle ramme:







  1. | Europa 2020








  1a. | Viden for vækst

  herunder politikkerne for forskning og innovation, uddannelse og livslang læring samt det indre marked. |
| --- | --- | --- | --- |

142.

foreslår derfor følgende struktur for den næste flerårige finansielle ramme:

1.

Europa 2020

1a.

Viden for vækst

herunder politikkerne for forskning og innovation, uddannelse og livslang læring samt det indre marked.

| 1b. | Samhørighed for vækst og beskæftigelse

  herunder samhørighedspolitik (social, økonomisk og territorial samhørighed) og social- og arbejdsmarkedspolitik. |
| --- | --- |

1b.

Samhørighed for vækst og beskæftigelse

herunder samhørighedspolitik (social, økonomisk og territorial samhørighed) og social- og arbejdsmarkedspolitik.

| 1c. | Forvaltning af naturressourcer og bæredygtig udvikling

  herunder politikkerne for landbrug, udvikling af landdistrikter, fiskeri, miljø, klimaforandringer, energi og transport. |
| --- | --- |

1c.

Forvaltning af naturressourcer og bæredygtig udvikling

herunder politikkerne for landbrug, udvikling af landdistrikter, fiskeri, miljø, klimaforandringer, energi og transport.

| 1d. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

  herunder politikkerne for kultur, ungdom, kommunikation og frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

1d.

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

herunder politikkerne for kultur, ungdom, kommunikation og frihed, sikkerhed og retfærdighed.

| 2. | Det globale Europa

  herunder politikkerne for foranstaltninger udadtil, naboskab og udvikling. |
| --- | --- |

2.

Det globale Europa

herunder politikkerne for foranstaltninger udadtil, naboskab og udvikling.

| 3. | Administration

  BILAG |
| --- | --- |

3.

Administration

BILAG

Tilpasning til skiftende omstændigheder: fleksibilitet

| 143. | gentager sin holdning i beslutningen af 25. marts 2009 om midtvejsrevisionen af den finansielle ramme for 2007-2013 (7) om, at mere fleksibilitet inden for og mellem udgiftsområderne er en forudsætning for, at EU kan fungere bedre og ikke blot håndtere de nye udfordringer, men også lette beslutningsprocessen inden for institutionerne; |
| --- | --- |

143.

gentager sin holdning i beslutningen af 25. marts 2009 om midtvejsrevisionen af den finansielle ramme for 2007-2013 (7) om, at mere fleksibilitet inden for og mellem udgiftsområderne er en forudsætning for, at EU kan fungere bedre og ikke blot håndtere de nye udfordringer, men også lette beslutningsprocessen inden for institutionerne;

Midtvejsrevision

| 144. | understreger, at hvis FFR-perioden er længere end fem år, er der behov for en obligatorisk midtvejsrevision, der kan gøre det muligt at foretage en kvantitativ såvel som kvalitativ analyse af og gøre status over, hvordan FFR fungerer; understreger, at en sådan midtvejsrevision fremover bør blive en juridisk bindende forpligtelse nedfældet i FFR-forordningen med en særlig procedure, herunder en bindende tidsplan, som sikrer fuld inddragelse af Parlamentet i dets egenskab af lovgivnings- og budgetmyndighed; understreger, at hvis revisionen viser, at der ikke er tilstrækkelige bevillinger under de fastsatte lofter til at dække resten af perioden, bør der sikres en reel mulighed for at revidere dem; |
| --- | --- |

144.

understreger, at hvis FFR-perioden er længere end fem år, er der behov for en obligatorisk midtvejsrevision, der kan gøre det muligt at foretage en kvantitativ såvel som kvalitativ analyse af og gøre status over, hvordan FFR fungerer; understreger, at en sådan midtvejsrevision fremover bør blive en juridisk bindende forpligtelse nedfældet i FFR-forordningen med en særlig procedure, herunder en bindende tidsplan, som sikrer fuld inddragelse af Parlamentet i dets egenskab af lovgivnings- og budgetmyndighed; understreger, at hvis revisionen viser, at der ikke er tilstrækkelige bevillinger under de fastsatte lofter til at dække resten af perioden, bør der sikres en reel mulighed for at revidere dem;

Revision af lofterne

| 145. | påpeger, at omfanget af den fleksibilitet, der reelt opnås via revisionsmekanismen, afhænger af den anvendte procedure, og at der i Rådet hersker en generel modvilje mod at bruge den; mener, at det er vigtigt - hvis justering af udgiftslofterne skal forblive en realistisk mulighed - at fremtidige revisionsmekanismer imødeser en forenklet procedure for ændringer under en vedtaget tærskel; henstiller desuden, at muligheden for at forhøje det samlede loft for FFR bevares; |
| --- | --- |

145.

påpeger, at omfanget af den fleksibilitet, der reelt opnås via revisionsmekanismen, afhænger af den anvendte procedure, og at der i Rådet hersker en generel modvilje mod at bruge den; mener, at det er vigtigt - hvis justering af udgiftslofterne skal forblive en realistisk mulighed - at fremtidige revisionsmekanismer imødeser en forenklet procedure for ændringer under en vedtaget tærskel; henstiller desuden, at muligheden for at forhøje det samlede loft for FFR bevares;

Sikring af tilstrækkelige margener og fleksibilitet under lofterne

| 146. | understreger betydningen af at sikre tilstrækkelige reserver for hvert udgiftsområde; har med interesse noteret sig Kommissionens forslag om at etablere en fast procentsats for margener; mener dog, at denne mulighed kun vil give øget fleksibilitet, hvis de fremtidige lofter bliver fastsat så højt, at de giver et sådant ekstra råderum; |
| --- | --- |

146.

understreger betydningen af at sikre tilstrækkelige reserver for hvert udgiftsområde; har med interesse noteret sig Kommissionens forslag om at etablere en fast procentsats for margener; mener dog, at denne mulighed kun vil give øget fleksibilitet, hvis de fremtidige lofter bliver fastsat så højt, at de giver et sådant ekstra råderum;

| 147. | påpeger, at fleksibiliteten under lofterne bør fremmes på alle mulige måder, og glæder sig over Kommissionens forslag i budgetgennemgangen; |
| --- | --- |

147.

påpeger, at fleksibiliteten under lofterne bør fremmes på alle mulige måder, og glæder sig over Kommissionens forslag i budgetgennemgangen;

| 148. | finder det vigtig at bevare muligheden for at fremskynde eller udskyde udgifter inden for et udgiftsområdes flerårige ramme, således at der kan træffes konjunkturudlignende foranstaltninger og reageres meningsfuldt på større kriser; mener i den forbindelse, at det nuværende system for fleksibilitet i retsakter har fungeret tilstrækkeligt godt i den aktuelle FFR; opfordrer derfor til, at fleksibilitetstærsklen på 5 % over eller under de beløb, der fastsættes ved den fælles beslutningsprocedure, skal bevares i den næste FFR; |
| --- | --- |

148.

finder det vigtig at bevare muligheden for at fremskynde eller udskyde udgifter inden for et udgiftsområdes flerårige ramme, således at der kan træffes konjunkturudlignende foranstaltninger og reageres meningsfuldt på større kriser; mener i den forbindelse, at det nuværende system for fleksibilitet i retsakter har fungeret tilstrækkeligt godt i den aktuelle FFR; opfordrer derfor til, at fleksibilitetstærsklen på 5 % over eller under de beløb, der fastsættes ved den fælles beslutningsprocedure, skal bevares i den næste FFR;

| 149. | er overbevist om, at ubrugte margener, frigjorte og uudnyttede bevillinger (både forpligtelser og betalinger) fra det ene års budget skal fremføres til næste år og udgøre en samlet FFR-margen, der kan fordeles på forskellige udgiftsområder i henhold til de skønnede behov; mener derfor, at de penge, der afsættes på EU-budgettet, udelukkende skal bruges i denne sammenhæng og ikke kan sendes tilbage til medlemsstaterne, således som det sker i øjeblikket; |
| --- | --- |

149.

er overbevist om, at ubrugte margener, frigjorte og uudnyttede bevillinger (både forpligtelser og betalinger) fra det ene års budget skal fremføres til næste år og udgøre en samlet FFR-margen, der kan fordeles på forskellige udgiftsområder i henhold til de skønnede behov; mener derfor, at de penge, der afsættes på EU-budgettet, udelukkende skal bruges i denne sammenhæng og ikke kan sendes tilbage til medlemsstaterne, således som det sker i øjeblikket;

| 150. | mener desuden, at disse forslag bør suppleres af et spillerum for omfordelinger mellem udgiftsområder i et givet år samt øget fleksibilitet mellem underudgiftsområderne; |
| --- | --- |

150.

mener desuden, at disse forslag bør suppleres af et spillerum for omfordelinger mellem udgiftsområder i et givet år samt øget fleksibilitet mellem underudgiftsområderne;

| 151. | gentager, at beslutningsprocessen bør udformes således, at der bliver mulighed for effektiv anvendelse af disse instrumenter; |
| --- | --- |

151.

gentager, at beslutningsprocessen bør udformes således, at der bliver mulighed for effektiv anvendelse af disse instrumenter;

Fleksibilitetsmekanismer

| 152. | finder det afgørende at fastholde særlige instrumenter (fleksibilitetsinstrumentet, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, reserven til nødhjælp), der kan mobiliseres på ad hoc-basis, ved yderligere at forenkle deres anvendelse og tildele dem tilstrækkelige midler samt ved eventuelt at skabe nye instrumenter i fremtiden; understreger, at mobiliseringen af sådanne yderligere finansieringskilder skal overholde fællesskabsmetoden; |
| --- | --- |

152.

finder det afgørende at fastholde særlige instrumenter (fleksibilitetsinstrumentet, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, reserven til nødhjælp), der kan mobiliseres på ad hoc-basis, ved yderligere at forenkle deres anvendelse og tildele dem tilstrækkelige midler samt ved eventuelt at skabe nye instrumenter i fremtiden; understreger, at mobiliseringen af sådanne yderligere finansieringskilder skal overholde fællesskabsmetoden;

| 153. | mener, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen har bidraget til at skabe solidaritet i EU og yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget på grund af de negative følger af globaliseringen og den globale finansielle og økonomiske krise og derfor bør bevares under den nye FFR; mener imidlertid, at procedurerne for gennemførelse af støtte fra Globaliseringsfonden er for tidkrævende og omstændelige; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan disse procedurer kan forenkles og afkortes fremover; |
| --- | --- |

153.

mener, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen har bidraget til at skabe solidaritet i EU og yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget på grund af de negative følger af globaliseringen og den globale finansielle og økonomiske krise og derfor bør bevares under den nye FFR; mener imidlertid, at procedurerne for gennemførelse af støtte fra Globaliseringsfonden er for tidkrævende og omstændelige; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til, hvordan disse procedurer kan forenkles og afkortes fremover;

| 154. | mener, at fleksibilitetsinstrumentet, som er den fleksibilitetsmekanisme, der er blevet gennemført mest konsekvent, på afgørende vis har bidraget til yderligere fleksibilitet; foreslår en væsentlig forhøjelse af grundbeløbet til fleksibilitetsinstrumentet med en efterfølgende årlig stigning i FFR-perioden samt opretholdelse af muligheden for at fremføre de uudnyttede årlige beløb indtil år n +2; |
| --- | --- |

154.

mener, at fleksibilitetsinstrumentet, som er den fleksibilitetsmekanisme, der er blevet gennemført mest konsekvent, på afgørende vis har bidraget til yderligere fleksibilitet; foreslår en væsentlig forhøjelse af grundbeløbet til fleksibilitetsinstrumentet med en efterfølgende årlig stigning i FFR-perioden samt opretholdelse af muligheden for at fremføre de uudnyttede årlige beløb indtil år n +2;

| 155. | bemærker, at de midler, der har været til rådighed for indsatsen i forbindelse med pludselige naturkatastrofer og humanitære katastrofer, har været utilstrækkelige; opfordrer derfor til en væsentlig forøgelse af den samlede nødhjælpsreserve samt mulighed for en flerårig mobilisering af instrumentet; |
| --- | --- |

155.

bemærker, at de midler, der har været til rådighed for indsatsen i forbindelse med pludselige naturkatastrofer og humanitære katastrofer, har været utilstrækkelige; opfordrer derfor til en væsentlig forøgelse af den samlede nødhjælpsreserve samt mulighed for en flerårig mobilisering af instrumentet;

Varigheden af FFR

| 156. | understreger, at der ved valget af den næste FFR's varighed bør findes en passende balance mellem på den ene side hensynet til stabilitet i programmeringscyklusserne og gennemførelsen af de enkelte politikker og på den anden side varigheden af institutionernes politiske cyklusser, herunder navnlig Europa-Kommissionens og Europa-Parlamentets; erindrer om, at en længere varighed kræver øget fleksibilitet; |
| --- | --- |

156.

understreger, at der ved valget af den næste FFR's varighed bør findes en passende balance mellem på den ene side hensynet til stabilitet i programmeringscyklusserne og gennemførelsen af de enkelte politikker og på den anden side varigheden af institutionernes politiske cyklusser, herunder navnlig Europa-Kommissionens og Europa-Parlamentets; erindrer om, at en længere varighed kræver øget fleksibilitet;

| 157. | finder, at en femårscyklus stemmer fuldt overens med Parlamentets erklærede vilje til så vidt muligt at afpasse FFR's varighed efter institutionernes politiske cyklusser af hensyn til den demokratiske kontrol og ansvarligheden; er imidlertid bekymret for, at en femårig cyklus på dette trin kan være for kort for politikker som har brug for en mere langsigtet planlægning (f.eks. samhørighed, landbrug og TEN), og ikke til fulde vil opfylde disse politikkers behov, hvad angår programmerings og gennemførelsesperioder; |
| --- | --- |

157.

finder, at en femårscyklus stemmer fuldt overens med Parlamentets erklærede vilje til så vidt muligt at afpasse FFR's varighed efter institutionernes politiske cyklusser af hensyn til den demokratiske kontrol og ansvarligheden; er imidlertid bekymret for, at en femårig cyklus på dette trin kan være for kort for politikker som har brug for en mere langsigtet planlægning (f.eks. samhørighed, landbrug og TEN), og ikke til fulde vil opfylde disse politikkers behov, hvad angår programmerings og gennemførelsesperioder;

| 158. | bemærker, at en 10-årig FFR, som foreslået af Kommissionen i budgetgennemgangen, kunne give betydelig stabilitet og forudsigelighed for den finansielle programmeringsperiode, men at det forhold, at det samlede loft og de centrale juridiske instrumenter skal fastsættes for ti år, vil gøre FFR'en mindre fleksibel og gøre tilpasninger til nye situationer yderst vanskelige; mener imidlertid, at cyklus på 5+5 år kun kan komme på tale, hvis en aftale om et maksimalt fleksibilitetsniveau, herunder en obligatorisk midtvejsrevision, bliver indgået med Rådet og nedfældet i FFR-forordningen; |
| --- | --- |

158.

bemærker, at en 10-årig FFR, som foreslået af Kommissionen i budgetgennemgangen, kunne give betydelig stabilitet og forudsigelighed for den finansielle programmeringsperiode, men at det forhold, at det samlede loft og de centrale juridiske instrumenter skal fastsættes for ti år, vil gøre FFR'en mindre fleksibel og gøre tilpasninger til nye situationer yderst vanskelige; mener imidlertid, at cyklus på 5+5 år kun kan komme på tale, hvis en aftale om et maksimalt fleksibilitetsniveau, herunder en obligatorisk midtvejsrevision, bliver indgået med Rådet og nedfældet i FFR-forordningen;

| 159. | er af den opfattelse, at en ny FFR for en periode på syv år frem til 2020 bør være den foretrukne overgangsløsning, da denne kan give mere stabilitet ved at sikre kontinuitet i programmerne for en længere periode og samtidig skabe en klar forbindelse til Europa 2020-strategien; understreger imidlertid, at alle de forskellige valgmuligheder for varigheden af den næste FFR forudsætter tilstrækkeligt store bevillinger og en passende og velfinansieret fleksibilitet såvel inden for som uden for rammerne med henblik på at undgå de problemer, der er opstået i perioden 2007-2013; |
| --- | --- |

159.

er af den opfattelse, at en ny FFR for en periode på syv år frem til 2020 bør være den foretrukne overgangsløsning, da denne kan give mere stabilitet ved at sikre kontinuitet i programmerne for en længere periode og samtidig skabe en klar forbindelse til Europa 2020-strategien; understreger imidlertid, at alle de forskellige valgmuligheder for varigheden af den næste FFR forudsætter tilstrækkeligt store bevillinger og en passende og velfinansieret fleksibilitet såvel inden for som uden for rammerne med henblik på at undgå de problemer, der er opstået i perioden 2007-2013;

| 160. | mener, at en beslutning om en ny syvårig FFR ikke bør udelukke muligheden for at vælge en periode på fem eller fem plus fem år fra 2021; gentager sin overbevisning om, at en synkronisering af den finansielle programmering med Europa-Parlamentets og Kommissionens mandatperiode vil øge den demokratiske ansvarlighed og legitimitet; |
| --- | --- |

160.

mener, at en beslutning om en ny syvårig FFR ikke bør udelukke muligheden for at vælge en periode på fem eller fem plus fem år fra 2021; gentager sin overbevisning om, at en synkronisering af den finansielle programmering med Europa-Parlamentets og Kommissionens mandatperiode vil øge den demokratiske ansvarlighed og legitimitet;

Del V:
     
  Overensstemmelse mellem ambitioner og ressourcer: sammenhængen mellem udgifter og reformen af EU's finansiering

Tilstrækkelige budgetmidler

| 161. | er fuldt bevidst om, at mange medlemsstater er i færd med at foretage vanskelige finanspolitiske justeringer i deres nationale budgetter, og gentager, at målsætningerne om at opnå en europæisk merværdi og sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning - sparsommelighed, produktivitet og effektivitet - mere end nogensinde bør være ledende principper for EU-budgettet; |
| --- | --- |

161.

er fuldt bevidst om, at mange medlemsstater er i færd med at foretage vanskelige finanspolitiske justeringer i deres nationale budgetter, og gentager, at målsætningerne om at opnå en europæisk merværdi og sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning - sparsommelighed, produktivitet og effektivitet - mere end nogensinde bør være ledende principper for EU-budgettet;

| 162. | understreger, at uanset hvor store besparelser, der kan opnås, er EU-budgettet med sin nuværende samlede størrelse på 1 % af BNI ikke i stand til at lukke det finansieringshul, der er skabt af de supplerende finansieringsbehov, som udspringer af traktaten, og af eksisterende politiske prioriteter og forpligtelser såsom






  — | realisering af Europa 2020-hovedmålene inden for beskæftigelse, F&U, klima og energi, uddannelse og bekæmpelse af fattigdom |
| --- | --- | --- |

162.

understreger, at uanset hvor store besparelser, der kan opnås, er EU-budgettet med sin nuværende samlede størrelse på 1 % af BNI ikke i stand til at lukke det finansieringshul, der er skabt af de supplerende finansieringsbehov, som udspringer af traktaten, og af eksisterende politiske prioriteter og forpligtelser såsom

—

realisering af Europa 2020-hovedmålene inden for beskæftigelse, F&U, klima og energi, uddannelse og bekæmpelse af fattigdom

| — | øgede midler til forskning og innovation fra det nuværende tal på 1,9 % af BNP til 3 % af BNP, altså i alt ca. 130 mia. EUR offentlige og private midler pr. år |
| --- | --- |

—

øgede midler til forskning og innovation fra det nuværende tal på 1,9 % af BNP til 3 % af BNP, altså i alt ca. 130 mia. EUR offentlige og private midler pr. år

| — | de nødvendige investeringer i infrastruktur |
| --- | --- |

—

de nødvendige investeringer i infrastruktur

| — | den vigtige fuldskala og gennemsigtigt beregnede finansiering af større projekter, som Rådet har vedtaget, såsom ITER og Galileo og den europæiske rumpolitik |
| --- | --- |

—

den vigtige fuldskala og gennemsigtigt beregnede finansiering af større projekter, som Rådet har vedtaget, såsom ITER og Galileo og den europæiske rumpolitik

| — | de endnu ikke fastlagte yderligere bevillinger inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU's naboskabspolitik |
| --- | --- |

—

de endnu ikke fastlagte yderligere bevillinger inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU's naboskabspolitik

| — | de supplerende finansieringsbehov i forbindelse med den fremtidige udvidelse af EU |
| --- | --- |

—

de supplerende finansieringsbehov i forbindelse med den fremtidige udvidelse af EU

| — | finansieringen af den eksisterende europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme og den europæiske stabiliseringsmekanisme efter 2013 med henblik på at sikre euroområdet og EU den finanspolitiske stabilitet til at komme igennem gældskrisen |
| --- | --- |

—

finansieringen af den eksisterende europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme og den europæiske stabiliseringsmekanisme efter 2013 med henblik på at sikre euroområdet og EU den finanspolitiske stabilitet til at komme igennem gældskrisen

| — | den finansielle indsats for at opfylde MDG-målet om afsætning af 0,7 % af BNI til udviklingsbistand, dvs. omkring 35 mia. EUR yderligere om året ud over de nuværende udgifter på 0,4 % af BNI |
| --- | --- |

—

den finansielle indsats for at opfylde MDG-målet om afsætning af 0,7 % af BNI til udviklingsbistand, dvs. omkring 35 mia. EUR yderligere om året ud over de nuværende udgifter på 0,4 % af BNI

| — | de økonomiske forpligtelser, der er indgået som led i Københavns- og Cancunaftalen for at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringer og tilpasse sig konsekvenserne af disse ændringer, og som skal være nye og supplerende i forhold til de økonomiske forpligtelser, der følger af MDG-målene, og i 2020 beløbe sig til 100 mia. USD årligt, hvoraf en tredjedel skal dækkes af EU; |
| --- | --- |

—

de økonomiske forpligtelser, der er indgået som led i Københavns- og Cancunaftalen for at hjælpe udviklingslandene med at bekæmpe klimaændringer og tilpasse sig konsekvenserne af disse ændringer, og som skal være nye og supplerende i forhold til de økonomiske forpligtelser, der følger af MDG-målene, og i 2020 beløbe sig til 100 mia. USD årligt, hvoraf en tredjedel skal dækkes af EU;

| 163. | er derfor fast overbevist om, at en fastfrysning af den næste FFRR på 2013-niveauet, som nogle medlemsstater har krævet, ikke er en realistisk mulighed; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet (8) kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af EU's vedtagne mål og forpligtelser samt af EU's solidaritetsprincip; er derfor overbevist om, at bevillingerne til den næste FFR skal forhøjes med mindst 5 %; opfordrer Rådet til, hvis det ikke er enig i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteringer eller projekter, det vil være indstillet på at opgive helt til trods for deres bevislige europæiske merværdi; |
| --- | --- |

163.

er derfor fast overbevist om, at en fastfrysning af den næste FFRR på 2013-niveauet, som nogle medlemsstater har krævet, ikke er en realistisk mulighed; påpeger, at man selv med en forøgelse af midlerne til den næste FFR på 5 % i forhold til 2013-niveauet (8) kun vil kunne yde et begrænset bidrag til opfyldelsen af EU's vedtagne mål og forpligtelser samt af EU's solidaritetsprincip; er derfor overbevist om, at bevillingerne til den næste FFR skal forhøjes med mindst 5 %; opfordrer Rådet til, hvis det ikke er enig i denne fremgangsmåde, at præcisere, hvilke af dets politiske prioriteringer eller projekter, det vil være indstillet på at opgive helt til trods for deres bevislige europæiske merværdi;

| 164. | gentager, at hvis ikke der sker en tilstrækkelig forhøjelse af FFR efter 2013, vil EU hverken være i stand til at opfylde de eksisterende politiske prioriteter, der er knyttet til Europa 2020-strategien, eller de nye opgaver, der er fastsat i Lissabontraktaten, endsige at reagere på uforudsete begivenheder; |
| --- | --- |

164.

gentager, at hvis ikke der sker en tilstrækkelig forhøjelse af FFR efter 2013, vil EU hverken være i stand til at opfylde de eksisterende politiske prioriteter, der er knyttet til Europa 2020-strategien, eller de nye opgaver, der er fastsat i Lissabontraktaten, endsige at reagere på uforudsete begivenheder;

| 165. | bemærker, at loftet over de egne indtægter har været uændret siden 1993; påpeger, at dette loft måske burde undergå en vis tilpasning i takt med, at medlemsstaterne overfører flere kompetencer til og fastlægger flere målsætninger for Unionen; påpeger, at selv om det nuværende loft over de egne indtægter, som Rådet har fastlagt med enstemmighed (9), giver tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum til at løfte de mest presserende udfordringer for Unionen, er det stadig utilstrækkeligt til at gøre EU-budgettet til noget autentisk værktøj til europæisk økonomisk styring eller til at yde noget betydeligt investeringsbidrag til EU 2020-strategien på EU-niveau; |
| --- | --- |

165.

bemærker, at loftet over de egne indtægter har været uændret siden 1993; påpeger, at dette loft måske burde undergå en vis tilpasning i takt med, at medlemsstaterne overfører flere kompetencer til og fastlægger flere målsætninger for Unionen; påpeger, at selv om det nuværende loft over de egne indtægter, som Rådet har fastlagt med enstemmighed (9), giver tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum til at løfte de mest presserende udfordringer for Unionen, er det stadig utilstrækkeligt til at gøre EU-budgettet til noget autentisk værktøj til europæisk økonomisk styring eller til at yde noget betydeligt investeringsbidrag til EU 2020-strategien på EU-niveau;

Et mere gennemsigtigt, enkelt og retfærdigt finansieringssystem

| 166. | erindrer om Lissabontraktatens bestemmelse om, at "budgettet [...] med forbehold af andre indtægter [finansieres] fuldt ud af egne indtægter"; understreger, at den måde, hvorpå ordningen for egne indtægter har udviklet sig, hvor de egentlige egne indtægter gradvis erstattes af de såkaldte "nationale bidrag", sætter uforholdsmæssig stor fokus på medlemsstaternes indbyrdes nettobalancer, hvilket er i strid med EU's solidaritetsprincip, udvander hensynet den fælles europæiske interesse og i stort omfang negligerer den europæiske merværdi; påpeger, at dette forhold indebærer, at størrelsen af budgettet i praksis kommer til at afhænge af den økonomiske situation i de enkelte medlemsstater og af deres holdning til EU; opfordrer derfor kraftigt til en tilbundsgående reform af EU's indtægter med henblik på igen at bringe finansieringen af EU-budgettet på linje med traktatens ånd og krav; |
| --- | --- |

166.

erindrer om Lissabontraktatens bestemmelse om, at "budgettet [...] med forbehold af andre indtægter [finansieres] fuldt ud af egne indtægter"; understreger, at den måde, hvorpå ordningen for egne indtægter har udviklet sig, hvor de egentlige egne indtægter gradvis erstattes af de såkaldte "nationale bidrag", sætter uforholdsmæssig stor fokus på medlemsstaternes indbyrdes nettobalancer, hvilket er i strid med EU's solidaritetsprincip, udvander hensynet den fælles europæiske interesse og i stort omfang negligerer den europæiske merværdi; påpeger, at dette forhold indebærer, at størrelsen af budgettet i praksis kommer til at afhænge af den økonomiske situation i de enkelte medlemsstater og af deres holdning til EU; opfordrer derfor kraftigt til en tilbundsgående reform af EU's indtægter med henblik på igen at bringe finansieringen af EU-budgettet på linje med traktatens ånd og krav;

| 167. | mener, at det vigtigste formål med reformen er at opnå et autonomt, mere rimeligt, mere gennemsigtigt, mere enkelt og mere retfærdigt finansieringssystem; som er lettere at forstå for borgerne og tydeliggør deres bidrag til EU-budgettet; anmoder i den forbindelse om afskaffelse af de eksisterende rabatordninger, fritagelser og korrektionsmekanismer; er overbevist om, at hvis Unionen nogensinde skal opnå det budget, den har brug for med henblik på at kunne yde et væsentligt bidrag til den finansielle stabilitet og den økonomiske genopretning, er det nødvendigt at indføre en eller flere egentlige indtægtskilder for Unionen til erstatning af det BNI-baserede system; erindrer om, at enhver ændring af egne indtægter skal indføres under hensyntagen til medlemsstaternes finanspolitiske suverænitet; insisterer i den forbindelse på, at EU skal være i stand til at opkræve sine egne indtægter direkte, uafhængigt af de nationale budgetter; |
| --- | --- |

167.

mener, at det vigtigste formål med reformen er at opnå et autonomt, mere rimeligt, mere gennemsigtigt, mere enkelt og mere retfærdigt finansieringssystem; som er lettere at forstå for borgerne og tydeliggør deres bidrag til EU-budgettet; anmoder i den forbindelse om afskaffelse af de eksisterende rabatordninger, fritagelser og korrektionsmekanismer; er overbevist om, at hvis Unionen nogensinde skal opnå det budget, den har brug for med henblik på at kunne yde et væsentligt bidrag til den finansielle stabilitet og den økonomiske genopretning, er det nødvendigt at indføre en eller flere egentlige indtægtskilder for Unionen til erstatning af det BNI-baserede system; erindrer om, at enhver ændring af egne indtægter skal indføres under hensyntagen til medlemsstaternes finanspolitiske suverænitet; insisterer i den forbindelse på, at EU skal være i stand til at opkræve sine egne indtægter direkte, uafhængigt af de nationale budgetter;

| 168. | understreger, at omstruktureringen af ordningen med de egne indtægter som sådan ikke vedrører EU-budgettets størrelse, men går ud på at finde et mere effektivt mix af indtægtskilder til finansiering af EU's politikker og mål; påpeger, at indførelsen af et nyt system ikke må medføre en forøgelse af det samlede skattetryk for borgerne, men derimod mindske byrden for de nationale statskasser; |
| --- | --- |

168.

understreger, at omstruktureringen af ordningen med de egne indtægter som sådan ikke vedrører EU-budgettets størrelse, men går ud på at finde et mere effektivt mix af indtægtskilder til finansiering af EU's politikker og mål; påpeger, at indførelsen af et nyt system ikke må medføre en forøgelse af det samlede skattetryk for borgerne, men derimod mindske byrden for de nationale statskasser;

| 169. | understreger, at Europa-Parlamentet er det eneste parlament, der har indflydelse på udgiftssiden, men ikke indtægtssiden; understreger derfor det tvingende behov for en demokratisk reform af EU-indtægtsordningen; |
| --- | --- |

169.

understreger, at Europa-Parlamentet er det eneste parlament, der har indflydelse på udgiftssiden, men ikke indtægtssiden; understreger derfor det tvingende behov for en demokratisk reform af EU-indtægtsordningen;

| 170. | noterer sig de mulige nye egne indtægter, Kommissionen foreslår i sin meddelelse om budgetgennemgangen (beskatning af den finansielle sektor, auktioner under emissionshandelssystemet for drivhusgasser, EU-afgift på lufttransport, moms, energiafgift, selskabsskat); afventer resultaterne af konsekvensanalysen vedrørende disse muligheder, herunder en feasibility-undersøgelse af de forskellige modeller for en EU-afgift på finansielle transaktioner og en undersøgelse af de relevante opkrævningsmekanismer, med henblik på Kommissionens forelæggelse af et lovgivningsforslag senest den 1. juli 2011; |
| --- | --- |

170.

noterer sig de mulige nye egne indtægter, Kommissionen foreslår i sin meddelelse om budgetgennemgangen (beskatning af den finansielle sektor, auktioner under emissionshandelssystemet for drivhusgasser, EU-afgift på lufttransport, moms, energiafgift, selskabsskat); afventer resultaterne af konsekvensanalysen vedrørende disse muligheder, herunder en feasibility-undersøgelse af de forskellige modeller for en EU-afgift på finansielle transaktioner og en undersøgelse af de relevante opkrævningsmekanismer, med henblik på Kommissionens forelæggelse af et lovgivningsforslag senest den 1. juli 2011;

| 171. | mener, at en afgift på finansielle transaktioner kunne udgøre et betydeligt bidrag fra finanssektoren til håndtering af krisens sociale og økonomiske omkostninger og til holdbarheden i de offentlige finanser; mener, at en sådan afgift også delvis vil kunne bidrage til finansiering af EU-budgettet samt sænke medlemsstaternes BNI-bidrag, og at EU også bør gå foran med et godt eksempel i spørgsmålet om flytning af midler til skattely; |
| --- | --- |

171.

mener, at en afgift på finansielle transaktioner kunne udgøre et betydeligt bidrag fra finanssektoren til håndtering af krisens sociale og økonomiske omkostninger og til holdbarheden i de offentlige finanser; mener, at en sådan afgift også delvis vil kunne bidrage til finansiering af EU-budgettet samt sænke medlemsstaternes BNI-bidrag, og at EU også bør gå foran med et godt eksempel i spørgsmålet om flytning af midler til skattely;

Del VI:
     
  Mod en smidig og effektiv interinstitutionel forhandlingsproces

| 172. | minder om, at Rådet i henhold til Lissabontraktaten, skal vedtage FFR enstemmigt efter at have opnået Parlamentets godkendelse, der skal gives med et flertal af dets medlemmer; |
| --- | --- |

172.

minder om, at Rådet i henhold til Lissabontraktaten, skal vedtage FFR enstemmigt efter at have opnået Parlamentets godkendelse, der skal gives med et flertal af dets medlemmer;

| 173. | understreger de strenge flertalskrav, der gælder for både Parlamentet og Rådet, og understreger, hvor vigtigt det er fuldt ud at udnytte bestemmelserne i artikel 312, stk. 5, i TEUF, ifølge hvilken Parlamentet, Rådet og Kommissionen under hele proceduren frem til FFR's vedtagelse skal træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på dette; bemærker, at dette pålægger institutionerne en udtrykkelig forpligtelse til at føre forhandlinger med henblik på at nå til enighed om en tekst, Parlamentet kan godkende; påpeger endvidere, at hvis der ikke vedtages nogen FFR inden udgangen af 2013, vil lofterne og de øvrige bestemmelser for 2013 blive forlænget, indtil der vedtages en ny FFR; |
| --- | --- |

173.

understreger de strenge flertalskrav, der gælder for både Parlamentet og Rådet, og understreger, hvor vigtigt det er fuldt ud at udnytte bestemmelserne i artikel 312, stk. 5, i TEUF, ifølge hvilken Parlamentet, Rådet og Kommissionen under hele proceduren frem til FFR's vedtagelse skal træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på dette; bemærker, at dette pålægger institutionerne en udtrykkelig forpligtelse til at føre forhandlinger med henblik på at nå til enighed om en tekst, Parlamentet kan godkende; påpeger endvidere, at hvis der ikke vedtages nogen FFR inden udgangen af 2013, vil lofterne og de øvrige bestemmelser for 2013 blive forlænget, indtil der vedtages en ny FFR;

| 174. | glæder sig over rådsformandskabernes tilsagn (10) om at sikre en åben og konstruktiv dialog og samarbejde med Parlamentet under hele proceduren for vedtagelse af den fremtidige FFR og bekræfter på ny sin vilje til at arbejde tæt sammen med Rådet og Kommissionen i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten under forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

174.

glæder sig over rådsformandskabernes tilsagn (10) om at sikre en åben og konstruktiv dialog og samarbejde med Parlamentet under hele proceduren for vedtagelse af den fremtidige FFR og bekræfter på ny sin vilje til at arbejde tæt sammen med Rådet og Kommissionen i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i Lissabontraktaten under forhandlingsprocessen;

| 175. | henstiller derfor, at Rådet og Kommissionen overholder traktatens bestemmelser og gør alt, hvad der er nødvendigt, for hurtigt at nå til enighed med Europa-Parlamentet om en konkret arbejdsmetode for FFR-forhandlingsprocessen; henviser på ny til sammenhængen mellem en reform af indtægterne og en reform af udgifterne og anmoder derfor Rådet om at forpligte sig til at drøfte forslagene om nye egne indtægter i forbindelse med FFR-forhandlingerne; |
| --- | --- |

175.

henstiller derfor, at Rådet og Kommissionen overholder traktatens bestemmelser og gør alt, hvad der er nødvendigt, for hurtigt at nå til enighed med Europa-Parlamentet om en konkret arbejdsmetode for FFR-forhandlingsprocessen; henviser på ny til sammenhængen mellem en reform af indtægterne og en reform af udgifterne og anmoder derfor Rådet om at forpligte sig til at drøfte forslagene om nye egne indtægter i forbindelse med FFR-forhandlingerne;

| 176. | kræver, at der iværksættes en vidtfavnende offentlig debat på EU-plan om formålet med, anvendelsesområdet for og orienteringen af Unionens FFR samt om reformen af dens indtægtsordning; forslår især, at der indkaldes en konference efter konventmodellen om EU's fremtidige finansiering, som skal have deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet og af de nationale parlamenter; |
| --- | --- |

176.

kræver, at der iværksættes en vidtfavnende offentlig debat på EU-plan om formålet med, anvendelsesområdet for og orienteringen af Unionens FFR samt om reformen af dens indtægtsordning; forslår især, at der indkaldes en konference efter konventmodellen om EU's fremtidige finansiering, som skal have deltagelse af medlemmer af Europa-Parlamentet og af de nationale parlamenter;

*

* *

| 177. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til de nationale regeringer og parlamenter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

177.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og de øvrige berørte institutioner og organer samt til de nationale regeringer og parlamenter i medlemsstaterne.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT C 27 E af 31.1.2008, s. 214.

(3)  EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17.

(4)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0225.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0080.

(6)  Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

(7)  EUT C 117 E af 6.5.2010, s. 95.

(8)  2013-niveauet: 1,06 % af BNI; 2013-niveauet + 5 %: 1,11 % af BNI; begge i forpligtelsesbevillinger i faste 2013-priser. Disse tal bygger på en antagelse om en 7-årig FFR og på følgende skøn og prognoser fra Kommissionen:

| — | GD BUDG’s prognose fra maj 2011 for BNI i 2012: 13 130 916,3 mio. EUR (2012-priser) |
| --- | --- |

—

GD BUDG’s prognose fra maj 2011 for BNI i 2012: 13 130 916,3 mio. EUR (2012-priser)

| — | GD ECFIN’s skøn fra januar 2011, der forudser en nominel vækst i BNI på 1,4 % i perioden 2011-2013 og på 1,5 % i perioden 2014-2020. |
| --- | --- |

—

GD ECFIN’s skøn fra januar 2011, der forudser en nominel vækst i BNI på 1,4 % i perioden 2011-2013 og på 1,5 % i perioden 2014-2020.

| NB: | Tallene kan ændre sig i takt med variationerne i Kommissionens skøn og prognoser samt i henhold til valget af referenceår og pristyper (løbende eller faste). |
| --- | --- |

NB:

Tallene kan ændre sig i takt med variationerne i Kommissionens skøn og prognoser samt i henhold til valget af referenceår og pristyper (løbende eller faste).

(9)  1,23 % af medlemsstaternes samlede BNI i betalingsbevillinger og 1,29 % i forpligtelsesbevillinger.

(10)  Skrivelse fra premierminister Yves Leterme til Parlamentets formand, Buzek, af 8. december 2010.

---

Torsdag den 9. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/120

---

Torsdag den 9. juni 2011Sudan og Sydsudan

P7_TA(2011)0267

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Sudan og Sydsudan - situationen efter folkeafstemningen i 2011

2012/C 380 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sudan,

| — | der henviser til den samlede fredsaftale, der blev undertegnet den 9. januar 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til den samlede fredsaftale, der blev undertegnet den 9. januar 2005,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1978 (2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1978 (2011),

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions erklæring af 31. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions erklæring af 31. januar 2011,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 31. januar 2011 om Sudan og til Rådets afgørelse 2011/315/EU (1) af 23. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 31. januar 2011 om Sudan og til Rådets afgørelse 2011/315/EU (1) af 23. maj 2011,

| — | der henviser til erklæring af 3. juni 2011 fra formandskabet for FN's Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 3. juni 2011 fra formandskabet for FN's Sikkerhedsråd,

| — | der henviser til erklæring af 7. februar 2011 fra næstformanden i Kommissionen /Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, på vegne af Den Europæiske Union, om de endelige resultater af folkeafstemningen om selvbestemmelse for det sydlige Sudan, og til Ashtons erklæring af 24. maj 2011 om situationen i Sudan, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 7. februar 2011 fra næstformanden i Kommissionen /Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, på vegne af Den Europæiske Union, om de endelige resultater af folkeafstemningen om selvbestemmelse for det sydlige Sudan, og til Ashtons erklæring af 24. maj 2011 om situationen i Sudan,

| — | der henviser til konklusionerne fra de FN-støttede høringer om Darfur-fredsprocessen, der fandt sted i Doha, Qatar, den 27.- 31. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra de FN-støttede høringer om Darfur-fredsprocessen, der fandt sted i Doha, Qatar, den 27.- 31. maj 2011,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions folkeafstemningsobservationsmissions sluterklæring, som blev forelagt den 2. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions folkeafstemningsobservationsmissions sluterklæring, som blev forelagt den 2. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser folkeafstemningen i det sydlige Sudan den 9.-15. januar 2011, hvor et overvældende flertal stemte for oprettelsen af et uafhængigt Sydsudan, |
| --- | --- |

A.

der henviser folkeafstemningen i det sydlige Sudan den 9.-15. januar 2011, hvor et overvældende flertal stemte for oprettelsen af et uafhængigt Sydsudan,

| B. | der henviser til, at Sydsudan forventes formelt at erklære sin uafhængighed den 9. juli 2011, som også er datoen for udløbet af den samlede fredsaftale, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Sydsudan forventes formelt at erklære sin uafhængighed den 9. juli 2011, som også er datoen for udløbet af den samlede fredsaftale,

| C. | der henviser til, at langt størstedelen af befolkningen i Sydsudan trods landets reserver af naturressourcer som olie, kobber og jern samt skove og frugtbar jord lever i fattigdom og har en af de højeste børnedødelighedsrater og de laveste uddannelsesindikatorer i verden, og til, at alt dette vil være med til at skabe socioøkonomiske, humanitære og sikkerhedsmæssige udfordringer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at langt størstedelen af befolkningen i Sydsudan trods landets reserver af naturressourcer som olie, kobber og jern samt skove og frugtbar jord lever i fattigdom og har en af de højeste børnedødelighedsrater og de laveste uddannelsesindikatorer i verden, og til, at alt dette vil være med til at skabe socioøkonomiske, humanitære og sikkerhedsmæssige udfordringer,

| D. | der henviser til, at visse dele af den samlede sudanske fredsaftale ikke er blevet gennemført rettidigt eller endnu ikke er gennemført, og at der er brug for en betydelig indsats for under forhandlingerne efter folkeafstemningen at nå til enighed om spørgsmål såsom delingen af olieindtægter, grænsedragning, statsborgerskab og delingen af aktiver og passiver, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at visse dele af den samlede sudanske fredsaftale ikke er blevet gennemført rettidigt eller endnu ikke er gennemført, og at der er brug for en betydelig indsats for under forhandlingerne efter folkeafstemningen at nå til enighed om spørgsmål såsom delingen af olieindtægter, grænsedragning, statsborgerskab og delingen af aktiver og passiver,

| E. | der henviser til, at folkeafstemningen til bestemmelse af, hvorvidt Abyei skal være en del af Nordsudan eller Sydsudan, der skulle have været afholdt samtidig med folkeafstemningen om Sydsudan, ikke har fundet sted, hvilket har medført en alvorlig eskalering af volden i området, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at folkeafstemningen til bestemmelse af, hvorvidt Abyei skal være en del af Nordsudan eller Sydsudan, der skulle have været afholdt samtidig med folkeafstemningen om Sydsudan, ikke har fundet sted, hvilket har medført en alvorlig eskalering af volden i området,

| F. | der henviser til, at de omstridte områders status stadig er uafklaret, og at situationen i Abyei bliver værre og værre, hvilket har medført, at i hundredvis af personer er døde, og at i tusindvis af personer er udvandret, og gjort befolkningen sårbar over for manglende fødevaresikkerhed, sygdomme og manglende adgang til basale serviceydelser såsom sundhedspleje og drikkevand, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de omstridte områders status stadig er uafklaret, og at situationen i Abyei bliver værre og værre, hvilket har medført, at i hundredvis af personer er døde, og at i tusindvis af personer er udvandret, og gjort befolkningen sårbar over for manglende fødevaresikkerhed, sygdomme og manglende adgang til basale serviceydelser såsom sundhedspleje og drikkevand,

| G. | der henviser til, at situationen i Darfur fortsat er en stor kilde til bekymring, og at FN-missionen i Darfur for nylig rapporterede om bombardementer udført af regeringsstyrker og om gidseltagning af adskillige hjælpearbejdere i regionen; der endvidere henviser til, at missionen jævnligt udsættes for chikane, kidnapning og generelle sikkerhedstrusler, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at situationen i Darfur fortsat er en stor kilde til bekymring, og at FN-missionen i Darfur for nylig rapporterede om bombardementer udført af regeringsstyrker og om gidseltagning af adskillige hjælpearbejdere i regionen; der endvidere henviser til, at missionen jævnligt udsættes for chikane, kidnapning og generelle sikkerhedstrusler,

| 1. | glæder sig over både Sudans og Sydsudans fredelige og tillidsvækkende optræden under folkeafstemningen i det sydlige Sudan i 2011 samt over de bestræbelser, som alle parter i den samlede fredsaftale har gjort sig, og over det engagement, de har lagt for dagen for så vidt angår denne aftale; betragter dette som et afgørende skridt hen imod gennemførelsen af den samlede fredsaftale og som et positivt tegn for de to landes fredelige sameksistens; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over både Sudans og Sydsudans fredelige og tillidsvækkende optræden under folkeafstemningen i det sydlige Sudan i 2011 samt over de bestræbelser, som alle parter i den samlede fredsaftale har gjort sig, og over det engagement, de har lagt for dagen for så vidt angår denne aftale; betragter dette som et afgørende skridt hen imod gennemførelsen af den samlede fredsaftale og som et positivt tegn for de to landes fredelige sameksistens;

| 2. | gentager, at det fuldt ud respekterer resultaterne af folkeafstemningen som et udtryk for den sydsudanske befolknings demokratiske vilje; opfordrer både Nord- og Sydsudan til aktivt at medvirke til at fremme demokratisk regeringsførelse og etablering af varig fred, sikkerhed og velstand for begge lande og til i denne forbindelse at overholde menneskerettighederne samt sociale og økonomiske rettigheder; |
| --- | --- |

2.

gentager, at det fuldt ud respekterer resultaterne af folkeafstemningen som et udtryk for den sydsudanske befolknings demokratiske vilje; opfordrer både Nord- og Sydsudan til aktivt at medvirke til at fremme demokratisk regeringsførelse og etablering af varig fred, sikkerhed og velstand for begge lande og til i denne forbindelse at overholde menneskerettighederne samt sociale og økonomiske rettigheder;

| 3. | opfordrer de sydsudanske myndigheder til at fremme opbygningen af Sydsudan som en moderne, pluralistisk og demokratisk stat baseret på retsstatsprincippet og overholdelse af menneskerettighederne, navnlig kvinders og børns rettigheder, og borgernes altoverskyggende ret til at vælge deres regering ved regelmæssige, frie valg, og hvor beskyttelsen af bevægelses- og foreningsfriheden og retten til at give udtryk for sine politiske synspunkter er forankret i både forfatningen og lovgivningen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de sydsudanske myndigheder til at fremme opbygningen af Sydsudan som en moderne, pluralistisk og demokratisk stat baseret på retsstatsprincippet og overholdelse af menneskerettighederne, navnlig kvinders og børns rettigheder, og borgernes altoverskyggende ret til at vælge deres regering ved regelmæssige, frie valg, og hvor beskyttelsen af bevægelses- og foreningsfriheden og retten til at give udtryk for sine politiske synspunkter er forankret i både forfatningen og lovgivningen;

| 4. | fordømmer på det kraftigste det overlagte angreb på FN-missionen i Sudan (UNMIS) den 10. maj 2011 i Abyei-området og kritiserer skarpt militariseringen af dette område fra såvel nordsudansk som sydsudansk side; opfordrer indtrængende begge parter i den samlede fredsaftale til at garantere sikkerheden for alle de forskellige folk i Sudan, navnlig i staten Abyei, uden at ændre den demografiske sammensætning i regionen; kræver, at både de sudanske og sydsudanske væbnede styrker trækker sig ud af Abyei, og at begge parter udviser tilbageholdenhed ved øjeblikkeligt at indgå i en konstruktiv dialog med henblik på inden for rammerne af den samlede fredsaftale at nå frem til en fredelig løsning på spørgsmålet om Abyeis status; |
| --- | --- |

4.

fordømmer på det kraftigste det overlagte angreb på FN-missionen i Sudan (UNMIS) den 10. maj 2011 i Abyei-området og kritiserer skarpt militariseringen af dette område fra såvel nordsudansk som sydsudansk side; opfordrer indtrængende begge parter i den samlede fredsaftale til at garantere sikkerheden for alle de forskellige folk i Sudan, navnlig i staten Abyei, uden at ændre den demografiske sammensætning i regionen; kræver, at både de sudanske og sydsudanske væbnede styrker trækker sig ud af Abyei, og at begge parter udviser tilbageholdenhed ved øjeblikkeligt at indgå i en konstruktiv dialog med henblik på inden for rammerne af den samlede fredsaftale at nå frem til en fredelig løsning på spørgsmålet om Abyeis status;

| 5. | understreger, at det støtter den indsats, som Den Afrikanske Unions panel på højt plan for gennemførelsen af den samlede fredsaftale i Sudan under ledelse af Thabo Mbeki har gjort for at fremme forhandlingerne mellem parterne i denne fredsaftale, og de bestræbelser, som FN’s generalsekretærs særlige repræsentant for Sudan, Haile Menkerios, har udfoldet for at mægle mellem de to parter i Abyei-området; slår atter fast, at EU skal være rede til at yde enhver yderligere bistand, der måtte være brug for; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det støtter den indsats, som Den Afrikanske Unions panel på højt plan for gennemførelsen af den samlede fredsaftale i Sudan under ledelse af Thabo Mbeki har gjort for at fremme forhandlingerne mellem parterne i denne fredsaftale, og de bestræbelser, som FN’s generalsekretærs særlige repræsentant for Sudan, Haile Menkerios, har udfoldet for at mægle mellem de to parter i Abyei-området; slår atter fast, at EU skal være rede til at yde enhver yderligere bistand, der måtte være brug for;

| 6. | opfordrer indtrængende alle parter i den samlede fredsaftale til at indgå i en løbende og konstruktiv dialog med sigte på at tage fat på de spørgsmål, der skal findes løsninger på efter folkeafstemningen, herunder fælles grænser, statsborgerskabsordninger for borgerne i både nord og syd, delingen af olieindtægterne og anvendelsen af rørledninger, og gennemførelsen af offentlige høringer i Blå Nil og Sydkordofan; |
| --- | --- |

6.

opfordrer indtrængende alle parter i den samlede fredsaftale til at indgå i en løbende og konstruktiv dialog med sigte på at tage fat på de spørgsmål, der skal findes løsninger på efter folkeafstemningen, herunder fælles grænser, statsborgerskabsordninger for borgerne i både nord og syd, delingen af olieindtægterne og anvendelsen af rørledninger, og gennemførelsen af offentlige høringer i Blå Nil og Sydkordofan;

| 7. | understreger betydningen af at sikre effektiv og sikker forvaltning af strømmen af flygtninge, der vender tilbage til Sydsudan, hvad angår transit, teknisk kapacitet (mangel på byplanlæggere og landmålere), infrastruktur, tildeling af jord og adgang til basale serviceydelser; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af at sikre effektiv og sikker forvaltning af strømmen af flygtninge, der vender tilbage til Sydsudan, hvad angår transit, teknisk kapacitet (mangel på byplanlæggere og landmålere), infrastruktur, tildeling af jord og adgang til basale serviceydelser;

| 8. | glæder sig over, at Rådet den 17. maj 2011 bekendtgjorde, at der vil blive afsat 200 mio. EUR til Sydsudan ud over de 150 mio. EUR, der allerede sidste år blev bevilget til støtte for de mest sårbare befolkninger i Sudan; påpeger, at der står EU-udviklingsbistand klar til at hjælpe begge parter; understreger, at nævnte nye beløb bør anvendes til støtte for basale serviceydelser, navnlig uddannelse, sundhed, landbrug, fødevaresikkerhed og institutionel kapacitetsopbygning; opfordrer til, at Sydsudan omgående tiltræder Cotonou-aftalen, og til, at EU tager alle nødvendige skridt til at sikre, at der snarest muligt stilles midler fra Den Europæiske Udviklingsfond til rådighed; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at Rådet den 17. maj 2011 bekendtgjorde, at der vil blive afsat 200 mio. EUR til Sydsudan ud over de 150 mio. EUR, der allerede sidste år blev bevilget til støtte for de mest sårbare befolkninger i Sudan; påpeger, at der står EU-udviklingsbistand klar til at hjælpe begge parter; understreger, at nævnte nye beløb bør anvendes til støtte for basale serviceydelser, navnlig uddannelse, sundhed, landbrug, fødevaresikkerhed og institutionel kapacitetsopbygning; opfordrer til, at Sydsudan omgående tiltræder Cotonou-aftalen, og til, at EU tager alle nødvendige skridt til at sikre, at der snarest muligt stilles midler fra Den Europæiske Udviklingsfond til rådighed;

| 9. | understreger, at EU må spille en ledende rolle på Sydsudan-donorkonferencen senere i år og aktivt tilskynde andre donorer til at gøre det samme; opfordrer internationale kreditorer til at lette Sudans og Sydsudans internationale gæld; |
| --- | --- |

9.

understreger, at EU må spille en ledende rolle på Sydsudan-donorkonferencen senere i år og aktivt tilskynde andre donorer til at gøre det samme; opfordrer internationale kreditorer til at lette Sudans og Sydsudans internationale gæld;

| 10. | opfordrer den sydsudanske regering til i befolkningens interesse at vedtage politikker for udenlandske investeringer, der sikrer, at udenlandske investeringer i naturressourcerne gavner den indenlandske økonomi med henblik på at bekæmpe fattigdommen; betoner, at EU må gøre alt, hvad det kan, for at sikre, at multinationale enheder og udenlandske virksomheder med aktiviteter i regionen er tilstrækkeligt reguleret og afgiver gennemsigtige erklæringer om deres aktiviteter og indtægter; |
| --- | --- |

10.

opfordrer den sydsudanske regering til i befolkningens interesse at vedtage politikker for udenlandske investeringer, der sikrer, at udenlandske investeringer i naturressourcerne gavner den indenlandske økonomi med henblik på at bekæmpe fattigdommen; betoner, at EU må gøre alt, hvad det kan, for at sikre, at multinationale enheder og udenlandske virksomheder med aktiviteter i regionen er tilstrækkeligt reguleret og afgiver gennemsigtige erklæringer om deres aktiviteter og indtægter;

| 11. | glæder sig over FN’s Sikkerhedsråds afgørelse om at forlænge UNMIS's mandat og om at sende flere fredsbevarende styrker til Sudan; mener, at FN’s fortsatte tilstedeværelse er yderst værdifuld for den fredelige udvikling af to levedygtige stater; opfordrer både Sudan og Sydsudan til at betragte FN's tilstedeværelse med positive øjne og garantere FN-repræsentanternes sikkerhed; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over FN’s Sikkerhedsråds afgørelse om at forlænge UNMIS's mandat og om at sende flere fredsbevarende styrker til Sudan; mener, at FN’s fortsatte tilstedeværelse er yderst værdifuld for den fredelige udvikling af to levedygtige stater; opfordrer både Sudan og Sydsudan til at betragte FN's tilstedeværelse med positive øjne og garantere FN-repræsentanternes sikkerhed;

| 12. | understreger, hvor vigtigt det er, at EU fortsætter med at yde humanitær bistand til Sudan og Sydsudan efter den 9. juli 2011; tilskynder til en betydelig humanitær tilstedeværelse og kapacitet i regionen og sikring af tilstrækkelige midler til at garantere humanitære organisations sikkerhed; |
| --- | --- |

12.

understreger, hvor vigtigt det er, at EU fortsætter med at yde humanitær bistand til Sudan og Sydsudan efter den 9. juli 2011; tilskynder til en betydelig humanitær tilstedeværelse og kapacitet i regionen og sikring af tilstrækkelige midler til at garantere humanitære organisations sikkerhed;

| 13. | glæder sig over konklusionerne fra de FN-støttede høringer om Darfur-fredsprocessen; opfordrer alle parter til at overholde de aftaler om våbenhvile og indstilling af fjendtlighederne, der allerede er undertegnet; understreger betydningen af fuldstændig transparens under forhandlingerne om Darfur- og Abyei-spørgsmålene samt under den generelle Nord-Syd-dialog; opfordrer til, at alle konfliktparter repræsenteres, tillige med civilsamfundet og de politiske ledere på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over konklusionerne fra de FN-støttede høringer om Darfur-fredsprocessen; opfordrer alle parter til at overholde de aftaler om våbenhvile og indstilling af fjendtlighederne, der allerede er undertegnet; understreger betydningen af fuldstændig transparens under forhandlingerne om Darfur- og Abyei-spørgsmålene samt under den generelle Nord-Syd-dialog; opfordrer til, at alle konfliktparter repræsenteres, tillige med civilsamfundet og de politiske ledere på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan;

| 14. | opfordrer indtrængende Sydsudans regering til at indtage en gennemsigtig, ansvarlig og inklusiv holdning til regeringsførelse gennem hele forfatningsreformprocessen; understreger, at det er vigtigt, at alle politiske partier arbejder sammen for at sikre fuld repræsentation af alle de forskellige folk i landet og bidrage til at opbygge stabile demokratiske politiske institutioner; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende Sydsudans regering til at indtage en gennemsigtig, ansvarlig og inklusiv holdning til regeringsførelse gennem hele forfatningsreformprocessen; understreger, at det er vigtigt, at alle politiske partier arbejder sammen for at sikre fuld repræsentation af alle de forskellige folk i landet og bidrage til at opbygge stabile demokratiske politiske institutioner;

| 15. | opfordrer begge parter til i tiden op til uafhængighedsdagen den 9. juli 2011 at forelægge konkrete planer om etablering og/eller reform af deres institutioner, således at de to stater kan være levedygtige fra denne dag; opfordrer EU's delegationer i Sudan og Sydsudan til proaktivt at omdele og implementere anbefalingerne fra de nylige EU-valg- og folkeafstemningsobservationsmissioner; |
| --- | --- |

15.

opfordrer begge parter til i tiden op til uafhængighedsdagen den 9. juli 2011 at forelægge konkrete planer om etablering og/eller reform af deres institutioner, således at de to stater kan være levedygtige fra denne dag; opfordrer EU's delegationer i Sudan og Sydsudan til proaktivt at omdele og implementere anbefalingerne fra de nylige EU-valg- og folkeafstemningsobservationsmissioner;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og generalsekretær, EU's særlige repræsentant for Sydsudan, Sudans regering, Sydsudans regering, Den Afrikanske Unions institutioner og formanden for Den Afrikanske Unions panel på højt plan for gennemførelsen af den samlede fredsaftale i Sudan, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU-medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's Sikkerhedsråd og generalsekretær, EU's særlige repræsentant for Sydsudan, Sudans regering, Sydsudans regering, Den Afrikanske Unions institutioner og formanden for Den Afrikanske Unions panel på højt plan for gennemførelsen af den samlede fredsaftale i Sudan, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU og EU-medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT L 142 af 28.5.2011, s. 61.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/123

---

Torsdag den 9. juni 2011Topmøde mellem EU og Rusland

P7_TA(2011)0268

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om topmødet mellem EU og Rusland

2012/C 380 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den nuværende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side (1) og de forhandlinger, som blev indledt i 2008 om en ny aftale mellem EU og Rusland, og til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nuværende partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side (1) og de forhandlinger, som blev indledt i 2008 om en ny aftale mellem EU og Rusland, og til partnerskabet for modernisering, der blev indledt i 2010,

| — | der henviser til EU's og Ruslands fælles målsætning, som fastlagt i den fælles erklæring efter det 11. topmøde EU-Rusland i Skt. Petersborg den 31. maj 2003, om at skabe et fælles økonomisk område, et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles område for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles område for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter (de "fire fælles rum"), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og Ruslands fælles målsætning, som fastlagt i den fælles erklæring efter det 11. topmøde EU-Rusland i Skt. Petersborg den 31. maj 2003, om at skabe et fælles økonomisk område, et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles område for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles område for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter (de "fire fælles rum"),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Rusland, navnlig beslutningerne af 17. februar 2011 (2) om retsstatsprincippet i Rusland, af 17. juni 2010 (3) om topmødet mellem EU og Rusland, af 12. november 2009 (4) om forberedelserne forud for EU-Rusland-topmødet i Stockholm den 18. november 2009, af 17. september 2009 (5) om drab på menneskerettighedsforkæmpere i Rusland og af 17. september 2009 (6) om energisikkerhedens eksterne aspekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om forbindelserne mellem EU og Rusland, navnlig beslutningerne af 17. februar 2011 (2) om retsstatsprincippet i Rusland, af 17. juni 2010 (3) om topmødet mellem EU og Rusland, af 12. november 2009 (4) om forberedelserne forud for EU-Rusland-topmødet i Stockholm den 18. november 2009, af 17. september 2009 (5) om drab på menneskerettighedsforkæmpere i Rusland og af 17. september 2009 (6) om energisikkerhedens eksterne aspekter,

| — | der henviser til menneskerettighedskonsultationerne mellem EU og Rusland og det seneste møde herom den 4. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedskonsultationerne mellem EU og Rusland og det seneste møde herom den 4. maj 2011,

| — | der henviser til de indgåede aftaler og de fælles erklæringer fra topmødet EU-Rusland i Rostov-na-Donu den 31. maj-1. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til de indgåede aftaler og de fælles erklæringer fra topmødet EU-Rusland i Rostov-na-Donu den 31. maj-1. juni 2010,

| — | der henviser til erklæringen af 24. maj 2011 fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton om retssagen mod Mikhail Khodorkovskij og Platon Lebedev, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 24. maj 2011 fra Unionens højtstående repræsentant Catherine Ashton om retssagen mod Mikhail Khodorkovskij og Platon Lebedev,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra de to formænd for Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Rusland afgivet under udvalgets møde den 18. maj 2011 i Sotji, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra de to formænd for Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Rusland afgivet under udvalgets møde den 18. maj 2011 i Sotji,

| — | der henviser til dagsordenen for topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod den 9.-10. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til dagsordenen for topmødet mellem EU og Rusland i Nisjnij Novgorod den 9.-10. juni 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Rusland, der er permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd, har et fælles ansvar med EU for den globale stabilitet, og at øget samarbejde og gode naboskabsforbindelser mellem EU og Rusland er af stor betydning for stabiliteten, sikkerheden og velstanden i og uden for Europa; der påpeger vigtigheden af, at EU taler med én stemme og optræder solidarisk i forbindelserne med Den Russiske Føderation, og at disse forbindelser baseres på fælles interesser og fælles værdier, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rusland, der er permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd, har et fælles ansvar med EU for den globale stabilitet, og at øget samarbejde og gode naboskabsforbindelser mellem EU og Rusland er af stor betydning for stabiliteten, sikkerheden og velstanden i og uden for Europa; der påpeger vigtigheden af, at EU taler med én stemme og optræder solidarisk i forbindelserne med Den Russiske Føderation, og at disse forbindelser baseres på fælles interesser og fælles værdier,

| B. | der henviser til, at indgåelsen af en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation stadig er af allerstørste betydning for den fremtidige udvikling og intensivering af samarbejdet mellem de to parter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at indgåelsen af en strategisk partnerskabsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation stadig er af allerstørste betydning for den fremtidige udvikling og intensivering af samarbejdet mellem de to parter,

| C. | der henviser til, at EU og Europa er indbyrdes afhængige både i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat er engageret i en yderligere uddybning og udvikling af forbindelserne mellem EU og Rusland på grundlag af en solid forankring i de demokratiske principper, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU og Europa er indbyrdes afhængige både i økonomisk og politisk henseende; der henviser til, at Den Europæiske Union fortsat er engageret i en yderligere uddybning og udvikling af forbindelserne mellem EU og Rusland på grundlag af en solid forankring i de demokratiske principper,

| D. | der henviser til, at spørgsmålene om Ruslands respekt for og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, retsstatsprincipperne og domstolenes uafhængighed samt om den politiske kontrol med medierne, overgrebene mod journalister og repræsentanter for oppositionen og retfærdigheden af valgene fortsat giver anledning til betænkeligheder; der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og derfor har forpligtet sig til at overholde de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at spørgsmålene om Ruslands respekt for og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, retsstatsprincipperne og domstolenes uafhængighed samt om den politiske kontrol med medierne, overgrebene mod journalister og repræsentanter for oppositionen og retfærdigheden af valgene fortsat giver anledning til betænkeligheder; der henviser til, at Den Russiske Føderation er fuldt medlem af Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og derfor har forpligtet sig til at overholde de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder,

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i mange sager og domme har kendt Den Russiske Føderation skyldig i alvorlige menneskerettighedskrænkelser, og til, at efterkommelsen af dommene fremdeles er utilstrækkelig, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i mange sager og domme har kendt Den Russiske Føderation skyldig i alvorlige menneskerettighedskrænkelser, og til, at efterkommelsen af dommene fremdeles er utilstrækkelig,

| F. | der henviser til, at mange udfordringer på internationalt niveau, navnlig for så vidt angår Mellemøsten, Libyen, Iran, terrorisme, energisikkerhed, klimaændringer og den finansielle krise, ikke kan overvindes uden ansvarlige og samarbejdsbaserede forbindelser med Rusland, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mange udfordringer på internationalt niveau, navnlig for så vidt angår Mellemøsten, Libyen, Iran, terrorisme, energisikkerhed, klimaændringer og den finansielle krise, ikke kan overvindes uden ansvarlige og samarbejdsbaserede forbindelser med Rusland,

| G. | der henviser til, at gode naboskabsforbindelser samt fred og stabilitet i Ruslands og EU's fælles nabolande er i begge parters interesse, og til, at Rusland næsten tre år efter konflikten med Georgien stadig ikke respekterer aftalerne af 12. august og 8. september 2008 om tilbagetrækning af tropper fra de besatte georgiske provinser Sydossetien og Abkhasien til stillingerne fra før konflikten og ikke garanterer Den Europæiske Unions observatørmission i Georgien (EUMM) adgang til disse territorier, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at gode naboskabsforbindelser samt fred og stabilitet i Ruslands og EU's fælles nabolande er i begge parters interesse, og til, at Rusland næsten tre år efter konflikten med Georgien stadig ikke respekterer aftalerne af 12. august og 8. september 2008 om tilbagetrækning af tropper fra de besatte georgiske provinser Sydossetien og Abkhasien til stillingerne fra før konflikten og ikke garanterer Den Europæiske Unions observatørmission i Georgien (EUMM) adgang til disse territorier,

| 1. | bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af EU's vigtigste partnere for opbygning af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde både inden for Europa og på verdensplan; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin overbevisning om, at Rusland fortsat er en af EU's vigtigste partnere for opbygning af et strategisk samarbejde, og at EU ikke kun deler økonomiske og handelsmæssige interesser med Rusland, men også en målsætning om tæt samarbejde både inden for Europa og på verdensplan;

| 2. | bemærker, at topmødet i Nisjnij Novgorod vil fokusere på EU's og Ruslands fælles udfordringer (såsom den økonomiske og finansielle krise, partnerskabet for modernisering, tiltrædelsen af WTO, energi- og energisikkerhedsspørgsmål, mobilitet og visumfri rejse mellem EU og Rusland, internationale og regionale spørgsmål, samarbejde om krisestyring, menneskerettigheder og retsstatsprincipper); |
| --- | --- |

2.

bemærker, at topmødet i Nisjnij Novgorod vil fokusere på EU's og Ruslands fælles udfordringer (såsom den økonomiske og finansielle krise, partnerskabet for modernisering, tiltrædelsen af WTO, energi- og energisikkerhedsspørgsmål, mobilitet og visumfri rejse mellem EU og Rusland, internationale og regionale spørgsmål, samarbejde om krisestyring, menneskerettigheder og retsstatsprincipper);

| 3. | opfordrer EU og Rusland til at benytte det forestående topmøde som anledning til at intensivere forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale med henblik på en snarlig indgåelse, baseret på EU’s og Ruslands gensidige afhængighed, og understreger sin stærke støtte til en omfattende, retligt bindende aftale, som vedrører det politiske, økonomiske og sociale system og derfor også omfatter alle områder, der er knyttet til demokrati, retsstatsprincippet, respekt for menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder, og som bør være en integreret del af aftalen, forudsat at Rusland er klar til at tage skridt til at forbedre respekten for retsstatsprincipperne og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer EU og Rusland til at benytte det forestående topmøde som anledning til at intensivere forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale med henblik på en snarlig indgåelse, baseret på EU’s og Ruslands gensidige afhængighed, og understreger sin stærke støtte til en omfattende, retligt bindende aftale, som vedrører det politiske, økonomiske og sociale system og derfor også omfatter alle områder, der er knyttet til demokrati, retsstatsprincippet, respekt for menneskerettigheder og grundlæggende rettigheder, og som bør være en integreret del af aftalen, forudsat at Rusland er klar til at tage skridt til at forbedre respekten for retsstatsprincipperne og menneskerettighederne;

| 4. | gentager sin støtte til partnerskabet for modernisering; glæder sig over initiativet til at udarbejde en fælles evalueringsrapport, men understreger også behovet for at nå til enighed om de næste skridt i overensstemmelse med de resultater, der hidtil er blevet opnået i forbindelse med EU’s og Ruslands fire fælles rum samt med hensyn til de tilbageværende lakuner; støtter navnlig samarbejde på området forskning og udvikling og understreger, at de fire fælles rum er baseret på princippet om gensidighed; opfordrer derfor parterne i det forestående topmøde mellem EU og Rusland til at tage skridt til at formulere konkrete mål; understreger vigtigheden af at sikre, at retssystemet fungerer effektivt og uafhængigt, og af at intensivere bekæmpelsen af korruption; understreger, at EU er parat til at bidrage på enhver mulig måde til at forbedre effektiviteten af et uafhængigt retsstatssystem i Rusland; glæder sig over, at Rusland har bebudet, at det vil undertegne OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske offentligt ansatte; |
| --- | --- |

4.

gentager sin støtte til partnerskabet for modernisering; glæder sig over initiativet til at udarbejde en fælles evalueringsrapport, men understreger også behovet for at nå til enighed om de næste skridt i overensstemmelse med de resultater, der hidtil er blevet opnået i forbindelse med EU’s og Ruslands fire fælles rum samt med hensyn til de tilbageværende lakuner; støtter navnlig samarbejde på området forskning og udvikling og understreger, at de fire fælles rum er baseret på princippet om gensidighed; opfordrer derfor parterne i det forestående topmøde mellem EU og Rusland til at tage skridt til at formulere konkrete mål; understreger vigtigheden af at sikre, at retssystemet fungerer effektivt og uafhængigt, og af at intensivere bekæmpelsen af korruption; understreger, at EU er parat til at bidrage på enhver mulig måde til at forbedre effektiviteten af et uafhængigt retsstatssystem i Rusland; glæder sig over, at Rusland har bebudet, at det vil undertegne OECD-konventionen om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske offentligt ansatte;

| 5. | håber, at topmødet vil bidrage til at løse de resterende spørgsmål vedrørende Ruslands tiltrædelse af WTO i kølvandet på den bilaterale aftale i december 2010 mellem EU og Rusland om at muliggøre landets tiltrædelse af WTO; gentager sin støtte til Ruslands tiltrædelse, som vil sikre ensartede konkurrencevilkår for begge parters erhvervssektorer samt lette og liberalisere handlen i den globale økonomi; opfordrer de russiske myndigheder til at fastlægge stabile og retfærdige lovrammer for reguleringen af erhvervsaktiviteter; understreger, at det er en forudsætning for Ruslands tiltrædelse af WTO, at landet opfylder alle WTO’s regler og i den forbindelse giver afkald på enhver form for protektionistiske foranstaltninger, herunder handelsmæssige irritationsmomenter såsom toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, der har ført til højere konsoliderede toldsatser; |
| --- | --- |

5.

håber, at topmødet vil bidrage til at løse de resterende spørgsmål vedrørende Ruslands tiltrædelse af WTO i kølvandet på den bilaterale aftale i december 2010 mellem EU og Rusland om at muliggøre landets tiltrædelse af WTO; gentager sin støtte til Ruslands tiltrædelse, som vil sikre ensartede konkurrencevilkår for begge parters erhvervssektorer samt lette og liberalisere handlen i den globale økonomi; opfordrer de russiske myndigheder til at fastlægge stabile og retfærdige lovrammer for reguleringen af erhvervsaktiviteter; understreger, at det er en forudsætning for Ruslands tiltrædelse af WTO, at landet opfylder alle WTO’s regler og i den forbindelse giver afkald på enhver form for protektionistiske foranstaltninger, herunder handelsmæssige irritationsmomenter såsom toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland, der har ført til højere konsoliderede toldsatser;

| 6. | understreger, at WTO-medlemskabet og gennemførelsen heraf vil gøre det lettere for Rusland at tiltrække udenlandske investeringer og diversificere landets økonomi gennem reguleringsmæssige rammer, der højner tilliden blandt investorer; opfordrer de russiske myndigheder til ikke at bruge sundhedsmæssige hensyn som påskud for uberettigede protektionistiske foranstaltninger; opfordrer derfor de russiske myndigheder til at genoverveje det nuværende forbud mod import af alle EU-grøntsager; |
| --- | --- |

6.

understreger, at WTO-medlemskabet og gennemførelsen heraf vil gøre det lettere for Rusland at tiltrække udenlandske investeringer og diversificere landets økonomi gennem reguleringsmæssige rammer, der højner tilliden blandt investorer; opfordrer de russiske myndigheder til ikke at bruge sundhedsmæssige hensyn som påskud for uberettigede protektionistiske foranstaltninger; opfordrer derfor de russiske myndigheder til at genoverveje det nuværende forbud mod import af alle EU-grøntsager;

| 7. | noterer sig den igangværende dialog mellem EU og Rusland om yderligere visumlempelse; bekræfter sit engagement i den langsigtede målsætning om visumfrihed mellem EU og Rusland, baseret på en trinvis tilgang med fokus på substans og praktiske fremskridt; hilser den liste over fælles skridt (køreplan) til indførelse af visumfrihed mellem Rusland og EU, der blev annonceret i maj 2011, velkommen; understreger, at denne dialog bør være i samklang med processen for visumlempelse for de lande, der deltager i det østlige partnerskab; minder om, at både EU og Rusland skal gennemføre de aftaler, der er indgået, i fuldt omfang; opfordrer den højtstående repræsentant og Kommissionen til at overtale Rusland til at ophøre med at udstede pas til borgerne fra de besatte provinser Sydossetien og Abkhasien; påpeger nødvendigheden af at forhindre ethvert brud på sikkerheden i Europa; opfordrer til yderligere samarbejde om ulovlig indvandring, bedre kontrol ved grænseovergangene og udveksling af oplysninger om terrorisme og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

7.

noterer sig den igangværende dialog mellem EU og Rusland om yderligere visumlempelse; bekræfter sit engagement i den langsigtede målsætning om visumfrihed mellem EU og Rusland, baseret på en trinvis tilgang med fokus på substans og praktiske fremskridt; hilser den liste over fælles skridt (køreplan) til indførelse af visumfrihed mellem Rusland og EU, der blev annonceret i maj 2011, velkommen; understreger, at denne dialog bør være i samklang med processen for visumlempelse for de lande, der deltager i det østlige partnerskab; minder om, at både EU og Rusland skal gennemføre de aftaler, der er indgået, i fuldt omfang; opfordrer den højtstående repræsentant og Kommissionen til at overtale Rusland til at ophøre med at udstede pas til borgerne fra de besatte provinser Sydossetien og Abkhasien; påpeger nødvendigheden af at forhindre ethvert brud på sikkerheden i Europa; opfordrer til yderligere samarbejde om ulovlig indvandring, bedre kontrol ved grænseovergangene og udveksling af oplysninger om terrorisme og organiseret kriminalitet;

| 8. | fremhæver betydningen af energisikkerhed og mener, at Ruslands energipolitik over for medlemsstaterne og landene i det fælles naboområde vil blive en lakmusprøve på den reelle seriøsitet af Ruslands intentioner om at følge moderniseringens og demokratiseringens vej; understreger, at forsyningen med naturressourcer ikke bør anvendes som et politisk redskab; understreger, at principperne om indbyrdes afhængighed og gennemsigtighed samt lige adgang til markeder, infrastruktur og investeringer bør danne grundlag for dette samarbejde; finder det glædeligt, at der også fra russisk side er vist interesse for retligt bindende rammer på energiområdet; gentager EU's interesse i en afbalanceret trilateral løsning mellem EU, Rusland og Ukraine for fremtidige gasforsyninger til EU; efterlyser et tæt samarbejde mellem EU og Rusland med hensyn til forsyningen med råstoffer og sjældne jordarter, især dem, der betragtes som kritiske, og opfordrer i denne forbindelse til respekt for internationale regler, især WTO's regler; |
| --- | --- |

8.

fremhæver betydningen af energisikkerhed og mener, at Ruslands energipolitik over for medlemsstaterne og landene i det fælles naboområde vil blive en lakmusprøve på den reelle seriøsitet af Ruslands intentioner om at følge moderniseringens og demokratiseringens vej; understreger, at forsyningen med naturressourcer ikke bør anvendes som et politisk redskab; understreger, at principperne om indbyrdes afhængighed og gennemsigtighed samt lige adgang til markeder, infrastruktur og investeringer bør danne grundlag for dette samarbejde; finder det glædeligt, at der også fra russisk side er vist interesse for retligt bindende rammer på energiområdet; gentager EU's interesse i en afbalanceret trilateral løsning mellem EU, Rusland og Ukraine for fremtidige gasforsyninger til EU; efterlyser et tæt samarbejde mellem EU og Rusland med hensyn til forsyningen med råstoffer og sjældne jordarter, især dem, der betragtes som kritiske, og opfordrer i denne forbindelse til respekt for internationale regler, især WTO's regler;

| 9. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at principperne i energichartertraktaten og den hertil knyttede transitprotokol indarbejdes i en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland med henblik på at sikre en pålidelig og sikker energiforsyning baseret på ensartede standarder; glæder sig over undertegnelsen i februar 2011 af aftalen om en forbedret mekanisme for tidlig varsling for yderligere forbedring af koordineringen i tilfælde af nødsituationer på udbuds- eller efterspørgselssiden; glæder sig over aftalen om at etablere et gasrådgivningsforum, der skal bidrage med input, herunder fra industrien, om udviklingen på de russiske og europæiske gasmarkeder; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at sikre, at principperne i energichartertraktaten og den hertil knyttede transitprotokol indarbejdes i en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland med henblik på at sikre en pålidelig og sikker energiforsyning baseret på ensartede standarder; glæder sig over undertegnelsen i februar 2011 af aftalen om en forbedret mekanisme for tidlig varsling for yderligere forbedring af koordineringen i tilfælde af nødsituationer på udbuds- eller efterspørgselssiden; glæder sig over aftalen om at etablere et gasrådgivningsforum, der skal bidrage med input, herunder fra industrien, om udviklingen på de russiske og europæiske gasmarkeder;

| 10. | opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at yde et større bidrag til kampen mod klimaændringer ved at nedbringe sine interne drivhusgasemissioner og navnlig ved at forbedre sin energieffektivitet; opfordrer til et tæt samarbejde mellem EU og Rusland i forbindelse med de internationale forhandlinger om en omfattende klimapolitisk ramme under UNFCCC og Kyoto-protokollen for tiden efter 2012; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Den Russiske Føderation til at yde et større bidrag til kampen mod klimaændringer ved at nedbringe sine interne drivhusgasemissioner og navnlig ved at forbedre sin energieffektivitet; opfordrer til et tæt samarbejde mellem EU og Rusland i forbindelse med de internationale forhandlinger om en omfattende klimapolitisk ramme under UNFCCC og Kyoto-protokollen for tiden efter 2012;

| 11. | forventer, at deltagerne i topmødet EU-Rusland vil søge at opnå et fælles tilsagn fra EU-partnernes side med henblik på opnåelse af de højeste sikkerhedsstandarder, ambitiøs stresstestning af atomkraftværker og forøget internationalt samarbejde i lyset af erfaringerne fra den igangværende krise på atomkraftværket i Fukushima; påpeger, at dette navnlig gælder for de atomreaktorer af Tjernobyl-typen, der fortsat er i brug; |
| --- | --- |

11.

forventer, at deltagerne i topmødet EU-Rusland vil søge at opnå et fælles tilsagn fra EU-partnernes side med henblik på opnåelse af de højeste sikkerhedsstandarder, ambitiøs stresstestning af atomkraftværker og forøget internationalt samarbejde i lyset af erfaringerne fra den igangværende krise på atomkraftværket i Fukushima; påpeger, at dette navnlig gælder for de atomreaktorer af Tjernobyl-typen, der fortsat er i brug;

| 12. | understreger, at topmødet finder sted på et afgørende tidspunkt i forberedelserne til valget til statsdumaen, og finder det vigtigt, at dette valg bliver frit og retfærdigt og bygger på de valgstandarder, Europarådet og OSCE har udarbejdet; påpeger, at visse af procedurerne for registrering af politiske partier og kandidatlister har vist sig at være uberettigede og derfor udgør en hindring for frie og retfærdige valg; giver udtryk for, at det ikke er indforstået med nogen begrænsning af oppositionspartiernes muligheder for at blive registreret til valget og opfordrer Rusland til at tage skridt til at implementere de valgstandarder, der er fastsat af Europarådet og OSCE; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at give OSCE/Europarådet tilladelse til at udsende en langsigtet valgobservationsmission på det tidligst mulige trin og opfordrer Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant til at insistere på, at der oprettes en mission med dette formål; |
| --- | --- |

12.

understreger, at topmødet finder sted på et afgørende tidspunkt i forberedelserne til valget til statsdumaen, og finder det vigtigt, at dette valg bliver frit og retfærdigt og bygger på de valgstandarder, Europarådet og OSCE har udarbejdet; påpeger, at visse af procedurerne for registrering af politiske partier og kandidatlister har vist sig at være uberettigede og derfor udgør en hindring for frie og retfærdige valg; giver udtryk for, at det ikke er indforstået med nogen begrænsning af oppositionspartiernes muligheder for at blive registreret til valget og opfordrer Rusland til at tage skridt til at implementere de valgstandarder, der er fastsat af Europarådet og OSCE; opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at give OSCE/Europarådet tilladelse til at udsende en langsigtet valgobservationsmission på det tidligst mulige trin og opfordrer Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant til at insistere på, at der oprettes en mission med dette formål;

| 13. | fastholder, at Rusland har et stærkt behov for omgående at gennemføre de grundlæggende principper for demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og mediefrihed som grundlag for samarbejdet; opfordrer Rusland til at træffe konkrete foranstaltninger til at forbedre sine resultater på menneskerettighedsområdet og beskytte journalister, menneskerettighedsaktivister, minoriteter og oppositionsrepræsentanter mod vold og intimidering; |
| --- | --- |

13.

fastholder, at Rusland har et stærkt behov for omgående at gennemføre de grundlæggende principper for demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder og mediefrihed som grundlag for samarbejdet; opfordrer Rusland til at træffe konkrete foranstaltninger til at forbedre sine resultater på menneskerettighedsområdet og beskytte journalister, menneskerettighedsaktivister, minoriteter og oppositionsrepræsentanter mod vold og intimidering;

| 14. | værdsætter den russiske modparts villighed til at gå ind i en åben og konstruktiv dialog om de vigtige spørgsmål, som EU's repræsentanter rejste på konsultationsmødet om menneskerettigheder den 4. maj 2011; anmoder om, at denne proces åbnes for effektive input fra Europa-Parlamentet og Statsdumaens side samt for deltagelse af relevante russiske myndigheder, herunder justits- og indenrigsministeriet, og af menneskerettigheds-ngo'er, uanset om dialogen finder sted i Rusland eller i en af EU’s medlemsstater; understreger behovet for at opretholde tætte kontakter og støtteprogrammer til udvikling af civilsamfundet i Rusland; udtrykker stor bekymring over ngo’ers og menneskerettighedsforkæmperes status i Rusland; glæder sig over det russiske udenrigsministeriums beslutning om at udpege en ambassadør for menneskerettighedsdialog; |
| --- | --- |

14.

værdsætter den russiske modparts villighed til at gå ind i en åben og konstruktiv dialog om de vigtige spørgsmål, som EU's repræsentanter rejste på konsultationsmødet om menneskerettigheder den 4. maj 2011; anmoder om, at denne proces åbnes for effektive input fra Europa-Parlamentet og Statsdumaens side samt for deltagelse af relevante russiske myndigheder, herunder justits- og indenrigsministeriet, og af menneskerettigheds-ngo'er, uanset om dialogen finder sted i Rusland eller i en af EU’s medlemsstater; understreger behovet for at opretholde tætte kontakter og støtteprogrammer til udvikling af civilsamfundet i Rusland; udtrykker stor bekymring over ngo’ers og menneskerettighedsforkæmperes status i Rusland; glæder sig over det russiske udenrigsministeriums beslutning om at udpege en ambassadør for menneskerettighedsdialog;

| 15. | minder Kommissionen om det forslag, der blev vedtaget af Parlamentet i 2011-budgettet, om at etablere en civilsamfundsdialog EU-Rusland i tilknytning til de halvårlige topmøder mellem EU og Rusland; anmoder om, at Civilsamfundsforummet EU-Rusland integreres i rammerne for partnerskabet for modernisering; |
| --- | --- |

15.

minder Kommissionen om det forslag, der blev vedtaget af Parlamentet i 2011-budgettet, om at etablere en civilsamfundsdialog EU-Rusland i tilknytning til de halvårlige topmøder mellem EU og Rusland; anmoder om, at Civilsamfundsforummet EU-Rusland integreres i rammerne for partnerskabet for modernisering;

| 16. | noterer sig med foruroligelse den russiske appeldomstols afgørelse i sagen mod Mikhail Khordorkovskij og hans forretningspartner Platon Lebedev den 26. maj 2011, som det anser for en videreførelse af de politisk motiverede domstolsafgørelser; fordømmer politisk indblanding i retssagen; glæder sig over præsident Medvedevs beslutning om at undersøge sagen i det præsidentielle menneskerettighedsråd; hilser det velkomment, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin afgørelse om denne sag har taget Khodorkovskijs påstand om ulovlig tilbageholdelse til følge; noterer sig præsident Medvedevs beslutning om at indlede en undersøgelse af straffesagen mod Sergej Magnitskij; opfordrer undersøgelseskomitéen til offentliggøre en uafhængig og grundig rapport så hurtigt som muligt; glæder sig over domfældelserne i forbindelse med mordene på Anastasia Baburova og Stanislav Markelov og opfordrer de russiske myndigheder til at fortsætte deres arbejde i denne sag; noterer sig anholdelsen af Anna Politkovskajas formodede morder; |
| --- | --- |

16.

noterer sig med foruroligelse den russiske appeldomstols afgørelse i sagen mod Mikhail Khordorkovskij og hans forretningspartner Platon Lebedev den 26. maj 2011, som det anser for en videreførelse af de politisk motiverede domstolsafgørelser; fordømmer politisk indblanding i retssagen; glæder sig over præsident Medvedevs beslutning om at undersøge sagen i det præsidentielle menneskerettighedsråd; hilser det velkomment, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin afgørelse om denne sag har taget Khodorkovskijs påstand om ulovlig tilbageholdelse til følge; noterer sig præsident Medvedevs beslutning om at indlede en undersøgelse af straffesagen mod Sergej Magnitskij; opfordrer undersøgelseskomitéen til offentliggøre en uafhængig og grundig rapport så hurtigt som muligt; glæder sig over domfældelserne i forbindelse med mordene på Anastasia Baburova og Stanislav Markelov og opfordrer de russiske myndigheder til at fortsætte deres arbejde i denne sag; noterer sig anholdelsen af Anna Politkovskajas formodede morder;

| 17. | beklager, at fredelige forsamlinger af borgere til trods for Ruslands forpligtelse som medlem af Europarådet til at respektere forsamlingsfriheden fortsat forbydes og spredes med magt, heriblandt en gay pride-parade, som for sjette år i træk blev standset i Moskva, hvorved man ignorerede en endelig dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i april 2011; forventer, at EU-delegationer og -diplomater aktivt gør brug af værktøjssættet til fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle (LGBT-personer) i fremtiden; |
| --- | --- |

17.

beklager, at fredelige forsamlinger af borgere til trods for Ruslands forpligtelse som medlem af Europarådet til at respektere forsamlingsfriheden fortsat forbydes og spredes med magt, heriblandt en gay pride-parade, som for sjette år i træk blev standset i Moskva, hvorved man ignorerede en endelig dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i april 2011; forventer, at EU-delegationer og -diplomater aktivt gør brug af værktøjssættet til fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, bi- og transseksuelle (LGBT-personer) i fremtiden;

| 18. | påpeger nødvendigheden af, at Rusland hurtigst muligt løser problemet med retsstillingen for det store antal personer uden statsborgerskab i Rusland; |
| --- | --- |

18.

påpeger nødvendigheden af, at Rusland hurtigst muligt løser problemet med retsstillingen for det store antal personer uden statsborgerskab i Rusland;

| 19. | udtrykker bekymring over de fatale begivenheder i Nagorno-Karabakh og glæder sig over G8-partnernes fælles erklæring af 26. maj 2011, hvori der lægges vægt på enighed om at tage et afgørende skridt til at opnå en fredelig løsning på konflikten i Nagorno-Karabakh; opfordrer Rusland til at bidrage til en løsning af konflikten frem for at levere våben til begge dens parter; opfordrer indtrængende Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant til at træffe foranstaltninger til at forhindre en potentiel optrapning af konflikten og efterlyser sanktioner, som kan afholde enhver af parterne fra at bryde Bishkek-våbenhvileaftalen; |
| --- | --- |

19.

udtrykker bekymring over de fatale begivenheder i Nagorno-Karabakh og glæder sig over G8-partnernes fælles erklæring af 26. maj 2011, hvori der lægges vægt på enighed om at tage et afgørende skridt til at opnå en fredelig løsning på konflikten i Nagorno-Karabakh; opfordrer Rusland til at bidrage til en løsning af konflikten frem for at levere våben til begge dens parter; opfordrer indtrængende Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant til at træffe foranstaltninger til at forhindre en potentiel optrapning af konflikten og efterlyser sanktioner, som kan afholde enhver af parterne fra at bryde Bishkek-våbenhvileaftalen;

| 20. | opfordrer Rusland til at respektere de aftaler, det har undertegnet, og overholde alle bestemmelserne i den seks punkters våbenhvileaftale og til omgående at trække sine tropper tilbage fra de besatte georgiske områder Sydossetien og Abkhasien til positionerne fra før konflikten samt at garantere Den Europæiske Unions Overvågningsmission (EUMM) adgang til disse territorier; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Rusland til at respektere de aftaler, det har undertegnet, og overholde alle bestemmelserne i den seks punkters våbenhvileaftale og til omgående at trække sine tropper tilbage fra de besatte georgiske områder Sydossetien og Abkhasien til positionerne fra før konflikten samt at garantere Den Europæiske Unions Overvågningsmission (EUMM) adgang til disse territorier;

| 21. | opfordrer Rusland til at indtage et konstruktivt standpunkt i forbindelse med Transnistrien og forhandlingerne om den derværende konflikt; betragter Transnistrien som en prøvesten for EU’s og Ruslands fælles støtte til løsning af fastlåste konflikter; opfordrer til en genoptagelse af de officielle 5+2-forhandlinger med det formål at finde en løsning inden for den nærmeste fremtid (Meseberg-initiativet); |
| --- | --- |

21.

opfordrer Rusland til at indtage et konstruktivt standpunkt i forbindelse med Transnistrien og forhandlingerne om den derværende konflikt; betragter Transnistrien som en prøvesten for EU’s og Ruslands fælles støtte til løsning af fastlåste konflikter; opfordrer til en genoptagelse af de officielle 5+2-forhandlinger med det formål at finde en løsning inden for den nærmeste fremtid (Meseberg-initiativet);

| 22. | finder, at Rusland, der har vetoret i FN’s Sikkerhedsråd, skal leve op til sit ansvar i internationale kriser og fuldt ud garantere og respektere sine nabolandes suverænitet; opfordrer i den forbindelse indtrængende Rusland til at undlade at lægge pres på Ukraine for at få landet til at tilslutte sig toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland; |
| --- | --- |

22.

finder, at Rusland, der har vetoret i FN’s Sikkerhedsråd, skal leve op til sit ansvar i internationale kriser og fuldt ud garantere og respektere sine nabolandes suverænitet; opfordrer i den forbindelse indtrængende Rusland til at undlade at lægge pres på Ukraine for at få landet til at tilslutte sig toldunionen mellem Rusland, Kasakhstan og Hviderusland;

| 23. | opfordrer til mere omfattende drøftelser mellem Den Russiske Føderation og USA om sikkerhedsspørgsmål, herunder om oprettelsen af et missilforsvarsskjold; |
| --- | --- |

23.

opfordrer til mere omfattende drøftelser mellem Den Russiske Føderation og USA om sikkerhedsspørgsmål, herunder om oprettelsen af et missilforsvarsskjold;

| 24. | opfordrer EU's repræsentanter ved topmødet EU-Rusland til at rejse alle de spørgsmål, som er omtalt i denne beslutning; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU's repræsentanter ved topmødet EU-Rusland til at rejse alle de spørgsmål, som er omtalt i denne beslutning;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Russiske Føderations regering og parlament, Europarådet samt Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

(1)  EFT L 327 af 28.11.1997, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0066.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0234.

(4)  EUT C 271 E af 7.10.2010, s. 2.

(5)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 27.

(6)  EUT C 224 E af 19.8.2010, s. 23.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/128

---

Torsdag den 9. juni 2011Vildledende erhvervsvejvisere

P7_TA(2011)0269

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om vildledende udgivere af erhvervsvejvisere (andragende 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 m.fl.)

2012/C 380 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om vildledende udgivere af erhvervsvejvisere (andragende 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 m.fl.) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om vildledende udgivere af erhvervsvejvisere (andragende 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 m.fl.) (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har modtaget mere end 400 andragender om udbredte vildledende forretningsmetoder blandt udgivere af erhvervsvejvisere, hvilket har haft alvorlige økonomiske konsekvenser for tusindvis af især små virksomheder i EU, der henviser til, at Parlamentet fortsat modtager andragender og klager om udgivere af erhvervsvejvisere, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har modtaget mere end 400 andragender om udbredte vildledende forretningsmetoder blandt udgivere af erhvervsvejvisere, hvilket har haft alvorlige økonomiske konsekvenser for tusindvis af især små virksomheder i EU, der henviser til, at Parlamentet fortsat modtager andragender og klager om udgivere af erhvervsvejvisere,

| B. | der henviser til, at de omtalte vildledende forretningsmetoder typisk består i at lokke virksomheder, såvel som fagfolk og almennyttige virksomheder, til at være opført i en erhvervsvejviser gratis; der henviser til, at underskriverne senere opdager, at de har underskrevet en kontrakt med et gebyr, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de omtalte vildledende forretningsmetoder typisk består i at lokke virksomheder, såvel som fagfolk og almennyttige virksomheder, til at være opført i en erhvervsvejviser gratis; der henviser til, at underskriverne senere opdager, at de har underskrevet en kontrakt med et gebyr,

| C. | der henviser til, at udgivere af erhvervsvejvisere ofte er etableret i en anden medlemsstat end ofrenes, hvilket gør det vanskeligt for ofrene at søge beskyttelse og/eller kompensation fra nationale myndigheder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udgivere af erhvervsvejvisere ofte er etableret i en anden medlemsstat end ofrenes, hvilket gør det vanskeligt for ofrene at søge beskyttelse og/eller kompensation fra nationale myndigheder,

| 1. | beklager, at direktiv 2006/114/EF (2) om vildledende og sammenlignende reklame, som er gældende for transaktioner mellem virksomheder, tilsyneladende ikke indeholder en effektiv løsning på problemet eller ikke håndhæves korrekt af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

1.

beklager, at direktiv 2006/114/EF (2) om vildledende og sammenlignende reklame, som er gældende for transaktioner mellem virksomheder, tilsyneladende ikke indeholder en effektiv løsning på problemet eller ikke håndhæves korrekt af medlemsstaterne;

| 2. | minder om, at Kommissionen, selv om den ikke har beføjelser til at håndhæve direktivet direkte over for privatpersoner eller virksomheder, er forpligtet til at sikre, at direktivet er gennemført korrekt i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

2.

minder om, at Kommissionen, selv om den ikke har beføjelser til at håndhæve direktivet direkte over for privatpersoner eller virksomheder, er forpligtet til at sikre, at direktivet er gennemført korrekt i medlemsstaterne;

| 3. | opfordrer Kommissionen til proaktivt at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse, anvendelse og nationale håndhævelse af direktiv 2006/114/EF og træffe afhjælpende foranstaltninger, hvor det er påkrævet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til proaktivt at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse, anvendelse og nationale håndhævelse af direktiv 2006/114/EF og træffe afhjælpende foranstaltninger, hvor det er påkrævet;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde sine aktiviteter med hensyn til revision og forbedring af direktivet og anden relevant lovgivning med henblik på hurtigst muligt at sætte en stopper for erhvervsvejviseres vildledende praksis, bl.a. ved specifikt at sortliste vildledende praksis i forbindelse med erhvervsvejvisere; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde sine aktiviteter med hensyn til revision og forbedring af direktivet og anden relevant lovgivning med henblik på hurtigst muligt at sætte en stopper for erhvervsvejviseres vildledende praksis, bl.a. ved specifikt at sortliste vildledende praksis i forbindelse med erhvervsvejvisere;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen.

---

(1)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 17.

(2)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 21.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/129

---

Torsdag den 9. juni 2011Madagaskar

P7_TA(2011)0270

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om situationen i Madagaskar

2012/C 380 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 8 og 9 i Cotonou-aftalen om henholdsvis politisk dialog og respekt for menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 og 9 i Cotonou-aftalen om henholdsvis politisk dialog og respekt for menneskerettighederne,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Madagaskar, navnlig beslutningerne af 7. maj 2009 (1) og 11. februar 2010 (2), samt til undersøgelsesmissionen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU til Madagaskar den 10.-11. juli 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Madagaskar, navnlig beslutningerne af 7. maj 2009 (1) og 11. februar 2010 (2), samt til undersøgelsesmissionen fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU til Madagaskar den 10.-11. juli 2010,

| — | der henviser til erklæring af 19. november 2010 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 19. november 2010 fra EU's højtstående repræsentant, Catherine Ashton,

| — | der henviser til Swaziland-kommunikéet af 30. marts 2009 og Livingstone-beslutningen af 31. marts 2011, som i sit punkt 6 fastslår nødvendigheden af, at løsningen i Madagaskar bliver demokratisk, konsensusbaseret, inklusiv og gennemsigtig, |
| --- | --- |

—

der henviser til Swaziland-kommunikéet af 30. marts 2009 og Livingstone-beslutningen af 31. marts 2011, som i sit punkt 6 fastslår nødvendigheden af, at løsningen i Madagaskar bliver demokratisk, konsensusbaseret, inklusiv og gennemsigtig,

| — | der henviser til Maputo-aftalerne af 8. og 9. august 2009 og Addis Abeba-tillægsaftalen af 6. november 2009, undertegnet af de fire ledere af de politiske grupperinger i Madagaskar, og til disse aftalers forfatningsmæssige værdi som udtrykkeligt aftalt af de berørte parter og anerkendt af det internationale samfund, |
| --- | --- |

—

der henviser til Maputo-aftalerne af 8. og 9. august 2009 og Addis Abeba-tillægsaftalen af 6. november 2009, undertegnet af de fire ledere af de politiske grupperinger i Madagaskar, og til disse aftalers forfatningsmæssige værdi som udtrykkeligt aftalt af de berørte parter og anerkendt af det internationale samfund,

| — | der henviser til, at Madagaskar er suspenderet fra Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og Den Afrikanske Union (AU), |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Madagaskar er suspenderet fra Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) og Den Afrikanske Union (AU),

| — | der henviser til de sanktioner mod Andry Rajoelina og over hundrede af hans allierede, som Den Afrikanske Union vedtog den 17. marts 2010 og bekræftede den 31. januar 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til de sanktioner mod Andry Rajoelina og over hundrede af hans allierede, som Den Afrikanske Union vedtog den 17. marts 2010 og bekræftede den 31. januar 2011,

| — | der henviser til den køreplan, som for nylig er foreslået af SADC's mæglerteam; |
| --- | --- |

—

der henviser til den køreplan, som for nylig er foreslået af SADC's mæglerteam;

| — | der henviser til SADC's ekstraordinære topmøde om Madagaskar den 20. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til SADC's ekstraordinære topmøde om Madagaskar den 20. maj 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til den vedvarende politiske ustabilitet, der har hersket siden det statskup, der bragte Madagaskar i en uholdbar situation såvel i socioøkonomisk og humanitær henseende som ud fra en menneskerettighedssynsvinkel, |
| --- | --- |

A.

der henviser til den vedvarende politiske ustabilitet, der har hersket siden det statskup, der bragte Madagaskar i en uholdbar situation såvel i socioøkonomisk og humanitær henseende som ud fra en menneskerettighedssynsvinkel,

| B. | der henviser til de tilsagn, der blev givet i Maputo og Addis Abeba om deling af magten med de øvrige politiske kræfter i Madagaskar; der påpeger, at ovennævnte aftaler også omfatter et værdicharter baseret på respekten for grundlæggende principper og fremme af ikkevold, forsoning og gensidig respekt i overgangsperioden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til de tilsagn, der blev givet i Maputo og Addis Abeba om deling af magten med de øvrige politiske kræfter i Madagaskar; der påpeger, at ovennævnte aftaler også omfatter et værdicharter baseret på respekten for grundlæggende principper og fremme af ikkevold, forsoning og gensidig respekt i overgangsperioden,

| C. | der påpeger, at det nuværende regime tilsidesætter de forfatningsmæssige, demokratiske og grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i Cotonou-aftalen og internationale aftaler, |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at det nuværende regime tilsidesætter de forfatningsmæssige, demokratiske og grundlæggende rettigheder, som er nedfældet i Cotonou-aftalen og internationale aftaler,

| D. | der påpeger nødvendigheden af at iværksætte en åben og uafhængig undersøgelse af dødsfaldene og den umådeholdne magtanvendelse under demonstrationerne i 2009, |
| --- | --- |

D.

der påpeger nødvendigheden af at iværksætte en åben og uafhængig undersøgelse af dødsfaldene og den umådeholdne magtanvendelse under demonstrationerne i 2009,

| E. | der henviser til, at det nuværende illegale regime monopoliserer den udøvende, lovgivende og dømmende magt og medierne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det nuværende illegale regime monopoliserer den udøvende, lovgivende og dømmende magt og medierne,

| F. | der finder, at den igangværende forhandlingsproces med international mægling skal fortsætte på inklusiv facon, |
| --- | --- |

F.

der finder, at den igangværende forhandlingsproces med international mægling skal fortsætte på inklusiv facon,

| G. | der henviser til, at de facto-magthaverne den 17. november 2010 organiserede en uretfærdig folkeafstemning om en såkaldt ny forfatning, som med rette blev boykottet af oppositionen og generelt ignoreret af det internationale samfund, hvilket førte til vedtagelsen af den såkaldte forfatning, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de facto-magthaverne den 17. november 2010 organiserede en uretfærdig folkeafstemning om en såkaldt ny forfatning, som med rette blev boykottet af oppositionen og generelt ignoreret af det internationale samfund, hvilket førte til vedtagelsen af den såkaldte forfatning,

| H. | der henviser til, at Den Europæiske Union mandag den 6. juli 2009 indledte en konsultationsproces med Madagaskar i overensstemmelse med Cotonou-aftalens artikel 96 med det formål at finde passende løsninger på landets politiske problemer gennem dialog, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Europæiske Union mandag den 6. juli 2009 indledte en konsultationsproces med Madagaskar i overensstemmelse med Cotonou-aftalens artikel 96 med det formål at finde passende løsninger på landets politiske problemer gennem dialog,

| I. | der henviser til, at EU den 7. juni 2010 besluttede at indstille konsultationerne med Republikken Madagaskar og træffe passende foranstaltninger i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96 - i dette tilfælde i form af en suspendering af bistand, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU den 7. juni 2010 besluttede at indstille konsultationerne med Republikken Madagaskar og træffe passende foranstaltninger i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96 - i dette tilfælde i form af en suspendering af bistand,

| J. | der henviser til, at de førnævnte åbenlyse krænkelser af demokratiet også medførte suspendering af bistanden fra IMF og Verdensbanken, suspendering af landets fordele i henhold til AGOA (African Growth and Opportunity Act) og indførelse af målrettede sanktioner fra Den Afrikanske Unions side, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de førnævnte åbenlyse krænkelser af demokratiet også medførte suspendering af bistanden fra IMF og Verdensbanken, suspendering af landets fordele i henhold til AGOA (African Growth and Opportunity Act) og indførelse af målrettede sanktioner fra Den Afrikanske Unions side,

| K. | der henviser til, at de to formænd for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. maj 2011 opfordrede til oprettelse af en neutral, konsensusbaseret og inklusiv overgangsregering, som skulle have til opgave at iværksætte en gennemsigtig og uafhængig proces med henblik på afholdelse af demokratiske valg overvåget af det internationale samfund som et første skridt på vejen mod en holdbar genoprettelse af et forfatningsbaseret system, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de to formænd for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 17. maj 2011 opfordrede til oprettelse af en neutral, konsensusbaseret og inklusiv overgangsregering, som skulle have til opgave at iværksætte en gennemsigtig og uafhængig proces med henblik på afholdelse af demokratiske valg overvåget af det internationale samfund som et første skridt på vejen mod en holdbar genoprettelse af et forfatningsbaseret system,

| L. | der henviser til, at befolkningen må klare sig for mindre end 1 USD om dagen, og at husstandenes indkomster gør det vanskeligt for dem at få adgang til basale fødevarer, vand, sanitets- og sundhedstjenester samt uddannelse; der påpeger, at situationen er blevet væsentlig forværret siden begyndelsen på den politiske krise, hvilket også skyldes den tørke og de talrige naturkatastrofer, som har ramt landet i de seneste to år, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at befolkningen må klare sig for mindre end 1 USD om dagen, og at husstandenes indkomster gør det vanskeligt for dem at få adgang til basale fødevarer, vand, sanitets- og sundhedstjenester samt uddannelse; der påpeger, at situationen er blevet væsentlig forværret siden begyndelsen på den politiske krise, hvilket også skyldes den tørke og de talrige naturkatastrofer, som har ramt landet i de seneste to år,

| 1. | gentager sin stærke fordømmelse af den måde, hvorpå Andry Rajoelina greb magten og nu fastholder sit ulovlige og illegitime styre, og er fortsat foruroliget over situationen i Madagaskar; |
| --- | --- |

1.

gentager sin stærke fordømmelse af den måde, hvorpå Andry Rajoelina greb magten og nu fastholder sit ulovlige og illegitime styre, og er fortsat foruroliget over situationen i Madagaskar;

| 2. | fordømmer de mange menneskerettighedskrænkelser og overgreb fra de madagaskiske sikkerhedsstyrkers side mod deres egen befolkning og opfordrer til opløsning af alle politiske militser, til fuld respekt for alle indbyggeres borgerlige, sociale og økonomiske rettigheder og til genoprettelse af retsstatsforholdene i Madagaskar; kræver øjeblikkelig frigivelse af alle politiske fanger; kræver, at alle politiske ledere og andre madagaskere i eksil får mulighed for at vende hjem i sikkerhed; |
| --- | --- |

2.

fordømmer de mange menneskerettighedskrænkelser og overgreb fra de madagaskiske sikkerhedsstyrkers side mod deres egen befolkning og opfordrer til opløsning af alle politiske militser, til fuld respekt for alle indbyggeres borgerlige, sociale og økonomiske rettigheder og til genoprettelse af retsstatsforholdene i Madagaskar; kræver øjeblikkelig frigivelse af alle politiske fanger; kræver, at alle politiske ledere og andre madagaskere i eksil får mulighed for at vende hjem i sikkerhed;

| 3. | kræver en uafhængig undersøgelse af ovennævnte handlinger med henblik på at stille gerningsmændene til menneskerettighedskrænkelser for retten; |
| --- | --- |

3.

kræver en uafhængig undersøgelse af ovennævnte handlinger med henblik på at stille gerningsmændene til menneskerettighedskrænkelser for retten;

| 4. | udtrykker sin voksende foruroligelse over den fortsatte ulovlige praksis med plyndring og eksport af ædle træsorter, mineraler og vilde dyr fra nationalparker og fredede områder samt over den voksende trussel mod den lokale forvaltning af biodiversiteten på grund af sammenbruddet i samfundsordenen og støtter de miljøbevarelses- og civilsamfundsgrupper, som konstant søger at forhindre miljøødelæggelserne og samfundsopløsningen; |
| --- | --- |

4.

udtrykker sin voksende foruroligelse over den fortsatte ulovlige praksis med plyndring og eksport af ædle træsorter, mineraler og vilde dyr fra nationalparker og fredede områder samt over den voksende trussel mod den lokale forvaltning af biodiversiteten på grund af sammenbruddet i samfundsordenen og støtter de miljøbevarelses- og civilsamfundsgrupper, som konstant søger at forhindre miljøødelæggelserne og samfundsopløsningen;

| 5. | beklager, at Gaborone-forhandlingerne slog fejl, og anmoder om en strategi, som kan gøre det muligt at komme ud af det nuværende dødvande på fyldestgørende vis med henblik på at oprette en ægte neutral, konsensusbaseret og inklusiv overgangsregering; noterer sig de bemærkninger og henstillinger, der fremsattes i rapporten til det ekstraordinære SADC-topmøde; opfordrer indtrængende det kommende SADC-topmøde den 11. juni 2011 til at bringe situationen endegyldigt ud af det politiske dødvande med henblik på at tilgodese det madagaskiske folks interesser; opfordrer indtrængende alle parterne i de indgåede aftaler til at opfylde deres tilsagn heri; |
| --- | --- |

5.

beklager, at Gaborone-forhandlingerne slog fejl, og anmoder om en strategi, som kan gøre det muligt at komme ud af det nuværende dødvande på fyldestgørende vis med henblik på at oprette en ægte neutral, konsensusbaseret og inklusiv overgangsregering; noterer sig de bemærkninger og henstillinger, der fremsattes i rapporten til det ekstraordinære SADC-topmøde; opfordrer indtrængende det kommende SADC-topmøde den 11. juni 2011 til at bringe situationen endegyldigt ud af det politiske dødvande med henblik på at tilgodese det madagaskiske folks interesser; opfordrer indtrængende alle parterne i de indgåede aftaler til at opfylde deres tilsagn heri;

| 6. | understreger det presserende behov for en genetablering af den forfatningsmæssige orden, som er en forudsætning for en tilbagevenden til normale institutionelle forhold i Madagaskar, og anmoder om, at man hurtigt tager skridt til afholdelse af frie, åbne og gennemsigtige valg, der overholder de demokratiske standarder, under det internationale samfunds tilsyn; |
| --- | --- |

6.

understreger det presserende behov for en genetablering af den forfatningsmæssige orden, som er en forudsætning for en tilbagevenden til normale institutionelle forhold i Madagaskar, og anmoder om, at man hurtigt tager skridt til afholdelse af frie, åbne og gennemsigtige valg, der overholder de demokratiske standarder, under det internationale samfunds tilsyn;

| 7. | understreger, at troværdighed, herunder valgprocessens lovlighed, indebærer, at alle politiske kræfter og ledere frit og uden forbehold kan deltage i valget og har uhindret adgang til medierne; |
| --- | --- |

7.

understreger, at troværdighed, herunder valgprocessens lovlighed, indebærer, at alle politiske kræfter og ledere frit og uden forbehold kan deltage i valget og har uhindret adgang til medierne;

| 8. | accepterer ikke, at de kræfter, der tog magten på en ikke-forfatningsmæssig facon, har nogen legitimitet til at afholde valg; |
| --- | --- |

8.

accepterer ikke, at de kræfter, der tog magten på en ikke-forfatningsmæssig facon, har nogen legitimitet til at afholde valg;

| 9. | erindrer om, at Rajoelina har meddelt, at han har besluttet ikke at opstille til det kommende præsidentvalg; |
| --- | --- |

9.

erindrer om, at Rajoelina har meddelt, at han har besluttet ikke at opstille til det kommende præsidentvalg;

| 10. | understreger, at det madagaskiske folk har både behov for og evne til at vælge deres egen fremtid og udøve selvbestemmelse uden nogen betingelser, |
| --- | --- |

10.

understreger, at det madagaskiske folk har både behov for og evne til at vælge deres egen fremtid og udøve selvbestemmelse uden nogen betingelser,

| 11. | understreger, at Den Afrikanske Union på sit topmøde den 31. januar 2011 bekræftede de individuelle og selektive sanktioner, den vedtog på topmødet den 17. marts 2010 mod Rajoelina og over hundrede andre personer, der støtter Den Høje Overgangsmyndighed; |
| --- | --- |

11.

understreger, at Den Afrikanske Union på sit topmøde den 31. januar 2011 bekræftede de individuelle og selektive sanktioner, den vedtog på topmødet den 17. marts 2010 mod Rajoelina og over hundrede andre personer, der støtter Den Høje Overgangsmyndighed;

| 12. | opfordrer EU og FN's Sikkerhedsråd til at videreføre og udvide sanktionerne mod regimet, indtil den politiske krise er løst i henhold til ovenstående retningslinjer, og navnlig at udvide de indrejseforbud, som er indført af Den Afrikanske Union, til alle deres medlemslande; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU og FN's Sikkerhedsråd til at videreføre og udvide sanktionerne mod regimet, indtil den politiske krise er løst i henhold til ovenstående retningslinjer, og navnlig at udvide de indrejseforbud, som er indført af Den Afrikanske Union, til alle deres medlemslande;

| 13. | understreger, at Rajoelinas regering hverken er anerkendt af EU eller af noget andet medlemsland i Den Internationale Kontaktgruppe for Madagaskar; |
| --- | --- |

13.

understreger, at Rajoelinas regering hverken er anerkendt af EU eller af noget andet medlemsland i Den Internationale Kontaktgruppe for Madagaskar;

| 14. | støtter SADC's igangværende indsats og opfordrer Den Afrikanske Union, SADC og Den Internationale Kontaktgruppe til at føre overgangsprocessen til ende på tilfredsstillende vis; |
| --- | --- |

14.

støtter SADC's igangværende indsats og opfordrer Den Afrikanske Union, SADC og Den Internationale Kontaktgruppe til at føre overgangsprocessen til ende på tilfredsstillende vis;

| 15. | tilkendegiver sin fulde støtte til de hensigtsmæssige foranstaltninger, EU traf den 7. juni 2010 efter afslutningen af konsultationsproceduren i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96; |
| --- | --- |

15.

tilkendegiver sin fulde støtte til de hensigtsmæssige foranstaltninger, EU traf den 7. juni 2010 efter afslutningen af konsultationsproceduren i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96;

| 16. | opfordrer det internationale samfund og EU til at øge deres humanitære bistand til Madagaskars befolkning; erindrer om, at en gradvis genoptagelse af samarbejdsprogrammerne med Madagaskar er betinget af en fuld overholdelse af alle demokratiske principper og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

16.

opfordrer det internationale samfund og EU til at øge deres humanitære bistand til Madagaskars befolkning; erindrer om, at en gradvis genoptagelse af samarbejdsprogrammerne med Madagaskar er betinget af en fuld overholdelse af alle demokratiske principper og grundlæggende frihedsrettigheder;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, Rådet for Den Europæiske Union, AVS-EU-Ministerrådet, FN’s generalsekretær, SADC, præsident Joaquim Chissano og Kommissionen for Den Afrikanske Union. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, Rådet for Den Europæiske Union, AVS-EU-Ministerrådet, FN’s generalsekretær, SADC, præsident Joaquim Chissano og Kommissionen for Den Afrikanske Union.

---

(1)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 111.

(2)  EUT C 341 E af 16.12.2010, s. 72.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/132

---

Torsdag den 9. juni 2011Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstraf

P7_TA(2011)0271

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 om Guantánamo: forestående afgørelse om dødsstraf

2012/C 380 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til de internationale, europæiske og nationale instrumenter om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og om forbuddet mod vilkårlig tilbageholdelse, tvungne forsvindinger og tortur, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) af 16. december 1966 og FN-konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984 og de dertil knyttede protokoller, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale, europæiske og nationale instrumenter om menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og om forbuddet mod vilkårlig tilbageholdelse, tvungne forsvindinger og tortur, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (ICCPR) af 16. december 1966 og FN-konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf af 10. december 1984 og de dertil knyttede protokoller,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner 62/149 af 18. december 2007 med opfordring til et moratorium for dødsstraf og 63/168 af 18. december 2008 med opfordring til gennemførelse af resolution 62/149, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner 62/149 af 18. december 2007 med opfordring til et moratorium for dødsstraf og 63/168 af 18. december 2008 med opfordring til gennemførelse af resolution 62/149,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om dødsstraf og navnlig dem 7. oktober 2010 om Verdensdagen mod dødsstraf (1) og af 10. juli 2008 om dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis (2), om Guantánamo, navnlig dem af 13. juni 2006 om fangernes situation i Guantánamo (3) og af 10. marts 2004 om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (4) såvel om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger, navnlig den, der vedtoges den 14. februar 2007 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om dødsstraf og navnlig dem 7. oktober 2010 om Verdensdagen mod dødsstraf (1) og af 10. juli 2008 om dødsstraf, navnlig sagen mod Troy Davis (2), om Guantánamo, navnlig dem af 13. juni 2006 om fangernes situation i Guantánamo (3) og af 10. marts 2004 om Guantánamo-fangernes ret til en retfærdig rettergang (4) såvel om CIA's påståede brug af europæiske lande ved transport og ulovlig tilbageholdelse af fanger, navnlig den, der vedtoges den 14. februar 2007 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om tilbagelevering og genbosættelse af indsatte fra tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. februar 2009 om tilbagelevering og genbosættelse af indsatte fra tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo (6),

| — | der henviser til Parlamentets formands skrivelse til de nationale parlamenter om medlemsstaternes opfølgning på Parlamentets beslutning af 14. februar 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parlamentets formands skrivelse til de nationale parlamenter om medlemsstaternes opfølgning på Parlamentets beslutning af 14. februar 2007,

| — | der henviser til protokol nr. 6 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder vedrørende afskaffelse af dødsstraf af 28. april 1983, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 6 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder vedrørende afskaffelse af dødsstraf af 28. april 1983,

| — | der henviser til anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dødsstraf, af 15. december 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der sigter mod afskaffelse af dødsstraf, af 15. december 1989,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den amerikanske regering prøver at få idømt en saudiarabisk mand, Abd al Rahim Hussein Muhammed al Nashiri, der for øjeblikket tilbageholdes på den amerikanske tilbageholdelsesfacilitet i Guantánamo Bay, dødsstraf i forbindelse med den kommende retssag ved den militære kommission; der henviser til, at den med henblik på dette behøver en godkendelse fra en embedsmand, den såkaldte "den indkaldte myndighed", og at der forventes en afgørelse i løbet af de næste uger, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den amerikanske regering prøver at få idømt en saudiarabisk mand, Abd al Rahim Hussein Muhammed al Nashiri, der for øjeblikket tilbageholdes på den amerikanske tilbageholdelsesfacilitet i Guantánamo Bay, dødsstraf i forbindelse med den kommende retssag ved den militære kommission; der henviser til, at den med henblik på dette behøver en godkendelse fra en embedsmand, den såkaldte "den indkaldte myndighed", og at der forventes en afgørelse i løbet af de næste uger,

| B. | der henviser til, at al-Rahim al-Nashiri har været tilbageholdt af USA i næsten ni år, og at til trods for at han blev tiltalt på grundlag af en anklage sendt til en amerikansk forbundsdomstol kun et par måneder efter hans tilbageholdelse i 2002, blev han ikke bragt for en domstol og stillet for retten uden unødig forsinkelse, som det kræves i henhold til folkeretten og blev i stedet tilbageholdt i hemmelige fængsler, indtil han blev overført til Guantánamo i 2006, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at al-Rahim al-Nashiri har været tilbageholdt af USA i næsten ni år, og at til trods for at han blev tiltalt på grundlag af en anklage sendt til en amerikansk forbundsdomstol kun et par måneder efter hans tilbageholdelse i 2002, blev han ikke bragt for en domstol og stillet for retten uden unødig forsinkelse, som det kræves i henhold til folkeretten og blev i stedet tilbageholdt i hemmelige fængsler, indtil han blev overført til Guantánamo i 2006,

| C. | der henviser til, at han i de næsten fire år, som han blev tilbageholdt af CIA, åbenbart blev holdt i isolation, i isolationsfængsling, på ikke oplyste steder og angiveligt blev udsat for tortur, herunder fingeret drukning ("water boarding"), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at han i de næsten fire år, som han blev tilbageholdt af CIA, åbenbart blev holdt i isolation, i isolationsfængsling, på ikke oplyste steder og angiveligt blev udsat for tortur, herunder fingeret drukning ("water boarding"),

| D. | der henviser til, at det amerikanske forsvarsministerium den 20. april 2011 meddelte, at Abd al-Rahim al-Nashiri var blevet tiltalt i henhold til den militære kommissions lov af 2009 for bl.a. "mord i modstrid med loven om krig" og "terrorisme" på grundlag hans formodede ledende rolle i forbindelse med angrebet på USS Cole i Yemen den 12. oktober 2000, hvori 17 amerikanske søfolk blev dræbt og 40 andre såret, og i angrebet på den franske olietanker MV Limburg i Adenbugten den 6. oktober 2002, hvori et besætningsmedlem blev dræbt, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det amerikanske forsvarsministerium den 20. april 2011 meddelte, at Abd al-Rahim al-Nashiri var blevet tiltalt i henhold til den militære kommissions lov af 2009 for bl.a. "mord i modstrid med loven om krig" og "terrorisme" på grundlag hans formodede ledende rolle i forbindelse med angrebet på USS Cole i Yemen den 12. oktober 2000, hvori 17 amerikanske søfolk blev dræbt og 40 andre såret, og i angrebet på den franske olietanker MV Limburg i Adenbugten den 6. oktober 2002, hvori et besætningsmedlem blev dræbt,

| E. | der henviser til, at sagen om Abd al-Rahim al-Nashiri, en saudiarabisk statsborger, vil være den første sag, som vil blive ført for en militær kommission, siden præsident Obama beordrede genoptagelse af disse retssager, og at den militære kommission endnu ikke har fastsat nogen dato for hans retssag, og at anklagemyndigheden har henstillet til, at dødsstraf er en mulighed i forbindelse med retssagen, men at dette skal godkendes på forhånd af den "indkaldte myndighed" for militære kommissioner, en embedsmand, som udpeges af den amerikanske forsvarsminister, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sagen om Abd al-Rahim al-Nashiri, en saudiarabisk statsborger, vil være den første sag, som vil blive ført for en militær kommission, siden præsident Obama beordrede genoptagelse af disse retssager, og at den militære kommission endnu ikke har fastsat nogen dato for hans retssag, og at anklagemyndigheden har henstillet til, at dødsstraf er en mulighed i forbindelse med retssagen, men at dette skal godkendes på forhånd af den "indkaldte myndighed" for militære kommissioner, en embedsmand, som udpeges af den amerikanske forsvarsminister,

| F. | der henviser til, at den nuværende indkaldte myndighed har meddelt, at han er rede til at modtage skriftlige indlæg om dødsstraf indtil den 30. juni 2011, og han vil træffe sin afgørelse efter denne dato; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende indkaldte myndighed har meddelt, at han er rede til at modtage skriftlige indlæg om dødsstraf indtil den 30. juni 2011, og han vil træffe sin afgørelse efter denne dato;

| G. | der henviser til, at Den Europæiske Union er stærkt forpligtet til at arbejde for at sikre et moratorium for anvendelse af dødsstraf af tredjelande i første omgang, og et eventuelt forbud mod dødsstraf alle steder, og stræber efter en universel accept af dette princip, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Europæiske Union er stærkt forpligtet til at arbejde for at sikre et moratorium for anvendelse af dødsstraf af tredjelande i første omgang, og et eventuelt forbud mod dødsstraf alle steder, og stræber efter en universel accept af dette princip,

| H. | der henviser til, at det i den internationale menneskerettighedsret erkendes, at nogle lande opretholder dødsstraf, men forbyder idømmelse og gennemførelse af en dødsstraf, der er baseret på en retssag, der ikke har opfyldt de højeste normer for retfærdighed, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i den internationale menneskerettighedsret erkendes, at nogle lande opretholder dødsstraf, men forbyder idømmelse og gennemførelse af en dødsstraf, der er baseret på en retssag, der ikke har opfyldt de højeste normer for retfærdighed,

| I. | der henviser til, at det allerede har givet udtryk for sin kritik og har opfordret USA til at revidere sin ordning med militære kommissioner, idet den ikke opfylder internationale normer for en retfærdig rettergang, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det allerede har givet udtryk for sin kritik og har opfordret USA til at revidere sin ordning med militære kommissioner, idet den ikke opfylder internationale normer for en retfærdig rettergang,

| J. | der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i 2007 opfordrede USA til at afskaffe militære kommissioner, og at FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser i 2009 indtrængende opfordrede USA til ikke at gennemføre nogen retssager vedrørende dødsstraf for militære kommissioner, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i 2007 opfordrede USA til at afskaffe militære kommissioner, og at FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser i 2009 indtrængende opfordrede USA til ikke at gennemføre nogen retssager vedrørende dødsstraf for militære kommissioner,

| K. | der henviser til, at Abd al-Rahim al-Nashiri har hævdet, at han i adskillige måneder i 2002 og 2003 blev tilbageholdt i hemmelige CIA-tilbageholdelsesfaciliteter i Polen, og at han i denne periode blev tortureret, og at han den 10. maj 2011 appellerede til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol med støtte fra menneskerettighedsngo'er, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Abd al-Rahim al-Nashiri har hævdet, at han i adskillige måneder i 2002 og 2003 blev tilbageholdt i hemmelige CIA-tilbageholdelsesfaciliteter i Polen, og at han i denne periode blev tortureret, og at han den 10. maj 2011 appellerede til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol med støtte fra menneskerettighedsngo'er,

| L. | der henviser til, at til trods for beviserne for at der er blevet begået særdeles alvorlige menneskerettighedskrænkelser og forbrydelser i henhold til folkeretten som f.eks. tortur, mishandling, isolationsfængsling og tvungne forsvindinger i kampen mod terrorismen, er få blevet stillet for retten for dette, hverken i USA eller EU, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at til trods for beviserne for at der er blevet begået særdeles alvorlige menneskerettighedskrænkelser og forbrydelser i henhold til folkeretten som f.eks. tortur, mishandling, isolationsfængsling og tvungne forsvindinger i kampen mod terrorismen, er få blevet stillet for retten for dette, hverken i USA eller EU,

| 1. | bemærker de tætte transatlantiske forbindelser, der er baseret på fælles kerneværdier og respekt for grundlæggende universelle og ufravigelige menneskerettigheder - som f.eks. retten til en retfærdig rettergang og forbud mod vilkårlig tilbageholdelse; glæder sig over det tætte transatlantiske samarbejde om en lang række internationale menneskerettighedsspørgsmål; |
| --- | --- |

1.

bemærker de tætte transatlantiske forbindelser, der er baseret på fælles kerneværdier og respekt for grundlæggende universelle og ufravigelige menneskerettigheder - som f.eks. retten til en retfærdig rettergang og forbud mod vilkårlig tilbageholdelse; glæder sig over det tætte transatlantiske samarbejde om en lang række internationale menneskerettighedsspørgsmål;

| 2. | gentager sin forargelse og harme over alle massive terroristangreb og gentager sin solidaritet med ofrene for disse angreb og sin sympati med deres familiers, venners og slægtninges smerte og lidelser; gentager dog, at kampen mod terrorismen ikke kan føres på bekostning af de anerkendte, grundlæggende, fælles værdier såsom respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

2.

gentager sin forargelse og harme over alle massive terroristangreb og gentager sin solidaritet med ofrene for disse angreb og sin sympati med deres familiers, venners og slægtninges smerte og lidelser; gentager dog, at kampen mod terrorismen ikke kan føres på bekostning af de anerkendte, grundlæggende, fælles værdier såsom respekt for menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| 3. | bekræfter sin mangeårige modstand mod anvendelse af tortur og mishandling og mod dødsstraf i alle sager og under alle omstændigheder og understreger endnu en gang, at afskaffelse af dødsstraffen bidrager til at fremme den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

bekræfter sin mangeårige modstand mod anvendelse af tortur og mishandling og mod dødsstraf i alle sager og under alle omstændigheder og understreger endnu en gang, at afskaffelse af dødsstraffen bidrager til at fremme den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne;

| 4. | opfordrer de amerikanske myndigheder til ikke at idømme Abd al-Rahim al-Nashiri dødsstraf, og opfordrer den højtstående repræsentant Catherine Ashton, Rådets formandskab, Kommissionen og medlemsstaterne til at rejse spørgsmålet over for de amerikanske myndigheder som et hasteanliggende og gøre kraftig indsigelse over for USA som et forsøg på at sikre, at Abd al-Rahim al-Nashiri ikke bliver henrettet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de amerikanske myndigheder til ikke at idømme Abd al-Rahim al-Nashiri dødsstraf, og opfordrer den højtstående repræsentant Catherine Ashton, Rådets formandskab, Kommissionen og medlemsstaterne til at rejse spørgsmålet over for de amerikanske myndigheder som et hasteanliggende og gøre kraftig indsigelse over for USA som et forsøg på at sikre, at Abd al-Rahim al-Nashiri ikke bliver henrettet;

| 5. | gentager sit krav til de amerikanske myndigheder om at revidere ordningen med militære kommissioner for at sikre retfærdig rettergang, at lukke Guantánamo, at forbyde under alle omstændigheder brug af tortur, mishandling, isolationsfængsling, tidsubegrænset tilbageholdelse uden retssag og tvungne forsvindinger og minder EU's institutioner og medlemsstaterne om deres forpligtelse til ikke at samarbejde om eller dække over sådanne handlinger, der er forbudt i henhold til folkeretten, EU-lovgivningen og national ret, |
| --- | --- |

5.

gentager sit krav til de amerikanske myndigheder om at revidere ordningen med militære kommissioner for at sikre retfærdig rettergang, at lukke Guantánamo, at forbyde under alle omstændigheder brug af tortur, mishandling, isolationsfængsling, tidsubegrænset tilbageholdelse uden retssag og tvungne forsvindinger og minder EU's institutioner og medlemsstaterne om deres forpligtelse til ikke at samarbejde om eller dække over sådanne handlinger, der er forbudt i henhold til folkeretten, EU-lovgivningen og national ret,

| 6. | beklager den amerikanske præsidents afgørelse af 7. marts 2011 om at underskrive bekendtgørelsen om tilbageholdelse og ophævelse af forbuddet mod militærdomstole; er overbevist om, at normale straffesager inden for civile jurisdiktioner er den bedste måde at finde en løsning på Guantánamo-fangernes status; insisterer på, at al-Nashiri og alle andre, der tilbageholdes af USA, bør tiltales hurtigt og stilles for retten i overensstemmelse med internationale retsstatsprincipper eller blive løsladt; fremhæver i denne forbindelse, at de samme normer for retfærdig rettergang bør finde anvendelse på alle uden forskelsbehandling; |
| --- | --- |

6.

beklager den amerikanske præsidents afgørelse af 7. marts 2011 om at underskrive bekendtgørelsen om tilbageholdelse og ophævelse af forbuddet mod militærdomstole; er overbevist om, at normale straffesager inden for civile jurisdiktioner er den bedste måde at finde en løsning på Guantánamo-fangernes status; insisterer på, at al-Nashiri og alle andre, der tilbageholdes af USA, bør tiltales hurtigt og stilles for retten i overensstemmelse med internationale retsstatsprincipper eller blive løsladt; fremhæver i denne forbindelse, at de samme normer for retfærdig rettergang bør finde anvendelse på alle uden forskelsbehandling;

| 7. | opfordrer EU og medlemsstaternes myndigheder såvel som de amerikanske myndigheder til at sikre, at der gennemføres fuldstændige, retfærdige, effektive, uafhængige og upartiske undersøgelser og efterforskninger af krænkelser af menneskerettigheder og forbrydelser mod folkeretten, EU-lovgivningen og national ret, og at man retsforfølger dem, der var ansvarlige, herunder i forbindelse med CIA's ekstraordinære program for overførsler og hemmelige fængsler; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU og medlemsstaternes myndigheder såvel som de amerikanske myndigheder til at sikre, at der gennemføres fuldstændige, retfærdige, effektive, uafhængige og upartiske undersøgelser og efterforskninger af krænkelser af menneskerettigheder og forbrydelser mod folkeretten, EU-lovgivningen og national ret, og at man retsforfølger dem, der var ansvarlige, herunder i forbindelse med CIA's ekstraordinære program for overførsler og hemmelige fængsler;

| 8. | glæder sig over, at en række medlemsstater har accepteret at genbosætte Guantánamo-fanger, og opfordrer flere medlemsstater til at samarbejde med den amerikanske regering om dette; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at en række medlemsstater har accepteret at genbosætte Guantánamo-fanger, og opfordrer flere medlemsstater til at samarbejde med den amerikanske regering om dette;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til den indkaldende myndighed for militære kommissioner, USA's udenrigsminister, USA's præsident, USA's Kongres og Senat, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, formanden for FN's Generalforsamling og regeringerne i FN's medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til den indkaldende myndighed for militære kommissioner, USA's udenrigsminister, USA's præsident, USA's Kongres og Senat, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, EU-medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's generalsekretær, formanden for FN's Generalforsamling og regeringerne i FN's medlemsstater.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0351.

(2)  EUT C 294 E af 3.12.2009, s. 80.

(3)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 136.

(4)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 640.

(5)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 309.

(6)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 91.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/135

---

Torsdag den 9. juni 2011Ukraine: Sagerne vedrørende Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regering

P7_TA(2011)0272

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2011 Europa-Parlamentets beslutning om Ukraine - sagerne om Julia Timosjenko og andre medlemmer af den tidligere regering

2012/C 380 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine, navnlig beslutning af 25. november 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine, navnlig beslutning af 25. november 2010 (1),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, som trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, der skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, som trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, der skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen,

| — | der henviser til associeringsagendaen EU-Ukraine, der afløser handlingsplanen og blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsagendaen EU-Ukraine, der afløser handlingsplanen og blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2009,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om status over Den Europæiske Naboskabspolitik af 12. maj 2010 (KOM(2010)0207) og til statusrapporten om gennemførelsen af den Europæiske Naboskabspolitik af 25. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om status over Den Europæiske Naboskabspolitik af 12. maj 2010 (KOM(2010)0207) og til statusrapporten om gennemførelsen af den Europæiske Naboskabspolitik af 25. maj 2011,

| — | der henviser til sin formands udtalelse om tilbageholdelsen af Julia Timosjenko den 24. maj 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin formands udtalelse om tilbageholdelsen af Julia Timosjenko den 24. maj 2011,

| — | der henviser til erklæringen af 26. maj 2011 fra talsmanden for den højtstående repræsentant Catherine Ashton om Julia Timosjenko-sagen, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 26. maj 2011 fra talsmanden for den højtstående repræsentant Catherine Ashton om Julia Timosjenko-sagen,

| — | der henviser til udtalelsen fra kommissær Štefan Füle efter hans møde med Julia Timosjenko den 24. marts 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen fra kommissær Štefan Füle efter hans møde med Julia Timosjenko den 24. marts 2011,

| — | der henviser til det lovforslag om forebyggelse og håndtering af korruption, der blev vedtaget af Verkhovna Rada den 7. april 2011 og vil træde i kraft den 1. juli 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til det lovforslag om forebyggelse og håndtering af korruption, der blev vedtaget af Verkhovna Rada den 7. april 2011 og vil træde i kraft den 1. juli 2011,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der betoner, at EU fremmer et stabilt og demokratisk Ukraine, som respekterer princippet om den sociale markedsøkonomi, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretallene og kan garantere de grundlæggende rettigheder, der henviser til, at Ukraines indre politiske stabilitet, dets fokus på interne reformer og efterlevelse af retsstatsprincippet, herunder ved retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, er forudsætningerne for yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Ukraine; der henviser til, at Østpartnerskabet omfatter alle disse principper, |
| --- | --- |

A.

der betoner, at EU fremmer et stabilt og demokratisk Ukraine, som respekterer princippet om den sociale markedsøkonomi, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og beskyttelsen af mindretallene og kan garantere de grundlæggende rettigheder, der henviser til, at Ukraines indre politiske stabilitet, dets fokus på interne reformer og efterlevelse af retsstatsprincippet, herunder ved retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, er forudsætningerne for yderligere udvikling af forbindelserne mellem EU og Ukraine; der henviser til, at Østpartnerskabet omfatter alle disse principper,

| B. | der henviser til, at der i Ukraine endnu ikke er gennemført nogen omfattende reform af domstolene eller truffet foranstaltninger til at sikre respekten for retsstatsprincippet i efterforskning og retsforfølgelse, herunder princippet om en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der i Ukraine endnu ikke er gennemført nogen omfattende reform af domstolene eller truffet foranstaltninger til at sikre respekten for retsstatsprincippet i efterforskning og retsforfølgelse, herunder princippet om en retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang,

| C. | der henviser til, at korruption og magtmisbrug fortsat er vidt udbredt i Ukraine og nødvendiggør en utvetydig reaktion fra myndighedernes side for at stille de skyldige til ansvar, der henviser til, at retsforfølgelse og efterforskning skal være upartisk og uafhængig og ikke må anvendes til politiske formål, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at korruption og magtmisbrug fortsat er vidt udbredt i Ukraine og nødvendiggør en utvetydig reaktion fra myndighedernes side for at stille de skyldige til ansvar, der henviser til, at retsforfølgelse og efterforskning skal være upartisk og uafhængig og ikke må anvendes til politiske formål,

| D. | der henviser til, at den ukrainske chefanklager den 24. maj 2011 færdiggjorde efterforskningen af sagen mod Ukraine tidligere premierminister Julia Timosjenko og rejste anklage om magtmisbrug i forbindelse med indgåelsen af gaskontrakter med Den Russiske Føderation i 2009, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den ukrainske chefanklager den 24. maj 2011 færdiggjorde efterforskningen af sagen mod Ukraine tidligere premierminister Julia Timosjenko og rejste anklage om magtmisbrug i forbindelse med indgåelsen af gaskontrakter med Den Russiske Føderation i 2009,

| E. | der henviser til, at to straffesager mod Ukraines tidligere premierminister Julia Timosjenko den 21. februar 2011 blev slået sammen til én sag, hvori hun anklages for svig med midlerne fra salg af drivhusgasemissionskvoter under Kyoto-protokollen og for uretmæssig tilegnelse af 67 mio. UAK, der blev afsat via det ukrainske statsbudget, under en statsgaranti til den østrigske regering, for køb og import af 1 000 Opel Combo-køretøjer, der tilsyneladende skulle bruges til medicinske formål i landdistrikter, i hendes tid som premierminister, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at to straffesager mod Ukraines tidligere premierminister Julia Timosjenko den 21. februar 2011 blev slået sammen til én sag, hvori hun anklages for svig med midlerne fra salg af drivhusgasemissionskvoter under Kyoto-protokollen og for uretmæssig tilegnelse af 67 mio. UAK, der blev afsat via det ukrainske statsbudget, under en statsgaranti til den østrigske regering, for køb og import af 1 000 Opel Combo-køretøjer, der tilsyneladende skulle bruges til medicinske formål i landdistrikter, i hendes tid som premierminister,

| F. | der henviser til, at Julia Timosjenko siden efterforskningen indledtes den 15. december 2010 er blevet afhørt 44 gange, har fået rejseforbud både inden og uden for landets grænser i næsten seks måneder, er fire gange blevet forhindret af de ukrainske myndigheder i at rejse i Ukraine og i at rejse til Bruxelles i februar og juni, og den 25. maj 2011 blev indkaldt og afhørt i indtil flere timer, inden hun blev frigivet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Julia Timosjenko siden efterforskningen indledtes den 15. december 2010 er blevet afhørt 44 gange, har fået rejseforbud både inden og uden for landets grænser i næsten seks måneder, er fire gange blevet forhindret af de ukrainske myndigheder i at rejse i Ukraine og i at rejse til Bruxelles i februar og juni, og den 25. maj 2011 blev indkaldt og afhørt i indtil flere timer, inden hun blev frigivet,

| G. | der henviser til, at flere højtstående embedsfolk fra Timosjenko-regeringen sidder varetægtsfængslet forud for, at deres sag kommer for, heriblandt tidligere indenrigsminister Jurij Lutsenko, der er en af lederne af "Partiet for Folkets Selvforsvar", som er anklaget for embedsmisbrug og uretmæssig tilegnelse af midler, og som blev arresteret den 26. december 2010 for angiveligt ikke at have samarbejdet med anklagemyndigheden, og tidligere vicejustitsminister Jevhen Kornijtjuk, som blev arresteret den 22. december 2010 under anklage for lovbrud i forbindelse med offentlige udbud om juridiske tjenesteydelser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at flere højtstående embedsfolk fra Timosjenko-regeringen sidder varetægtsfængslet forud for, at deres sag kommer for, heriblandt tidligere indenrigsminister Jurij Lutsenko, der er en af lederne af "Partiet for Folkets Selvforsvar", som er anklaget for embedsmisbrug og uretmæssig tilegnelse af midler, og som blev arresteret den 26. december 2010 for angiveligt ikke at have samarbejdet med anklagemyndigheden, og tidligere vicejustitsminister Jevhen Kornijtjuk, som blev arresteret den 22. december 2010 under anklage for lovbrud i forbindelse med offentlige udbud om juridiske tjenesteydelser,

| H. | der henviser til, at Lutsenko ikke blev løsladt fra sin varetægtsfængsling, da retssagen mod ham blev indledt den 23. maj 2011, til trods for at varetægtsfængsling for påstået usamarbejdsvilje i efterforskningen af sagen imod ham i allerhøjeste grad er en foranstaltning uden for proportioner, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Lutsenko ikke blev løsladt fra sin varetægtsfængsling, da retssagen mod ham blev indledt den 23. maj 2011, til trods for at varetægtsfængsling for påstået usamarbejdsvilje i efterforskningen af sagen imod ham i allerhøjeste grad er en foranstaltning uden for proportioner,

| I. | der henviser til, at den foreløbige rapport fra den danske Helsinkikomité for menneskerettigheder om Lutsenko- og Kornijtjuk-sagerne opregner massive overtrædelser af den europæiske menneskerettighedskonvention; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den foreløbige rapport fra den danske Helsinkikomité for menneskerettigheder om Lutsenko- og Kornijtjuk-sagerne opregner massive overtrædelser af den europæiske menneskerettighedskonvention;

| J. | der henviser til, at der er indledt en straffesag mod den tidligere økonomiminister Bohdan Danijlijsjin, der er flygtet fra Ukraine og er blevet tildelt politisk asyl i Den Tjekkiske Republik; der henviser til, at den tidligere miljøminister, Georgij Filiptjuk og tidligere fungerende forsvarsminister Valerij Ivasjsjenko ligeledes er anklaget for straffelovsovertrædelser, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er indledt en straffesag mod den tidligere økonomiminister Bohdan Danijlijsjin, der er flygtet fra Ukraine og er blevet tildelt politisk asyl i Den Tjekkiske Republik; der henviser til, at den tidligere miljøminister, Georgij Filiptjuk og tidligere fungerende forsvarsminister Valerij Ivasjsjenko ligeledes er anklaget for straffelovsovertrædelser,

| K. | der henviser til, at den tidligere formand for Krims parlament, Anatolij Gritsenko ("Regionspartiet") den 24. januar 2011 blev tilbageholdt og anklaget for magtmisbrug vedrørende illegal afhændelse af 4 800 hektar areal; der henviser til, at der senere blev indledt en anden straffesag vedrørende svindel med rekreationsområder på Jalta, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den tidligere formand for Krims parlament, Anatolij Gritsenko ("Regionspartiet") den 24. januar 2011 blev tilbageholdt og anklaget for magtmisbrug vedrørende illegal afhændelse af 4 800 hektar areal; der henviser til, at der senere blev indledt en anden straffesag vedrørende svindel med rekreationsområder på Jalta,

| L. | der henviser til, at chefanklageren også har indledt en efterforskning om magtmisbrug mod Ukraines tidligere præsident Leonid Kutjma, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at chefanklageren også har indledt en efterforskning om magtmisbrug mod Ukraines tidligere præsident Leonid Kutjma,

| M. | der henviser til, at den ukrainske forfatning opererer med kollektivt ansvar for de beslutninger, som den ukrainske regering træffer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den ukrainske forfatning opererer med kollektivt ansvar for de beslutninger, som den ukrainske regering træffer,

| N. | der henviser til, at EU fortsat understreger behovet for, at der udvises respekt for retsstatsprincippet, herunder ved retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, samtidig med at det undgås, at der risikeres at blive skabt indtryk af, at retsmidlerne anvendes selektivt; der henviser til, at EU fæstner særlig stor betydning ved disse principper i et land, som stræber efter at indgå mere indgående kontraktuelle forbindelser funderet på politisk associering, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU fortsat understreger behovet for, at der udvises respekt for retsstatsprincippet, herunder ved retfærdig, upartisk og uafhængig rettergang, samtidig med at det undgås, at der risikeres at blive skabt indtryk af, at retsmidlerne anvendes selektivt; der henviser til, at EU fæstner særlig stor betydning ved disse principper i et land, som stræber efter at indgå mere indgående kontraktuelle forbindelser funderet på politisk associering,

| 1. | understreger vigtigheden af at tilsikre størst mulig gennemsigtighed i efterforskningerne, retsforfølgelsen og retssagerne, og advarer mod enhver anvendelse af strafferetten som et middel til politiske formål; |
| --- | --- |

1.

understreger vigtigheden af at tilsikre størst mulig gennemsigtighed i efterforskningerne, retsforfølgelsen og retssagerne, og advarer mod enhver anvendelse af strafferetten som et middel til politiske formål;

| 2. | er bekymret over den tiltagende selektive retsforfølgelse af fremtrædende personer fra Ukraines politiske opposition såvel som de uforholdsmæssigt voldsomme midler, der tages i brug, især i sagerne mod Timosjenko og Lutsenko, den tidligere indenrigsminister, og bemærker, at Lutsenko har været tilbageholdt siden den 26. december 2010; udtrykker sin opbakning til den ukrainske menneskerettighedskommissær Nina Karpatjova, der har anmodet den ukrainske chefanklager om at overveje muligheden for at anvende præventive foranstaltninger, der ikke indebærer varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

2.

er bekymret over den tiltagende selektive retsforfølgelse af fremtrædende personer fra Ukraines politiske opposition såvel som de uforholdsmæssigt voldsomme midler, der tages i brug, især i sagerne mod Timosjenko og Lutsenko, den tidligere indenrigsminister, og bemærker, at Lutsenko har været tilbageholdt siden den 26. december 2010; udtrykker sin opbakning til den ukrainske menneskerettighedskommissær Nina Karpatjova, der har anmodet den ukrainske chefanklager om at overveje muligheden for at anvende præventive foranstaltninger, der ikke indebærer varetægtsfængsling;

| 3. | minder de ukrainske myndigheder om, at princippet om kollektivt ansvar for regeringens beslutninger ikke tillader forfølgelsen af individuelle medlemmer af regeringen for de beslutninger, der er truffet i fællesskab; |
| --- | --- |

3.

minder de ukrainske myndigheder om, at princippet om kollektivt ansvar for regeringens beslutninger ikke tillader forfølgelsen af individuelle medlemmer af regeringen for de beslutninger, der er truffet i fællesskab;

| 4. | betoner, at de igangværende efterforskninger af fremtrædende ukrainske politiske ledere ikke bør udelukke dem fra at kunne tage aktivt del i landets politiske liv, mødes med vælgerne og rejse til internationale møder; og opfordrer derfor de ukrainske myndigheder til at ophæve rejseforbuddet, både inden og uden for landets grænser, for Julia Timosjenko og andre politiske topfigurer; |
| --- | --- |

4.

betoner, at de igangværende efterforskninger af fremtrædende ukrainske politiske ledere ikke bør udelukke dem fra at kunne tage aktivt del i landets politiske liv, mødes med vælgerne og rejse til internationale møder; og opfordrer derfor de ukrainske myndigheder til at ophæve rejseforbuddet, både inden og uden for landets grænser, for Julia Timosjenko og andre politiske topfigurer;

| 5. | fremhæver, at styrkelsen af retsstatsprincippet og en troværdig indsats mod korruption er afgørende, ikke blot for indgåelsen af associeringsaftalen og uddybelsen af de EU-ukrainske forbindelser generelt, men også for konsolideringen af demokratiet i Ukraine; |
| --- | --- |

5.

fremhæver, at styrkelsen af retsstatsprincippet og en troværdig indsats mod korruption er afgørende, ikke blot for indgåelsen af associeringsaftalen og uddybelsen af de EU-ukrainske forbindelser generelt, men også for konsolideringen af demokratiet i Ukraine;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at bistå reformen af retssystemet i Ukraine ved at forbedre anvendelsen af EU's kapacitetsopbygningsprogram og til at overveje at oprette en EU-rådgivningsgruppe på højt plan for Ukraine til at bistå landet i dets bestræbelser på at rette sig ind efter EU-retten, herunder hvad angår retssystemet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at bistå reformen af retssystemet i Ukraine ved at forbedre anvendelsen af EU's kapacitetsopbygningsprogram og til at overveje at oprette en EU-rådgivningsgruppe på højt plan for Ukraine til at bistå landet i dets bestræbelser på at rette sig ind efter EU-retten, herunder hvad angår retssystemet;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaterne, Ukraines præsident, regering og parlament og Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaterne, Ukraines præsident, regering og parlament og Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0444.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/138

---

Torsdag den 9. juni 2011Bekæmpelse af korruption i europæisk sport

P7_TA(2011)0273

Europa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i europæisk sport

2012/C 380 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 165, stk. 2, syvende led, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter et af målene for Unionens indsats er at udvikle sportens europæiske dimension ved at fremme retfærdighed og åbenhed i sportskonkurrencer, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 165, stk. 2, syvende led, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvorefter et af målene for Unionens indsats er at udvikle sportens europæiske dimension ved at fremme retfærdighed og åbenhed i sportskonkurrencer,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der anerkender europæisk sports meget store sociale og økonomiske betydning for borgerne og virksomhederne i EU, |
| --- | --- |

A.

der anerkender europæisk sports meget store sociale og økonomiske betydning for borgerne og virksomhederne i EU,

| B. | der henviser til, at det fastslås i hvidbogen om idræt (KOM(2007)0391), at korruption på europæisk plan skal bekæmpes på europæisk plan, og at Kommissionen også fremover vil overvåge gennemførelsen af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i medlemsstaterne inden for sportssektoren, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det fastslås i hvidbogen om idræt (KOM(2007)0391), at korruption på europæisk plan skal bekæmpes på europæisk plan, og at Kommissionen også fremover vil overvåge gennemførelsen af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i medlemsstaterne inden for sportssektoren,

| 1. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at koordinere en omfattende undersøgelse af tilfælde af korruption i europæisk sport med høring af alle relevante parter; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at koordinere en omfattende undersøgelse af tilfælde af korruption i europæisk sport med høring af alle relevante parter;

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til særligt at belyse forbindelser mellem organiseret kriminalitet og lovlig og ulovlig spillevirksomhed, sportsagenter, dommere, klubrepræsentanter og sportsfolk med henblik på at fikse resultaterne af europæiske sportskampe på forhånd; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til særligt at belyse forbindelser mellem organiseret kriminalitet og lovlig og ulovlig spillevirksomhed, sportsagenter, dommere, klubrepræsentanter og sportsfolk med henblik på at fikse resultaterne af europæiske sportskampe på forhånd;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at regulere internetspillevirksomhed, af hensyn til europæisk sports integritet og bæredygtige udvikling, gennem regler om godkendte operatører og særlige foranstaltninger til bekæmpelse af aftalt spil og herved sikre rimelige indtægter til breddeidrætten, idet der gives arrangører af sportskonkurrencer en særlig rettighed med hensyn til spil; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at regulere internetspillevirksomhed, af hensyn til europæisk sports integritet og bæredygtige udvikling, gennem regler om godkendte operatører og særlige foranstaltninger til bekæmpelse af aftalt spil og herved sikre rimelige indtægter til breddeidrætten, idet der gives arrangører af sportskonkurrencer en særlig rettighed med hensyn til spil;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 1 til mødeprotokollen af 9.6.2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN1)).

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/138

---

Torsdag den 9. juni 2011Arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern

P7_TA(2011)0274

Europa-Parlamentets erklæring af 9. juni 2011 om arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern

2012/C 380 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at omkring 2 000 personer fra såvel det græske som det tyrkiske samfund blev meldt savnet under kampene mellem de to samfund i 1963-1964 og derefter under den tyrkiske invasion i 1974, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at omkring 2 000 personer fra såvel det græske som det tyrkiske samfund blev meldt savnet under kampene mellem de to samfund i 1963-1964 og derefter under den tyrkiske invasion i 1974,

| B. | der henviser til, at mange af disse personers videre skæbne stadig er ukendt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at mange af disse personers videre skæbne stadig er ukendt,

| C. | der henviser til, at Komiteen for Forsvundne Personer på Cypern (CMP), der støttes finansielt af FN, Europa-Kommissionen og andre donorer, arbejder på at fastslå, hvilken skæbne de personer, der blev meldt savnet, har haft, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Komiteen for Forsvundne Personer på Cypern (CMP), der støttes finansielt af FN, Europa-Kommissionen og andre donorer, arbejder på at fastslå, hvilken skæbne de personer, der blev meldt savnet, har haft,

| 1. | støtter fuldt ud CMP's arbejde og anerkender den rolle, CMP har spillet for fremme af sandhed, erindring og forsoning på Cypern i tiden efter konflikten; |
| --- | --- |

1.

støtter fuldt ud CMP's arbejde og anerkender den rolle, CMP har spillet for fremme af sandhed, erindring og forsoning på Cypern i tiden efter konflikten;

| 2. | opfordrer Europa-Kommissionen til at fortsætte med at bevilge ressourcer til CMP, således at CMP kan fuldføre sin vigtige opgave; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Europa-Kommissionen til at fortsætte med at bevilge ressourcer til CMP, således at CMP kan fuldføre sin vigtige opgave;

| 3. | opfordrer Tyrkiets og Cyperns regeringer til at fortsætte med at støtte CMP's arbejde, til at forstærke indsatsen for at få afdækket de fortsat savnede personers skæbne og til at sikre, at alle oplysninger, som kan fremme CMP's arbejde, stilles til rådighed for CMP; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Tyrkiets og Cyperns regeringer til at fortsætte med at støtte CMP's arbejde, til at forstærke indsatsen for at få afdækket de fortsat savnede personers skæbne og til at sikre, at alle oplysninger, som kan fremme CMP's arbejde, stilles til rådighed for CMP;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Komiteen for Forsvundne Personer på Cypern. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Komiteen for Forsvundne Personer på Cypern.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 2 til mødeprotokollen af 9.6.2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN2)).

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 8. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/140 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/140

---

Onsdag den 8. juni 2011FN's Generalforsamlings 66. samling

P7_TA(2011)0255

Europa-Parlamentets henstilling af 8. juni 2011 til Rådet om FN's Generalforsamlings 66. samling (2011/2030(INI))

2012/C 380 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 34, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 34,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexander Graf Lambsdorff for ALDE-Gruppen om Den Europæiske Unions prioriteringer for FN's Generalforsamlings 66. samling (B7-0072/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Alexander Graf Lambsdorff for ALDE-Gruppen om Den Europæiske Unions prioriteringer for FN's Generalforsamlings 66. samling (B7-0072/2011),

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 25. marts 2010 om FN's Generalforsamlings 65. samling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 25. marts 2010 om FN's Generalforsamlings 65. samling (1),

| — | der henviser til EU's prioriteringer for FN's 65. Generalforsamling vedtaget af Rådet den 25. maj 2010 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's prioriteringer for FN's 65. Generalforsamling vedtaget af Rådet den 25. maj 2010 (2),

| — | der henviser til FN’s Generalforsamlings 65. samling, især dette organs resolution om "Internationalt samarbejde om humanitær bistand i forbindelse med naturkatastrofer, fra nødhjælp til udvikling" (3), "Menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran" (4), "Menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea" (5), "Fremme af en demokratisk og retfærdig international orden" (6), "Fremme af fred som en afgørende forudsætning for, at alle kan udøve deres menneskerettigheder fuldt ud" (7), "Styrkelse af det internationale samarbejde på området for menneskerettigheder" (8), "operationelle aktiviteter for udvikling af FN's system" (9), "FN's rolle med hensyn til at fremme udviklingen i forbindelse med globalisering og indbyrdes afhængighed" (10), "Imod en Ny International Økonomisk Orden" (11), Samarbejde mellem FN, de nationale parlamenter og Den Interparlamentariske Union (12), "FN i global styring" (13), "Imod en atomvåbenfri verden: fremskyndelse af gennemførelse af nukleare nedrustningsforpligtelser" (14), "Revision af FN’s fredsopbygningsarkitektur" (15), og "Efterkommelse af løftet: forenet om opgaven med at nå årtusindudviklingsmålene" (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s Generalforsamlings 65. samling, især dette organs resolution om "Internationalt samarbejde om humanitær bistand i forbindelse med naturkatastrofer, fra nødhjælp til udvikling" (3), "Menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran" (4), "Menneskerettighedssituationen i Den Demokratiske Folkerepublik Korea" (5), "Fremme af en demokratisk og retfærdig international orden" (6), "Fremme af fred som en afgørende forudsætning for, at alle kan udøve deres menneskerettigheder fuldt ud" (7), "Styrkelse af det internationale samarbejde på området for menneskerettigheder" (8), "operationelle aktiviteter for udvikling af FN's system" (9), "FN's rolle med hensyn til at fremme udviklingen i forbindelse med globalisering og indbyrdes afhængighed" (10), "Imod en Ny International Økonomisk Orden" (11), Samarbejde mellem FN, de nationale parlamenter og Den Interparlamentariske Union (12), "FN i global styring" (13), "Imod en atomvåbenfri verden: fremskyndelse af gennemførelse af nukleare nedrustningsforpligtelser" (14), "Revision af FN’s fredsopbygningsarkitektur" (15), og "Efterkommelse af løftet: forenet om opgaven med at nå årtusindudviklingsmålene" (16),

| — | der henviser til udkastet til resolution af 14. september 2010 (17) og resolution af 3. maj 2011 (18) fra FN’s Generalforsamling om "Den Europæiske Unions deltagelse i FN’s arbejde", |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til resolution af 14. september 2010 (17) og resolution af 3. maj 2011 (18) fra FN’s Generalforsamling om "Den Europæiske Unions deltagelse i FN’s arbejde",

| — | der henviser til gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben, og revisionerne af årtusindudviklingsmålene, FN's Fredsopbygningskommission og FN's Menneskerettighedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemgangskonferencen i 2010 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben, og revisionerne af årtusindudviklingsmålene, FN's Fredsopbygningskommission og FN's Menneskerettighedsråd,

| — | der henviser til rapporten fra formidlerne om revisionen af Fredsopbygningskommissionen med titlen "Revision af FN's fredsopbygningsarkitektur" (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra formidlerne om revisionen af Fredsopbygningskommissionen med titlen "Revision af FN's fredsopbygningsarkitektur" (19),

| — | der henviser til den nye FN-enhed for kønsspørgsmål (FN-enheden for ligestilling og styrkelse af kvinders position - UNIFEM), |
| --- | --- |

—

der henviser til den nye FN-enhed for kønsspørgsmål (FN-enheden for ligestilling og styrkelse af kvinders position - UNIFEM),

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds (UNHCR) resolution "fremme af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder gennem en bedre forståelse af menneskehedens traditionelle værdier", som blev vedtaget den 24. marts 2011, og EU's negative holdning til denne resolution, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds (UNHCR) resolution "fremme af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder gennem en bedre forståelse af menneskehedens traditionelle værdier", som blev vedtaget den 24. marts 2011, og EU's negative holdning til denne resolution,

| — | der henviser til den foreløbige liste over emner til dagsordenen på FN’s Generalforsamlings 66. samling (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige liste over emner til dagsordenen på FN’s Generalforsamlings 66. samling (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2011 om prioriteterne for FN's Menneskerettighedsråds 16. samling og 2011-revisionen (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2011 om prioriteterne for FN's Menneskerettighedsråds 16. samling og 2011-revisionen (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om fremtiden for det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika efter det tredje topmøde mellem EU og Afrika (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2010 om fremtiden for det strategiske partnerskab mellem EU og Afrika efter det tredje topmøde mellem EU og Afrika (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om resultatet af klimakonferencen i Cancun (COP16) (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om resultatet af klimakonferencen i Cancun (COP16) (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2005 om reformen af FN (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2005 om reformen af FN (26),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 121, stk. 3, og artikel 97, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 121, stk. 3, og artikel 97,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A7-0189/2011),

| A. | der henviser til, at den internationale orden befinder sig i en gennemgribende forandringsproces, som udfordrer Den Europæiske Union til at samarbejde aktivt med nuværende og kommende verdensmagter samt med andre bilaterale og multilaterale partnere for at fremme effektive løsninger på problemer, som berører både europæiske borgere og verden som helhed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den internationale orden befinder sig i en gennemgribende forandringsproces, som udfordrer Den Europæiske Union til at samarbejde aktivt med nuværende og kommende verdensmagter samt med andre bilaterale og multilaterale partnere for at fremme effektive løsninger på problemer, som berører både europæiske borgere og verden som helhed,

| B. | der henviser til, at EU bør spille en proaktiv rolle i opbygningen af et FN, der kan bidrage effektivt til globale løsninger, fred og sikkerhed, demokrati samt en international orden baseret på retsstatsprincipperne; der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union formelt er forpligtet til effektiv multilateralisme med et stærkt FN i centrum, hvilket er afgørende for imødegåelsen af globale udfordringer såsom klimaændring og miljøforringelser, menneskerettighedernes universelle gyldighed og udelelighed, bekæmpelse af fattigdom og udvikling for alle, følgerne af demografiske ændringer og migration samt international organiseret kriminalitet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU bør spille en proaktiv rolle i opbygningen af et FN, der kan bidrage effektivt til globale løsninger, fred og sikkerhed, demokrati samt en international orden baseret på retsstatsprincipperne; der henviser til, at EU i henhold til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union formelt er forpligtet til effektiv multilateralisme med et stærkt FN i centrum, hvilket er afgørende for imødegåelsen af globale udfordringer såsom klimaændring og miljøforringelser, menneskerettighedernes universelle gyldighed og udelelighed, bekæmpelse af fattigdom og udvikling for alle, følgerne af demografiske ændringer og migration samt international organiseret kriminalitet,

| C. | der henviser til, at EU står over for mange udfordringer i en verden under hastig forandring, hvilket kræver et samordnet internationalt svar; der henviser til, at EU i disse bestræbelser kan trække på en effektiv multilateralisme, universelle menneskerettigheder, en åben verdensøkonomi baseret på internationalt aftalte gennemsigtige og rimelige regler og på sin enestående vifte af instrumenter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU står over for mange udfordringer i en verden under hastig forandring, hvilket kræver et samordnet internationalt svar; der henviser til, at EU i disse bestræbelser kan trække på en effektiv multilateralisme, universelle menneskerettigheder, en åben verdensøkonomi baseret på internationalt aftalte gennemsigtige og rimelige regler og på sin enestående vifte af instrumenter,

| D. | der henviser til, at der med Lissabontraktaten blev skabt nye permanente strukturer for EU’s repræsentation udadtil, og at de nye EU-repræsentanter som følge heraf er nødt til at overtage funktioner, der tidligere er blevet varetaget af EU’s skiftende rådsformandskaber, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der med Lissabontraktaten blev skabt nye permanente strukturer for EU’s repræsentation udadtil, og at de nye EU-repræsentanter som følge heraf er nødt til at overtage funktioner, der tidligere er blevet varetaget af EU’s skiftende rådsformandskaber,

| E. | der henviser til, at artikel 34 i TEU forpligter medlemsstaterne til at samordne deres optræden i internationale organisationer og på internationale konferencer og endvidere forpligter de medlemsstater, der også er medlemmer af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd, til at rådføre sig med hinanden og holde de andre medlemsstater samt den højtstående repræsentant fuldt ud underrettet og forsvare Unionens holdninger og interesser; der henviser til, at de medlemsstater, der er medlemmer af FN's Sikkerhedsråd (Frankrig, Det Forenede Kongerige, Portugal og Tyskland) undlod at rådføre sig og fremkomme med en fælles holdning til militær indgriben i Libyen, navnlig med hensyn til afstemningen om FN's Sikkerhedsråds resolution 1973, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at artikel 34 i TEU forpligter medlemsstaterne til at samordne deres optræden i internationale organisationer og på internationale konferencer og endvidere forpligter de medlemsstater, der også er medlemmer af De Forenede Nationers Sikkerhedsråd, til at rådføre sig med hinanden og holde de andre medlemsstater samt den højtstående repræsentant fuldt ud underrettet og forsvare Unionens holdninger og interesser; der henviser til, at de medlemsstater, der er medlemmer af FN's Sikkerhedsråd (Frankrig, Det Forenede Kongerige, Portugal og Tyskland) undlod at rådføre sig og fremkomme med en fælles holdning til militær indgriben i Libyen, navnlig med hensyn til afstemningen om FN's Sikkerhedsråds resolution 1973,

| F. | der henviser til, at artikel 47 i TEU tillægger EU status som juridisk person og dermed rettigheder og ansvar i henhold til international lov; der henviser til, at EU deler hensigterne og respekterer principperne i FN-pagten; der henviser til, at Lissabontraktaten som helhed giver EU mulighed for at påtage sig en international rolle, som svarer til Unionens fremtrædende økonomiske status og ambitioner, og for at udfylde sin rolle som global aktør som beskrevet i den europæiske sikkerhedsstrategi af 2003, der kan tage et medansvar for den globale sikkerhed og påtage sig en ledende rolle med hensyn til at definere fælles svar på fælles udfordringer; der henviser til, at Unionen må identificere sine strategiske interesser og målsætninger klart for at kunne agere mere effektivt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at artikel 47 i TEU tillægger EU status som juridisk person og dermed rettigheder og ansvar i henhold til international lov; der henviser til, at EU deler hensigterne og respekterer principperne i FN-pagten; der henviser til, at Lissabontraktaten som helhed giver EU mulighed for at påtage sig en international rolle, som svarer til Unionens fremtrædende økonomiske status og ambitioner, og for at udfylde sin rolle som global aktør som beskrevet i den europæiske sikkerhedsstrategi af 2003, der kan tage et medansvar for den globale sikkerhed og påtage sig en ledende rolle med hensyn til at definere fælles svar på fælles udfordringer; der henviser til, at Unionen må identificere sine strategiske interesser og målsætninger klart for at kunne agere mere effektivt;

| G. | der henviser til, at globale partnerskaber fremmer opnåelsen af globale mål, der er fastlagt i fællesskab; der henviser til, at EU er verdens største leverandør af udviklingsbistand og en vigtig partner for FN i dets bestræbelser, der spænder over alle tre søjler af dets arbejde, herunder i krisesituationer og situationer efter kriser, og at medlemsstaternes bidrag udgør 38 % af FN’s ordinære budget, der henviser til, at et solidt og stabilt partnerskab mellem EU og FN er grundlæggende for FN's arbejde og en nøgle til EU's rolle som aktør på verdensplan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at globale partnerskaber fremmer opnåelsen af globale mål, der er fastlagt i fællesskab; der henviser til, at EU er verdens største leverandør af udviklingsbistand og en vigtig partner for FN i dets bestræbelser, der spænder over alle tre søjler af dets arbejde, herunder i krisesituationer og situationer efter kriser, og at medlemsstaternes bidrag udgør 38 % af FN’s ordinære budget, der henviser til, at et solidt og stabilt partnerskab mellem EU og FN er grundlæggende for FN's arbejde og en nøgle til EU's rolle som aktør på verdensplan,

| H. | der henviser til, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) betydeligt bør bidrage til den videre gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 og 1820 og efterfølgende resolutioner, både med hensyn til dens interne struktur og dens eksterne aktioner og politikker, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) betydeligt bør bidrage til den videre gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 og 1820 og efterfølgende resolutioner, både med hensyn til dens interne struktur og dens eksterne aktioner og politikker,

| I. | der henviser til, at FN’s Generalforsamling den 1. marts 2011 efter anbefaling fra FN’s Menneskerettighedsråd (UNHRC) stemte for at suspendere Libyens medlemskab af UNHCR, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at FN’s Generalforsamling den 1. marts 2011 efter anbefaling fra FN’s Menneskerettighedsråd (UNHRC) stemte for at suspendere Libyens medlemskab af UNHCR,

| J. | der henviser til, at mere målrettede bestræbelser på at bekæmpe terrorisme i verden har øget nødvendigheden af at styrke sikkerheden, idet menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samtidig respekteres fuldt ud, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mere målrettede bestræbelser på at bekæmpe terrorisme i verden har øget nødvendigheden af at styrke sikkerheden, idet menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samtidig respekteres fuldt ud,

1.   henstiller til Rådet:

EU i FN-systemet

| a) | at fremme effektiv multilateralisme, som er Unionens altoverskyggende strategiske mål, og styrke sammenhængen og synligheden af EU som global aktør i FN, bl.a. ved en bedre koordinering af interne EU-drøftelser om FN-spørgsmål og ved at arbejde på at udstrække sin indflydelse inden for en lang række emner; at give næstformanden/den højtstående repræsentant beføjelse til at udarbejde retningslinjer for regelmæssige drøftelser mellem medlemsstaternes ambassadører og EU-ambassadørerne, navnlig dem, som arbejder på multilateralt niveau i f.eks. Genève og New York, så EU effektivt kan følge sin FN-dagsorden og leve op til FN-medlemmernes forventninger, hvad angår EU's evne til at handle; at fremme større sammenhæng såvel inden for FN-systemet som mellem EU’s medlemsstaters, kandidatlandes og potentielle kandidatlandes holdninger for at maksimere det potentiale, som Lissabontraktaten giver for at styrke EU’s indflydelse gennem en koordineret og strategisk brug af dets forskellige og særskilte (EU og medlemsstaterne) indfaldsvinkler; øge EU's kapacitet til rettidigt at forhandle med andre regionale grupper; udruste EU-repræsentanterne med et tilstrækkeligt mandat til at forhandle effektivt på vegne af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

a)

at fremme effektiv multilateralisme, som er Unionens altoverskyggende strategiske mål, og styrke sammenhængen og synligheden af EU som global aktør i FN, bl.a. ved en bedre koordinering af interne EU-drøftelser om FN-spørgsmål og ved at arbejde på at udstrække sin indflydelse inden for en lang række emner; at give næstformanden/den højtstående repræsentant beføjelse til at udarbejde retningslinjer for regelmæssige drøftelser mellem medlemsstaternes ambassadører og EU-ambassadørerne, navnlig dem, som arbejder på multilateralt niveau i f.eks. Genève og New York, så EU effektivt kan følge sin FN-dagsorden og leve op til FN-medlemmernes forventninger, hvad angår EU's evne til at handle; at fremme større sammenhæng såvel inden for FN-systemet som mellem EU’s medlemsstaters, kandidatlandes og potentielle kandidatlandes holdninger for at maksimere det potentiale, som Lissabontraktaten giver for at styrke EU’s indflydelse gennem en koordineret og strategisk brug af dets forskellige og særskilte (EU og medlemsstaterne) indfaldsvinkler; øge EU's kapacitet til rettidigt at forhandle med andre regionale grupper; udruste EU-repræsentanterne med et tilstrækkeligt mandat til at forhandle effektivt på vegne af medlemsstaterne;

| b) | fuldt ud at gøre brug af bestemmelserne indeholdt i FN’s Generalforsamlings resolution A7RES/65/276 om EU’s deltagelse i FN’s arbejde, som skaber de nødvendige ordninger for, at EU kan deltage effektivt i FN’s Generalforsamlings arbejde; endnu en gang at bekræfte, at det er indforstået med, at FN er centrum for EU's udenrigspolitik, og gentage den holdning, at dets effektive deltagelse i FN's arbejde ikke kun er en strategisk prioritet for EU men også i overensstemmelse med opnåelsen af FN's mål og som sådan af interesse for alle FN-medlemmer, forbedre EU-medlemsstaternes koordination i FN’s Sikkerhedsråd og opmuntre de medlemsstater, der også er medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd, og i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2, i TEU opfordre næstformanden/den høje repræsentant til at repræsentere EU i FN’s Sikkerhedsråd, når der er defineret en fælles holdning, |
| --- | --- |

b)

fuldt ud at gøre brug af bestemmelserne indeholdt i FN’s Generalforsamlings resolution A7RES/65/276 om EU’s deltagelse i FN’s arbejde, som skaber de nødvendige ordninger for, at EU kan deltage effektivt i FN’s Generalforsamlings arbejde; endnu en gang at bekræfte, at det er indforstået med, at FN er centrum for EU's udenrigspolitik, og gentage den holdning, at dets effektive deltagelse i FN's arbejde ikke kun er en strategisk prioritet for EU men også i overensstemmelse med opnåelsen af FN's mål og som sådan af interesse for alle FN-medlemmer, forbedre EU-medlemsstaternes koordination i FN’s Sikkerhedsråd og opmuntre de medlemsstater, der også er medlemmer af FN’s Sikkerhedsråd, og i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2, i TEU opfordre næstformanden/den høje repræsentant til at repræsentere EU i FN’s Sikkerhedsråd, når der er defineret en fælles holdning,

| c) | at stræbe efter en bedre prioritering og bedre transmissionskanaler mellem Bruxelles og EU-delegationen i New York, herunder et bedre samarbejde med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og et klarere og mere struktureret system for ydelse af støtte fra EU-institutionerne i Bruxelles, |
| --- | --- |

c)

at stræbe efter en bedre prioritering og bedre transmissionskanaler mellem Bruxelles og EU-delegationen i New York, herunder et bedre samarbejde med Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité og et klarere og mere struktureret system for ydelse af støtte fra EU-institutionerne i Bruxelles,

| d) | at samarbejde med EU's strategiske partnere inden for FN-systemet; desuden at give de strategiske partnerskaber en multilateral dimension ved at sætte globale emner på dagsordenen for EU's bilaterale og multilaterale topmøder, |
| --- | --- |

d)

at samarbejde med EU's strategiske partnere inden for FN-systemet; desuden at give de strategiske partnerskaber en multilateral dimension ved at sætte globale emner på dagsordenen for EU's bilaterale og multilaterale topmøder,

EU og global styring

| e) | at øge den globale styring og søge bæredygtige løsninger på spørgsmålet om forholdet mellem G-grupperingerne og FN-systemet, på hvis grundlag tematiske drøftelser og den økonomiske dimension på nyttig vis kunne dækkes af disse grupper, forudsat at FN bevarer sin centrale rolle og fortsat er det legitime organ for global styring; samtidig at betragte G8 og G20 som vigtige fora for fastlæggelse af globale reaktioner, som EU skal bidrage aktivt til gennem koordinerede holdninger; at støtte FN’s Generalforsamlings formands råd om at tilrettelægge drøftelser i Generalforsamlingen med G20-formandskabet før og efter G20-topmøder, |
| --- | --- |

e)

at øge den globale styring og søge bæredygtige løsninger på spørgsmålet om forholdet mellem G-grupperingerne og FN-systemet, på hvis grundlag tematiske drøftelser og den økonomiske dimension på nyttig vis kunne dækkes af disse grupper, forudsat at FN bevarer sin centrale rolle og fortsat er det legitime organ for global styring; samtidig at betragte G8 og G20 som vigtige fora for fastlæggelse af globale reaktioner, som EU skal bidrage aktivt til gennem koordinerede holdninger; at støtte FN’s Generalforsamlings formands råd om at tilrettelægge drøftelser i Generalforsamlingen med G20-formandskabet før og efter G20-topmøder,

| f) | at bidrage til at gennemføre den nye sammenhængende ligestillingsarkitektur, som skal erstatte de fire eksisterende FN-kønsenheder inden for rammerne af den løbende proces for at skabe sammenhæng i systemet; fuldt ud at støtte og tale for et passende budget til FN's enhed for kønsspørgsmål, således at dette organ fuldt ud kan udfylde sin rolle for at fremme ligestilling mellem kønnene og beskytte og styrke kvindernes position, herunder i konfliktsituationer og situationer efter en krise, idet den arbejder nøje koordineret sammen med andre dele af FN-systemet, og at opretholde tæt kontakt med denne organisation; at integrere ligestillingsaspektet i alle kriseberedskabsaktioner under stabilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

f)

at bidrage til at gennemføre den nye sammenhængende ligestillingsarkitektur, som skal erstatte de fire eksisterende FN-kønsenheder inden for rammerne af den løbende proces for at skabe sammenhæng i systemet; fuldt ud at støtte og tale for et passende budget til FN's enhed for kønsspørgsmål, således at dette organ fuldt ud kan udfylde sin rolle for at fremme ligestilling mellem kønnene og beskytte og styrke kvindernes position, herunder i konfliktsituationer og situationer efter en krise, idet den arbejder nøje koordineret sammen med andre dele af FN-systemet, og at opretholde tæt kontakt med denne organisation; at integrere ligestillingsaspektet i alle kriseberedskabsaktioner under stabilitetsinstrumentet;

| g) | at bidrage til at forbedre FN's effektivitet og gennemsigtighed samt til at forbedre forvaltningen af FN's økonomiske ressourcer, |
| --- | --- |

g)

at bidrage til at forbedre FN's effektivitet og gennemsigtighed samt til at forbedre forvaltningen af FN's økonomiske ressourcer,

| h) | at bruge den allerførste forhandlingstekst vedrørende reformen af Sikkerhedsrådet som en mulighed for at fokusere på konvergenspunkter og gøre mærkbare fremskridt med hensyn til præciseringen af Sikkerhedsrådets kompetencer i forhold til de øvrige FN-organer, tilføjelsen af medlemmer for at forbedre Sikkerhedsrådets tilstedeværelse og legitimitet samt med hensyn til evalueringen af rådets arbejdsmetoder, understreger behovet for en omfattende reform af FN’s Sikkerhedsråd for at styrke dets legitimitet, regionale repræsentation og effektivitet; at fremme en reformproces, der kan indledes irreversibelt af EU-medlemsstaterne, hvis disse i overensstemmelse med Lissabontraktatens mål om at styrke EU’s udenrigspolitik og EU’s rolle i forbindelse med global fred, sikkerhed og styring kræver en permanent EU-plads i et styrket og reformeret FN-Sikkerhedsråd; snarest at tage initiativ til at få medlemsstaterne til at udvikle en fælles holdning med dette formål; indtil en sådan holdning er vedtaget, straks at vedtage at indføre et rotationssystem i FN's Sikkerhedsråd for at sikre, at EU permanent har en plads i dette råd; |
| --- | --- |

h)

at bruge den allerførste forhandlingstekst vedrørende reformen af Sikkerhedsrådet som en mulighed for at fokusere på konvergenspunkter og gøre mærkbare fremskridt med hensyn til præciseringen af Sikkerhedsrådets kompetencer i forhold til de øvrige FN-organer, tilføjelsen af medlemmer for at forbedre Sikkerhedsrådets tilstedeværelse og legitimitet samt med hensyn til evalueringen af rådets arbejdsmetoder, understreger behovet for en omfattende reform af FN’s Sikkerhedsråd for at styrke dets legitimitet, regionale repræsentation og effektivitet; at fremme en reformproces, der kan indledes irreversibelt af EU-medlemsstaterne, hvis disse i overensstemmelse med Lissabontraktatens mål om at styrke EU’s udenrigspolitik og EU’s rolle i forbindelse med global fred, sikkerhed og styring kræver en permanent EU-plads i et styrket og reformeret FN-Sikkerhedsråd; snarest at tage initiativ til at få medlemsstaterne til at udvikle en fælles holdning med dette formål; indtil en sådan holdning er vedtaget, straks at vedtage at indføre et rotationssystem i FN's Sikkerhedsråd for at sikre, at EU permanent har en plads i dette råd;

| i) | at styrke Den Internationale Straffedomstols og det internationale straffedomstolssystems rolle, at fremme ansvarlighed og sætte en stopper for straffrihed, yderligere at fremme Den Internationale Straffedomstols vigtige arbejde som den eneste faste og uafhængige retsinstans med jurisdiktion over de alvorligste forbrydelser af international betydning, herunder folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; at tilskynde til et stærkt og tæt forhold mellem Den Internationale Straffedomstol og FN i overensstemmelse med Romstatuttens artikel 2, og at tilskynde til, at alle FN-medlemsstater ratificerer Romstatutten; |
| --- | --- |

i)

at styrke Den Internationale Straffedomstols og det internationale straffedomstolssystems rolle, at fremme ansvarlighed og sætte en stopper for straffrihed, yderligere at fremme Den Internationale Straffedomstols vigtige arbejde som den eneste faste og uafhængige retsinstans med jurisdiktion over de alvorligste forbrydelser af international betydning, herunder folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; at tilskynde til et stærkt og tæt forhold mellem Den Internationale Straffedomstol og FN i overensstemmelse med Romstatuttens artikel 2, og at tilskynde til, at alle FN-medlemsstater ratificerer Romstatutten;

Fred, sikkerhed og retfærdighed

Kriseforebyggelse og -styring, mægling, fredsbevarelse og fredsopbygning

| j) | at styrke kriseforebyggelsesstrukturerne og deres effektivitet inden for De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP) med henblik på at gøre denne organisation til den globalt førende inden for kriseforebyggelse og genopbygning; at styrke EU's strukturer for konfliktforebyggelse og forbedre samarbejdet på dette område med FN, OSCE, Den Afrikanske Union (AU) og andre internationale og regionale organisationer samt civilsamfundet, økonomiske aktører, erhvervslivet, enkeltpersoner og ekspertorganisationer, |
| --- | --- |

j)

at styrke kriseforebyggelsesstrukturerne og deres effektivitet inden for De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP) med henblik på at gøre denne organisation til den globalt førende inden for kriseforebyggelse og genopbygning; at styrke EU's strukturer for konfliktforebyggelse og forbedre samarbejdet på dette område med FN, OSCE, Den Afrikanske Union (AU) og andre internationale og regionale organisationer samt civilsamfundet, økonomiske aktører, erhvervslivet, enkeltpersoner og ekspertorganisationer,

| k) | at arbejde i retning af at opnå konsensus og udvikle en mere operationel tilgang til konceptet "ansvar for at beskytte"; idet det understreger betydningen af at forebygge og mægle fredeligt i konflikter, tilskynde til anvendelsen af konceptet "ansvar for at beskytte", bl.a. ved at gøre for forebyggelsen af konflikter – at tilskynde til gennemførelsen af dette koncept, bl.a. ved yderligere at finpudse mekanismerne for dets anvendelse og styrke de regionale organisationers, såsom AU’s og Den Arabiske Ligas, rolle, styrke tidlige advarselsmekanismer inden for FN og ved bedre at definere de relevante FN-organers roller; at notere sig FN's Sikkerhedsråds resolution 1970(2011) af 26. februar 2011, hvor alle Sikkerhedsrådets faste medlemmer for første gang vedtog at opfordre Den Internationale Straffedomstol til at indlede en undersøgelse mod en siddende regering på grundlag af påståede forbrydelser mod menneskeheden og i overensstemmelse med konceptet "ansvar for at beskytte" under henvisning til den nuværende krise; også at notere sig FN’s Sikkerhedsråds resolution 1973(2011) af 17. marts 2011, der understregede det internationale samfunds faste beslutning om at sikre beskyttelsen af civile og civilt befolkede områder, som den første praktiske gennemførelse af konceptet "ansvar for at beskytte" med et klart FN-mandat og med hensyn til en aktuel krise; |
| --- | --- |

k)

at arbejde i retning af at opnå konsensus og udvikle en mere operationel tilgang til konceptet "ansvar for at beskytte"; idet det understreger betydningen af at forebygge og mægle fredeligt i konflikter, tilskynde til anvendelsen af konceptet "ansvar for at beskytte", bl.a. ved at gøre for forebyggelsen af konflikter – at tilskynde til gennemførelsen af dette koncept, bl.a. ved yderligere at finpudse mekanismerne for dets anvendelse og styrke de regionale organisationers, såsom AU’s og Den Arabiske Ligas, rolle, styrke tidlige advarselsmekanismer inden for FN og ved bedre at definere de relevante FN-organers roller; at notere sig FN's Sikkerhedsråds resolution 1970(2011) af 26. februar 2011, hvor alle Sikkerhedsrådets faste medlemmer for første gang vedtog at opfordre Den Internationale Straffedomstol til at indlede en undersøgelse mod en siddende regering på grundlag af påståede forbrydelser mod menneskeheden og i overensstemmelse med konceptet "ansvar for at beskytte" under henvisning til den nuværende krise; også at notere sig FN’s Sikkerhedsråds resolution 1973(2011) af 17. marts 2011, der understregede det internationale samfunds faste beslutning om at sikre beskyttelsen af civile og civilt befolkede områder, som den første praktiske gennemførelse af konceptet "ansvar for at beskytte" med et klart FN-mandat og med hensyn til en aktuel krise;

| l) | at anerkende det arbejde, der udføres at FN’s mæglingsorganer, såsom Mediation Support Unit (MSU) og Department of Political Affairs (DPA), og slå til lyd for en udvidelse af deres personale; fuldt ud at støtte ud EU's partnerskab med MSU og sikre, at EU-Udenrigstjenesten spiller en vigtig rolle i denne forbindelse; |
| --- | --- |

l)

at anerkende det arbejde, der udføres at FN’s mæglingsorganer, såsom Mediation Support Unit (MSU) og Department of Political Affairs (DPA), og slå til lyd for en udvidelse af deres personale; fuldt ud at støtte ud EU's partnerskab med MSU og sikre, at EU-Udenrigstjenesten spiller en vigtig rolle i denne forbindelse;

| m) | at fremme sikkerhed og stabilisering i kriseområder gennem konfliktforebyggelse, mægling, dialog, lokal kapacitetsudvikling og genopretning efter konflikter, genopbygnings- og fredsopbygningsstrategier, der fremmer bæredygtige løsninger gennem en gnidningsløs overgang fra kortsigtede og mellemsigtede bestræbelser til mere langsigtede udviklingsstrategier; at sikre, at fredsopbygning og udviklingspolitikker både planlægges og implementeres inden for rammerne af en omfattende samlet FN-strategi, der tager hensyn til fredsopbygningsbehov og den fremtidige overgang til en mere langsigtet strategi, der indledes i god tid i både planlægnings- og gennemførelsesfasen, og som EU baserer sine egne foranstaltninger på; under henvisning til, at stabilisering af et konfliktplaget land kræver en mere kompleks indsats og en integreret tilgang og ikke kun tropper, udforme den nødvendige kapacitet ved hjælp af en sådan strategi for tilstrækkelig effektivt at tage fat på de årsager, der ligger til grund for konflikten, idet halvdelen af de lande, hvor der udfoldes fredsbevarende operationer, falder tilbage i konflikt, inden der er gået ti år efter, at de fredsbevarende styrker er rejst, |
| --- | --- |

m)

at fremme sikkerhed og stabilisering i kriseområder gennem konfliktforebyggelse, mægling, dialog, lokal kapacitetsudvikling og genopretning efter konflikter, genopbygnings- og fredsopbygningsstrategier, der fremmer bæredygtige løsninger gennem en gnidningsløs overgang fra kortsigtede og mellemsigtede bestræbelser til mere langsigtede udviklingsstrategier; at sikre, at fredsopbygning og udviklingspolitikker både planlægges og implementeres inden for rammerne af en omfattende samlet FN-strategi, der tager hensyn til fredsopbygningsbehov og den fremtidige overgang til en mere langsigtet strategi, der indledes i god tid i både planlægnings- og gennemførelsesfasen, og som EU baserer sine egne foranstaltninger på; under henvisning til, at stabilisering af et konfliktplaget land kræver en mere kompleks indsats og en integreret tilgang og ikke kun tropper, udforme den nødvendige kapacitet ved hjælp af en sådan strategi for tilstrækkelig effektivt at tage fat på de årsager, der ligger til grund for konflikten, idet halvdelen af de lande, hvor der udfoldes fredsbevarende operationer, falder tilbage i konflikt, inden der er gået ti år efter, at de fredsbevarende styrker er rejst,

| n) | at insistere på behovet for at tage ved lære af den seneste udvikling i Japan og fremsætte forslag; at hæve sikkerhedsstandarderne i de eksisterende atomkraftværker, især i jordskælvsområder; at opfordre til øget samarbejde i tilfælde af lignende menneskeskabte eller naturlige katastrofer med henblik på at minimere konsekvenserne af radioaktive udslip for mennesker og miljø, |
| --- | --- |

n)

at insistere på behovet for at tage ved lære af den seneste udvikling i Japan og fremsætte forslag; at hæve sikkerhedsstandarderne i de eksisterende atomkraftværker, især i jordskælvsområder; at opfordre til øget samarbejde i tilfælde af lignende menneskeskabte eller naturlige katastrofer med henblik på at minimere konsekvenserne af radioaktive udslip for mennesker og miljø,

| o) | at udvikle et klart defineret strategisk sigte for EU's kriseforebyggelses- og krisestyringsinstrumenter og at undersøge mulighederne for konkret projektstyring gennem den nye EU-Udenrigstjeneste i erkendelse af, at kriseforebyggelse og krisestyring har stor betydning i forbindelse med EU's handlinger udadtil, |
| --- | --- |

o)

at udvikle et klart defineret strategisk sigte for EU's kriseforebyggelses- og krisestyringsinstrumenter og at undersøge mulighederne for konkret projektstyring gennem den nye EU-Udenrigstjeneste i erkendelse af, at kriseforebyggelse og krisestyring har stor betydning i forbindelse med EU's handlinger udadtil,

| p) | at fokusere på at sikre nationalt ejerskab til fredsopbyggende strategier fra den første planlægning til gennemførelsen på stedet, idet der trækkes på bedste praksis og succeshistorier; at fremme en tværgående udviklingsdagsorden, på hvis grundlag statsopbygningen støttes af velartikulerede anstrengelser for fredsopbygning og udvikling, hvor stærke økonomiske aspekter står centralt, |
| --- | --- |

p)

at fokusere på at sikre nationalt ejerskab til fredsopbyggende strategier fra den første planlægning til gennemførelsen på stedet, idet der trækkes på bedste praksis og succeshistorier; at fremme en tværgående udviklingsdagsorden, på hvis grundlag statsopbygningen støttes af velartikulerede anstrengelser for fredsopbygning og udvikling, hvor stærke økonomiske aspekter står centralt,

| q) | at lægge større vægt på opgaven med at konsolidere freden efter konflikter ved at yde strategisk rådgivning og udnytte ekspertise og finansiering fra hele verden til at hjælpe med genoprettelsesprojekter; at mobilisere ressourcer og nye finansieringskilder og finansiere tidlig genoprettelse på vej mod genopbygning efter konflikter; |
| --- | --- |

q)

at lægge større vægt på opgaven med at konsolidere freden efter konflikter ved at yde strategisk rådgivning og udnytte ekspertise og finansiering fra hele verden til at hjælpe med genoprettelsesprojekter; at mobilisere ressourcer og nye finansieringskilder og finansiere tidlig genoprettelse på vej mod genopbygning efter konflikter;

| r) | at bidrage til at øge anvendelsen af kvindelige civile eksperter og støtte nationale handlingsplaner i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 og FN's Generalsekretariats handlingsplan for at sikre kvinders deltagelse i fredsopbygningen, |
| --- | --- |

r)

at bidrage til at øge anvendelsen af kvindelige civile eksperter og støtte nationale handlingsplaner i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 og FN's Generalsekretariats handlingsplan for at sikre kvinders deltagelse i fredsopbygningen,

Globalt krisestyringssamarbejde inden for partnerskaber

| s) | at betragte det som en strategisk prioritet for EU at styrke internationale krisestyringspartnerskaber og øge dialogen med andre store krisestyringsaktører, såsom FN, NATO og Den Afrikanske Union, og tredjelande, såsom USA, Tyrkiet, Norge og Canada; at synkronisere aktioner i marken, udveksle oplysninger og samle ressourcer på områderne for fredsbevaring og fredsopbygning, herunder samarbejde om krisestyring og især sikkerhed til søs og kampen imod terrorisme under international ret; i denne forbindelse at forbedre koordinationen med de internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer, |
| --- | --- |

s)

at betragte det som en strategisk prioritet for EU at styrke internationale krisestyringspartnerskaber og øge dialogen med andre store krisestyringsaktører, såsom FN, NATO og Den Afrikanske Union, og tredjelande, såsom USA, Tyrkiet, Norge og Canada; at synkronisere aktioner i marken, udveksle oplysninger og samle ressourcer på områderne for fredsbevaring og fredsopbygning, herunder samarbejde om krisestyring og især sikkerhed til søs og kampen imod terrorisme under international ret; i denne forbindelse at forbedre koordinationen med de internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer,

| t) | under henvisning til, at FN's Sikkerhedsråd har det primære ansvar for at opretholde den internationale fred og sikkerhed, at understrege behovet for et tæt samarbejde mellem EU og FN inden for civil og militær krisestyring og navnlig i forbindelse med humanitære hjælpeoperationer; at styrke indsatsen for at sikre, at EU-medlemsstaterne yder passende bidrag til FN-missioner, og at deres bidrag koordineres; yderligere at undersøge måder, hvorpå EU som helhed bedre kan bidrage til FN-ledede indsatser, f.eks. ved at iværksætte EU's beredskabsaktioner eller tværgående operationer eller yde en EU-komponent til en større FN-mission, |
| --- | --- |

t)

under henvisning til, at FN's Sikkerhedsråd har det primære ansvar for at opretholde den internationale fred og sikkerhed, at understrege behovet for et tæt samarbejde mellem EU og FN inden for civil og militær krisestyring og navnlig i forbindelse med humanitære hjælpeoperationer; at styrke indsatsen for at sikre, at EU-medlemsstaterne yder passende bidrag til FN-missioner, og at deres bidrag koordineres; yderligere at undersøge måder, hvorpå EU som helhed bedre kan bidrage til FN-ledede indsatser, f.eks. ved at iværksætte EU's beredskabsaktioner eller tværgående operationer eller yde en EU-komponent til en større FN-mission,

| u) | at skabe en bedre strategisk ramme for krisestyringspartnerskab mellem EU og regionale og subregionale organisationer såsom AU, Den Arabiske Liga eller Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og FN og navnlig styrke et trekantspartnerskab mellem AU’s Freds- og Sikkerhedsråd, FN’s Sikkerhedsråd og EU’s Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité for at hjælpe med at sikre sammenhæng og gensidig styrkelse af bestræbelserne til understøttelse af Den Afrikanske Union; at øge forudsigeligheden, bæredygtigheden og fleksibiliteten af finansieringen af fredsoperationer, der forestås af AU under FN-mandat; at søge løsninger, der baner vej for et tættere samarbejde mellem EU og AU inden for deres særlige operationelle områder og i denne forbindelse forbedre kapaciteterne for tidlig advarsel og konfliktforebyggelse og skabe mulighed for udveksling af bedste praksis og ekspertise på området for krisestyring, |
| --- | --- |

u)

at skabe en bedre strategisk ramme for krisestyringspartnerskab mellem EU og regionale og subregionale organisationer såsom AU, Den Arabiske Liga eller Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS) og FN og navnlig styrke et trekantspartnerskab mellem AU’s Freds- og Sikkerhedsråd, FN’s Sikkerhedsråd og EU’s Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité for at hjælpe med at sikre sammenhæng og gensidig styrkelse af bestræbelserne til understøttelse af Den Afrikanske Union; at øge forudsigeligheden, bæredygtigheden og fleksibiliteten af finansieringen af fredsoperationer, der forestås af AU under FN-mandat; at søge løsninger, der baner vej for et tættere samarbejde mellem EU og AU inden for deres særlige operationelle områder og i denne forbindelse forbedre kapaciteterne for tidlig advarsel og konfliktforebyggelse og skabe mulighed for udveksling af bedste praksis og ekspertise på området for krisestyring,

| v) | at bidrage til at konsolidere de fremskridt, der er opnået med gennemførelsen af en afrikansk freds- og sikkerhedsarkitektur med henblik på at håndtere freds- og sikkerhedsudfordringer på det afrikanske kontinent; at understrege vigtigheden af at yde forudsigelige og bæredygtige midler til afrikanske fredsskabende operationer, behovet for at opbygge lokal modstandsevne og viljen til at beskytte civile i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

v)

at bidrage til at konsolidere de fremskridt, der er opnået med gennemførelsen af en afrikansk freds- og sikkerhedsarkitektur med henblik på at håndtere freds- og sikkerhedsudfordringer på det afrikanske kontinent; at understrege vigtigheden af at yde forudsigelige og bæredygtige midler til afrikanske fredsskabende operationer, behovet for at opbygge lokal modstandsevne og viljen til at beskytte civile i væbnede konflikter,

| w) | i betragtning af, at konflikterne på det afrikanske kontinent har en regional dimension, at søge at styrke relationerne til subregionale organisationer, herunder ECOWAS, Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADEC) og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD) og at involvere dem og regionens lande i krisestyringen, |
| --- | --- |

w)

i betragtning af, at konflikterne på det afrikanske kontinent har en regional dimension, at søge at styrke relationerne til subregionale organisationer, herunder ECOWAS, Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADEC) og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling (IGAD) og at involvere dem og regionens lande i krisestyringen,

Fredsopbygningens arkitektur, revision af FN’s Fredsopbygningskommission (PBC)

| x) | at hjælpe med at klare opgaven med at gøre FN's fredsopbygningsarkitektur i stand til at leve op til de forventninger, der næredes til den, da den blev oprettet, ved at videreføre henstillingerne fra processen med revision af Fredsopbygningskommissionen, også med henblik på yderligere at forbedre Fredsopbygningskommissionens effektivitet; at støtte skabelsen af en solid og allestedsnærværende fredsopbygningsarkitektur på grundlag af et partnerskab mellem udviklingslande og udviklede lande, idet opmærksomheden især rettes mod en forbedring af mulighederne for at opnå resultater i marken, styrkelse af forbindelserne med de internationale finansielle institutioner – for at skabe job og løse økonomiske problemer – og fremme af et mere organisk forhold mellem fredsbevarelse og fredsopbygning; at fremme mere strukturerede forbindelser mellem Fredsopbygningskommissionen, EU-Udenrigstjenestens direktorat for globale og multilaterale spørgsmål, navnlig direktoratet for konfliktforebyggelse og sikkerhedspolitik, og FN's Generalforsamling, FN's Sikkerhedsråd og Det Økonomiske og Sociale Råd med henblik på at skabe større synergi mellem fredsbevaring og fredsopbygning og udviklingsaktioner i marken; at søge metoder til styrkelse af Fredsopbygningskommissionens rolle som rådgiver for FN's Sikkerhedsråd, som den er ansvarlig over for; styrkelse af Fredsopbygningskommissionens samarbejde med Fredsopbygningsstøttekontoret og styrkelse af forbindelserne med de regionale organisationer og internationale finansielle institutioner; endvidere at forbedre det eksisterende partnerskab mellem Fredsopbygningskommissionen og EU's fredsopbyggende partnerskab gennem en bottom up-model for konfliktløsning, som tager højde for ikkestatslige aktørers fredsopbyggende aktiviteter, |
| --- | --- |

x)

at hjælpe med at klare opgaven med at gøre FN's fredsopbygningsarkitektur i stand til at leve op til de forventninger, der næredes til den, da den blev oprettet, ved at videreføre henstillingerne fra processen med revision af Fredsopbygningskommissionen, også med henblik på yderligere at forbedre Fredsopbygningskommissionens effektivitet; at støtte skabelsen af en solid og allestedsnærværende fredsopbygningsarkitektur på grundlag af et partnerskab mellem udviklingslande og udviklede lande, idet opmærksomheden især rettes mod en forbedring af mulighederne for at opnå resultater i marken, styrkelse af forbindelserne med de internationale finansielle institutioner – for at skabe job og løse økonomiske problemer – og fremme af et mere organisk forhold mellem fredsbevarelse og fredsopbygning; at fremme mere strukturerede forbindelser mellem Fredsopbygningskommissionen, EU-Udenrigstjenestens direktorat for globale og multilaterale spørgsmål, navnlig direktoratet for konfliktforebyggelse og sikkerhedspolitik, og FN's Generalforsamling, FN's Sikkerhedsråd og Det Økonomiske og Sociale Råd med henblik på at skabe større synergi mellem fredsbevaring og fredsopbygning og udviklingsaktioner i marken; at søge metoder til styrkelse af Fredsopbygningskommissionens rolle som rådgiver for FN's Sikkerhedsråd, som den er ansvarlig over for; styrkelse af Fredsopbygningskommissionens samarbejde med Fredsopbygningsstøttekontoret og styrkelse af forbindelserne med de regionale organisationer og internationale finansielle institutioner; endvidere at forbedre det eksisterende partnerskab mellem Fredsopbygningskommissionen og EU's fredsopbyggende partnerskab gennem en bottom up-model for konfliktløsning, som tager højde for ikkestatslige aktørers fredsopbyggende aktiviteter,

| y) | at søge at frigøre Fredsopbygningskommissionens potentiale ved at styrke forbindelsen til marken med henblik på at maksimere værdien af kontaktpunkterne for Fredsopbygningskommissionen og FN-holdene på stedet, som kunne trække på dens strategiske vejledning og politiske indflydelse, navnlig for så vidt angår institutionsopbygning, |
| --- | --- |

y)

at søge at frigøre Fredsopbygningskommissionens potentiale ved at styrke forbindelsen til marken med henblik på at maksimere værdien af kontaktpunkterne for Fredsopbygningskommissionen og FN-holdene på stedet, som kunne trække på dens strategiske vejledning og politiske indflydelse, navnlig for så vidt angår institutionsopbygning,

Nuklear nedrustning og ikkespredning af kernevåben, reform af IAEA, NPT-gennemgang, kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet

| z) | som en konsekvens af atomkatastrofen i Japan at reformere Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) grundigt ved at ophæve dets dobbelte funktion med at kontrollere og fremme anvendelsen af atomenergi og begrænse IAEA's ansvar til at kontrollere atomenergiindustrien og kontrollere overholdelsen af ikkespredningsaftalen (NPT); desuden at arbejde hen imod at sikre, at sikkerhedsstandarder fra nu af fastsættes og overvåges af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), hvilket indebærer, at medlemsstaterne vil være juridisk forpligtet til at opfylde disse standarder, og WHO vil få det nødvendige personale til at udføre disse yderligere opgaver, |
| --- | --- |

z)

som en konsekvens af atomkatastrofen i Japan at reformere Det Internationale Atomenergiagentur (IAEA) grundigt ved at ophæve dets dobbelte funktion med at kontrollere og fremme anvendelsen af atomenergi og begrænse IAEA's ansvar til at kontrollere atomenergiindustrien og kontrollere overholdelsen af ikkespredningsaftalen (NPT); desuden at arbejde hen imod at sikre, at sikkerhedsstandarder fra nu af fastsættes og overvåges af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), hvilket indebærer, at medlemsstaterne vil være juridisk forpligtet til at opfylde disse standarder, og WHO vil få det nødvendige personale til at udføre disse yderligere opgaver,

| aa) | at fremme gennemførelsen af henstillingerne fra NPT-gennemgangen i 2010, især for at fremme en mere sikker verden for alle og for som et langsigtet mål at opnå fred og sikkerhed i en verden uden atomvåben; yderligere at øge gennemsigtigheden for at øge den gensidige tillid, opnå en hurtigere og reel proces i retning af nuklear nedrustning, at træffe effektive nukleare nedrustningsforanstaltninger, der er i overensstemmelse med de grundlæggende principper om gennemsigtighed, verificering og uigenkaldelighed; at tilskynde atomvåbenstaterne til regelmæssigt at aflægge rapport om gennemførelsen af deres forpligtelser og føre tilsyn med gennemførelsen, |
| --- | --- |

aa)

at fremme gennemførelsen af henstillingerne fra NPT-gennemgangen i 2010, især for at fremme en mere sikker verden for alle og for som et langsigtet mål at opnå fred og sikkerhed i en verden uden atomvåben; yderligere at øge gennemsigtigheden for at øge den gensidige tillid, opnå en hurtigere og reel proces i retning af nuklear nedrustning, at træffe effektive nukleare nedrustningsforanstaltninger, der er i overensstemmelse med de grundlæggende principper om gennemsigtighed, verificering og uigenkaldelighed; at tilskynde atomvåbenstaterne til regelmæssigt at aflægge rapport om gennemførelsen af deres forpligtelser og føre tilsyn med gennemførelsen,

| ab) | yderligere at udvikle samarbejdskanaler og –mekanismer med EU’s eksterne partnere, især USA, på området for bekæmpelse af terrorisme, især med henblik på gennemførelse af FN’s globale terrorbekæmpelsesstrategi, ved at deltage i G8’s Roma/Lyon—Gruppe og aktionsgruppen for terrorbekæmpelse og ved at styrke de relevante globale aftaler og ved at intensivere indsatsen for at indgå en omfattende konvention om international terrorisme; at engagere sig mere effektivt med disse partnere på en mere struktureret made, både på strategisk og praktisk plan; at vise lederskab og vise et eksempel ved at konsolidere respekten for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincipperne, som er centrale for EU's tilgang til terrorbekæmpelse, |
| --- | --- |

ab)

yderligere at udvikle samarbejdskanaler og –mekanismer med EU’s eksterne partnere, især USA, på området for bekæmpelse af terrorisme, især med henblik på gennemførelse af FN’s globale terrorbekæmpelsesstrategi, ved at deltage i G8’s Roma/Lyon—Gruppe og aktionsgruppen for terrorbekæmpelse og ved at styrke de relevante globale aftaler og ved at intensivere indsatsen for at indgå en omfattende konvention om international terrorisme; at engagere sig mere effektivt med disse partnere på en mere struktureret made, både på strategisk og praktisk plan; at vise lederskab og vise et eksempel ved at konsolidere respekten for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincipperne, som er centrale for EU's tilgang til terrorbekæmpelse,

Udvikling

| ac) | at insistere på behovet for at harmonisere forskellige FN-organers indsatser for bedre at fremme effektiviteten i indsatsen for udvikling og sociale spørgsmål i verden; at leve op til de løfter, der er afgivet på topmødet om årtusindudviklingsmålene, hvad angår forening af de ressourcer, der er nødvendige for at nå målene inden 2015, især ved at opfylde EU's forpligtelser i forbindelse med offentlig udviklingsbistand; at slå kraftigt til lyd for en forhøjelse af niveauet for finansiel investering for at opfylde årtusindudviklingsmålene og hurtigt intensivere og gentage vellykkede innovative programmer og politikker, der tager sigte på generel udvikling og økonomisk og social forandring, |
| --- | --- |

ac)

at insistere på behovet for at harmonisere forskellige FN-organers indsatser for bedre at fremme effektiviteten i indsatsen for udvikling og sociale spørgsmål i verden; at leve op til de løfter, der er afgivet på topmødet om årtusindudviklingsmålene, hvad angår forening af de ressourcer, der er nødvendige for at nå målene inden 2015, især ved at opfylde EU's forpligtelser i forbindelse med offentlig udviklingsbistand; at slå kraftigt til lyd for en forhøjelse af niveauet for finansiel investering for at opfylde årtusindudviklingsmålene og hurtigt intensivere og gentage vellykkede innovative programmer og politikker, der tager sigte på generel udvikling og økonomisk og social forandring,

| ad) | at koncentrere bestræbelserne på at opnå årtusindudviklingsmålene især i de regioner og lande, der er længst bagefter, især afrikanske lande i området syd for Sahara og de mindst udviklede lande samt ustabile eller konfliktramte lande, |
| --- | --- |

ad)

at koncentrere bestræbelserne på at opnå årtusindudviklingsmålene især i de regioner og lande, der er længst bagefter, især afrikanske lande i området syd for Sahara og de mindst udviklede lande samt ustabile eller konfliktramte lande,

De mindst udviklede lande

| ae) | at sikre effektive overvågnings- og revisionsmekanismer i forbindelse med gennemførelse af FN's handlingsprogram for de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

ae)

at sikre effektive overvågnings- og revisionsmekanismer i forbindelse med gennemførelse af FN's handlingsprogram for de mindst udviklede lande;

| af) | at sikre, at langsigtet og bæredygtig udvikling forbliver en omfattende og vedvarende bestræbelse i handlingsplanerne for de mindst udviklede lande og deres partnere; |
| --- | --- |

af)

at sikre, at langsigtet og bæredygtig udvikling forbliver en omfattende og vedvarende bestræbelse i handlingsplanerne for de mindst udviklede lande og deres partnere;

Bekæmpelse af uligheder

| ag) | at sikre, at mellemindkomstlande med høje niveauer af ulighed fortsat modtager støtte og økonomiske midler til bekæmpelse af fattigdom og forbedring af den sociale samhørighed, eftersom de fleste fattige lever i mellemindkomstlande; |
| --- | --- |

ag)

at sikre, at mellemindkomstlande med høje niveauer af ulighed fortsat modtager støtte og økonomiske midler til bekæmpelse af fattigdom og forbedring af den sociale samhørighed, eftersom de fleste fattige lever i mellemindkomstlande;

| ah) | at give støtte til mindskelse af uligheden mellem kønnene samt styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet, eftersom der er uforholdsmæssigt mange kvinder blandt de fattige; |
| --- | --- |

ah)

at give støtte til mindskelse af uligheden mellem kønnene samt styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet, eftersom der er uforholdsmæssigt mange kvinder blandt de fattige;

Bistandens effektivitet

| ai) | at undersøge, hvordan dagsordenen for bistandseffektivitet kan omdannes til en dagsorden for udviklingseffektivitet, idet der i denne sammenhæng udvikles konkrete strategier med hensyn til skrøbelige stater og områder, som har været ramt af konflikter; |
| --- | --- |

ai)

at undersøge, hvordan dagsordenen for bistandseffektivitet kan omdannes til en dagsorden for udviklingseffektivitet, idet der i denne sammenhæng udvikles konkrete strategier med hensyn til skrøbelige stater og områder, som har været ramt af konflikter;

| aj) | at opnå alle målsætninger i Accradagsordenen på grundlag af effektiv deltagelse af parlamenter, civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder; |
| --- | --- |

aj)

at opnå alle målsætninger i Accradagsordenen på grundlag af effektiv deltagelse af parlamenter, civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder;

| ak) | at sikre, at sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer behandles samlet; |
| --- | --- |

ak)

at sikre, at sociale, økonomiske og miljømæssige udfordringer behandles samlet;

Retten til udvikling

| al) | at støtte FN’s erklæring om retten til udvikling fra 1986, som fastslår, at stater har pligt til at samarbejde for at sikre udvikling og fjerne hindringerne for udvikling, samt udøve deres rettigheder og opfylde deres pligter på en sådan måde, at de fremmer en ny international økonomisk orden baseret på suveræn ligeberettigelse, gensidig afhængighed og fælles interesser; |
| --- | --- |

al)

at støtte FN’s erklæring om retten til udvikling fra 1986, som fastslår, at stater har pligt til at samarbejde for at sikre udvikling og fjerne hindringerne for udvikling, samt udøve deres rettigheder og opfylde deres pligter på en sådan måde, at de fremmer en ny international økonomisk orden baseret på suveræn ligeberettigelse, gensidig afhængighed og fælles interesser;

| am) | at holde retten til udvikling højt på dagsordenen, da vi i år fejrer 25-året for vedtagelsen af FN's erklæring om retten til udvikling; |
| --- | --- |

am)

at holde retten til udvikling højt på dagsordenen, da vi i år fejrer 25-året for vedtagelsen af FN's erklæring om retten til udvikling;

| an) | at anbefale konsolidering af resultaterne fra taskforcen på højt plan for at sikre en effektiv gennemførelse af retten til udvikling; |
| --- | --- |

an)

at anbefale konsolidering af resultaterne fra taskforcen på højt plan for at sikre en effektiv gennemførelse af retten til udvikling;

| ao) | at træffe passende foranstaltninger til at gøre retten til udvikling til en integreret del af udviklingspolitikken, den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) og det arbejde, der udføres af FN's traktatfæstede organer og mekanismer vedrørende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

ao)

at træffe passende foranstaltninger til at gøre retten til udvikling til en integreret del af udviklingspolitikken, den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) og det arbejde, der udføres af FN's traktatfæstede organer og mekanismer vedrørende menneskerettigheder;

International humanitær bistand

| ap) | at etablere en dagsorden for international humanitær bistand, der kan favne hele viften af humanitære udfordringer, stigningen i de humanitære behov og kompleksiteten af de humanitære situationer; |
| --- | --- |

ap)

at etablere en dagsorden for international humanitær bistand, der kan favne hele viften af humanitære udfordringer, stigningen i de humanitære behov og kompleksiteten af de humanitære situationer;

| aq) | at styrke finansieringen af humanitær bistand på verdensplan og forbedre det humanitære systems funktionsmåde og effektivitet; |
| --- | --- |

aq)

at styrke finansieringen af humanitær bistand på verdensplan og forbedre det humanitære systems funktionsmåde og effektivitet;

| ar) | at iværksætte fælles internationale initiativer for at forbedre samspillet mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde og sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling. |
| --- | --- |

ar)

at iværksætte fælles internationale initiativer for at forbedre samspillet mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde og sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling.

Menneskerettigheder

Institutionelle spørgsmål

| as) | at sikre, at EU-Udenrigstjenesten har tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer samt er velintegreret og koordineret med andre internationale organer, regionale organisationer og disses arbejde for at fremme menneskerettighederne; at sikre, at vedtagne henstillinger og resolutioner og prioriteter, som der er givet udtryk for inden for FN-systemet og andre internationale institutioner, tages i betragtning i forbindelse med uviklingen af EU’s politikker og instrumenter, navnlig på menneskerettighedsområdet, |
| --- | --- |

as)

at sikre, at EU-Udenrigstjenesten har tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige ressourcer samt er velintegreret og koordineret med andre internationale organer, regionale organisationer og disses arbejde for at fremme menneskerettighederne; at sikre, at vedtagne henstillinger og resolutioner og prioriteter, som der er givet udtryk for inden for FN-systemet og andre internationale institutioner, tages i betragtning i forbindelse med uviklingen af EU’s politikker og instrumenter, navnlig på menneskerettighedsområdet,

| at) | fortsat at deltage aktivt i revisionen af FN’s Menneskerettighedsråd i New York og dens opfølgning og at styrke overholdelsen af dette råds mandat; at tage fat på Menneskerettighedsrådets evne til at klare akutte situationer, der involverer alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, som i de nylige tilfælde med Libyen og Elfenbenskysten, og at forbedre dets kapacitet til at gennemføre eksisterende internationale normer og standarder; at rose FN’s Generalforsamlings beslutning af 1. marts 2011 om at ophæve Libyens medlemskab af FN’s Menneskerettighedsråd; at fortsætte den målrettede indsats og bruge særlige procedurer for at omdanne FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) fra et organ, der kun formår at reagere, til en mekanisme for tidlig advarsel og forebyggelse, der er i stand til at prioritere og tage fat på de dybereliggende årsager til menneskerettighedskrænkelserne med henblik på at forbygge en fornyet eller yderligere eskalering af disse krænkelser, herunder gennem dets støtte til kapacitetsopbygning af nationale menneskerettighedsinstitutioner; |
| --- | --- |

at)

fortsat at deltage aktivt i revisionen af FN’s Menneskerettighedsråd i New York og dens opfølgning og at styrke overholdelsen af dette råds mandat; at tage fat på Menneskerettighedsrådets evne til at klare akutte situationer, der involverer alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, som i de nylige tilfælde med Libyen og Elfenbenskysten, og at forbedre dets kapacitet til at gennemføre eksisterende internationale normer og standarder; at rose FN’s Generalforsamlings beslutning af 1. marts 2011 om at ophæve Libyens medlemskab af FN’s Menneskerettighedsråd; at fortsætte den målrettede indsats og bruge særlige procedurer for at omdanne FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC) fra et organ, der kun formår at reagere, til en mekanisme for tidlig advarsel og forebyggelse, der er i stand til at prioritere og tage fat på de dybereliggende årsager til menneskerettighedskrænkelserne med henblik på at forbygge en fornyet eller yderligere eskalering af disse krænkelser, herunder gennem dets støtte til kapacitetsopbygning af nationale menneskerettighedsinstitutioner;

| au) | at søge metoder til forbedring af FN’s Menneskerettighedsråds valgprocedurer for at tage fat på spørgsmålet om kvaliteten af medlemskabet af Menneskerettighedsrådet; at overveje at indføre klare kriterier for medlemskab af UNHRC for at forhindre lande, hvor der sker hyppige og udbredte krænkelser af menneskerettighederne, i at blive medlemmer af UNHRC; i forbindelse med revisionen at fastholde, at OHCHR’s uafhængighed skal bevares, og modsætter sig ethvert forsøg på at ændre OHCHR’s status, hvilket kunne influere negativt på kontorets finansiering og dermed på dets uafhængighed; |
| --- | --- |

au)

at søge metoder til forbedring af FN’s Menneskerettighedsråds valgprocedurer for at tage fat på spørgsmålet om kvaliteten af medlemskabet af Menneskerettighedsrådet; at overveje at indføre klare kriterier for medlemskab af UNHRC for at forhindre lande, hvor der sker hyppige og udbredte krænkelser af menneskerettighederne, i at blive medlemmer af UNHRC; i forbindelse med revisionen at fastholde, at OHCHR’s uafhængighed skal bevares, og modsætter sig ethvert forsøg på at ændre OHCHR’s status, hvilket kunne influere negativt på kontorets finansiering og dermed på dets uafhængighed;

| av) | at udvikle et funktionsdygtigt arbejdsforhold mellem Menneskerettighedsrådet og Den Tredje Komité samt mellem Menneskerettighedsrådet og FN’s højkommissær for menneskerettigheder (UNHCHR), og at tage de voksende tegn på splittelse mellem medlemsstaterne med hensyn til deres stemmer i Menneskerettighedsrådet op; |
| --- | --- |

av)

at udvikle et funktionsdygtigt arbejdsforhold mellem Menneskerettighedsrådet og Den Tredje Komité samt mellem Menneskerettighedsrådet og FN’s højkommissær for menneskerettigheder (UNHCHR), og at tage de voksende tegn på splittelse mellem medlemsstaterne med hensyn til deres stemmer i Menneskerettighedsrådet op;

| aw) | at nå til enighed om en fælles holdning forud for revisionskonferencen i Durban ("Durban 3"), som finder sted i september 2011, for at vise medlemsstaternes vilje og evne til at "tale med én stemme" i globale fora, gøre EU's indflydelse inden for FN gældende og bekræfte dets engagement for at bekæmpe racisme, fremmedhad og snæversynethed på en afbalanceret og ikkediskriminerende måde, |
| --- | --- |

aw)

at nå til enighed om en fælles holdning forud for revisionskonferencen i Durban ("Durban 3"), som finder sted i september 2011, for at vise medlemsstaternes vilje og evne til at "tale med én stemme" i globale fora, gøre EU's indflydelse inden for FN gældende og bekræfte dets engagement for at bekæmpe racisme, fremmedhad og snæversynethed på en afbalanceret og ikkediskriminerende måde,

Menneskerettighedsspørgsmål

| ax) | at fortsætte sine bestræbelser i FN’s Generalforsamlings Tredje Komité om en lang række resolutioner, især om opfordringen til indførelse af et moratorium for brug af dødsstraf, der har fået støtte fra flere lande, om barnets rettigheder samt om nationale og sproglige mindretals rettigheder, ytrings- og pressefrihed, religiøs intolerance, afskaffelse af tortur og landespecifikke resolutioner om Burma/Myanmar, Nordkorea og Iran, at støtte alle bestræbelser for at afskaffe tortur; især at tilskynde til vedtagelse af den frivillige protokol om FN's konvention om tortur; |
| --- | --- |

ax)

at fortsætte sine bestræbelser i FN’s Generalforsamlings Tredje Komité om en lang række resolutioner, især om opfordringen til indførelse af et moratorium for brug af dødsstraf, der har fået støtte fra flere lande, om barnets rettigheder samt om nationale og sproglige mindretals rettigheder, ytrings- og pressefrihed, religiøs intolerance, afskaffelse af tortur og landespecifikke resolutioner om Burma/Myanmar, Nordkorea og Iran, at støtte alle bestræbelser for at afskaffe tortur; især at tilskynde til vedtagelse af den frivillige protokol om FN's konvention om tortur;

| ay) | at fortsætte de internationale bestræbelser for at sikre, at alle menneskerettigheder bliver betragtet som universelle, udelelige og forbundne; i denne forbindelse at gøre en indsats for at standse brugen af det udefinerede begreb "menneskehedens traditionelle værdier", som er af en sådan art, at det kan undergrave de normer, der er fastsat i den internationale lovgivning om menneskerettigheder og kan føre til uacceptable forsøg på at retfærdiggøre menneskerettighedskrænkelser med den begrundelse, at de er et resultat af traditionelle værdier, normer eller praksis, |
| --- | --- |

ay)

at fortsætte de internationale bestræbelser for at sikre, at alle menneskerettigheder bliver betragtet som universelle, udelelige og forbundne; i denne forbindelse at gøre en indsats for at standse brugen af det udefinerede begreb "menneskehedens traditionelle værdier", som er af en sådan art, at det kan undergrave de normer, der er fastsat i den internationale lovgivning om menneskerettigheder og kan føre til uacceptable forsøg på at retfærdiggøre menneskerettighedskrænkelser med den begrundelse, at de er et resultat af traditionelle værdier, normer eller praksis,

| az) | gennem særlige budgetforpligtelser at støtte finansieringen og kapaciteten, ansvaret og effektiviteten af UNIFEM, så den kan koordinere relevante aktiviteter mere effektivt; at indarbejde kønsaspektet i alle FN’s politikker og skabe institutionel sammenhæng/synergi; at koncentrere bestræbelserne, også ved at bidrage til bedre strategisk planlægning, på gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325, navnlig hvad angår kvinders tilstedeværelse i fredsforhandlinger, hvorved de får mulighed til at blive mæglere, forbedre deres kvalifikationer, og de får mere indflydelse som beslutningstagere – og generelt sammenføje kvinder og udvikling, |
| --- | --- |

az)

gennem særlige budgetforpligtelser at støtte finansieringen og kapaciteten, ansvaret og effektiviteten af UNIFEM, så den kan koordinere relevante aktiviteter mere effektivt; at indarbejde kønsaspektet i alle FN’s politikker og skabe institutionel sammenhæng/synergi; at koncentrere bestræbelserne, også ved at bidrage til bedre strategisk planlægning, på gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325, navnlig hvad angår kvinders tilstedeværelse i fredsforhandlinger, hvorved de får mulighed til at blive mæglere, forbedre deres kvalifikationer, og de får mere indflydelse som beslutningstagere – og generelt sammenføje kvinder og udvikling,

| ba) | at definere en strategi over for lande, som nægter at samarbejde fuldt ud med FN's mekanismer og give adgang for FN's uafhængige eksperter og særlige rapportører, med henblik på at overtale disse lande til at give dem fuld adgang til deres område og undlade at genere deres arbejde; at arbejde for at opretholde de særlige procedurers uafhængighed, |
| --- | --- |

ba)

at definere en strategi over for lande, som nægter at samarbejde fuldt ud med FN's mekanismer og give adgang for FN's uafhængige eksperter og særlige rapportører, med henblik på at overtale disse lande til at give dem fuld adgang til deres område og undlade at genere deres arbejde; at arbejde for at opretholde de særlige procedurers uafhængighed,

| bb) | at give højeste politiske og diplomatiske prioritet og tilsvarende yde den bedste støtte gennem de forskellige bilaterale og multilaterale fora, hvor EU er en aktiv partner, til alle initiativer, der sigter mod:






  — | at indføre et verdensomspændende moratorium for kvindelig omskæring |
| --- | --- | --- |

bb)

at give højeste politiske og diplomatiske prioritet og tilsvarende yde den bedste støtte gennem de forskellige bilaterale og multilaterale fora, hvor EU er en aktiv partner, til alle initiativer, der sigter mod:

—

at indføre et verdensomspændende moratorium for kvindelig omskæring

| — | at afkriminalisere homoseksualitet i hele verden, |
| --- | --- |

—

at afkriminalisere homoseksualitet i hele verden,

Klimaforandringer

| bc) | at udøve lederskab på området for global klimastyring og internationalt samarbejde om klimaændring; at fokusere på et stærkt politisk engagement med tredjelande og yderligere at udvikle en dialog med andre nøgleaktører, såsom USA, Rusland, de nye magter (Kina, Brasilien, Indien) og udviklingslande, eftersom klimaændring er blevet et centralt element i de internationale forbindelser og en betydelig trussel imod opnåelsen af årtusindudviklingsmålene; at bidrage til en institutionel arkitektur, der omfatter alle parter, er gennemsigtig og retfærdig og sikrer ligelig repræsentation af både udviklede lande og udviklingslande i relevante styrende organer, at skabe et solidt fundament for de kommende forhandlinger, der vil finde sted sidst i 2011 i Sydafrika (COP17) på grundlag af de gode fremskridt, der blev opnået på COP16 i Cancun og med det utilfredsstillende resultat af COP15 i København i erindring; |
| --- | --- |

bc)

at udøve lederskab på området for global klimastyring og internationalt samarbejde om klimaændring; at fokusere på et stærkt politisk engagement med tredjelande og yderligere at udvikle en dialog med andre nøgleaktører, såsom USA, Rusland, de nye magter (Kina, Brasilien, Indien) og udviklingslande, eftersom klimaændring er blevet et centralt element i de internationale forbindelser og en betydelig trussel imod opnåelsen af årtusindudviklingsmålene; at bidrage til en institutionel arkitektur, der omfatter alle parter, er gennemsigtig og retfærdig og sikrer ligelig repræsentation af både udviklede lande og udviklingslande i relevante styrende organer, at skabe et solidt fundament for de kommende forhandlinger, der vil finde sted sidst i 2011 i Sydafrika (COP17) på grundlag af de gode fremskridt, der blev opnået på COP16 i Cancun og med det utilfredsstillende resultat af COP15 i København i erindring;

| bd) | at samarbejde mere strategisk og være mere lydhør over for tredjelandes behov og samtidig yderligere udvikle EU-Udenrigstjenestens evne til at opbygge en klimapolitik; at støtte en aktiv deltagelse fra Kommissionens side i den igangværende debat om huller i beskyttelsen og reaktioner, som blev lanceret af FN's Flygtningehøjkommissær i forbindelse med "High Commissioner's Dialogue on Protection Challenges" fra 2010, og som sigter mod en forbedring af den eksisterende internationale beskyttelsesramme for fordrevne og statsløse personer; at deltage aktivt i debatten om begrebet "klimaflygtning", som skal beskrive mennesker, der er tvunget til at forlade deres hjem og søge tilflugt i udlandet som følge af klimaforandringer, herunder en eventuel juridisk definition af dette begreb, som endnu ikke er anerkendt i international lovgivning eller i nogen juridisk bindende international aftale; |
| --- | --- |

bd)

at samarbejde mere strategisk og være mere lydhør over for tredjelandes behov og samtidig yderligere udvikle EU-Udenrigstjenestens evne til at opbygge en klimapolitik; at støtte en aktiv deltagelse fra Kommissionens side i den igangværende debat om huller i beskyttelsen og reaktioner, som blev lanceret af FN's Flygtningehøjkommissær i forbindelse med "High Commissioner's Dialogue on Protection Challenges" fra 2010, og som sigter mod en forbedring af den eksisterende internationale beskyttelsesramme for fordrevne og statsløse personer; at deltage aktivt i debatten om begrebet "klimaflygtning", som skal beskrive mennesker, der er tvunget til at forlade deres hjem og søge tilflugt i udlandet som følge af klimaforandringer, herunder en eventuel juridisk definition af dette begreb, som endnu ikke er anerkendt i international lovgivning eller i nogen juridisk bindende international aftale;

Afsluttende anbefalinger

| be) | at fremme en debat om emnet parlamenters og regionalforsamlingers rolle i FN-systemet, som forventes at komme på dagsordenen for FN's Sikkerhedsråds 66. Samling, samt om emnet oprettelse af en parlamentarisk forsamling under FN; endvidere at fremme udvekslingen om globale spørgsmål mellem regeringer og parlamenter, |
| --- | --- |

be)

at fremme en debat om emnet parlamenters og regionalforsamlingers rolle i FN-systemet, som forventes at komme på dagsordenen for FN's Sikkerhedsråds 66. Samling, samt om emnet oprettelse af en parlamentarisk forsamling under FN; endvidere at fremme udvekslingen om globale spørgsmål mellem regeringer og parlamenter,

| bf) | at arbejde for oprettelse af UNPA (en parlamentarisk forsamling under FN-systemet) med henblik på at gøre den globale styring mere demokratisk og øge den demokratiske ansvarlighed og gennemsigtigheden og øge muligheden for bredere offentlig deltagelse i FN's aktiviteter, idet det anerkendes, at UNPA ville være et supplement til de eksisterende organer, herunder Den Interparlamentariske Union, |
| --- | --- |

bf)

at arbejde for oprettelse af UNPA (en parlamentarisk forsamling under FN-systemet) med henblik på at gøre den globale styring mere demokratisk og øge den demokratiske ansvarlighed og gennemsigtigheden og øge muligheden for bredere offentlig deltagelse i FN's aktiviteter, idet det anerkendes, at UNPA ville være et supplement til de eksisterende organer, herunder Den Interparlamentariske Union,

*

* *

2.   pålægger sin formand at sende denne henstilling til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, og til orientering til Kommissionen.

---

(1)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 49.

(2)  Rådet for Den Europæiske Union 10170/2010.

(3)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/264.

(4)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/226.

(5)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/225.

(6)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/223.

(7)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/222.

(8)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/218.

(9)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/177.

(10)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/168.

(11)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/167.

(12)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/123.

(13)  FN's Generalforsamlings resolution A/RES/65/94.

(14)  FN’s Generalforsamlings resolution A/RES/65/59.

(15)  FN’s Generalforsamlings resolution A/RES/65/7.

(16)  FN’s Generalforsamlings resolution A/RES/65/1.

(17)  FN’s Generalforsamlings udkast til resolution A/RES/64/L.67.

(18)  FN’s Generalforsamlings udkast til resolution A/RES/65/276.

(19)  FN’s Generalforsamlings resolution A/64/868-S/2010/393, bilag.

(20)  FN’s Generalforsamling, dokument A/66/50.

(21)  Vedtagne tekster, P7_TA(2011)0097.

(22)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0482

(23)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0442.

(24)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0439.

(25)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0419.

(26)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 549.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 7. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/152 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/152

---

Tirsdag den 7. juni 2011Anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ parlamentariske immunitet

P7_TA(2011)0247

Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om anmodning om ophævelse af Ágnes Hankiss’ immunitet (2010/2213(IMM))

2012/C 380 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning af 6. juli 2010 fra den centrale distriktsdomstol i Buda om ophævelse af Ágnes Hankiss’ immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 6. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning af 6. juli 2010 fra den centrale distriktsdomstol i Buda om ophævelse af Ágnes Hankiss’ immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 6. september 2010,

| — | der har hørt Ágnes Hankiss den 11. april 2011, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Ágnes Hankiss den 11. april 2011, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 9 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008 og 19. marts 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986, 15. og 21. oktober 2008 og 19. marts 2010 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0196/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0196/2011),

| A. | der henviser til, at den centrale distriktsdomstol i Buda, Budapest, har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Ágnes Hankiss’ immunitet med henblik på fornyet behandling af en straffesag mod Ágnes Hankiss i overensstemmelse med en afgørelse fra republikken Ungarns højesteret, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den centrale distriktsdomstol i Buda, Budapest, har anmodet om ophævelse af medlem af Europa-Parlamentet Ágnes Hankiss’ immunitet med henblik på fornyet behandling af en straffesag mod Ágnes Hankiss i overensstemmelse med en afgørelse fra republikken Ungarns højesteret,

| B. | der henviser til, at ophævelsen af Ágnes Hankiss’ immunitet vedrører en påstået overtrædelse af artikel 181 i den ungarske straffelov om ærekrænkelse som følge af en udtalelse under programmet “Péntek 8 mondatvadász” den 23. januar 2004, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ophævelsen af Ágnes Hankiss’ immunitet vedrører en påstået overtrædelse af artikel 181 i den ungarske straffelov om ærekrænkelse som følge af en udtalelse under programmet “Péntek 8 mondatvadász” den 23. januar 2004,

| C. | der henviser til, at der er rejst privat tiltale mod Ágnes Hankiss ved stævning af 18. februar 2004 indgivet til den centrale distriktsdomstol i Buda den 23. februar 2004; den centrale distriktsdomstol i Buda afsagde dom den 28. juni 2005, som blev appelleret til retten i Budapest, som ophævede dommen den 3. februar 2006, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er rejst privat tiltale mod Ágnes Hankiss ved stævning af 18. februar 2004 indgivet til den centrale distriktsdomstol i Buda den 23. februar 2004; den centrale distriktsdomstol i Buda afsagde dom den 28. juni 2005, som blev appelleret til retten i Budapest, som ophævede dommen den 3. februar 2006,

| D. | der henviser til, at sagen derfor blev hjemvist til den centrale distriktsdomstol i Buda, som frifandt Ágnes Hankiss den 6. februar 2009; sagsøgeren appellerede denne afgørelse til retten i Budapest, som den 25. marts 2009 besluttede at stadfæste distriktsdomstolens dom på alle punkter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sagen derfor blev hjemvist til den centrale distriktsdomstol i Buda, som frifandt Ágnes Hankiss den 6. februar 2009; sagsøgeren appellerede denne afgørelse til retten i Budapest, som den 25. marts 2009 besluttede at stadfæste distriktsdomstolens dom på alle punkter,

| E. | der henviser til, at Republikken Ungarns højesteret den 12. november 2009 ophævede begge domme med den begrundelse, at der var sket en tilsidesættelse af materiel ret, og hjemviste sagen til fornyet behandling ved den centrale distriktsdomstol i Buda, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Republikken Ungarns højesteret den 12. november 2009 ophævede begge domme med den begrundelse, at der var sket en tilsidesættelse af materiel ret, og hjemviste sagen til fornyet behandling ved den centrale distriktsdomstol i Buda,

| F. | der henviser til, at Ágnes Hankiss har været medlem af Parlamentet siden 15. juli 2009, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ágnes Hankiss har været medlem af Parlamentet siden 15. juli 2009,

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer under Parlamentets sessioner i henhold til artikel 9 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; dette hindrer ikke Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer under Parlamentets sessioner i henhold til artikel 9 i protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling; dette hindrer ikke Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet,

| H. | der henviser til, at artikel 552, stk. 1, i den ungarske strafferetsplejelov kræver, at en straffesag mod en person, der nyder immunitet, udsættes, og at der anmodes om ophævelse af immuniteten, og at det fremgår af artikel 551, stk. 1, i samme lov, at der kun kan indledes straffesag mod bl.a. et medlem af Europa-Parlamentet, efter at immuniteten er ophævet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at artikel 552, stk. 1, i den ungarske strafferetsplejelov kræver, at en straffesag mod en person, der nyder immunitet, udsættes, og at der anmodes om ophævelse af immuniteten, og at det fremgår af artikel 551, stk. 1, i samme lov, at der kun kan indledes straffesag mod bl.a. et medlem af Europa-Parlamentet, efter at immuniteten er ophævet,

| I. | der henviser til, at det fremgår af artikel 12, stk. 1, i lov nr. LVII af 2004, at retten skal anmode Parlamentets formand om ophævelse af immuniteten i sager, der er undergivet privat påtale, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det fremgår af artikel 12, stk. 1, i lov nr. LVII af 2004, at retten skal anmode Parlamentets formand om ophævelse af immuniteten i sager, der er undergivet privat påtale,

| J. | der henviser til, at Ágnes Hankiss under den genoptagede sag efter ophævelsen anførte, at hun er medlem af Parlamentet, og at den centrale distriktsdomstol i Buda derfor i medfør af artikel 552, stk. 1, i den ungarske strafferetsplejelov og artikel 12 i lov nr. LVII af 2004 besluttede at udsætte sagen og anmode om ophævelse af immuniteten, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ágnes Hankiss under den genoptagede sag efter ophævelsen anførte, at hun er medlem af Parlamentet, og at den centrale distriktsdomstol i Buda derfor i medfør af artikel 552, stk. 1, i den ungarske strafferetsplejelov og artikel 12 i lov nr. LVII af 2004 besluttede at udsætte sagen og anmode om ophævelse af immuniteten,

| K. | der henviser til, at det derfor bør anbefales, at den parlamentariske immunitet ophæves i denne sag, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det derfor bør anbefales, at den parlamentariske immunitet ophæves i denne sag,

| 1. | vedtager at ophæve Ágnes Hankiss’ immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Ágnes Hankiss’ immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den kompetente myndighed i Republikken Ungarn og Ágnes Hankiss. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den kompetente myndighed i Republikken Ungarn og Ágnes Hankiss.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391, sag T-345/05, Mote mod Parlamentet, Sml. 2008 II, s. 2849, forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra mod De Gregorio og Clemente, Sml. 2008 I, s. 7929, og sag T-42/06, Gollnisch mod Parlamentet.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 7. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/154 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/154

---

Tirsdag den 7. juni 2011Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten (H.G. Wessberg - SV)

P7_TA(2011)0246

Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juni 2011 om den foreslåede udnævnelse af H.G. Wessberg til medlem af Revisionsretten (C7-0103/2011 - 2011/0803(NLE))

2012/C 380 E/24

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0103/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0103/2011),

| — | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 24. maj 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 24. maj 2011 foretog en høring af den af Rådet foreslåede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0190/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A7-0190/2011),

| A. | der henviser til, at H.G. Wessberg opfylder de i EUF-traktatens artikel 286, stk. 1, fastsatte krav, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at H.G. Wessberg opfylder de i EUF-traktatens artikel 286, stk. 1, fastsatte krav,

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af H.G. Wessberg til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af H.G. Wessberg til medlem af Revisionsretten;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/155

---

Tirsdag den 7. juni 2011Dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer ***I

P7_TA(2011)0248

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande (KOM(2010)0544 - C7-0316/2010 - 2010/0272(COD))

2012/C 380 E/25

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0544), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0544),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0316/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0156/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0156/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Tirsdag den 7. juni 2011P7_TC1-COD(2010)0272

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1541/98 om dokumentation for oprindelsen af visse tekstilvarer henhørende under afsnit XI i den kombinerede nomenklatur og overgået til fri omsætning i Fællesskabet samt om betingelserne for, at denne dokumentation kan anerkendes, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 om den fælles ordning for indførsel af visse tekstilvarer med oprindelse i tredjelande

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 955/2011).

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/156

---

Tirsdag den 7. juni 2011Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug ***

P7_TA(2011)0249

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Kroatien om Republikken Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (11633/2010 - C7-0026/2011 - 2010/0011(NLE))

2012/C 380 E/26

(Godkendelse)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11633/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11633/2010),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kroatien om Republikken Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (11633/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Kroatien om Republikken Kroatiens deltagelse i arbejdet i Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (11633/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 168, stk. 5, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 168, stk. 5, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0026/2011),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0186/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0186/2011),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kroatiens regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Kroatiens regeringer og parlamenter.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/156

---

Tirsdag den 7. juni 2011Afgifter på tunge godskøretøjer ***II

P7_TA(2011)0252

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (15145/1/2010 - C7-0045/2011 - 2008/0147(COD))

2012/C 380 E/27

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15145/1/2010 - C7-0045/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (15145/1/2010 - C7-0045/2011),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. december 2009 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 16. december 2009 (1),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 12. februar 2009 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 12. februar 2009 (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Kommissionen (KOM(2011)0069), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Kommissionen (KOM(2011)0069),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0436), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0436),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 66, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 66,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0171/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0171/2011),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved andenbehandling;

| 2. | godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender den erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæring og den fælles erklæring fra Rådets ungarske formandskab og dets kommende polske, danske og cypriotiske formandskaber, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæring og den fælles erklæring fra Rådets ungarske formandskab og dets kommende polske, danske og cypriotiske formandskaber, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 255 af 22.9.2010, s. 92.

(2)  EUT C 120 af 28.5.2009, s. 47.

(3)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 345.

---

Tirsdag den 7. juni 2011P7_TC2-COD(2008)0147

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/76/EU).

---

Tirsdag den 7. juni 2011BILAG

Erklæring fra Europa-Parlamentet

"Europa-Parlamentet beklager, at Rådet ikke har villet acceptere den obligatoriske offentliggørelse af overensstemmelsesoversigter i forbindelse med forslaget om ændring af direktiv 1999/62/EF. Der gøres herved opmærksom på, at aftalen indgået mellem Europa-Parlamentet og Rådet under trilogen den 23. maj 2011 vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (eurovignet) ikke foregriber resultatet af de interinstitutionelle forhandlinger om overensstemmelsesoversigter.

Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til at holde det underrettet i tolv måneder efter plenarforsamlingens vedtagelse af denne aftale og ved udgangen af gennemførelsesperioden at forelægge en rapport om medlemsstaternes praksis med hensyn til udarbejdelse og offentliggørelse af deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne."

Erklæring fra Kommissionen om overensstemmelsesoversigter

Kommissionen minder om sit tilsagn om at sikre, at medlemsstaterne udarbejder overensstemmelsesoversigter, der forbinder de gennemførelsesforanstaltninger, de vedtager, med EU-direktivet, og underretter Kommissionen herom i forbindelse med gennemførelsen af EU-lovgivning ud fra et hensyn til borgerne, bedre lovgivning og øget gennemsigtighed på lovgivningsområdet og som led i undersøgelsen af, om de nationale regler er i overensstemmelse med EU's bestemmelser.

Kommissionen beklager den manglende opbakning til at indføje en bestemmelse i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (eurovignet) om at gøre det obligatorisk at udarbejde overensstemmelsesoversigter.

Kommissionen kan i et forsøg på at nå frem til et kompromis og for at sikre en hurtig vedtagelse af forslaget gå med til, at kravet om at gøre overensstemmelsesoversigterne obligatoriske i den pågældende tekst erstattes med en relevant betragtning, der tilskynder medlemsstaterne til at følge denne praksis. Den vil i tolv måneder efter plenarforsamlingens vedtagelse af aftalen mellem Europa-Parlamentet og Rådet holde Parlamentet underrettet og ved udgangen af gennemførelsesperioden forelægge en rapport om medlemsstaternes praksis med hensyn til i egen og Unionens interesse selv at udarbejde og offentliggøre oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

Den holdning, Kommissionen indtager i denne sag, må dog ikke anses for at skabe præcedens. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet at finde en hensigtsmæssig løsning på dette horisontale institutionelle spørgsmål.

Erklæring fra Rådets ungarske og kommende polske, danske og cypriotiske formandskaber

Der gøres herved opmærksom på, at aftalen indgået mellem Rådet og Europa-Parlamentet under trilogen den 23. maj 2011 vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (eurovignet) ikke foregriber resultatet af de interinstitutionelle forhandlinger om overensstemmelsesoversigter.

---

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/158

---

Tirsdag den 7. juni 2011Europæiske miljøøkonomiske regnskaber ***I

P7_TA(2011)0253

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juni 2011 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (KOM(2010)0132 - C7-0092/2010 - 2010/0073(COD))

2012/C 380 E/28

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0132),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0092/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0092/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7–0330/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7–0330/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Tirsdag den 7. juni 2011P7_TC1-COD(2010)0073

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 7. juni 2011 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 691/2011).

---

Onsdag den 8. juni 2011

| 11.12.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 380/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 380/160

---

Onsdag den 8. juni 2011Anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien *

P7_TA(2011)0254

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2011 om udkast til Rådets afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Republikken Bulgarien og Rumænien (14142/2010 - C7-0369/2010 - 2010/0820(NLE))

2012/C 380 E/29

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (14142/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (14142/2010),

| — | der henviser til artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0369/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2005, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0369/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0185/2011),

| 1. | godkender Rådets udkast som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets udkast som ændret;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit udkast i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre sit udkast i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| RÅDETS UDKAST | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Udkast til afgørelse


  Betragtning 4 |
| (4) | Den XXXXX 20XX [dato for vedtagelse af de relevante rådskonklusioner] konkluderede Rådet, at betingelserne inden for hvert af de nævnte områder var blevet opfyldt af Bulgarien og Rumænien. |

RÅDETS UDKAST

ÆNDRING

Ændring 1

Udkast til afgørelse

Betragtning 4

(4)

Den XXXXX 20XX [dato for vedtagelse af de relevante rådskonklusioner] konkluderede Rådet, at betingelserne inden for hvert af de nævnte områder var blevet opfyldt af Bulgarien og Rumænien.

| (4) | Den XXXXX 20XX [dato for vedtagelse af de relevante rådskonklusioner] konkluderede Rådet, at betingelserne inden for hvert af de nævnte områder var blevet opfyldt af Bulgarien og Rumænien.
  Hver af de pågældende medlemsstater bør senest seks måneder efter datoen for denne afgørelses ikrafttræden skriftligt orientere Europa-Parlamentet og Rådet om den opfølgning, de har givet de henstillinger, der er indeholdt i evalueringsrapporterne og nævnt i den skriftlige orientering, og som stadig mangler at blive efterlevet. |
| --- | --- |

(4)

Den XXXXX 20XX [dato for vedtagelse af de relevante rådskonklusioner] konkluderede Rådet, at betingelserne inden for hvert af de nævnte områder var blevet opfyldt af Bulgarien og Rumænien.
  Hver af de pågældende medlemsstater bør senest seks måneder efter datoen for denne afgørelses ikrafttræden skriftligt orientere Europa-Parlamentet og Rådet om den opfølgning, de har givet de henstillinger, der er indeholdt i evalueringsrapporterne og nævnt i den skriftlige orientering, og som stadig mangler at blive efterlevet.

---