# Úřední věstník L 205/2018

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 205 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6114. srpna 2018 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 205

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6114. srpna 2018

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1128 ze dne 9. srpna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1129 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje acetamiprid jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1130 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje cypermethrin jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1131 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje penflufen jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 8 (
  1
  ) | 12 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1132 ze dne 13. srpna 2018, kterým se povoluje změna názvu a zvláštních požadavků na označování nových potravin obsahujících syntetický zeaxanthin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1133 ze dne 13. srpna 2018, kterým se povoluje uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh jako nové potraviny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 18 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1134 ze dne 5. července 2018 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU v případě zakázek zadávaných na určité činnosti související s maloobchodními dodávkami elektřiny a zemního plynu v České republice
  (oznámeno pod číslem C(2018) 4194)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1135 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví druh, formát a četnost informací, které mají členské státy zpřístupnit pro účely podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5009)

   (
  1
  ) | 40 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1136 ze dne 10. srpna 2018 o opatřeních ke zmírnění rizika, posílených opatřeních biologické bezpečnosti a systémech včasného odhalení v souvislosti s riziky, která představují volně žijící ptáci pro přenos virů vysoce patogenní influenzy ptáků na drůbež
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5243)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1137 ze dne 10. srpna 2018 o dohledu, rostlinolékařských kontrolách a opatřeních, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu pro přepravu komodit pocházejících z některých třetích zemí
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5245) | 54 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1128 ze dne 9. srpna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1129 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje acetamiprid jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18 (
  1
  )

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1130 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje cypermethrin jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18 (
  1
  )

1

8

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1131 ze dne 13. srpna 2018, kterým se schvaluje penflufen jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 8 (
  1
  )

1

12

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1132 ze dne 13. srpna 2018, kterým se povoluje změna názvu a zvláštních požadavků na označování nových potravin obsahujících syntetický zeaxanthin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1133 ze dne 13. srpna 2018, kterým se povoluje uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh jako nové potraviny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (
  1
  )

Hoodia parviflora

1

18

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1134 ze dne 5. července 2018 o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU v případě zakázek zadávaných na určité činnosti související s maloobchodními dodávkami elektřiny a zemního plynu v České republice
  (oznámeno pod číslem C(2018) 4194)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 4194)

1

23

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1135 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví druh, formát a četnost informací, které mají členské státy zpřístupnit pro účely podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5009)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 5009)

1

40

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1136 ze dne 10. srpna 2018 o opatřeních ke zmírnění rizika, posílených opatřeních biologické bezpečnosti a systémech včasného odhalení v souvislosti s riziky, která představují volně žijící ptáci pro přenos virů vysoce patogenní influenzy ptáků na drůbež
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5243)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2018) 5243)

1

48

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1137 ze dne 10. srpna 2018 o dohledu, rostlinolékařských kontrolách a opatřeních, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu pro přepravu komodit pocházejících z některých třetích zemí
  (oznámeno pod číslem C(2018) 5245)

(oznámeno pod číslem C(2018) 5245)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1128

ze dne 9. srpna 2018,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 187 písm. a) a b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení komise (EU) č. 1354/2011 (2) stanoví otevření ročních dovozních celních kvót Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso, včetně produktů pocházejících z Islandu. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení komise (EU) č. 1354/2011 (2) stanoví otevření ročních dovozních celních kvót Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso, včetně produktů pocházejících z Islandu.

| (2) | Článek 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 stanoví, že celní kvóty otevřené tímto nařízením by se měly spravovat v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (3). |
| --- | --- |

(2)

Článek 4 prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 stanoví, že celní kvóty otevřené tímto nařízením by se měly spravovat v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (3).

| (3) | Evropská unie a Island podepsaly dne 23. března 2017 dohodu ve formě výměny dopisů (dále jen „dohoda“) o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty. Podepsání této dohody jménem Unie bylo schváleno rozhodnutím Rady (EU) 2016/2087 (4) a její uzavření rozhodnutím Rady (EU) 2017/1913 (5). |
| --- | --- |

(3)

Evropská unie a Island podepsaly dne 23. března 2017 dohodu ve formě výměny dopisů (dále jen „dohoda“) o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty. Podepsání této dohody jménem Unie bylo schváleno rozhodnutím Rady (EU) 2016/2087 (4) a její uzavření rozhodnutím Rady (EU) 2017/1913 (5).

| (4) | V souladu s přílohou V dohody Unie změnila nařízení (EU) č. 1354/2011 nařízením (EU) 2018/562 (6). Touto změnou se zvýšilo množství u již existujících bezcelních kvót pro Island u skopového a kozího masa kódů KN 0204 a 0210 a dále byla otevřena roční kvóta Unie s nulovým clem pro zpracované skopové maso podpoložky 1602 90. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s přílohou V dohody Unie změnila nařízení (EU) č. 1354/2011 nařízením (EU) 2018/562 (6). Touto změnou se zvýšilo množství u již existujících bezcelních kvót pro Island u skopového a kozího masa kódů KN 0204 a 0210 a dále byla otevřena roční kvóta Unie s nulovým clem pro zpracované skopové maso podpoložky 1602 90.

| (5) | Kvóty na množství skopového a kozího masa spravované podle prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 jsou vyjádřeny v ekvivalentu jatečně upravených těl, přičemž v dohodě se stanoví množství, která se mají vyjádřit v tunách výrobků. Je proto vhodné zajistit správu celních kvót Unie, které jsou stanoveny v dohodě ve zvláštním nařízení, které má být přijato, s cílem zajistit bezproblémovou správu kvót ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7). Uvedené celní kvóty by proto měly být současně odstraněny z nařízení (EU) č. 1354/2011 na základě prováděcího nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Kvóty na množství skopového a kozího masa spravované podle prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 jsou vyjádřeny v ekvivalentu jatečně upravených těl, přičemž v dohodě se stanoví množství, která se mají vyjádřit v tunách výrobků. Je proto vhodné zajistit správu celních kvót Unie, které jsou stanoveny v dohodě ve zvláštním nařízení, které má být přijato, s cílem zajistit bezproblémovou správu kvót ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (7). Uvedené celní kvóty by proto měly být současně odstraněny z nařízení (EU) č. 1354/2011 na základě prováděcího nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (6) | Prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011 je proto nutné odpovídajícím způsobem změnit. |
| --- | --- |

(6)

Prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011 je proto nutné odpovídajícím způsobem změnit.

| (7) | Nové nařízení o otevření dovozní celní kvóty na skopové a kozí maso a zpracované skopové maso pocházející z Islandu přijaté podle nařízení (EU) č. 952/2013 se použije od 1. září 2018. Odpovídající změny prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 by se měly použít od stejného data. |
| --- | --- |

(7)

Nové nařízení o otevření dovozní celní kvóty na skopové a kozí maso a zpracované skopové maso pocházející z Islandu přijaté podle nařízení (EU) č. 952/2013 se použije od 1. září 2018. Odpovídající změny prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 by se měly použít od stejného data.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011 se mění takto:

| 1) | V čl. 3 odst. 2 se zrušuje písmeno e). |
| --- | --- |

1)

V čl. 3 odst. 2 se zrušuje písmeno e).

| 2) | Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. září 2018.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9 srpna 2018.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Günther OETTINGER

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1354/2011 ze dne 20. prosince 2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (Úř. věst. L 338, 21.12.2011, s. 36).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/2087 ze dne 14. listopadu 2016 o podpisu Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Islandem o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty jménem Evropské unie (Úř. věst. L 324, 30.11.2016, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1913 ze dne 9. října 2017 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Islandem o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty (Úř. věst. L 274, 24.10.2017, s. 57).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/562 ze dne 9. dubna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (Úř. věst. L 94, 12.4.2018, s. 4).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

CELNÍ KVÓTY UNIE PRO SKOPOVÉ A KOZÍ MASO (v tunách (t) ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených těl)

| Kódy KN | Valorické clo
  % | Specifické clo
  EUR/100 kg | Pořadové číslo v systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ | Původ | Roční objem v tunách ekvivalentu hmotnosti jatečně upraveného těla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živá zvířata
  (koeficient = 0,47) | Vykostěné jehněčí maso (1)

  (koeficient = 1,67) | Vykostěné skopové/ovčí maso (2)

  (koeficient = 1,81) | Nevykostěné maso a jatečně upravená těla
  (koeficient = 1,00) |
| 0204 | Nula | Nula | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Austrálie | 19 186 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Nový Zéland | 228 254 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Chile (3) | 8 000 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norsko | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Grónsko | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Faerské ostrovy | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Turecko | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Ostatní (4) | 200 |
| — | 09.2178 | 09.2179 | 09.2016 | Erga omnes
   (5) | 200 |
| 0104 10 30
  0104 10 80
  0104 20 90 | 10 | Nula | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (5) | 92 |

Kódy KN

Valorické clo

%

Specifické clo

EUR/100 kg

Pořadové číslo v systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“

Původ

Roční objem v tunách ekvivalentu hmotnosti jatečně upraveného těla

Živá zvířata

(koeficient = 0,47)

Vykostěné jehněčí maso (1)

(koeficient = 1,67)

Vykostěné skopové/ovčí maso (2)

(koeficient = 1,81)

Nevykostěné maso a jatečně upravená těla

(koeficient = 1,00)

0204

Nula

Nula

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Austrálie

19 186

—

09.2109

09.2110

09.2013

Nový Zéland

228 254

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Chile (3)

8 000

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norsko

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Grónsko

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Faerské ostrovy

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Turecko

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Ostatní (4)

200

—

09.2178

09.2179

09.2016

Erga omnes
   (5)

200

0104 10 30

0104 10 80

0104 20 90

10

Nula

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (5)

92

---

(1)  A kůzlečí maso.

1

(2)  A kozí maso kromě kůzlečího masa.

2

(3)  Celní kvóta pro Chile se zvyšuje o 200 tun ročně.

3

(4)  
  „Ostatní“ se vztahuje na všechny členské státy WTO mimo Argentinu, Austrálii, Nový Zéland, Uruguay, Chile, Grónsko a Island.

4

(5)  
  „
  Erga omnes
  “ se vztahuje na všechny původy, včetně zemí uvedených v této tabulce.

5

Erga omnes

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1129

ze dne 13. srpna 2018,

kterým se schvaluje acetamiprid jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje acetamiprid. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje acetamiprid.

| (2) | Acetamiprid byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 18, insekticidech, akaricidech a přípravcích k regulaci jiných členovců, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Acetamiprid byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 18, insekticidech, akaricidech a přípravcích k regulaci jiných členovců, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Belgie byla jmenována členským státem zpravodajem a její hodnotící příslušný orgán předložil hodnotící zprávu a doporučení dne 27. července 2015. |
| --- | --- |

(3)

Belgie byla jmenována členským státem zpravodajem a její hodnotící příslušný orgán předložil hodnotící zprávu a doporučení dne 27. července 2015.

| (4) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 14. prosince 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (3). |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 14. prosince 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (3).

| (5) | Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 18 obsahující acetamiprid splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(5)

Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 18 obsahující acetamiprid splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

| (6) | Je proto vhodné schválit acetamiprid pro použití v biocidních přípravcích typu 18 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek. |
| --- | --- |

(6)

Je proto vhodné schválit acetamiprid pro použití v biocidních přípravcích typu 18 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

| (7) | Ve stanovisku Evropské agentury pro chemické látky se konstatuje, že acetamiprid splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) a toxicity (T) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (4). Acetamiprid proto splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měl by být pokládán za látku, která se má nahradit. |
| --- | --- |

(7)

Ve stanovisku Evropské agentury pro chemické látky se konstatuje, že acetamiprid splňuje kritéria vysoké perzistence (vP) a toxicity (T) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (4). Acetamiprid proto splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012 a měl by být pokládán za látku, která se má nahradit.

| (8) | Podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let. |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let.

| (9) | Jelikož acetamiprid splňuje kritéria vysoce perzistentní látky (vP) podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny acetamipridem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož acetamiprid splňuje kritéria vysoce perzistentní látky (vP) podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny acetamipridem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny.

| (10) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(10)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Acetamiprid se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18, s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Stanovisko Výboru pro biocidní přípravky týkající se žádosti o schválení účinné látky acetamiprid, typ přípravku: 18, ECHA/BPC/185/2017, přijaté dne 14. prosince 2017.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Acetamiprid | Název podle IUPAC:
  (E)-N1-[(6-chlor-3-pyridyl)methyl]-N2-kyan-N1-methylacetamidin
  Č. ES: žádné
  Č. CAS: 135410-20-7 | 99,0 % hmotnostních | 1. února 2020 | 31. ledna 2027 | 18 | Acetamiprid je pokládán za látku, která se má nahradit, v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012.
  Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:






  1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie. |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

Acetamiprid

Název podle IUPAC:

(E)-N1-[(6-chlor-3-pyridyl)methyl]-N2-kyan-N1-methylacetamidin

Č. ES: žádné

Č. CAS: 135410-20-7

99,0 % hmotnostních

1. února 2020

31. ledna 2027

18

Acetamiprid je pokládán za látku, která se má nahradit, v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 528/2012.

Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

profesionálním uživatelům;

| b) | kojencům a batolatům po druhotné expozici, kdy přípravek rozprašují odborníci; |
| --- | --- |

b)

kojencům a batolatům po druhotné expozici, kdy přípravek rozprašují odborníci;

| c) | povrchové vodě, sedimentu, půdě a podzemní vodě u přípravků aplikovaných postřikem nebo nanášených štětcem ve stájích; |
| --- | --- |

c)

povrchové vodě, sedimentu, půdě a podzemní vodě u přípravků aplikovaných postřikem nebo nanášených štětcem ve stájích;

| d) | povrchové vodě, sedimentu, půdě a podzemní vodě u přípravků aplikovaných postřikem ve venkovním prostoru. |
| --- | --- |

d)

povrchové vodě, sedimentu, půdě a podzemní vodě u přípravků aplikovaných postřikem ve venkovním prostoru.

| 3) | U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny. |
| --- | --- |

3)

U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen acetamipridem nebo jej obsahuje, na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1130

ze dne 13. srpna 2018,

kterým se schvaluje cypermethrin jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje cypermethrin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 (2) stanoví seznam stávajících účinných látek, které mají být zhodnoceny, aby mohly být případně schváleny pro použití v biocidních přípravcích. Tento seznam zahrnuje cypermethrin.

| (2) | Cypermethrin byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 18, insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

Cypermethrin byl hodnocen pro použití v přípravcích typu 18, insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců, jak jsou popsány v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (3) | Belgie, která byla jmenována členským státem zpravodajem, a její hodnotící příslušný orgán předložil dne 15. dubna 2015 hodnotící zprávu a doporučení. |
| --- | --- |

(3)

Belgie, která byla jmenována členským státem zpravodajem, a její hodnotící příslušný orgán předložil dne 15. dubna 2015 hodnotící zprávu a doporučení.

| (4) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 5. května 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (3). |
| --- | --- |

(4)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 5. května 2017 v souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (3).

| (5) | Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 18 obsahující cypermethrin splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(5)

Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 18 obsahující cypermethrin splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

| (6) | Je proto vhodné schválit cypermethrin pro použití v biocidních přípravcích typu 18 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek. |
| --- | --- |

(6)

Je proto vhodné schválit cypermethrin pro použití v biocidních přípravcích typu 18 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

| (7) | Kromě toho byla ve screeningové studii vypracované v rámci přípravy posouzení dopadů provedeného Komisí v souvislosti s různými možnostmi stanovení kritérií pro určení endokrinních disruptorů zjištěna potřeba dále prošetřit potenciál cypermethrinu působit jako endokrinní disruptor (4). Posouzení vlastností cypermethrinu, které potenciálně narušují činnosti endokrinního systému, bude rovněž provedeno v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a závěry z něj se očekávají před koncem roku 2018. V závislosti na výsledku uvedeného posouzení zváží Komise potřebu přezkoumat schválení cypermethrinu jako účinné látky pro použití v biocidních přípravcích podle článku 15 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho byla ve screeningové studii vypracované v rámci přípravy posouzení dopadů provedeného Komisí v souvislosti s různými možnostmi stanovení kritérií pro určení endokrinních disruptorů zjištěna potřeba dále prošetřit potenciál cypermethrinu působit jako endokrinní disruptor (4). Posouzení vlastností cypermethrinu, které potenciálně narušují činnosti endokrinního systému, bude rovněž provedeno v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (5) a závěry z něj se očekávají před koncem roku 2018. V závislosti na výsledku uvedeného posouzení zváží Komise potřebu přezkoumat schválení cypermethrinu jako účinné látky pro použití v biocidních přípravcích podle článku 15 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (8) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(8)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Cypermethrin se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18, s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1062/2014 ze dne 4. srpna 2014 týkající se pracovního programu systematického přezkumu všech stávajících účinných látek obsažených v biocidních přípravcích, které jsou uvedeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 294, 10.10.2014, s. 1).

2

(3)  Stanovisko Výboru pro biocidní přípravky týkající se žádosti o schválení účinné látky cypermethrin, typ přípravku: PT 18, ECHA/BPC/153/2017, přijaté dne 5. května 2017.

3

(4)  COM(2016) 350 final.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cypermethrin | Název podle IUPAC:
  Cypermethrin cis:trans 40:60; (RS)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1RS)-cis,trans-3-(2,2-dichlorovinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát
  č. ES: 257-842-9
  č. CAS: 52315-07-8 | ≥ 92 % hmotn.
  Poměr izomerů: cis:trans 40:60 | 1. června 2020 | 31. května 2030 | 18 | Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:






  1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie. |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

Cypermethrin

Název podle IUPAC:

Cypermethrin cis:trans 40:60; (RS)-α-kyano-3 fenoxybenzyl-(1RS)-cis,trans-3-(2,2-dichlorovinyl)-2,2-dimethylcyklopropankarboxylát

č. ES: 257-842-9

č. CAS: 52315-07-8

≥ 92 % hmotn.

Poměr izomerů: cis:trans 40:60

1. června 2020

31. května 2030

18

Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

profesionálním uživatelům;

| b) | druhotné expozici kojenců a batolat; |
| --- | --- |

b)

druhotné expozici kojenců a batolat;

| c) | povrchové vodě při






  i) | povrchovém použití ve vnitřních prostorách a |
| --- | --- | --- |

c)

povrchové vodě při

i)

povrchovém použití ve vnitřních prostorách a

| ii) | použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech; |
| --- | --- |

ii)

použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech;

| d) | půdě při






  i) | povrchovém použití ve vnitřních prostorách |
| --- | --- | --- |

d)

půdě při

i)

povrchovém použití ve vnitřních prostorách

| ii) | použití na venkovních zdech v městských a venkovských oblastech a |
| --- | --- |

ii)

použití na venkovních zdech v městských a venkovských oblastech a

| iii) | použití na obvodové zdivo ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

iii)

použití na obvodové zdivo ve venkovských oblastech;

| e) | sedimentům při






  i) | povrchovém použití a jako chemické bariéře, jakož i vnitřním použití k ošetření prasklin a trhlin, a |
| --- | --- | --- |

e)

sedimentům při

i)

povrchovém použití a jako chemické bariéře, jakož i vnitřním použití k ošetření prasklin a trhlin, a

| ii) | použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech; |
| --- | --- |

ii)

použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech;

| f) | podzemní vodě při použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech. |
| --- | --- |

f)

podzemní vodě při použití na vnější zdi a obvodové zdivo v městských oblastech.

| 3) | U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny. |
| --- | --- |

3)

U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, aby se zajistilo, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1131

ze dne 13. srpna 2018,

kterým se schvaluje penflufen jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 8

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Hodnotící příslušný orgán Spojeného království obdržel dne 7. července 2015 žádost o schválení účinné látky penflufen pro použití v biocidních přípravcích typu 8, konzervačních přípravcích pro dřevo, popsaných v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

Hodnotící příslušný orgán Spojeného království obdržel dne 7. července 2015 žádost o schválení účinné látky penflufen pro použití v biocidních přípravcích typu 8, konzervačních přípravcích pro dřevo, popsaných v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

| (2) | V souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 předložil hodnotící příslušný orgán Spojeného království dne 28. února 2017 zprávu o posouzení spolu se svými doporučeními. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 předložil hodnotící příslušný orgán Spojeného království dne 28. února 2017 zprávu o posouzení spolu se svými doporučeními.

| (3) | Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 14. prosince 2017 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (2). |
| --- | --- |

(3)

Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 14. prosince 2017 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán (2).

| (4) | Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 8 obsahující penflufen splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití. |
| --- | --- |

(4)

Podle uvedeného stanoviska lze předpokládat, že biocidní přípravky typu 8 obsahující penflufen splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

| (5) | Je proto vhodné schválit penflufen pro použití v biocidních přípravcích typu 8 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek. |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné schválit penflufen pro použití v biocidních přípravcích typu 8 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

| (6) | Vzhledem k tomu, že ve stanovisku Evropské agentury pro chemické látky se konstatuje, že penflufen splňuje kritéria vysoce perzistentní látky (vP) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3), měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny penflufenem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že ve stanovisku Evropské agentury pro chemické látky se konstatuje, že penflufen splňuje kritéria vysoce perzistentní látky (vP) podle přílohy XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3), měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny penflufenem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny.

| (7) | Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků. |
| --- | --- |

(7)

Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která zúčastněným stranám umožní přijmout přípravná opatření pro splnění nových požadavků.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Penflufen se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 8, s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Stanovisko Výboru pro biocidní přípravky týkající se žádosti o schválení účinné látky penflufen, typ přípravku: 8, ECHA/BPC/184/2017, přijaté dne 14. prosince 2017.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

---

PŘÍLOHA

| Obecný název | Název podle IUPAC
  Identifikační čísla | Minimální stupeň čistoty účinné látky (1) | Datum schválení | Datum skončení platnosti schválení | Typ přípravku | Zvláštní podmínky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Penflufen | Název podle IUPAC:
  5-fluor-1,3-dimethyl-N-{2-[(2RS)-4-methylpentan-2-yl]fenyl}-1H-pyrazol-4-karboxamid
  Č. ES: neuvedeno
  Č. CAS: 494793-67-8 | 980 g/kg (poměr enantiomerů 1:1 (R:S)) | 1. února 2019 | 31. ledna 2029 | 8 | Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:






  1) | Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie. |

Obecný název

Název podle IUPAC

Identifikační čísla

Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

Datum schválení

Datum skončení platnosti schválení

Typ přípravku

Zvláštní podmínky

Penflufen

Název podle IUPAC:

5-fluor-1,3-dimethyl-N-{2-[(2RS)-4-methylpentan-2-yl]fenyl}-1H-pyrazol-4-karboxamid

Č. ES: neuvedeno

Č. CAS: 494793-67-8

980 g/kg (poměr enantiomerů 1:1 (R:S))

1. února 2019

31. ledna 2029

8

Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

1)

Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

| 2) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:






  a) | průmyslovým a profesionálním uživatelům; |
| --- | --- | --- |

2)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

a)

průmyslovým a profesionálním uživatelům;

| b) | půdě a podzemní vodě u dřeva, které bude často vystaveno vlivu počasí. |
| --- | --- |

b)

půdě a podzemní vodě u dřeva, které bude často vystaveno vlivu počasí.

| 3) | Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u půdy, musí být na označení a v bezpečnostních listech (jsou-li k dispozici) povoleného přípravku uvedeno, že průmyslové použití musí probíhat v uzavřeném prostoru nebo na nepropustném pevném podloží se zpevněným okrajem, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem a/nebo na nepropustném pevném podloží, aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo vody, a že všechny úniky při použití přípravku se musí zachytit pro účely opětovného využití nebo zneškodnění. |
| --- | --- |

3)

Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u půdy, musí být na označení a v bezpečnostních listech (jsou-li k dispozici) povoleného přípravku uvedeno, že průmyslové použití musí probíhat v uzavřeném prostoru nebo na nepropustném pevném podloží se zpevněným okrajem, že čerstvě ošetřené dřevo musí být po ošetření skladováno pod ochranným krytem a/nebo na nepropustném pevném podloží, aby se předešlo přímým únikům do půdy nebo vody, a že všechny úniky při použití přípravku se musí zachytit pro účely opětovného využití nebo zneškodnění.

Na uvádění ošetřených předmětů na trh se vztahuje tato podmínka:

Osoba odpovědná za uvedení ošetřeného předmětu, který byl ošetřen penflufenem nebo jej obsahuje, na trh zajistí, aby označení uvedeného ošetřeného předmětu uvádělo informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty hodnocené účinné látky. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1132

ze dne 13. srpna 2018,

kterým se povoluje změna názvu a zvláštních požadavků na označování nových potravin obsahujících syntetický zeaxanthin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 ze dne 25. listopadu 2015 o nových potravinách, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie.

| (2) | Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (2), kterým se zřizuje seznam Unie pro povolené nové potraviny. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (2), kterým se zřizuje seznam Unie pro povolené nové potraviny.

| (3) | Podle článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 má Komise předložit návrh prováděcího aktu, kterým se povoluje uvedení nové potraviny na trh v Unii a kterým se aktualizuje seznam Unie. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 má Komise předložit návrh prováděcího aktu, kterým se povoluje uvedení nové potraviny na trh v Unii a kterým se aktualizuje seznam Unie.

| (4) | Přírodní zeaxanthin je běžnou složkou lidské stravy, neboť je obsažen v řadě druhů ovoce a zelené zeleniny a také ve vaječném žloutku. V současné době se používá rovněž v doplňcích stravy, jak je definuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3). |
| --- | --- |

(4)

Přírodní zeaxanthin je běžnou složkou lidské stravy, neboť je obsažen v řadě druhů ovoce a zelené zeleniny a také ve vaječném žloutku. V současné době se používá rovněž v doplňcích stravy, jak je definuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (3).

| (5) | Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/49/EU (4) bylo v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (5) povoleno uvedení syntetického zeaxanthinu na trh jako nové složky potravin v doplňcích stravy při maximálním denním příjmu do 2 mg. V označení potravin obsahujících syntetický zeaxanthin povolený prováděcím rozhodnutím 2013/49/EU se použije název „syntetický zeaxanthin“. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcím rozhodnutím Komise 2013/49/EU (4) bylo v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (5) povoleno uvedení syntetického zeaxanthinu na trh jako nové složky potravin v doplňcích stravy při maximálním denním příjmu do 2 mg. V označení potravin obsahujících syntetický zeaxanthin povolený prováděcím rozhodnutím 2013/49/EU se použije název „syntetický zeaxanthin“.

| (6) | Dne 23. února 2018 podala společnost DSM Nutritional Products Europe (dále jen „žadatel“) Komisi žádost o povolení změny názvu a zvláštních požadavků na označování syntetického zeaxanthinu ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. V žádosti se požaduje vypuštění slova „syntetický“ z názvu nové potraviny, jak je uvedena na seznamu Unie, a z označení potravin, jež ji obsahují. |
| --- | --- |

(6)

Dne 23. února 2018 podala společnost DSM Nutritional Products Europe (dále jen „žadatel“) Komisi žádost o povolení změny názvu a zvláštních požadavků na označování syntetického zeaxanthinu ve smyslu čl. 10 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. V žádosti se požaduje vypuštění slova „syntetický“ z názvu nové potraviny, jak je uvedena na seznamu Unie, a z označení potravin, jež ji obsahují.

| (7) | Žadatel se domnívá, že změna názvu a požadavků na označování zeaxanthinu je nezbytná pro zmírnění jakéhokoli potenciálního negativního hospodářského dopadu, jež by používání slova „syntetický“ na označení doplňků stravy obsahujících syntetický zeaxanthin mohlo způsobit s ohledem na negativní konotace pojmu „syntetický“. Žadatel rovněž tvrdí, že takový potenciální negativní hospodářský dopad s největší pravděpodobností nepociťují hospodářské subjekty, jež uvádí na trh doplňky stravy obsahující povolené syntetické nové potraviny, v jejichž označení slovo „syntetický“ nefiguruje. |
| --- | --- |

(7)

Žadatel se domnívá, že změna názvu a požadavků na označování zeaxanthinu je nezbytná pro zmírnění jakéhokoli potenciálního negativního hospodářského dopadu, jež by používání slova „syntetický“ na označení doplňků stravy obsahujících syntetický zeaxanthin mohlo způsobit s ohledem na negativní konotace pojmu „syntetický“. Žadatel rovněž tvrdí, že takový potenciální negativní hospodářský dopad s největší pravděpodobností nepociťují hospodářské subjekty, jež uvádí na trh doplňky stravy obsahující povolené syntetické nové potraviny, v jejichž označení slovo „syntetický“ nefiguruje.

| (8) | V současné době je povolena a na seznamu nových potravin Unie zařazena řada syntetických látek, u nichž existují ekvivalenty přírodního původu, a v doplňcích stravy se používají obě formy. Tyto syntetické látky však nejsou v seznamu Unie označeny jako syntetické a nenesou ani takové označení. Změna názvu a požadavků na označování syntetického zeaxanthinu zaručí konzistenci s názvy a označováním těchto syntetických látek. |
| --- | --- |

(8)

V současné době je povolena a na seznamu nových potravin Unie zařazena řada syntetických látek, u nichž existují ekvivalenty přírodního původu, a v doplňcích stravy se používají obě formy. Tyto syntetické látky však nejsou v seznamu Unie označeny jako syntetické a nenesou ani takové označení. Změna názvu a požadavků na označování syntetického zeaxanthinu zaručí konzistenci s názvy a označováním těchto syntetických látek.

| (9) | Změna se netýká navrhovaných množství a způsobů použití zeaxanthinu, pokud se používá jako složka doplňků stravy, posouzení bezpečnosti, z něhož vycházelo povolení syntetického zeaxanthinu prováděcím rozhodnutím 2013/49/EU, je nadále platné, a tato změna tudíž nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. S ohledem na tyto legitimní faktory jsou navrhované změny v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Změna se netýká navrhovaných množství a způsobů použití zeaxanthinu, pokud se používá jako složka doplňků stravy, posouzení bezpečnosti, z něhož vycházelo povolení syntetického zeaxanthinu prováděcím rozhodnutím 2013/49/EU, je nadále platné, a tato změna tudíž nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. S ohledem na tyto legitimní faktory jsou navrhované změny v souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283.

| (10) | Provedení nových požadavků na označování v souladu s tímto prováděcím nařízením může pro hospodářské subjekty, jež v současné době syntetický zeaxanthin uvádějí na trh, přinést změny. Je proto vhodné stanovit přechodné období. |
| --- | --- |

(10)

Provedení nových požadavků na označování v souladu s tímto prováděcím nařízením může pro hospodářské subjekty, jež v současné době syntetický zeaxanthin uvádějí na trh, přinést změny. Je proto vhodné stanovit přechodné období.

| (11) | Směrnice 2002/46/ES stanoví požadavky na doplňky stravy. Změna názvu a specifických požadavků na označování zeaxanthinu by měla být povolena, aniž je dotčena uvedená směrnice. |
| --- | --- |

(11)

Směrnice 2002/46/ES stanoví požadavky na doplňky stravy. Změna názvu a specifických požadavků na označování zeaxanthinu by měla být povolena, aniž je dotčena uvedená směrnice.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Zápis na seznamu Unie pro povolené nové potraviny stanoveném v článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 týkající se látky zeaxanthin se mění podle přílohy tohoto nařízení.

2.   Zápis na seznamu Unie uvedeném v odstavci 1 zahrnuje podmínky použití a požadavky na označování, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

3.   Povolením stanoveným v tomto článku nejsou dotčena ustanovení směrnice 2002/46/ES.

Článek 2

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 3

Doplňky stravy obsahující syntetický zeaxanthin, které jsou v souladu s nařízením (EU) 2015/2283 ve znění platném před vstupem tohoto nařízení v platnost, mohou být uváděny na trh do 3. září 2019 a mohou na trhu zůstat do vyčerpání zásob.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 ze dne 20. prosince 2017, kterým se zřizuje seznam Unie pro nové potraviny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách (Úř. věst. L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/49/EU ze dne 22. ledna 2013, kterým se povoluje uvedení syntetického zeaxanthinu na trh jako nové složky potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (Úř. věst. L 21, 24.1.2013, s. 32).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 o nových potravinách a nových složkách potravin (Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

V tabulce 1 (Povolené nové potraviny) přílohy prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se zápis pro „zeaxanthin“ nahrazuje tímto:

| Povolená nová potravina | Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána | Doplňkové zvláštní požadavky na označování |
| --- | --- | --- |
| „Zeaxanthin | Specifikovaná kategorie potravin | Maximální množství | V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „zeaxanthin“.“ |
| Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES | 2 mg/den |

Povolená nová potravina

Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána

Doplňkové zvláštní požadavky na označování

„Zeaxanthin

Specifikovaná kategorie potravin

Maximální množství

V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „zeaxanthin“.“

Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES

2 mg/den

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/18

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1133

ze dne 13. srpna 2018,

kterým se povoluje uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh jako nové potraviny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 ze dne 25. listopadu 2015 o nových potravinách, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nařízení Komise (ES) č. 1852/2001 (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2015/2283 stanoví, že na trh v Unii smějí být uváděny pouze nové potraviny povolené a zařazené na seznam Unie.

| (2) | Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (2), kterým se zřizuje seznam Unie pro povolené nové potraviny. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 8 nařízení (EU) 2015/2283 bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 (2), kterým se zřizuje seznam Unie pro povolené nové potraviny.

| (3) | Podle článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 rozhoduje Komise o povolení a o uvedení nové potraviny na trh v Unii a o aktualizaci seznamu Unie. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 12 nařízení (EU) 2015/2283 rozhoduje Komise o povolení a o uvedení nové potraviny na trh v Unii a o aktualizaci seznamu Unie.

| (4) | Dne 21. října 2014 podala společnost Desert Labs, Ltd. (dále jen „žadatel“) příslušnému orgánu Irska žádost o uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh Unie jako nové potraviny ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (3). V žádosti se uvádí, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora se mají používat v potravinách včetně nápojů, sušenek, cukrovinek, ochucených snacků, polévek a bujónů, čaje, kávy a vody. Jsou rovněž určeny k použití v doplňcích stravy. |
| --- | --- |

(4)

Dne 21. října 2014 podala společnost Desert Labs, Ltd. (dále jen „žadatel“) příslušnému orgánu Irska žádost o uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh Unie jako nové potraviny ve smyslu čl. 1 odst. 2 písm. e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 (3). V žádosti se uvádí, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora se mají používat v potravinách včetně nápojů, sušenek, cukrovinek, ochucených snacků, polévek a bujónů, čaje, kávy a vody. Jsou rovněž určeny k použití v doplňcích stravy.

| (5) | Podle čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 se všechny žádosti o uvedení nové potraviny na trh v Unii předložené některému z členských států v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 258/97, o nichž nebylo přijato konečné rozhodnutí před 1. lednem 2018, projednávají jako žádosti předložené podle nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 35 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283 se všechny žádosti o uvedení nové potraviny na trh v Unii předložené některému z členských států v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 258/97, o nichž nebylo přijato konečné rozhodnutí před 1. lednem 2018, projednávají jako žádosti předložené podle nařízení (EU) 2015/2283.

| (6) | Žádost o uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh jako nové potraviny v rámci Unie byla sice předložena členskému státu v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 258/97, avšak splňuje rovněž požadavky stanovené v nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

Žádost o uvedení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora na trh jako nové potraviny v rámci Unie byla sice předložena členskému státu v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 258/97, avšak splňuje rovněž požadavky stanovené v nařízení (EU) 2015/2283.

| (7) | Dne 24. srpna 2015 vydal příslušný orgán Irska zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora splňují kritéria pro novou potravinu stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Dne 24. srpna 2015 vydal příslušný orgán Irska zprávu o prvním posouzení. V uvedené zprávě dospěl k závěru, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora splňují kritéria pro novou potravinu stanovená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 258/97.

| (8) | Dne 28. srpna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům. Některé členské státy vznesly v 60denní lhůtě stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 odůvodněné námitky, pokud jde o nedostatečnou charakteristiku nové potraviny, nedostatečné posouzení alergenicity, nedostatečné údaje k vyloučení rizika pro děti starší 12 let, nedostatečné informace o specifikacích, stabilitě, posouzení příjmu a toxikologických údajích. |
| --- | --- |

(8)

Dne 28. srpna 2015 rozeslala Komise zprávu o prvním posouzení ostatním členským státům. Některé členské státy vznesly v 60denní lhůtě stanovené v čl. 6 odst. 4 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 258/97 odůvodněné námitky, pokud jde o nedostatečnou charakteristiku nové potraviny, nedostatečné posouzení alergenicity, nedostatečné údaje k vyloučení rizika pro děti starší 12 let, nedostatečné informace o specifikacích, stabilitě, posouzení příjmu a toxikologických údajích.

| (9) | S ohledem na námitky ze strany některých členských států konzultovala Komise dne 25. ledna 2016 Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a požádala jej o dodatečné posouzení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora jako nové potraviny v souladu s nařízením (ES) č. 258/97. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na námitky ze strany některých členských států konzultovala Komise dne 25. ledna 2016 Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a požádala jej o dodatečné posouzení sušených nadzemních částí Hoodia parviflora jako nové potraviny v souladu s nařízením (ES) č. 258/97.

| (10) | Dne 20. září 2017 přijal úřad EFSA vědecké stanovisko s názvem „Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (4). Uvedené stanovisko, přestože je vypracoval a přijal úřad podle nařízení (ES) č. 258/97, je v souladu s požadavky článku 11 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

Dne 20. září 2017 přijal úřad EFSA vědecké stanovisko s názvem „Scientific Opinion on the safety of dried aerial parts of Hoodia parviflora as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97“ (4). Uvedené stanovisko, přestože je vypracoval a přijal úřad podle nařízení (ES) č. 258/97, je v souladu s požadavky článku 11 nařízení (EU) 2015/2283.

| (11) | Ve svém stanovisku úřad nestanovil bezpečnost sušených nadzemních částí Hoodia parviflora v potravinách při použití a míře použití navrhované žadatelem, protože příjem by překračoval úroveň, jež se považuje za bezpečnou (0,134 mg/kg tělesné hmotnosti). Úřad nicméně dospěl k závěru, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora jsou bezpečné pro dospělé osoby v doplňcích stravy v maximální denní dávce 9,4 mg, která odpovídá úrovni příjmu bezpečné pro dospělou osobu s běžnou tělesnou hmotností 70 kg. |
| --- | --- |

(11)

Ve svém stanovisku úřad nestanovil bezpečnost sušených nadzemních částí Hoodia parviflora v potravinách při použití a míře použití navrhované žadatelem, protože příjem by překračoval úroveň, jež se považuje za bezpečnou (0,134 mg/kg tělesné hmotnosti). Úřad nicméně dospěl k závěru, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora jsou bezpečné pro dospělé osoby v doplňcích stravy v maximální denní dávce 9,4 mg, která odpovídá úrovni příjmu bezpečné pro dospělou osobu s běžnou tělesnou hmotností 70 kg.

| (12) | Toto stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění pro závěr, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití, jsou-li použity jako složka doplňků stravy, splňují požadavky čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(12)

Toto stanovisko poskytuje dostatečné odůvodnění pro závěr, že sušené nadzemní části Hoodia parviflora při navrhovaných způsobech použití a v množstvích navrhovaných k použití, jsou-li použity jako složka doplňků stravy, splňují požadavky čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2015/2283.

| (13) | Dne 24. ledna 2018 podal žadatel Komisi žádost o ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví, pokud jde o dvě studie předložené na podporu žádosti, konkrétně zprávy o studii toxicity po 14denním perorálním podávání ke stanovení dávky sušených nadzemních částí Hoodia parviflora (5) a studii toxicity po 90denním perorálním podávání (6), z nichž vycházela analýza referenčního dávkování a z nichž byly odvozeny bezpečné úrovně příjmu. |
| --- | --- |

(13)

Dne 24. ledna 2018 podal žadatel Komisi žádost o ochranu údajů, jež jsou předmětem průmyslového vlastnictví, pokud jde o dvě studie předložené na podporu žádosti, konkrétně zprávy o studii toxicity po 14denním perorálním podávání ke stanovení dávky sušených nadzemních částí Hoodia parviflora (5) a studii toxicity po 90denním perorálním podávání (6), z nichž vycházela analýza referenčního dávkování a z nichž byly odvozeny bezpečné úrovně příjmu.

| (14) | Dne 18. února 2018 úřad zohlednil (7), že pro vypracování svého stanoviska ohledně sušených nadzemních částí Hoodia parviflora jako nové potraviny využil k analýze referenčního dávkování a k odvození bezpečné úrovně příjmu pro člověka údaje ze zprávy o studii toxicity po 90denním perorálním podávání. Má se tudíž za to, že bez údajů obsažených ve zprávě o uvedené studii by nebylo možné dojít k závěrům o bezpečnosti sušených nadzemních částí Hoodia parviflora. |
| --- | --- |

(14)

Dne 18. února 2018 úřad zohlednil (7), že pro vypracování svého stanoviska ohledně sušených nadzemních částí Hoodia parviflora jako nové potraviny využil k analýze referenčního dávkování a k odvození bezpečné úrovně příjmu pro člověka údaje ze zprávy o studii toxicity po 90denním perorálním podávání. Má se tudíž za to, že bez údajů obsažených ve zprávě o uvedené studii by nebylo možné dojít k závěrům o bezpečnosti sušených nadzemních částí Hoodia parviflora.

| (15) | Poté, co Komise obdržela stanovisko úřadu, vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění, jež poskytl, pokud jde o jeho tvrzení, že uvedená studie je předmětem jeho průmyslového vlastnictví a že má výhradní právo ji používat, jak je uvedeno v čl. 26 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(15)

Poté, co Komise obdržela stanovisko úřadu, vyzvala žadatele, aby podrobněji objasnil odůvodnění, jež poskytl, pokud jde o jeho tvrzení, že uvedená studie je předmětem jeho průmyslového vlastnictví a že má výhradní právo ji používat, jak je uvedeno v čl. 26 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (EU) 2015/2283.

| (16) | Žadatel rovněž uvedl, že v době podání žádosti byla uvedená studie předmětem jeho průmyslového vlastnictví a měl výhradní právo ji používat podle vnitrostátního práva, a že třetí strany tudíž nesměly mít ze zákona k dotčené studii přístup a nesměly ji používat. Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(16)

Žadatel rovněž uvedl, že v době podání žádosti byla uvedená studie předmětem jeho průmyslového vlastnictví a měl výhradní právo ji používat podle vnitrostátního práva, a že třetí strany tudíž nesměly mít ze zákona k dotčené studii přístup a nesměly ji používat. Komise posoudila veškeré informace, jež žadatel předložil, a dospěla k závěru, že žadatel dostatečně doložil splnění požadavků stanovených v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283.

| (17) | Proto, jak stanoví čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283, nesmí úřad EFSA použít studii toxicity po 90denním perorálním podávání, jež je obsažena v souboru žadatele, ve prospěch dalšího žadatele po dobu pěti let od data vstupu tohoto nařízení v platnost. V důsledku toho by uvádění nové potraviny povolené tímto nařízením na trh v Unii mělo být po dobu pěti let omezeno na žadatele. |
| --- | --- |

(17)

Proto, jak stanoví čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283, nesmí úřad EFSA použít studii toxicity po 90denním perorálním podávání, jež je obsažena v souboru žadatele, ve prospěch dalšího žadatele po dobu pěti let od data vstupu tohoto nařízení v platnost. V důsledku toho by uvádění nové potraviny povolené tímto nařízením na trh v Unii mělo být po dobu pěti let omezeno na žadatele.

| (18) | Omezení povolení této nové potraviny a využití studie obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež byly podkladem pro povolení podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Omezení povolení této nové potraviny a využití studie obsažené v souboru žadatele pro výhradní použití žadatelem však nebrání tomu, aby o povolení uvádět na trh tutéž novou potravinu požádali další žadatelé, pokud se jejich žádost zakládá na zákonně získaných informacích, jež byly podkladem pro povolení podle tohoto nařízení.

| (19) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (8) stanoví požadavky na doplňky stravy. Používání sušených nadzemních částí Hoodia parviflora by mělo být povoleno, aniž je dotčena uvedená směrnice. |
| --- | --- |

(19)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES (8) stanoví požadavky na doplňky stravy. Používání sušených nadzemních částí Hoodia parviflora by mělo být povoleno, aniž je dotčena uvedená směrnice.

| (20) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(20)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Sušené nadzemní části Hoodia parviflora podle přílohy tohoto nařízení by měly být přidány do seznamu Unie pro povolené nové potraviny zřízeného prováděcím nařízením (EU) 2017/2470.

2.   Po dobu pěti let od data vstupu tohoto nařízení v platnost smí pouze žadatel:

| | Společnost: Desert Labs, Ltd. |
| --- | --- |

Společnost: Desert Labs, Ltd.

| | Adresa: Kibbutz Yotvata, 88820, Izrael |
| --- | --- |

Adresa: Kibbutz Yotvata, 88820, Izrael

uvádět na trh v Unii novou potravinu uvedenou v odstavci 1 do doby, kdy další žadatel obdrží povolení pro tutéž novou potravinu, aniž by odkazoval na údaje chráněné podle článku 2 tohoto nařízení nebo se souhlasem společnosti Desert Labs, Ltd.

3.   Zápis do seznamu Unie zmíněný v odstavci 1 zahrnuje podmínky použití a požadavky na označování, které jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

4.   Povolením stanoveným v tomto článku nejsou dotčena ustanovení směrnice 2002/46/ES.

Článek 2

Studie obsažená v souboru žádosti, na jejímž základě úřad novou potravinu uvedenou v článku 1 posuzoval a která podle tvrzení žadatele splňuje požadavky stanovené v čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2015/2283, nesmí být po dobu pěti let od data vstupu tohoto nařízení v platnost použita ve prospěch žádného dalšího žadatele, aniž by k tomu dala souhlas společnost Desert Labs, Ltd.

Článek 3

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. srpna 2018.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2470 ze dne 20. prosince 2017, kterým se zřizuje seznam Unie pro nové potraviny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2283 o nových potravinách (Úř. věst. L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 o nových potravinách a nových složkách potravin (Úř. věst. L 43, 14.2.1997, s. 1).

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(10):5002.

4

(5)  Desert Labs, 2012a, nepublikováno.

5

(6)  Desert Labs, 2012b, nepublikováno.

6

(7)  EFSA Scientific Panel on Dietetic Products, Nutrition and Allergies, Minutes of the 83rd Plenary held on 7-8 February 2018 and agreed on 18 February 2018 (https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/event/180207-1-m.pdf).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/46/ES ze dne 10. června 2002 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se doplňků stravy (Úř. věst. L 183, 12.7.2002, s. 51).

8

---

PŘÍLOHA

Příloha prováděcího nařízení (EU) 2017/2470 se mění takto:

| 1) | Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá nový poslední sloupec, který zní:

  „Ochrana údajů“ |
| --- | --- |

1)

Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá nový poslední sloupec, který zní:

„Ochrana údajů“

| 2) | Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá v abecedním pořadí nová položka, která zní:










  Povolená nová potravina | Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána | Doplňkové zvláštní požadavky na označování | Další požadavky | Ochrana údajů |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Sušené nadzemní části

  Hoodia parviflora | Specifikovaná kategorie potravin | Maximální množství | V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „sušené nadzemní části Hoodia parviflora“ | | Schváleno dne 3. září 2018. Toto zařazení se zakládá na vědeckých důkazech a vědeckých údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jež jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283.
  Žadatel: Desert Labs, Ltd. Kibbutz Yotvata, 88820 Izrael.
  Během období ochrany údajů smí novou potravinu sušené nadzemní části Hoodia parviflora uvádět na trh v rámci Unie pouze společnost Desert Labs, Ltd, kromě případů, kdy povolení pro danou novou potravinu obdrží další žadatel, aniž by odkazoval na vědecké důkazy nebo vědecké údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jež jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283, nebo se souhlasem společnosti Desert Labs, Ltd.
  Datum ukončení ochrany údajů: 3. září 2023.“ |
| Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES pro dospělou populaci | 9,4 mg/den |

2)

Do tabulky 1 (Povolené nové potraviny) se vkládá v abecedním pořadí nová položka, která zní:

Povolená nová potravina

Podmínky, za nichž smí být nová potravina používána

Doplňkové zvláštní požadavky na označování

Další požadavky

Ochrana údajů

„Sušené nadzemní části

  Hoodia parviflora

Specifikovaná kategorie potravin

Maximální množství

V označení potravin obsahujících tuto novou potravinu se použije název „sušené nadzemní části Hoodia parviflora“

Schváleno dne 3. září 2018. Toto zařazení se zakládá na vědeckých důkazech a vědeckých údajích, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jež jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283.

Žadatel: Desert Labs, Ltd. Kibbutz Yotvata, 88820 Izrael.

Během období ochrany údajů smí novou potravinu sušené nadzemní části Hoodia parviflora uvádět na trh v rámci Unie pouze společnost Desert Labs, Ltd, kromě případů, kdy povolení pro danou novou potravinu obdrží další žadatel, aniž by odkazoval na vědecké důkazy nebo vědecké údaje, které jsou předmětem průmyslového vlastnictví a jež jsou chráněny v souladu s článkem 26 nařízení (EU) 2015/2283, nebo se souhlasem společnosti Desert Labs, Ltd.

Datum ukončení ochrany údajů: 3. září 2023.“

Doplňky stravy podle definice ve směrnici 2002/46/ES pro dospělou populaci

9,4 mg/den

| 3) | Do tabulky 2 (Specifikace) se vkládá v abecedním pořadí nová položka, která zní:






  Povolená nová potravina | Specifikace |
| --- | --- | --- |
| „Sušené nadzemní části

  Hoodia parviflora | Popis/definice:

  Jedná se o celé sušené nadzemní části Hoodia parviflora N. E. Br., (čeleď Apocynaceae)

  Vlastnosti/složení

  Rostlinný materiál: Nadzemní části nejméně tříletých rostlin
  Vzhled: Světle zelený až nahnědlý jemný prášek
  Rozpustnost (ve vodě): > 25 mg/ml
  Vlhkost: < 5,5 %
  Aw: < 0,3
  pH: < 5,0
  Bílkoviny: < 4,5 g/100 g
  Tuk: < 3 g/100 g
  Sacharidy (včetně vlákniny): < 80 g/100 g
  Vláknina: < 55 g/100 g
  Celkový obsah cukrů: < 10,5 g/100 g
  Popel: < 20 %

  Hoodigosidy

  P57: 5–50 mg/kg
  L: 1 000 –6 000 mg/kg
  O: 500–5 000 mg/kg
  Celkem: 1 500 –11 000 mg/kg

  Těžké kovy:

  Arsen: < 1,00 mg/kg
  Rtuť: < 0,1 mg/kg
  Kadmium: < 0,1 mg/kg
  Olovo: < 0,5 mg/kg

  Mikrobiologická kritéria:

  Počet aerobních mikroorganismů: < 105 KTJ/g

  Escherichia coli: < 10 KTJ/g

  Staphylococcus aureus: < 50 KTJ/g
  Koliformní bakterie celkem: < 10 KTJ/g
  Kvasinky: ≤ 100 KTJ/g
  Plísně: ≤ 100 KTJ/g
  Rod Salmonella: Negativní/25 g

  Listeria monocytogenes: Negativní/25 g
  KTJ: kolonii tvořící jednotky“ |

3)

Do tabulky 2 (Specifikace) se vkládá v abecedním pořadí nová položka, která zní:

Povolená nová potravina

Specifikace

„Sušené nadzemní části

  Hoodia parviflora

Popis/definice:

Jedná se o celé sušené nadzemní části Hoodia parviflora N. E. Br., (čeleď Apocynaceae)

Vlastnosti/složení

Rostlinný materiál: Nadzemní části nejméně tříletých rostlin

Vzhled: Světle zelený až nahnědlý jemný prášek

Rozpustnost (ve vodě): > 25 mg/ml

Vlhkost: < 5,5 %

Aw: < 0,3

pH: < 5,0

Bílkoviny: < 4,5 g/100 g

Tuk: < 3 g/100 g

Sacharidy (včetně vlákniny): < 80 g/100 g

Vláknina: < 55 g/100 g

Celkový obsah cukrů: < 10,5 g/100 g

Popel: < 20 %

Hoodigosidy

P57: 5–50 mg/kg

L: 1 000 –6 000 mg/kg

O: 500–5 000 mg/kg

Celkem: 1 500 –11 000 mg/kg

Těžké kovy:

Arsen: < 1,00 mg/kg

Rtuť: < 0,1 mg/kg

Kadmium: < 0,1 mg/kg

Olovo: < 0,5 mg/kg

Mikrobiologická kritéria:

Počet aerobních mikroorganismů: < 105 KTJ/g

Escherichia coli: < 10 KTJ/g

Staphylococcus aureus: < 50 KTJ/g

Koliformní bakterie celkem: < 10 KTJ/g

Kvasinky: ≤ 100 KTJ/g

Plísně: ≤ 100 KTJ/g

Rod Salmonella: Negativní/25 g

Listeria monocytogenes: Negativní/25 g

KTJ: kolonii tvořící jednotky“

---

ROZHODNUTÍ

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/23

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1134

ze dne 5. července 2018

o použitelnosti článku 34 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU v případě zakázek zadávaných na určité činnosti související s maloobchodními dodávkami elektřiny a zemního plynu v České republice

(oznámeno pod číslem C(2018) 4194)

(Pouze české znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (1), a zejména na čl. 35 odst. 3 uvedené směrnice,

s ohledem na žádost podanou Českou republikou,

po konzultaci s Poradním výborem pro veřejné zakázky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   SKUTKOVÝ STAV

SKUTKOVÝ STAV

ŽÁDOST

ŽÁDOST

| (1) | Dne 2. listopadu 2016 podala Česká republika (dále jen „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 2. listopadu 2016 podala Česká republika (dále jen „žadatel“) Komisi žádost podle čl. 35 odst. 1 směrnice 2014/25/EU (dále jen „žádost“).

| (2) | Žádost se týká těchto činností, které jsou v ní popsány:






  a) | maloobchodních dodávek elektřiny velkým zákazníkům s „automatickým průběhovým měřením“ A nebo „manuálním průběhovým měřením“ B, kteří dostávají od dodavatelů individualizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům“); |
| --- | --- | --- |

(2)

Žádost se týká těchto činností, které jsou v ní popsány:

a)

maloobchodních dodávek elektřiny velkým zákazníkům s „automatickým průběhovým měřením“ A nebo „manuálním průběhovým měřením“ B, kteří dostávají od dodavatelů individualizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům“);

| b) | maloobchodních dodávek elektřiny malým obchodním zákazníkům a domácnostem s „neprůběhovým měřením“ C, kteří dostávají od dodavatelů standardizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům“); |
| --- | --- |

b)

maloobchodních dodávek elektřiny malým obchodním zákazníkům a domácnostem s „neprůběhovým měřením“ C, kteří dostávají od dodavatelů standardizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům“);

| c) | maloobchodních dodávek zemního plynu velkým zákazníkům s i) automatickým průběhovým měřením s dálkovým (A) nebo měsíčním (B) odečtem, kteří mají roční spotřebu nejméně 4,2 GWh, nebo s ii) neintervalovým měřením s měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu mezi 0,63 a 4,2 GWh, kteří od dodavatelů obvykle dostávají individualizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům“); |
| --- | --- |

c)

maloobchodních dodávek zemního plynu velkým zákazníkům s i) automatickým průběhovým měřením s dálkovým (A) nebo měsíčním (B) odečtem, kteří mají roční spotřebu nejméně 4,2 GWh, nebo s ii) neintervalovým měřením s měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu mezi 0,63 a 4,2 GWh, kteří od dodavatelů obvykle dostávají individualizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům“);

| d) | maloobchodních dodávek zemního plynu malým obchodním zákazníkům a domácnostem s neintervalovým měřením s jiným než měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu nižší než 0,63 GWh a od dodavatelů obvykle dostávají standardizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům“). |
| --- | --- |

d)

maloobchodních dodávek zemního plynu malým obchodním zákazníkům a domácnostem s neintervalovým měřením s jiným než měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu nižší než 0,63 GWh a od dodavatelů obvykle dostávají standardizované nabídky (dále jen „maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům“).

| (3) | K žádosti byl přiložen dopis Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (dále jen „ÚOHS“) České republiky datovaný 30. září 2016 a doplňující dopis od téhož orgánu ze dne 14. června 2017 (dále jen „stanovisko ÚOHS“). |
| --- | --- |

(3)

K žádosti byl přiložen dopis Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (dále jen „ÚOHS“) České republiky datovaný 30. září 2016 a doplňující dopis od téhož orgánu ze dne 14. června 2017 (dále jen „stanovisko ÚOHS“).

| (4) | V dopise ze dne 30. září 2016, který ÚOHS vydal v reakci na žádost Ministerstva průmyslu a obchodu České republiky o stanovisko k žádosti o vynětí maloobchodního prodeje elektřiny a plynu v České republice z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU, ÚOHS uvedl, že „nedisponoval dostatečným časovým prostorem pro provedení sektorového šetření v daných oblastech, které by mu umožňovalo aktuálně zmapovat situaci na relevantních trzích pro potřeby“ žádosti ministerstva. V uvedeném dopise nakonec ÚOHS zaujal toto stanovisko: „Lze mít za to, že vynětí trhu dodávek elektřiny a plynu konečným zákazníkům v ČR dle článku 34 směrnice by nemělo mít negativní dopad na hospodářskou soutěž na uvedených trzích. Tento závěr Úřadu (2) je založen na podkladech poskytnutých ministerstvem průmyslu a obchodu. Úřad si v této souvislosti vyhrazuje právo svoje stanovisko přehodnotit v případě, že na příslušných trzích dojde ke strukturálním či jiným podstatným změnám, případně dojde ke korekci dat, na nichž byly založeny Úřadu poskytnuté informace.“ |
| --- | --- |

(4)

V dopise ze dne 30. září 2016, který ÚOHS vydal v reakci na žádost Ministerstva průmyslu a obchodu České republiky o stanovisko k žádosti o vynětí maloobchodního prodeje elektřiny a plynu v České republice z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU, ÚOHS uvedl, že „nedisponoval dostatečným časovým prostorem pro provedení sektorového šetření v daných oblastech, které by mu umožňovalo aktuálně zmapovat situaci na relevantních trzích pro potřeby“ žádosti ministerstva. V uvedeném dopise nakonec ÚOHS zaujal toto stanovisko: „Lze mít za to, že vynětí trhu dodávek elektřiny a plynu konečným zákazníkům v ČR dle článku 34 směrnice by nemělo mít negativní dopad na hospodářskou soutěž na uvedených trzích. Tento závěr Úřadu (2) je založen na podkladech poskytnutých ministerstvem průmyslu a obchodu. Úřad si v této souvislosti vyhrazuje právo svoje stanovisko přehodnotit v případě, že na příslušných trzích dojde ke strukturálním či jiným podstatným změnám, případně dojde ke korekci dat, na nichž byly založeny Úřadu poskytnuté informace.“

2

| (5) | Doplňující dopis ÚOHS ze dne 14. června 2017 vycházel z „jiných podání České republiky [...] a údajů poskytnutých nezávislým organizátorem trhu (OTE) a také ze strany některých podniků působících na relevantních trzích, včetně skupiny ČEZ (ČEZ) a společnosti Pražská plynárenská“. V tomto doplňujícím dopise bylo poukázáno zejména na řadu znepokojujících aspektů vyjádřených Komisí v souvislosti s trhem pro maloobchodní prodej elektřiny malým zákazníkům, jako je vysoká koncentrace trhu, nízká míra změn dodavatele a vertikální integrace skupiny ČEZ. V jeho závěru bylo uvedeno, že nic nebrání tomu, aby všechny trhy, na něž se vztahuje žádost, byly vyňaty z oblasti působnosti směrnice. |
| --- | --- |

(5)

Doplňující dopis ÚOHS ze dne 14. června 2017 vycházel z „jiných podání České republiky [...] a údajů poskytnutých nezávislým organizátorem trhu (OTE) a také ze strany některých podniků působících na relevantních trzích, včetně skupiny ČEZ (ČEZ) a společnosti Pražská plynárenská“. V tomto doplňujícím dopise bylo poukázáno zejména na řadu znepokojujících aspektů vyjádřených Komisí v souvislosti s trhem pro maloobchodní prodej elektřiny malým zákazníkům, jako je vysoká koncentrace trhu, nízká míra změn dodavatele a vertikální integrace skupiny ČEZ. V jeho závěru bylo uvedeno, že nic nebrání tomu, aby všechny trhy, na něž se vztahuje žádost, byly vyňaty z oblasti působnosti směrnice.

| (6) | K žádosti byla rovněž přiložena zpráva poradenské společnosti (3) (dále jen „zpráva CRA“). |
| --- | --- |

(6)

K žádosti byla rovněž přiložena zpráva poradenské společnosti (3) (dále jen „zpráva CRA“).

3

| (7) | Komise zaslal žadateli žádosti o doplňující informace ve dnech 31. ledna 2017, 24. března 2017, 27. března 2017, 21. dubna 2017, 1. června 2017, 28. června 2017 a 21. prosince 2017, na které žadatel odpověděl ve dnech 16. února 2017, 28. března 2017, 31. března 2017, 3. května 2017, 10. května 2017, 9. června 2017, 1. srpna 2017 a 12. dubna 2018. Kromě toho se na žádost žadatele Komise ve dnech 31. ledna 2017, 28. února 2017, 29. března 2017, 30. května 2017 a 9. června 2017 setkala se zástupci žadatele. Žadatel poskytl rovněž doplňující informace dne 27. ledna 2017. |
| --- | --- |

(7)

Komise zaslal žadateli žádosti o doplňující informace ve dnech 31. ledna 2017, 24. března 2017, 27. března 2017, 21. dubna 2017, 1. června 2017, 28. června 2017 a 21. prosince 2017, na které žadatel odpověděl ve dnech 16. února 2017, 28. března 2017, 31. března 2017, 3. května 2017, 10. května 2017, 9. června 2017, 1. srpna 2017 a 12. dubna 2018. Kromě toho se na žádost žadatele Komise ve dnech 31. ledna 2017, 28. února 2017, 29. března 2017, 30. května 2017 a 9. června 2017 setkala se zástupci žadatele. Žadatel poskytl rovněž doplňující informace dne 27. ledna 2017.

2.   PRÁVNÍ RÁMEC

PRÁVNÍ RÁMEC

| (8) | Na udělování zakázek na vykonávání činností souvisejících s maloobchodními dodávkami elektřiny a plynu se uplatňuje směrnice 2014/25/EU, pokud není tato činnost předmětem výjimky podle článku 34 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(8)

Na udělování zakázek na vykonávání činností souvisejících s maloobchodními dodávkami elektřiny a plynu se uplatňuje směrnice 2014/25/EU, pokud není tato činnost předmětem výjimky podle článku 34 uvedené směrnice.

| (9) | Podle směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, neřídí touto směrnicí, pokud je činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s ohledem na specifické vlastnosti příslušného odvětví. |
| --- | --- |

(9)

Podle směrnice 2014/25/EU se zakázky, jejichž účelem je umožnit výkon jedné z činností, na které se směrnice vztahuje, neřídí touto směrnicí, pokud je činnost v členském státě, ve kterém má být vykonávána, přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup. Přímé vystavení hospodářské soutěži se posuzuje na základě objektivních kritérií s ohledem na specifické vlastnosti příslušného odvětví.

3.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

3.1.   NEOMEZENÝ PŘÍSTUP NA TRH

NEOMEZENÝ PŘÍSTUP NA TRH

| (10) | Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotčený členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze III směrnice 2014/25/EU. Pokud jde o odvětví elektřiny, jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (4). Pokud jde o odvětví zemního plynu, jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (5). |
| --- | --- |

(10)

Přístup na trh se považuje za neomezený, pokud dotčený členský stát provedl a uplatňuje příslušné právní předpisy Unie k otevření daného odvětví nebo jeho části. Tyto právní předpisy jsou uvedeny v příloze III směrnice 2014/25/EU. Pokud jde o odvětví elektřiny, jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES (4). Pokud jde o odvětví zemního plynu, jedná se o směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (5).

4

5

| (11) | Česká republika provedla směrnice 2009/72/ES a 2009/73/ES ve vnitrostátním právu zákonem č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích (dále jen „energetický zákon“) (6). |
| --- | --- |

(11)

Česká republika provedla směrnice 2009/72/ES a 2009/73/ES ve vnitrostátním právu zákonem č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích (dále jen „energetický zákon“) (6).

6

| (12) | Dne 7. prosince 2017 zaslala Komise ministru zahraničních věcí České republiky výzvu (č.j. 2017/2152 – řízení o nesplnění povinnosti) (dále jen „výzva“) týkající se nesprávného provedení směrnic 2009/72/ES a 2009/73/ES do českého právního řádu. Vzhledem k tomu, že předpoklad neomezeného přístupu na trh stanovený v čl. 34 odst. 3 prvním pododstavci směrnice 2014/25/EU by se neměl vztahovat na záležitosti, které jsou předmětem řízení o nesplnění povinnosti, Komise dne 21. prosince 2017 vyzvala elektronickou poštou žadatele, aby předložil své připomínky k této záležitosti a objasnil, zda je přístup na trh neomezený fakticky i právně, v souladu s čl. 34 odst. 3 druhým pododstavcem směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(12)

Dne 7. prosince 2017 zaslala Komise ministru zahraničních věcí České republiky výzvu (č.j. 2017/2152 – řízení o nesplnění povinnosti) (dále jen „výzva“) týkající se nesprávného provedení směrnic 2009/72/ES a 2009/73/ES do českého právního řádu. Vzhledem k tomu, že předpoklad neomezeného přístupu na trh stanovený v čl. 34 odst. 3 prvním pododstavci směrnice 2014/25/EU by se neměl vztahovat na záležitosti, které jsou předmětem řízení o nesplnění povinnosti, Komise dne 21. prosince 2017 vyzvala elektronickou poštou žadatele, aby předložil své připomínky k této záležitosti a objasnil, zda je přístup na trh neomezený fakticky i právně, v souladu s čl. 34 odst. 3 druhým pododstavcem směrnice 2014/25/EU.

| (13) | Žadatel v odpovědi ze dne 12. dubna 2018 prohlásil, že přístup na trh je fakticky neomezený, a uvedl tyto hlavní argumenty: nízké náklady na vstup, neexistence jiných překážek vstupu na trh, velký počet licencí udělených pro obchodování s elektřinou a plynem (7) a velký počet maloobchodníků, kteří v současnosti působí na trzích pro maloobchodní dodávky elektřiny a plynu (8). Žadatel dále uvedl, že způsob, jakým byla ustanovení práva Unie, jichž se výzva týká, promítnuta do vnitrostátního práva, nemá za následek právní omezení přístupu na trhy pro maloobchodní prodej elektřiny a plynu. Žadatel v této souvislosti rovněž prohlásil, že konkrétní otázky vznesené v řízení o nesplnění povinnosti se přístupu na trh buď netýkaly, anebo s ním souvisely jen potenciálně. |
| --- | --- |

(13)

Žadatel v odpovědi ze dne 12. dubna 2018 prohlásil, že přístup na trh je fakticky neomezený, a uvedl tyto hlavní argumenty: nízké náklady na vstup, neexistence jiných překážek vstupu na trh, velký počet licencí udělených pro obchodování s elektřinou a plynem (7) a velký počet maloobchodníků, kteří v současnosti působí na trzích pro maloobchodní dodávky elektřiny a plynu (8). Žadatel dále uvedl, že způsob, jakým byla ustanovení práva Unie, jichž se výzva týká, promítnuta do vnitrostátního práva, nemá za následek právní omezení přístupu na trhy pro maloobchodní prodej elektřiny a plynu. Žadatel v této souvislosti rovněž prohlásil, že konkrétní otázky vznesené v řízení o nesplnění povinnosti se přístupu na trh buď netýkaly, anebo s ním souvisely jen potenciálně.

7

8

| (14) | Pokud jde o otázku, zda je přístup na trh volný fakticky, souhlasí Komise s argumenty, které žadatel předložil, zvláště s existencí velkého počtu maloobchodníků působících na vnitrostátní úrovni na trhu pro maloobchodní prodej elektřiny i plynu, z něhož lze vyvodit, že přístup na tyto trhy je fakticky neomezený. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o otázku, zda je přístup na trh volný fakticky, souhlasí Komise s argumenty, které žadatel předložil, zvláště s existencí velkého počtu maloobchodníků působících na vnitrostátní úrovni na trhu pro maloobchodní prodej elektřiny i plynu, z něhož lze vyvodit, že přístup na tyto trhy je fakticky neomezený.

| (15) | Pokud jde o otázku, zda je přístup na trh neomezený právně, vzala Komise na vědomí vysvětlení žadatele ohledně způsobu, jakým byly problematické aspekty popsané ve výzvě ošetřeny ve vnitrostátních právních předpisech. Komise tato vysvětlení analyzovala s ohledem na požadavky směrnice 2014/25/EU, tj. šlo o to posoudit, zda by daná ustanovení vnitrostátního práva a s nimi související znepokojení projednávaná v rámci řízení o nesplnění povinnosti mohla vést k faktickému omezení přístupu na trh ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU. Po přezkoumání argumentů žadatele Komise souhlasí s argumentem, z něhož žadatel vycházel při všech svých vysvětleních, a sice že konkrétní otázky, které byly vzneseny v rámci řízení o nesplnění povinnosti, se přímo netýkají přístupu na trh. Komise rovněž bere v úvahu argument žadatele, že je vhodné nahlížet na český právní systém jako celek, a to zejména pokud jde o povinnost vykládat relevantní ustanovení vnitrostátního práva způsobem, který je v souladu s požadavky práva EU. Přestože tedy obavy vznesené v rámci řízení o nesplnění povinnosti stále přetrvávají, a aniž je dotčeno ono řízení o nesplnění povinnosti, má Komise pro účely tohoto rozhodnutí a postupu podle směrnice 2014/25/EU za to, že přístup na trh na území České republiky je právně neomezený. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o otázku, zda je přístup na trh neomezený právně, vzala Komise na vědomí vysvětlení žadatele ohledně způsobu, jakým byly problematické aspekty popsané ve výzvě ošetřeny ve vnitrostátních právních předpisech. Komise tato vysvětlení analyzovala s ohledem na požadavky směrnice 2014/25/EU, tj. šlo o to posoudit, zda by daná ustanovení vnitrostátního práva a s nimi související znepokojení projednávaná v rámci řízení o nesplnění povinnosti mohla vést k faktickému omezení přístupu na trh ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU. Po přezkoumání argumentů žadatele Komise souhlasí s argumentem, z něhož žadatel vycházel při všech svých vysvětleních, a sice že konkrétní otázky, které byly vzneseny v rámci řízení o nesplnění povinnosti, se přímo netýkají přístupu na trh. Komise rovněž bere v úvahu argument žadatele, že je vhodné nahlížet na český právní systém jako celek, a to zejména pokud jde o povinnost vykládat relevantní ustanovení vnitrostátního práva způsobem, který je v souladu s požadavky práva EU. Přestože tedy obavy vznesené v rámci řízení o nesplnění povinnosti stále přetrvávají, a aniž je dotčeno ono řízení o nesplnění povinnosti, má Komise pro účely tohoto rozhodnutí a postupu podle směrnice 2014/25/EU za to, že přístup na trh na území České republiky je právně neomezený.

| (16) | Na základě předchozích závěrů je Komise toho názoru, že podmínka neomezeného přístupu na trh uvedená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU je v tomto případě splněna. |
| --- | --- |

(16)

Na základě předchozích závěrů je Komise toho názoru, že podmínka neomezeného přístupu na trh uvedená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU je v tomto případě splněna.

3.2.   PŘÍMÉ VYSTAVENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽI

PŘÍMÉ VYSTAVENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽI

| (17) | Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků daného trhu. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria. |
| --- | --- |

(17)

Přímé vystavení hospodářské soutěži by mělo být hodnoceno na základě různých ukazatelů, z nichž žádný není sám o sobě rozhodující. Pokud jde o trhy dotčené tímto rozhodnutím, jedním kritériem, které by mělo být vzato v úvahu, je podíl hlavních účastníků daného trhu. Vzhledem k charakteristice daných trhů by měla být vzata v úvahu i další kritéria.

| (18) | Toto rozhodnutí nemá dopad na uplatňování pravidel hospodářské soutěže a na jiné oblasti unijního práva. Zejména kritéria a metody používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány k provedení posouzení podle článku 101 nebo 102 SFEU nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (9). Tento názor potvrdil v nedávném rozsudku Tribunál (10). |
| --- | --- |

(18)

Toto rozhodnutí nemá dopad na uplatňování pravidel hospodářské soutěže a na jiné oblasti unijního práva. Zejména kritéria a metody používané k posouzení přímého vystavení hospodářské soutěži podle článku 34 směrnice 2014/25/EU nejsou nutně totožné s těmi, které jsou používány k provedení posouzení podle článku 101 nebo 102 SFEU nebo nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (9). Tento názor potvrdil v nedávném rozsudku Tribunál (10).

9

10

| (19) | Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou činnosti, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější. |
| --- | --- |

(19)

Je třeba mít na paměti, že cílem tohoto rozhodnutí je stanovit, zda jsou činnosti, na něž se žádost vztahuje, vystaveny takové míře hospodářské soutěže (na trzích, na které není omezen přístup ve smyslu článku 34 směrnice 2014/25/EU), která zajistí, že i v případě neuplatňování podrobných pravidel pro zadávání veřejných zakázek stanovených ve směrnici 2014/25/EU bude zadávání veřejných zakázek za účelem výkonu dotčených činností probíhat transparentním a nediskriminačním způsobem založeným na kritériích, která kupujícím umožňují určit řešení, jež je z celkového hlediska ekonomicky nejvýhodnější.

| (20) | V této souvislosti je důležité uvést, že ne všichni účastníci dotčených trhů podléhají pravidlům o zadávání veřejných zakázek. Proto by společnosti působící na těchto trzích, které uvedeným pravidlům nepodléhají, měly zpravidla možnost vyvíjet konkurenční tlak na účastníky trhu, kteří pravidlům pro zadávání veřejných zakázek podléhají (11). |
| --- | --- |

(20)

V této souvislosti je důležité uvést, že ne všichni účastníci dotčených trhů podléhají pravidlům o zadávání veřejných zakázek. Proto by společnosti působící na těchto trzích, které uvedeným pravidlům nepodléhají, měly zpravidla možnost vyvíjet konkurenční tlak na účastníky trhu, kteří pravidlům pro zadávání veřejných zakázek podléhají (11).

11

RELEVANTNÍ TRHY PRODUKTŮ

Maloobchodní dodávky elektřiny

Maloobchodní dodávky elektřiny

| (21) | Jak již Komise konstatovala v minulosti (12), maloobchodní dodávky elektřiny zahrnují celkový prodej elektřiny konečným zákazníkům, čili domácnostem a malým průmyslovým a obchodním zákazníkům na jedné straně (tj. zákazníkům napojeným na soustavu nízkého napětí, u nichž neprobíhá průběhové měření (13)) a velkým průmyslovým a obchodním zákazníkům na straně druhé (tj. zákazníkům zpravidla napojeným na soustavu vysokého a středního napětí, u nichž probíhá „půlhodinové měření“ (14)). |
| --- | --- |

(21)

Jak již Komise konstatovala v minulosti (12), maloobchodní dodávky elektřiny zahrnují celkový prodej elektřiny konečným zákazníkům, čili domácnostem a malým průmyslovým a obchodním zákazníkům na jedné straně (tj. zákazníkům napojeným na soustavu nízkého napětí, u nichž neprobíhá průběhové měření (13)) a velkým průmyslovým a obchodním zákazníkům na straně druhé (tj. zákazníkům zpravidla napojeným na soustavu vysokého a středního napětí, u nichž probíhá „půlhodinové měření“ (14)).

12

13

14

| (22) | Ve své rozhodovací praxi český ÚOHS (15) rovněž zvažoval segmentaci maloobchodního trhu podle různých kategorií konečných zákazníků, ale nakonec ponechal definici otevřenou. |
| --- | --- |

(22)

Ve své rozhodovací praxi český ÚOHS (15) rovněž zvažoval segmentaci maloobchodního trhu podle různých kategorií konečných zákazníků, ale nakonec ponechal definici otevřenou.

15

| (23) | Žadatel rozlišuje tři kategorie zákazníků.






  a) | Velké obchodní zákazníky představují i) zákazníci s „automatickým průběhovým měřením“ – především zákazníci s měřením zatížení, kteří jsou napojeni na soustavu vysokého a středního napětí, a ii) zákazníci s „manuálním průběhovým měřením“ – především zákazníci, kteří jsou napojeni na soustavu nízkého napětí (16). Velcí zákazníci obvykle dostávají individualizované nabídky od dodavatelů, nebo kupují elektřinu přímo na komoditních burzách. V roce 2015 představovali přibližně [...] (17) celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh) (18). |
| --- | --- | --- |

(23)

Žadatel rozlišuje tři kategorie zákazníků.

a)

Velké obchodní zákazníky představují i) zákazníci s „automatickým průběhovým měřením“ – především zákazníci s měřením zatížení, kteří jsou napojeni na soustavu vysokého a středního napětí, a ii) zákazníci s „manuálním průběhovým měřením“ – především zákazníci, kteří jsou napojeni na soustavu nízkého napětí (16). Velcí zákazníci obvykle dostávají individualizované nabídky od dodavatelů, nebo kupují elektřinu přímo na komoditních burzách. V roce 2015 představovali přibližně [...] (17) celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh) (18).

16

17

18

| b) | Malí obchodní zákazníci a domácnosti se vyznačují „neprůběhovým měřením“. Tito zákazníci dostávají od dodavatelů standardizované nabídky a od roku 2006 si mohou svobodně vybrat svého dodavatele elektřiny. V roce 2015 tato kategorie představovala přibližně [...] celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh) (18). |
| --- | --- |

b)

Malí obchodní zákazníci a domácnosti se vyznačují „neprůběhovým měřením“. Tito zákazníci dostávají od dodavatelů standardizované nabídky a od roku 2006 si mohou svobodně vybrat svého dodavatele elektřiny. V roce 2015 tato kategorie představovala přibližně [...] celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh) (18).

18

| c) | Ostatní zákazníci. Tato třetí kategorie zahrnuje velké obchodní zákazníky, jako jsou provozovatelé místních distribučních zón (dále jen „MDZ“) (19), kteří jsou zároveň výrobci elektřiny a maloobchodníky, a průmyslové parky připojené k MDZ. Tito velcí zákazníci mohou kupovat elektřinu od jiných dodavatelů než provozovatelů MDZ, a proto spadají do kategorie velkých zákazníků, jak je definována výše. V roce 2015 tato třetí kategorie představovala přibližně [...] % celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh). |
| --- | --- |

c)

Ostatní zákazníci. Tato třetí kategorie zahrnuje velké obchodní zákazníky, jako jsou provozovatelé místních distribučních zón (dále jen „MDZ“) (19), kteří jsou zároveň výrobci elektřiny a maloobchodníky, a průmyslové parky připojené k MDZ. Tito velcí zákazníci mohou kupovat elektřinu od jiných dodavatelů než provozovatelů MDZ, a proto spadají do kategorie velkých zákazníků, jak je definována výše. V roce 2015 tato třetí kategorie představovala přibližně [...] % celkové spotřeby elektřiny (tj. objemově [...] TWh z [...] TWh).

19

| (24) | Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 21. až 23. bodě odůvodnění pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, jsou relevantními výrobkovými trhy pro účely tohoto rozhodnutí, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny v České republice, tyto trhy: a) maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům (velkým průmyslovým a obchodním zákazníkům s průběžným měřením, včetně zákazníků uvedených ve 23. bodě odůvodnění písm. c), a b) maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům (domácnostem a malým obchodním zákazníkům s neprůběhovým měřením). |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 21. až 23. bodě odůvodnění pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, jsou relevantními výrobkovými trhy pro účely tohoto rozhodnutí, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny v České republice, tyto trhy: a) maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům (velkým průmyslovým a obchodním zákazníkům s průběžným měřením, včetně zákazníků uvedených ve 23. bodě odůvodnění písm. c), a b) maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům (domácnostem a malým obchodním zákazníkům s neprůběhovým měřením).

Maloobchodní dodávky zemního plynu

Maloobchodní dodávky zemního plynu

| (25) | Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu, Komise rozlišuje mezi dodávkami zemního plynu malým zákazníkům a dodávkami zemního plynu velkým zákazníkům, kteří se dále dělí na velké průmyslové zákazníky a elektrárny (20). |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu, Komise rozlišuje mezi dodávkami zemního plynu malým zákazníkům a dodávkami zemního plynu velkým zákazníkům, kteří se dále dělí na velké průmyslové zákazníky a elektrárny (20).

20

| (26) | Ve svém rozhodnutí M.4238 E.ON/PP (21) týkajícím se českého maloobchodního trhu s plynem ponechala Komise definici otevřenou, neboť dotčená transakce nevedla k obavám z narušení hospodářské soutěže v rámci žádné z alternativních definic. |
| --- | --- |

(26)

Ve svém rozhodnutí M.4238 E.ON/PP (21) týkajícím se českého maloobchodního trhu s plynem ponechala Komise definici otevřenou, neboť dotčená transakce nevedla k obavám z narušení hospodářské soutěže v rámci žádné z alternativních definic.

21

| (27) | Ve své rozhodovací praxi (22) český ÚOHS rovněž zvažoval segmentaci maloobchodního trhu s plynem podle různých kategorií konečných zákazníků, ale nakonec ponechal definici otevřenou. |
| --- | --- |

(27)

Ve své rozhodovací praxi (22) český ÚOHS rovněž zvažoval segmentaci maloobchodního trhu s plynem podle různých kategorií konečných zákazníků, ale nakonec ponechal definici otevřenou.

22

| (28) | Žadatel u dodávek plynu též rozlišuje mezi velkými a malými zákazníky. Zákazníky, kteří odebírají velké dodávky plynu (23), jsou obchodní zákazníci s i) automatickým průběhovým měřením s dálkovým (A) nebo měsíčním (B) odečtem, kteří mají roční spotřebu nejméně 4,2 GWh, nebo s ii) neintervalovým měřením s měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu mezi 0,63 a 4,2 GWh. Od dodavatelů obvykle dostávají individualizované nabídky. Malými zákazníky jsou obchodní zákazníci a domácnosti s neintervalovým měřením s jiným než měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu nižší než 0,63 GWh. Obvykle dostávají standardizované nabídky. Každá kategorie představuje přibližně polovinu celkové spotřeby plynu. |
| --- | --- |

(28)

Žadatel u dodávek plynu též rozlišuje mezi velkými a malými zákazníky. Zákazníky, kteří odebírají velké dodávky plynu (23), jsou obchodní zákazníci s i) automatickým průběhovým měřením s dálkovým (A) nebo měsíčním (B) odečtem, kteří mají roční spotřebu nejméně 4,2 GWh, nebo s ii) neintervalovým měřením s měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu mezi 0,63 a 4,2 GWh. Od dodavatelů obvykle dostávají individualizované nabídky. Malými zákazníky jsou obchodní zákazníci a domácnosti s neintervalovým měřením s jiným než měsíčním odečtem, kteří mají roční spotřebu nižší než 0,63 GWh. Obvykle dostávají standardizované nabídky. Každá kategorie představuje přibližně polovinu celkové spotřeby plynu.

23

| (29) | Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 25. až 28. bodě odůvodnění pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, jsou relevantními výrobkovými trhy tyto trhy: a) maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům; b) maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem ke skutečnostem uvedeným ve 25. až 28. bodě odůvodnění pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, jsou relevantními výrobkovými trhy tyto trhy: a) maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům; b) maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům.

RELEVANTNÍ ZEMĚPISNÉ TRHY

Maloobchodní dodávky elektřiny

Maloobchodní dodávky elektřiny

| (30) | Komise již dříve zjistila (24), že maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům probíhaly v celostátním měřítku, zatímco o užších, regionálních trzích se mohlo uvažovat u maloobchodních dodávek elektřiny malým zákazníkům. Ve svém rozhodnutí M. 4238 E.ON/PP (25) týkajícím se českého maloobchodního trhu Komise uvedla, že šetření trhu potvrdilo, že maloobchodní trh s elektřinou je přinejmenším celostátní. Nicméně otázka přesného rozsahu zeměpisného trhu zůstala otevřená. ÚOHS konstatoval, že trh pro maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům je svým rozsahem trhem celostátním (26). |
| --- | --- |

(30)

Komise již dříve zjistila (24), že maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům probíhaly v celostátním měřítku, zatímco o užších, regionálních trzích se mohlo uvažovat u maloobchodních dodávek elektřiny malým zákazníkům. Ve svém rozhodnutí M. 4238 E.ON/PP (25) týkajícím se českého maloobchodního trhu Komise uvedla, že šetření trhu potvrdilo, že maloobchodní trh s elektřinou je přinejmenším celostátní. Nicméně otázka přesného rozsahu zeměpisného trhu zůstala otevřená. ÚOHS konstatoval, že trh pro maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům je svým rozsahem trhem celostátním (26).

24

E.ON/PP

25

26

| (31) | Podle žadatele existuje v současné době přibližně 65 aktivních dodavatelů s více než 100 odběrnými místy, kteří mohou dodávat elektřinu velkým i malým obchodním zákazníkům a domácnostem celostátně. To by ukazovalo na celostátní rozsah trhů pro maloobchodní dodávky. |
| --- | --- |

(31)

Podle žadatele existuje v současné době přibližně 65 aktivních dodavatelů s více než 100 odběrnými místy, kteří mohou dodávat elektřinu velkým i malým obchodním zákazníkům a domácnostem celostátně. To by ukazovalo na celostátní rozsah trhů pro maloobchodní dodávky.

| (32) | V České republice existují tři distribuční oblasti podle vlastnictví distribučních společností (27). Vzhledem k tomu, že tito tři regionální distributoři mají ve svých příslušných distribučních oblastech vysoké podíly na trhu, lze říci, že se Česká republika vyznačuje silnou regionalizací. Skupina ČEZ – prostřednictvím své dceřiné společnosti ČEZ Distribuce – je největším distributorem s pěti z osmi elektrických distribučních sítí, což představuje přibližně [...] veškeré elektřiny spotřebované v České republice; pro srovnání, [...] spotřeby elektřiny pochází z distribuční oblasti společnosti E.ON a pouze [...] z distribuční oblasti společnosti PRE; zbytek pak pochází z místních distribučních zón (28). Celkem přibližně [...] % všech odběrných míst se nachází v oblasti společnosti ČEZ Distribuce. Ne ve všech dodává elektřinu ČEZ Prodej (společnost v rámci skupiny ČEZ zaměřená na maloobchodní dodávky), tato společnost však dodává elektřinu velké většině ([...] %) malých obchodních zákazníků a domácností ve své distribuční oblasti (29). |
| --- | --- |

(32)

V České republice existují tři distribuční oblasti podle vlastnictví distribučních společností (27). Vzhledem k tomu, že tito tři regionální distributoři mají ve svých příslušných distribučních oblastech vysoké podíly na trhu, lze říci, že se Česká republika vyznačuje silnou regionalizací. Skupina ČEZ – prostřednictvím své dceřiné společnosti ČEZ Distribuce – je největším distributorem s pěti z osmi elektrických distribučních sítí, což představuje přibližně [...] veškeré elektřiny spotřebované v České republice; pro srovnání, [...] spotřeby elektřiny pochází z distribuční oblasti společnosti E.ON a pouze [...] z distribuční oblasti společnosti PRE; zbytek pak pochází z místních distribučních zón (28). Celkem přibližně [...] % všech odběrných míst se nachází v oblasti společnosti ČEZ Distribuce. Ne ve všech dodává elektřinu ČEZ Prodej (společnost v rámci skupiny ČEZ zaměřená na maloobchodní dodávky), tato společnost však dodává elektřinu velké většině ([...] %) malých obchodních zákazníků a domácností ve své distribuční oblasti (29).

27

28

29

| (33) | Na celostátní úrovni ČEZ Prodej zásobuje [...] milionu domácích odběrných míst, což odpovídá přibližně [...] % podílu na trhu z hlediska počtu odběrných míst. |
| --- | --- |

(33)

Na celostátní úrovni ČEZ Prodej zásobuje [...] milionu domácích odběrných míst, což odpovídá přibližně [...] % podílu na trhu z hlediska počtu odběrných míst.

| (34) | Dalším prvkem, který ukazuje na nejednotné podmínky hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech, má být skutečnost, že společnost PRE si u standardní sazby ve své oblasti účtuje přibližně o [...] % více za energetickou složku. Žadatel odůvodňuje tento rozdíl v cenách působením nízkonákladové dceřiné společnosti PRE (Yello Energy) mimo její oblast, ale tvrdí, že ČEZ Prodej a E.ON účtují stejné ceny za energetickou složku sazby ve všech třech oblastech (30). |
| --- | --- |

(34)

Dalším prvkem, který ukazuje na nejednotné podmínky hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech, má být skutečnost, že společnost PRE si u standardní sazby ve své oblasti účtuje přibližně o [...] % více za energetickou složku. Žadatel odůvodňuje tento rozdíl v cenách působením nízkonákladové dceřiné společnosti PRE (Yello Energy) mimo její oblast, ale tvrdí, že ČEZ Prodej a E.ON účtují stejné ceny za energetickou složku sazby ve všech třech oblastech (30).

30

| (35) | Pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, lze vzhledem k existenci velkého počtu maloobchodníků působících na vnitrostátní úrovni považovat zeměpisný rozsah trhu maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům v České republice za celostátní pro velké i malé zákazníky. To však nevylučuje možnou přítomnost i významných regionálních prvků. |
| --- | --- |

(35)

Pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, lze vzhledem k existenci velkého počtu maloobchodníků působících na vnitrostátní úrovni považovat zeměpisný rozsah trhu maloobchodních dodávek elektřiny konečným zákazníkům v České republice za celostátní pro velké i malé zákazníky. To však nevylučuje možnou přítomnost i významných regionálních prvků.

Maloobchodní dodávky zemního plynu

Maloobchodní dodávky zemního plynu

| (36) | Jak Komise již dříve definovala, mají trhy pro maloobchodní dodávky plynu, včetně dodávek malým zákazníkům, celostátní rozsah (31). |
| --- | --- |

(36)

Jak Komise již dříve definovala, mají trhy pro maloobchodní dodávky plynu, včetně dodávek malým zákazníkům, celostátní rozsah (31).

31

| (37) | Ve svém rozhodnutí M.4238 E.ON/PP (32) týkajícím se českého maloobchodního trhu ponechala Komise definici otevřenou, neboť dotčená transakce nevedla k obavám z narušení hospodářské soutěže v rámci žádné z alternativních definic. |
| --- | --- |

(37)

Ve svém rozhodnutí M.4238 E.ON/PP (32) týkajícím se českého maloobchodního trhu ponechala Komise definici otevřenou, neboť dotčená transakce nevedla k obavám z narušení hospodářské soutěže v rámci žádné z alternativních definic.

32

| (38) | Ze zeměpisného hlediska považoval ÚOHS ve své předchozí praxi (33) relevantní trhy produktů v odvětví maloobchodních dodávek plynu co do rozsahu za celostátní. |
| --- | --- |

(38)

Ze zeměpisného hlediska považoval ÚOHS ve své předchozí praxi (33) relevantní trhy produktů v odvětví maloobchodních dodávek plynu co do rozsahu za celostátní.

33

| (39) | Podle nejnovějších informací existuje v současné době na českém maloobchodním trhu s plynem velké množství aktivních dodavatelů (34). Jak uvedl žadatel, mohou tito dodavatelé dodávat velkým a malým zákazníkům celostátně. |
| --- | --- |

(39)

Podle nejnovějších informací existuje v současné době na českém maloobchodním trhu s plynem velké množství aktivních dodavatelů (34). Jak uvedl žadatel, mohou tito dodavatelé dodávat velkým a malým zákazníkům celostátně.

34

| (40) | Stejně jako v případě elektřiny lze i distribuci plynu v České republice rozdělit do tří distribučních oblastí podle vlastnictví distribučních společností (35). Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu domácnostem, konstatuje Komise s ohledem na tržní podíly zavedených distributorů plynu v jednotlivých distribučních oblastech, že struktura trhu je podobná jako v případě elektřiny. V roce 2015 dosahovaly tyto tržní podíly zhruba [...] % v případě RWE, [...] % v případě PP a [...] % v případě E.ON (36). Pokud však jde o dodávky plynu velkým zákazníkům, jsou tržní podíly těchto společností na celostátní úrovni více zředěné (37). |
| --- | --- |

(40)

Stejně jako v případě elektřiny lze i distribuci plynu v České republice rozdělit do tří distribučních oblastí podle vlastnictví distribučních společností (35). Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu domácnostem, konstatuje Komise s ohledem na tržní podíly zavedených distributorů plynu v jednotlivých distribučních oblastech, že struktura trhu je podobná jako v případě elektřiny. V roce 2015 dosahovaly tyto tržní podíly zhruba [...] % v případě RWE, [...] % v případě PP a [...] % v případě E.ON (36). Pokud však jde o dodávky plynu velkým zákazníkům, jsou tržní podíly těchto společností na celostátní úrovni více zředěné (37).

35

36

37

| (41) | Energetická složka ceny plynu není regulována a stanoví ji místní distribuční společnosti v každé ze tří distribučních oblastí. Z analýzy žadatele vyplývá, že výše energetické složky celkové ceny plynu stanovená společnostmi PP i RWE je stejná ve všech distribučních oblastech, zatímco E.ON má stejné ceny v oblastech společností PP a RWE a mírně nižší ceny (méně než [...] %) ve své vlastní oblasti (38). Vzhledem k těmto skutečnostem žadatel tvrdí, že maloobchodní trh s plynem je svým rozsahem trhem celostátním. |
| --- | --- |

(41)

Energetická složka ceny plynu není regulována a stanoví ji místní distribuční společnosti v každé ze tří distribučních oblastí. Z analýzy žadatele vyplývá, že výše energetické složky celkové ceny plynu stanovená společnostmi PP i RWE je stejná ve všech distribučních oblastech, zatímco E.ON má stejné ceny v oblastech společností PP a RWE a mírně nižší ceny (méně než [...] %) ve své vlastní oblasti (38). Vzhledem k těmto skutečnostem žadatel tvrdí, že maloobchodní trh s plynem je svým rozsahem trhem celostátním.

38

| (42) | Pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, lze vzhledem k existenci velkého počtu maloobchodníků působících na celostátní úrovni považovat zeměpisný trh pro maloobchodní dodávky zemního plynu konečným zákazníkům v České republice za celostátní pro velké i malé zákazníky. To však, stejně jako v případě dodávek elektřiny, nevylučuje možnou přítomnost i významných regionálních prvků. |
| --- | --- |

(42)

Pro účely posouzení, zda jsou splněny podmínky stanovené v článku 34 směrnice 2014/25/EU, a aniž je dotčeno uplatňování jiných právních předpisů Unie, lze vzhledem k existenci velkého počtu maloobchodníků působících na celostátní úrovni považovat zeměpisný trh pro maloobchodní dodávky zemního plynu konečným zákazníkům v České republice za celostátní pro velké i malé zákazníky. To však, stejně jako v případě dodávek elektřiny, nevylučuje možnou přítomnost i významných regionálních prvků.

Analýza trhu

Analýza trhu

| (43) | Komise přijala další rozhodnutí (39) o použitelnosti výjimek z pravidel pro zadávání zakázek pro maloobchodní dodávky elektřiny a plynu. V těchto rozhodnutích založila Komise svoje posouzení zejména na těchto kritériích: počet účastníků trhu celkově, tržní podíl největších účastníků trhu dohromady, míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů, likvidita velkoobchodních trhů a regulace cen. |
| --- | --- |

(43)

Komise přijala další rozhodnutí (39) o použitelnosti výjimek z pravidel pro zadávání zakázek pro maloobchodní dodávky elektřiny a plynu. V těchto rozhodnutích založila Komise svoje posouzení zejména na těchto kritériích: počet účastníků trhu celkově, tržní podíl největších účastníků trhu dohromady, míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů, likvidita velkoobchodních trhů a regulace cen.

39

Maloobchodní dodávky elektřiny

Maloobchodní dodávky elektřiny

| (44) | Nejprve je třeba poukázat na to, že dodavatel, který chce být spolehlivým dlouhodobým účastníkem trhu vytvářejícím účinný konkurenční tlak na maloobchodní úrovni v České republice, musí mít přístup ke konkurenčním zdrojům elektřiny, a to buď prostřednictvím vlastních výrobních kapacit, nebo prostřednictvím likvidních velkoobchodních trhů se všemi nezbytnými velkoobchodními produkty v České republice nebo v cizině prostřednictvím dovozu. V opačném případě jsou maloobchodníci při nákupu elektřiny závislí na svých vertikálně integrovaných konkurentech, což znamená, že jsou pod neustálou hrozbou snižování marží, a to dále výrazně omezuje konkurenční tlak, který mohou vykonávat na vertikálně integrované dodavatele, jako je ČEZ. |
| --- | --- |

(44)

Nejprve je třeba poukázat na to, že dodavatel, který chce být spolehlivým dlouhodobým účastníkem trhu vytvářejícím účinný konkurenční tlak na maloobchodní úrovni v České republice, musí mít přístup ke konkurenčním zdrojům elektřiny, a to buď prostřednictvím vlastních výrobních kapacit, nebo prostřednictvím likvidních velkoobchodních trhů se všemi nezbytnými velkoobchodními produkty v České republice nebo v cizině prostřednictvím dovozu. V opačném případě jsou maloobchodníci při nákupu elektřiny závislí na svých vertikálně integrovaných konkurentech, což znamená, že jsou pod neustálou hrozbou snižování marží, a to dále výrazně omezuje konkurenční tlak, který mohou vykonávat na vertikálně integrované dodavatele, jako je ČEZ.

| (45) | Při posuzování toho, zda jsou maloobchodní dodávky elektřiny přímo vystaveny hospodářské soutěži, je tedy rovněž třeba uvážit podmínky hospodářské soutěže na předcházejícím trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektřiny a postavení hospodářských subjektů na něm (40). |
| --- | --- |

(45)

Při posuzování toho, zda jsou maloobchodní dodávky elektřiny přímo vystaveny hospodářské soutěži, je tedy rovněž třeba uvážit podmínky hospodářské soutěže na předcházejícím trhu výroby a velkoobchodní dodávky elektřiny a postavení hospodářských subjektů na něm (40).

40

Počet účastníků trhu, tržní podíly největších účastníků trhu

Počet účastníků trhu, tržní podíly největších účastníků trhu

| (46) | V červnu 2017 dodávalo ve všech třech distribučních oblastech – skupiny ČEZ a společností E.ON a PRE – 65 aktivních dodavatelů do více než 100 odběrných míst. Největším dodavatelem pro velké i malé zákazníky je ČEZ Prodej, za ním následují E.ON a PRE. Ostatní soutěžitelé mají podstatně menší podíly na trhu dodávek koncovým zákazníkům. |
| --- | --- |

(46)

V červnu 2017 dodávalo ve všech třech distribučních oblastech – skupiny ČEZ a společností E.ON a PRE – 65 aktivních dodavatelů do více než 100 odběrných míst. Největším dodavatelem pro velké i malé zákazníky je ČEZ Prodej, za ním následují E.ON a PRE. Ostatní soutěžitelé mají podstatně menší podíly na trhu dodávek koncovým zákazníkům.

| (47) | V předchozích rozhodnutích (41) měla Komise za to, že pokud jde o trh pro maloobchodní dodávky elektřiny, je jedním z relevantních ukazatelů pro posouzení koncentrace trhu a celkového stavu hospodářské soutěže tržní podíl tří největších podniků dohromady. Vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek se nevztahují na všechny účastníky trhu, zaměřuje se analýza hlavně na postavení na trhu a konkurenční tlaky na jednotlivé účastníky trhu, na něž se tato pravidla vztahují, tzn. především na společnosti ČEZ Prodej a PP. Avšak v případech, kdy je důležité porozumět podmínkám trhu, na němž ČEZ Prodej a PP působí, jsou do analýzy zahrnuty i ostatní hospodářské subjekty na trhu (viz také 20. bod odůvodnění). Za relevantní mohou být považována i jiná opatření týkající se koncentrace. |
| --- | --- |

(47)

V předchozích rozhodnutích (41) měla Komise za to, že pokud jde o trh pro maloobchodní dodávky elektřiny, je jedním z relevantních ukazatelů pro posouzení koncentrace trhu a celkového stavu hospodářské soutěže tržní podíl tří největších podniků dohromady. Vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek se nevztahují na všechny účastníky trhu, zaměřuje se analýza hlavně na postavení na trhu a konkurenční tlaky na jednotlivé účastníky trhu, na něž se tato pravidla vztahují, tzn. především na společnosti ČEZ Prodej a PP. Avšak v případech, kdy je důležité porozumět podmínkám trhu, na němž ČEZ Prodej a PP působí, jsou do analýzy zahrnuty i ostatní hospodářské subjekty na trhu (viz také 20. bod odůvodnění). Za relevantní mohou být považována i jiná opatření týkající se koncentrace.

41

Maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům

Maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům

| (48) | ČEZ Prodej zásobuje [...] velkých zákazníků, to je objemově přibližně [...] TWh z [...] TWh (42). Podíl této společnosti na trhu pro velké zákazníky byl v období 2012–2015 vcelku stabilní na úrovni [...] % (43), avšak v roce 2016 klesl na [...] % (44). Komise konstatuje, že k tomuto poklesu došlo ve stejném roce, kdy skupina ČEZ zaznamenala několik výpadků v řadě svých jaderných reaktorů, které ovlivnily přibližně [...] její jaderné kapacity, což potvrzuje, že přístup ke konkurenčním zdrojům elektřiny je klíčovým faktorem v hospodářské soutěži na maloobchodních trzích. Kromě toho nelze vyloučit, že [...]% podíl společnosti ČEZ Prodej na trhu by byl v jednom nebo více regionech větší, kdyby se počítal na základě regionálního, a nikoli vnitrostátního, zeměpisného trhu pro velké zákazníky. Číselné údaje o podílech na místních trzích pro velké zákazníky napojené na síť společnosti ČEZ Prodej však nebyly předloženy, ačkoli o ně bylo požádáno. |
| --- | --- |

(48)

ČEZ Prodej zásobuje [...] velkých zákazníků, to je objemově přibližně [...] TWh z [...] TWh (42). Podíl této společnosti na trhu pro velké zákazníky byl v období 2012–2015 vcelku stabilní na úrovni [...] % (43), avšak v roce 2016 klesl na [...] % (44). Komise konstatuje, že k tomuto poklesu došlo ve stejném roce, kdy skupina ČEZ zaznamenala několik výpadků v řadě svých jaderných reaktorů, které ovlivnily přibližně [...] její jaderné kapacity, což potvrzuje, že přístup ke konkurenčním zdrojům elektřiny je klíčovým faktorem v hospodářské soutěži na maloobchodních trzích. Kromě toho nelze vyloučit, že [...]% podíl společnosti ČEZ Prodej na trhu by byl v jednom nebo více regionech větší, kdyby se počítal na základě regionálního, a nikoli vnitrostátního, zeměpisného trhu pro velké zákazníky. Číselné údaje o podílech na místních trzích pro velké zákazníky napojené na síť společnosti ČEZ Prodej však nebyly předloženy, ačkoli o ně bylo požádáno.

42

43

44

| (49) | Během období 2014–2016 byly podíly na trhu pro velké zákazníky vcelku stabilní i v případě společnosti E.ON s přibližně [...] % a v případě společnosti PRE s přibližně [...] %. |
| --- | --- |

(49)

Během období 2014–2016 byly podíly na trhu pro velké zákazníky vcelku stabilní i v případě společnosti E.ON s přibližně [...] % a v případě společnosti PRE s přibližně [...] %.

| (50) | Na celostátní úrovni mají tři hlavní účastníci trhu (ČEZ Prodej, E.ON a PRE) dohromady podíl na trhu pro velké zákazníky přibližně 60 % (45) (HHI index (46) byl pro tento trh vypočítán ve výši 1 847 (47)). Pokud jde o další dodavatele pro velké zákazníky, Bohemia Energy, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energy Trading, Slovenské elektrárne a Amper Market, jsou všichni pod úrovní [...] %. |
| --- | --- |

(50)

Na celostátní úrovni mají tři hlavní účastníci trhu (ČEZ Prodej, E.ON a PRE) dohromady podíl na trhu pro velké zákazníky přibližně 60 % (45) (HHI index (46) byl pro tento trh vypočítán ve výši 1 847 (47)). Pokud jde o další dodavatele pro velké zákazníky, Bohemia Energy, CENTROPOL, RWE, Veolia Komodity, Lumius, EP Energy Trading, Slovenské elektrárne a Amper Market, jsou všichni pod úrovní [...] %.

45

46

47

Maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům

Maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům

| (51) | Na celostátní úrovni zásobuje ČEZ Prodej [...] % malých zákazníků (48), pokud jde o objem dodávek; v distribuční oblasti skupiny ČEZ však byl spotřebován větší objem, a to [...] TWh z [...] TWh spotřebovaných malými zákazníky (49). Podíly společnosti ČEZ Prodej na trhu pro tyto zákazníky byly v období 2012–2015 vcelku stabilní na úrovni [...] % (50). Komise však podotýká, že podle stanoviska ÚOHS tržní podíly společnosti ČEZ Prodej za posledních 6 let poklesly (51). |
| --- | --- |

(51)

Na celostátní úrovni zásobuje ČEZ Prodej [...] % malých zákazníků (48), pokud jde o objem dodávek; v distribuční oblasti skupiny ČEZ však byl spotřebován větší objem, a to [...] TWh z [...] TWh spotřebovaných malými zákazníky (49). Podíly společnosti ČEZ Prodej na trhu pro tyto zákazníky byly v období 2012–2015 vcelku stabilní na úrovni [...] % (50). Komise však podotýká, že podle stanoviska ÚOHS tržní podíly společnosti ČEZ Prodej za posledních 6 let poklesly (51).

48

49

50

51

| (52) | Na místní úrovni jsou tržní podíly zavedených účastníků trhu pro malé zákazníky vysoké: v letech 2014–2015 měly společnosti ČEZ Prodej a E.ON na trhu [...]% podíl ve svých distribučních oblastech a společnost PRE měla [...]% podíl na trhu v oblasti Prahy. Působení každého ze tří hlavních dodavatelů v oblastech ostatních dvou bylo zanedbatelné ([...] %) (52). To potvrzuje přítomnost významných regionálních prvků. |
| --- | --- |

(52)

Na místní úrovni jsou tržní podíly zavedených účastníků trhu pro malé zákazníky vysoké: v letech 2014–2015 měly společnosti ČEZ Prodej a E.ON na trhu [...]% podíl ve svých distribučních oblastech a společnost PRE měla [...]% podíl na trhu v oblasti Prahy. Působení každého ze tří hlavních dodavatelů v oblastech ostatních dvou bylo zanedbatelné ([...] %) (52). To potvrzuje přítomnost významných regionálních prvků.

52

| (53) | Během období 2014–2016 byly podíly na trhu pro malé zákazníky vcelku stabilní i v případě společnosti E.ON s přibližně [...] % a v případě společnosti PRE s přibližně [...] %. Na celostátní úrovni mají tři hlavní účastníci trhu (ČEZ Prodej, E.ON a PRE) dohromady podíl na trhu pro malé zákazníky přibližně 74 % (53) (HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 2 664) (54). Největším konkurentem v kategorii malých zákazníků je Bohemia Energy s [...] %. |
| --- | --- |

(53)

Během období 2014–2016 byly podíly na trhu pro malé zákazníky vcelku stabilní i v případě společnosti E.ON s přibližně [...] % a v případě společnosti PRE s přibližně [...] %. Na celostátní úrovni mají tři hlavní účastníci trhu (ČEZ Prodej, E.ON a PRE) dohromady podíl na trhu pro malé zákazníky přibližně 74 % (53) (HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 2 664) (54). Největším konkurentem v kategorii malých zákazníků je Bohemia Energy s [...] %.

53

54

Míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů

Míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů

| (54) | Počet odběratelů, kteří mění dodavatele, je také považován za relevantní ukazatel účinné hospodářské soutěže. Je možné definovat dva typy zákaznických změn: externí změnu, která znamená změnu dodavatele, a interní změnu, kterou představuje změna sazby nebo smlouvy se stávajícím dodavatelem. V předchozím rozhodnutí (55) Komise analyzovala zejména externí změny. |
| --- | --- |

(54)

Počet odběratelů, kteří mění dodavatele, je také považován za relevantní ukazatel účinné hospodářské soutěže. Je možné definovat dva typy zákaznických změn: externí změnu, která znamená změnu dodavatele, a interní změnu, kterou představuje změna sazby nebo smlouvy se stávajícím dodavatelem. V předchozím rozhodnutí (55) Komise analyzovala zejména externí změny.

55

Maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům

Maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům

| (55) | Žadatel tvrdí, že míra externích změn je u velkých spotřebitelů poměrně vysoká. Míra externích změn u velkých zákazníků však klesla z přibližně 30 % v roce 2010 na 16 % v roce 2015; průměrná míra externích změn během těchto šesti let činila 22 % (56). Pro srovnání, průměrná míra externích změn je v České republice vyšší než v Německu (přibližně 11 %) (57) a nižší než v Itálii (přibližně 32 %) (58). Podle žadatele změnou dodavatele elektřiny nevznikají žádné náklady. Zákazníci přímo napojení na síť vysokého napětí si zajišťují dodávky elektřiny prostřednictvím nabídkových řízení nebo přímo nakupují elektřinu na burzách, což může vysvětlovat jejich tendenci měnit dodavatele častěji než malí zákazníci (viz 56. až 59. bod odůvodnění) (59). |
| --- | --- |

(55)

Žadatel tvrdí, že míra externích změn je u velkých spotřebitelů poměrně vysoká. Míra externích změn u velkých zákazníků však klesla z přibližně 30 % v roce 2010 na 16 % v roce 2015; průměrná míra externích změn během těchto šesti let činila 22 % (56). Pro srovnání, průměrná míra externích změn je v České republice vyšší než v Německu (přibližně 11 %) (57) a nižší než v Itálii (přibližně 32 %) (58). Podle žadatele změnou dodavatele elektřiny nevznikají žádné náklady. Zákazníci přímo napojení na síť vysokého napětí si zajišťují dodávky elektřiny prostřednictvím nabídkových řízení nebo přímo nakupují elektřinu na burzách, což může vysvětlovat jejich tendenci měnit dodavatele častěji než malí zákazníci (viz 56. až 59. bod odůvodnění) (59).

56

57

58

59

Maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům

Maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům

| (56) | Žadatel tvrdí, že míra externích změn není u malých zákazníků vysoká, a to údajně díky vysoké úrovni spokojenosti zákazníků a/nebo sjednání nové smlouvy se stejným dodavatelem. Míra externích změn dodavatele u malých zákazníků činila v roce 2015 přibližně 4,6 % (tedy stejně jako v roce 2010); průměrná míra externích změn během těchto šesti let činila 5 % (60). Podle žadatele je externí změna dodavatele elektřiny poměrně snadná i pro malé zákazníky. Podle šetření u zákazníků provedených žadatelem by malí zákazníci ve všech třech distribučních oblastech změnili dodavatele elektřiny „v reakci na zvýšení cen o 5–10 %“ (61). |
| --- | --- |

(56)

Žadatel tvrdí, že míra externích změn není u malých zákazníků vysoká, a to údajně díky vysoké úrovni spokojenosti zákazníků a/nebo sjednání nové smlouvy se stejným dodavatelem. Míra externích změn dodavatele u malých zákazníků činila v roce 2015 přibližně 4,6 % (tedy stejně jako v roce 2010); průměrná míra externích změn během těchto šesti let činila 5 % (60). Podle žadatele je externí změna dodavatele elektřiny poměrně snadná i pro malé zákazníky. Podle šetření u zákazníků provedených žadatelem by malí zákazníci ve všech třech distribučních oblastech změnili dodavatele elektřiny „v reakci na zvýšení cen o 5–10 %“ (61).

60

61

| (57) | Ve stanovisku ÚOHS se uvádí, že podle průzkumu, který si objednala společnost ČEZ Prodej, jsou zákazníci velmi citliví na ceny a jsou ochotni přejít k jinému dodavateli (62). Kromě toho se ve stanovisku ÚOHS uvádí, že „dodavatelé začali svým zákazníkům poskytovat výrazné slevy v podobě retenčních nabídek, aby si je udrželi“, a díky tomu, jak vyplývá z interních údajů společnosti ČEZ Prodej, „se značná část zákazníků ČEZ Prodej, která by jinak přešla k jinému dodavateli, rozhodla zůstat, a získat tak výhodnější cenu“ (63). Ve stanovisku ÚOHS bylo rovněž vyvozeno, že kombinací míry externích změn s mírou interních změn u společnosti ČEZ Prodej vychází výsledná míra změn, pokud jde o domácnosti, ve výši [...] %. |
| --- | --- |

(57)

Ve stanovisku ÚOHS se uvádí, že podle průzkumu, který si objednala společnost ČEZ Prodej, jsou zákazníci velmi citliví na ceny a jsou ochotni přejít k jinému dodavateli (62). Kromě toho se ve stanovisku ÚOHS uvádí, že „dodavatelé začali svým zákazníkům poskytovat výrazné slevy v podobě retenčních nabídek, aby si je udrželi“, a díky tomu, jak vyplývá z interních údajů společnosti ČEZ Prodej, „se značná část zákazníků ČEZ Prodej, která by jinak přešla k jinému dodavateli, rozhodla zůstat, a získat tak výhodnější cenu“ (63). Ve stanovisku ÚOHS bylo rovněž vyvozeno, že kombinací míry externích změn s mírou interních změn u společnosti ČEZ Prodej vychází výsledná míra změn, pokud jde o domácnosti, ve výši [...] %.

62

63

| (58) | Komise však podotýká, že nejnovější dostupné veřejné informace (64) naznačují, že míra interních změn v České republice, pokud jde o domácnosti, je spíše nižší. Zejména tříletý průměr míry interních změn v odvětví elektřiny u zákazníků v domácnostech činí pouze 2 %, zatímco pětiletý průměr externích změn je u zákazníků v domácnostech v tomto odvětví 6 % (65). |
| --- | --- |

(58)

Komise však podotýká, že nejnovější dostupné veřejné informace (64) naznačují, že míra interních změn v České republice, pokud jde o domácnosti, je spíše nižší. Zejména tříletý průměr míry interních změn v odvětví elektřiny u zákazníků v domácnostech činí pouze 2 %, zatímco pětiletý průměr externích změn je u zákazníků v domácnostech v tomto odvětví 6 % (65).

64

65

| (59) | Kromě toho Komise podotýká, že český regulační orgán – Energetický regulační úřad (dále jen „ERÚ“) – poukazuje v souvislosti s maloobchodním trhem s elektřinou na určité nejasné smluvní podmínky ve smlouvách na dobu určitou s automatickým prodloužením, kvůli kterým může být pro zákazníky těžší zjistit data a podmínky, kdy je možné smlouvy vypovědět (66). Tato skutečnost ohledně smluv na dobu určitou s automatickým prodloužením byla potvrzena v poslední dostupné národní zprávě ERÚ za rok 2016 (67). |
| --- | --- |

(59)

Kromě toho Komise podotýká, že český regulační orgán – Energetický regulační úřad (dále jen „ERÚ“) – poukazuje v souvislosti s maloobchodním trhem s elektřinou na určité nejasné smluvní podmínky ve smlouvách na dobu určitou s automatickým prodloužením, kvůli kterým může být pro zákazníky těžší zjistit data a podmínky, kdy je možné smlouvy vypovědět (66). Tato skutečnost ohledně smluv na dobu určitou s automatickým prodloužením byla potvrzena v poslední dostupné národní zprávě ERÚ za rok 2016 (67).

66

67

Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni

Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni

| (60) | Likvidita velkoobchodního trhu je významným ukazatelem pro hospodářskou soutěž, neboť díky dostatečnému objemu na straně nabídky i poptávky po příslušných velkoobchodních produktech (např. Base Load, Peak Load, hodinové bloky pro různé časové rámce) mají dodavatelé, kteří nedisponují vlastními výrobními kapacitami, možnosti získání zdrojů a zajištění, což jim umožňuje vstupovat na maloobchodní trhy a vytvářet konkurenci vertikálně integrovaným dodavatelům, kteří mají vlastní výrobní kapacity. |
| --- | --- |

(60)

Likvidita velkoobchodního trhu je významným ukazatelem pro hospodářskou soutěž, neboť díky dostatečnému objemu na straně nabídky i poptávky po příslušných velkoobchodních produktech (např. Base Load, Peak Load, hodinové bloky pro různé časové rámce) mají dodavatelé, kteří nedisponují vlastními výrobními kapacitami, možnosti získání zdrojů a zajištění, což jim umožňuje vstupovat na maloobchodní trhy a vytvářet konkurenci vertikálně integrovaným dodavatelům, kteří mají vlastní výrobní kapacity.

Skupina ČEZ zůstává zdaleka největším výrobcem elektřiny

Skupina ČEZ zůstává zdaleka největším výrobcem elektřiny

| (61) | Skupina ČEZ vyrobila [...] % elektrické energie vyrobené v České republice v roce 2016 (68). Druhý největší výrobce (Elektrárna Počerady a.s.) měl tržní podíl ve výši [...] % a z dalších tří největších výrobců (Sokolovská Uhelná a.s., Elektrárna Dětmarovice a.s. a Severní Energetická a.s (69).) ani jeden nedosáhl [...]% podílu (70). Dalších šest výrobců v pořadí bylo se svými podíly pod 3 % hranicí a o zbytek (přibližně 17 % vyrobené elektřiny) se dělí velké množství malých solárních či větrných elektráren a zemědělských podniků. Společnosti E.ON a PRE a ostatní menší maloobchodní prodejci (např. společnosti Bohemia Energy či CENTROPOL) nemají v České republice žádná vlastní výrobní zařízení. |
| --- | --- |

(61)

Skupina ČEZ vyrobila [...] % elektrické energie vyrobené v České republice v roce 2016 (68). Druhý největší výrobce (Elektrárna Počerady a.s.) měl tržní podíl ve výši [...] % a z dalších tří největších výrobců (Sokolovská Uhelná a.s., Elektrárna Dětmarovice a.s. a Severní Energetická a.s (69).) ani jeden nedosáhl [...]% podílu (70). Dalších šest výrobců v pořadí bylo se svými podíly pod 3 % hranicí a o zbytek (přibližně 17 % vyrobené elektřiny) se dělí velké množství malých solárních či větrných elektráren a zemědělských podniků. Společnosti E.ON a PRE a ostatní menší maloobchodní prodejci (např. společnosti Bohemia Energy či CENTROPOL) nemají v České republice žádná vlastní výrobní zařízení.

68

69

70

| (62) | Skupina ČEZ tak i nadále zůstává největším výrobcem elektrické energie v České republice. Jeho podíl na trhu, pokud jde o výrobu, lze vyvodit jako důsledek jeho privilegovaného přístupu k nejlevnějším výrobním zdrojům v České republice (jaderné palivo, hnědé a černé uhlí). |
| --- | --- |

(62)

Skupina ČEZ tak i nadále zůstává největším výrobcem elektrické energie v České republice. Jeho podíl na trhu, pokud jde o výrobu, lze vyvodit jako důsledek jeho privilegovaného přístupu k nejlevnějším výrobním zdrojům v České republice (jaderné palivo, hnědé a černé uhlí).

| (63) | Pokud jde o výrobu jaderné energie, je třeba poznamenat, že v letech 2016–2017 zaznamenala skupina ČEZ několik výpadků u řady svých jaderných reaktorů [...]. |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o výrobu jaderné energie, je třeba poznamenat, že v letech 2016–2017 zaznamenala skupina ČEZ několik výpadků u řady svých jaderných reaktorů [...].

| (64) | V rámci českého dlouhodobého strategického plánu České republiky v oblasti energetiky (71) by výroba elektřiny z jaderné energie měla do roku 2050 pokrýt přibližně polovinu celkové spotřeby elektrické energie (v současné době se jedná zhruba o třetinu). České orgány plánují od roku 2035 postupně ukončit provoz čtyř jednotek v jaderné elektrárně Dukovany a zároveň plánují výstavbu nových reaktorů ve dvou stávajících jaderných areálech (Dukovany a Temelín), přičemž buď jadernou divizi skupiny ČEZ odkoupí stát, nebo bude skupina ČEZ tato nová zařízení financovat. V takovém případě, bude-li provoz reaktorů skupiny ČEZ plně obnoven a dojde-li v příštím roce k předpovídanému nárůstu výroby elektřiny (72), je pravděpodobné, že podíl skupiny ČEZ na trhu s výrobou elektřiny opět naroste na předchozí úroveň. |
| --- | --- |

(64)

V rámci českého dlouhodobého strategického plánu České republiky v oblasti energetiky (71) by výroba elektřiny z jaderné energie měla do roku 2050 pokrýt přibližně polovinu celkové spotřeby elektrické energie (v současné době se jedná zhruba o třetinu). České orgány plánují od roku 2035 postupně ukončit provoz čtyř jednotek v jaderné elektrárně Dukovany a zároveň plánují výstavbu nových reaktorů ve dvou stávajících jaderných areálech (Dukovany a Temelín), přičemž buď jadernou divizi skupiny ČEZ odkoupí stát, nebo bude skupina ČEZ tato nová zařízení financovat. V takovém případě, bude-li provoz reaktorů skupiny ČEZ plně obnoven a dojde-li v příštím roce k předpovídanému nárůstu výroby elektřiny (72), je pravděpodobné, že podíl skupiny ČEZ na trhu s výrobou elektřiny opět naroste na předchozí úroveň.

71

72

Využití velkoobchodního trhu

Využití velkoobchodního trhu

| (65) | Na velkoobchodní úrovni se elektřina prodává buď interně v rámci vertikálně integrovaných podniků (jako jsou subjekty skupiny ČEZ), jejichž činnost zahrnuje výrobu i maloobchodní prodej elektřiny, nebo je obchodována různými způsoby: prostřednictvím čistě dvoustranných (mimoburzovních – OTC) nebo zprostředkovaných obchodů, na termínových trzích, které organizuje společnost Power Exchange Central Europe a.s. (dále jen „PXE“) nebo Českomoravská komoditní burza Kladno (dále jen „CMCEK“) (73), a na spotových trzích organizovaných českým operátorem trhu s elektřinou a plynem – společností OTE a.s. Obchodníci s elektřinou mohou k nákupu i prodeji využít jakoukoli kombinaci dvoustranných smluv nebo burzovních produktů včetně platforem OTE, a.s. a zahraničních burz (74) (75). |
| --- | --- |

(65)

Na velkoobchodní úrovni se elektřina prodává buď interně v rámci vertikálně integrovaných podniků (jako jsou subjekty skupiny ČEZ), jejichž činnost zahrnuje výrobu i maloobchodní prodej elektřiny, nebo je obchodována různými způsoby: prostřednictvím čistě dvoustranných (mimoburzovních – OTC) nebo zprostředkovaných obchodů, na termínových trzích, které organizuje společnost Power Exchange Central Europe a.s. (dále jen „PXE“) nebo Českomoravská komoditní burza Kladno (dále jen „CMCEK“) (73), a na spotových trzích organizovaných českým operátorem trhu s elektřinou a plynem – společností OTE a.s. Obchodníci s elektřinou mohou k nákupu i prodeji využít jakoukoli kombinaci dvoustranných smluv nebo burzovních produktů včetně platforem OTE, a.s. a zahraničních burz (74) (75).

73

74

75

| (66) | Velkoobchodní ceny na burze PXE tradičně kopírují ceny na burze EEX. V tomto ohledu žadatel tvrdí, že společnost ČEZ Prodej (76) nemá žádnou konkurenční výhodu oproti ostatním maloobchodním prodejcům na trhu, kteří svou elektřinu obchodují na burze PXE, protože [...] (77). Je však třeba poznamenat, že tato úroveň cen vychází z čistě smluvního ujednání mezi dvěma společnostmi náležejícími k téže skupině, a může se tedy kdykoli změnit a nemá žádný dopad na celkový zisk skupiny ČEZ. |
| --- | --- |

(66)

Velkoobchodní ceny na burze PXE tradičně kopírují ceny na burze EEX. V tomto ohledu žadatel tvrdí, že společnost ČEZ Prodej (76) nemá žádnou konkurenční výhodu oproti ostatním maloobchodním prodejcům na trhu, kteří svou elektřinu obchodují na burze PXE, protože [...] (77). Je však třeba poznamenat, že tato úroveň cen vychází z čistě smluvního ujednání mezi dvěma společnostmi náležejícími k téže skupině, a může se tedy kdykoli změnit a nemá žádný dopad na celkový zisk skupiny ČEZ.

76

77

| (67) | Objem obchodů na velkoobchodních trzích (spotových a forwardových, zprostředkovaných obchodů a obchodů na burzách) v České republice v roce 2016 ([...] TWh) dosahoval zhruba [...] hodnoty roční spotřeby elektřiny (78). V konkrétních číslech – objem mimoburzovních transakcí obchodovaných v roce 2016 na obchodních platformách, jako např. Trayport, činil [...] TWh (z celkového obchodovaného objemu [...] TWh), což znamená mírný nárůst od roku 2008, kdy dosahoval hodnoty [...] TWh (79). Pro srovnání, německý velkoobchodní trh byl desetkrát větší než celkový objem odběrů elektřiny (80). V České republice byl na největší energetické burze (PXE (81)) registrován malý objem futures obchodů (82), přičemž v rámci domácích obchodních systémů, jako je CMCEK, byl obchodován jen velmi malý objem (2–3 TWh) (83). Objem obchodů na denních a vnitrodenních trzích (spotových trzích organizovaných OTE), které jsou pro maloobchodní prodejce také nutné, aby mohli počítat s velkoobchodními trhy, sice od roku 2008 narostl, ale dotčený objem zůstává malý (84). A konečně, vzhledem k nedostatečným údajům ohledně objemů přímých (mimoburzovních) dvoustranných obchodů není Komise s to posoudit, zda jsou tyto objemy dostatečné pro nové účastníky na trhu, aby mohli obstát v konkurenci na trhu (85). |
| --- | --- |

(67)

Objem obchodů na velkoobchodních trzích (spotových a forwardových, zprostředkovaných obchodů a obchodů na burzách) v České republice v roce 2016 ([...] TWh) dosahoval zhruba [...] hodnoty roční spotřeby elektřiny (78). V konkrétních číslech – objem mimoburzovních transakcí obchodovaných v roce 2016 na obchodních platformách, jako např. Trayport, činil [...] TWh (z celkového obchodovaného objemu [...] TWh), což znamená mírný nárůst od roku 2008, kdy dosahoval hodnoty [...] TWh (79). Pro srovnání, německý velkoobchodní trh byl desetkrát větší než celkový objem odběrů elektřiny (80). V České republice byl na největší energetické burze (PXE (81)) registrován malý objem futures obchodů (82), přičemž v rámci domácích obchodních systémů, jako je CMCEK, byl obchodován jen velmi malý objem (2–3 TWh) (83). Objem obchodů na denních a vnitrodenních trzích (spotových trzích organizovaných OTE), které jsou pro maloobchodní prodejce také nutné, aby mohli počítat s velkoobchodními trhy, sice od roku 2008 narostl, ale dotčený objem zůstává malý (84). A konečně, vzhledem k nedostatečným údajům ohledně objemů přímých (mimoburzovních) dvoustranných obchodů není Komise s to posoudit, zda jsou tyto objemy dostatečné pro nové účastníky na trhu, aby mohli obstát v konkurenci na trhu (85).

78

79

80

81

82

83

84

85

Možnosti dovozu

Možnosti dovozu

| (68) | Pokud jde o dovoz, žadatel uvedl, že existuje „dostatečná propojovací kapacita na česko-německé hranici“ (86). Český provozovatel přenosové soustavy však nahlásil (87) několik kritických situací, k nimž v české přenosové soustavě došlo v důsledku neplánovaných tranzitních toků (tzv. kruhových toků), jež dosáhly objemu několika GW. Konkrétně tyto kruhové toky představují podle českého provozovatele přenosové soustavy velký problém pro stabilitu sítě (88) a jsou omezujícím faktorem pro obchod na hranicích ČR, zvláště na hranici s Německem. Z číselných údajů předložených žadatelem (89) vyplývá, že se dovozní kapacita dostupná pro obchod na hranici s Německem výrazně snížila mezi lety 2014 až 2016 (90). |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o dovoz, žadatel uvedl, že existuje „dostatečná propojovací kapacita na česko-německé hranici“ (86). Český provozovatel přenosové soustavy však nahlásil (87) několik kritických situací, k nimž v české přenosové soustavě došlo v důsledku neplánovaných tranzitních toků (tzv. kruhových toků), jež dosáhly objemu několika GW. Konkrétně tyto kruhové toky představují podle českého provozovatele přenosové soustavy velký problém pro stabilitu sítě (88) a jsou omezujícím faktorem pro obchod na hranicích ČR, zvláště na hranici s Německem. Z číselných údajů předložených žadatelem (89) vyplývá, že se dovozní kapacita dostupná pro obchod na hranici s Německem výrazně snížila mezi lety 2014 až 2016 (90).

dostatečná propojovací kapacita na česko-německé hranici

86

87

88

89

90

| (69) | Kromě toho by prostor pro dovoz ze sousedních zemí mohly zužovat tradičně nízké velkoobchodní ceny v České republice. Tak tomu bylo v letech 2012 až 2016, kdy průměrná cena na denním trhu v České republice byla nižší ve srovnání s Polskem (o 3,9 EUR/MWh), s Rakouskem (o 0,4 EUR/MWh) a se Slovenskem (o 0,6 EUR/MWh) a pouze ve srovnání s Německem byla mírně vyšší (o 0,4 EUR/MWh) (91). |
| --- | --- |

(69)

Kromě toho by prostor pro dovoz ze sousedních zemí mohly zužovat tradičně nízké velkoobchodní ceny v České republice. Tak tomu bylo v letech 2012 až 2016, kdy průměrná cena na denním trhu v České republice byla nižší ve srovnání s Polskem (o 3,9 EUR/MWh), s Rakouskem (o 0,4 EUR/MWh) a se Slovenskem (o 0,6 EUR/MWh) a pouze ve srovnání s Německem byla mírně vyšší (o 0,4 EUR/MWh) (91).

91

| (70) | Bez ohledu na výše uvedené žadatel uvedl, že v roce 2016 bylo účastníkům trhu přiděleno přibližně 8,6 TWh dovozní kapacity, přičemž 7,9 TWh (tj. „přibližně 13 % celkové spotřeby elektrické energie“) bylo dovezeno v reakci na náhlé výpadky jaderných elektráren skupiny ČEZ (92). Touto výjimečnou okolností lze vysvětlit objemy kapacity, které byly v roce 2016 dovezeny a přiděleny účastníkům trhu. Skupina ČEZ totiž spočítala, že pokud by k těmto výpadkům nebylo došlo, byla by vyrobila dalších [...] TWh elektřiny. Situace se však zlepšuje. Některé reaktory již byly znovu uvedeny do provozu a další mají být zprovozněny již v brzké době. V důsledku toho lze očekávat, že se dovoz bude v budoucnu postupně snižovat, neboť zvyšování výroby elektřiny z jaderné energie s nízkými mezními náklady bude tlačit na snižování cen elektrické energie v České republice. |
| --- | --- |

(70)

Bez ohledu na výše uvedené žadatel uvedl, že v roce 2016 bylo účastníkům trhu přiděleno přibližně 8,6 TWh dovozní kapacity, přičemž 7,9 TWh (tj. „přibližně 13 % celkové spotřeby elektrické energie“) bylo dovezeno v reakci na náhlé výpadky jaderných elektráren skupiny ČEZ (92). Touto výjimečnou okolností lze vysvětlit objemy kapacity, které byly v roce 2016 dovezeny a přiděleny účastníkům trhu. Skupina ČEZ totiž spočítala, že pokud by k těmto výpadkům nebylo došlo, byla by vyrobila dalších [...] TWh elektřiny. Situace se však zlepšuje. Některé reaktory již byly znovu uvedeny do provozu a další mají být zprovozněny již v brzké době. V důsledku toho lze očekávat, že se dovoz bude v budoucnu postupně snižovat, neboť zvyšování výroby elektřiny z jaderné energie s nízkými mezními náklady bude tlačit na snižování cen elektrické energie v České republice.

přibližně 13 % celkové spotřeby elektrické energie

92

Cenová konkurence a cenová regulace

Cenová konkurence a cenová regulace

| (71) | Cena dodávek elektřiny konečným zákazníkům se skládá ze dvou hlavních složek (93): první z nich, která představuje 45 % celkové konečné ceny, zahrnuje fixní náklady na distribuci elektřiny, pomocné služby, systémové poplatky atd.; druhou složkou, která představuje 37 % celkové konečné ceny, je složka silové elektřiny, která zahrnuje maloobchodní marži (94). Tato druhá složka není regulována (95). |
| --- | --- |

(71)

Cena dodávek elektřiny konečným zákazníkům se skládá ze dvou hlavních složek (93): první z nich, která představuje 45 % celkové konečné ceny, zahrnuje fixní náklady na distribuci elektřiny, pomocné služby, systémové poplatky atd.; druhou složkou, která představuje 37 % celkové konečné ceny, je složka silové elektřiny, která zahrnuje maloobchodní marži (94). Tato druhá složka není regulována (95).

93

94

95

| (72) | Pokud jde o ceny elektřiny pro konečné spotřebitele, pro velké i malé zákazníky, je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (96). Žadatel uvádí, že v letech 2007 až 2015 byly tyto ceny trvale nižší než odpovídající ceny v Německu. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o ceny elektřiny pro konečné spotřebitele, pro velké i malé zákazníky, je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (96). Žadatel uvádí, že v letech 2007 až 2015 byly tyto ceny trvale nižší než odpovídající ceny v Německu.

96

| (73) | Zejména co se týče velkých průmyslových zákazníků (97), žadatel uvádí, že se česká energetická složka zmenšila o více než 40 % mezi druhým pololetím 2012 a druhým pololetím 2015, kdy byla o 24 % nižší (tj. 0,0300–0,0400 EUR/kWh) než německá energetická složka (0,0400–0,0500 EUR/kWh). Pokud jde o spotřebitele v domácnostech (98), žadatel uvádí, že po druhé polovině roku 2009 se česká energetická složka neustále zmenšovala, přičemž ve druhé polovině roku 2015 činila téměř 0,0400 EUR/kWh, tzn. že byla o 49 % nižší než německá energetická složka (0,0700–0,0800 EUR/kWh) (99). |
| --- | --- |

(73)

Zejména co se týče velkých průmyslových zákazníků (97), žadatel uvádí, že se česká energetická složka zmenšila o více než 40 % mezi druhým pololetím 2012 a druhým pololetím 2015, kdy byla o 24 % nižší (tj. 0,0300–0,0400 EUR/kWh) než německá energetická složka (0,0400–0,0500 EUR/kWh). Pokud jde o spotřebitele v domácnostech (98), žadatel uvádí, že po druhé polovině roku 2009 se česká energetická složka neustále zmenšovala, přičemž ve druhé polovině roku 2015 činila téměř 0,0400 EUR/kWh, tzn. že byla o 49 % nižší než německá energetická složka (0,0700–0,0800 EUR/kWh) (99).

97

98

99

| (74) | Žadatel z těchto čísel – na základě údajů Eurostatu – vyvozuje, že „míra hospodářské soutěže je na českém trhu vyšší než na trhu německém, který je přímo vystaven hospodářské soutěži, jak se uvádí v nedávném rozhodnutí Komise o výjimce pro maloobchodní dodávky v Německu.“ (100) Toto tvrzení však není podepřeno důkazy, zejména pokud jde o srovnání cen mezi českým a německým trhem. Za určitých podmínek (např. při určitých úrovních mezních nákladů a elasticity poptávky) by podle ekonomické teorie mohly být na vysoce koncentrovaných trzích nižší ceny než na méně koncentrovaných trzích (101). Ještě významnější je skutečnost, že dané srovnání cen je výsledkem zvolené jednotky, která byla pro srovnání použita. Německé ceny v posledních letech byly totiž v absolutním vyjádření vyšší než české, ale z pohledu standardu kupní síly byly nižší; v tomto ohledu byly české ceny v roce 2015 vyšší (102). |
| --- | --- |

(74)

Žadatel z těchto čísel – na základě údajů Eurostatu – vyvozuje, že „míra hospodářské soutěže je na českém trhu vyšší než na trhu německém, který je přímo vystaven hospodářské soutěži, jak se uvádí v nedávném rozhodnutí Komise o výjimce pro maloobchodní dodávky v Německu.“ (100) Toto tvrzení však není podepřeno důkazy, zejména pokud jde o srovnání cen mezi českým a německým trhem. Za určitých podmínek (např. při určitých úrovních mezních nákladů a elasticity poptávky) by podle ekonomické teorie mohly být na vysoce koncentrovaných trzích nižší ceny než na méně koncentrovaných trzích (101). Ještě významnější je skutečnost, že dané srovnání cen je výsledkem zvolené jednotky, která byla pro srovnání použita. Německé ceny v posledních letech byly totiž v absolutním vyjádření vyšší než české, ale z pohledu standardu kupní síly byly nižší; v tomto ohledu byly české ceny v roce 2015 vyšší (102).

míra hospodářské soutěže je na českém trhu vyšší než na trhu německém, který je přímo vystaven hospodářské soutěži, jak se uvádí v nedávném rozhodnutí Komise o výjimce pro maloobchodní dodávky v Německu

100

101

102

| (75) | Kromě toho, zejména pokud jde o ceny pro spotřebitele v domácnostech, Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „ACER“), na základě informací získaných od vnitrostátních regulačních orgánů konstatovala, že „v údajích o cenách pro spotřebitele v domácnostech mohou být nesrovnalosti. Tyto výsledky by proto měly být interpretovány opatrně.“ (103) |
| --- | --- |

(75)

Kromě toho, zejména pokud jde o ceny pro spotřebitele v domácnostech, Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „ACER“), na základě informací získaných od vnitrostátních regulačních orgánů konstatovala, že „v údajích o cenách pro spotřebitele v domácnostech mohou být nesrovnalosti. Tyto výsledky by proto měly být interpretovány opatrně.“ (103)

v údajích o cenách pro spotřebitele v domácnostech mohou být nesrovnalosti. Tyto výsledky by proto měly být interpretovány opatrně.

103

MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ZEMNÍHO PLYNU

Počet účastníků trhu, tržní podíly největších účastníků trhu

Počet účastníků trhu, tržní podíly největších účastníků trhu

| (76) | Z nejnovějších údajů ERÚ vyplývá, že v roce 2016 působilo na maloobchodním trhu v České republice 98 aktivních obchodníků dodávajících plyn zákazníkům (104). Celkové náklady (105) vstupu na trh pro maloobchodní dodávky plynu jsou nízké a zřejmě nepředstavují překážku vstupu na trh. |
| --- | --- |

(76)

Z nejnovějších údajů ERÚ vyplývá, že v roce 2016 působilo na maloobchodním trhu v České republice 98 aktivních obchodníků dodávajících plyn zákazníkům (104). Celkové náklady (105) vstupu na trh pro maloobchodní dodávky plynu jsou nízké a zřejmě nepředstavují překážku vstupu na trh.

104

105

| (77) | V předchozích rozhodnutích (106) měla Komise za to, že pokud jde o trh pro maloobchodní dodávky plynu, je jedním z relevantních ukazatelů pro posouzení koncentrace trhu a celkového stavu hospodářské soutěže tržní podíl tří největších podniků dohromady. Vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek se nevztahují na všechny účastníky trhu, zaměřuje se analýza hlavně na postavení na trhu a konkurenční tlaky na jednotlivé účastníky trhu, na něž se tato pravidla vztahují, tzn. především na společnosti ČEZ Prodej a PP. Avšak v případech, kdy je důležité porozumět podmínkám trhu, na němž ČEZ Prodej a PP působí, jsou do analýzy zahrnuty i ostatní hospodářské subjekty na trhu (viz také 20. bod odůvodnění). Za relevantní mohou být považována i jiná opatření týkající se koncentrace. |
| --- | --- |

(77)

V předchozích rozhodnutích (106) měla Komise za to, že pokud jde o trh pro maloobchodní dodávky plynu, je jedním z relevantních ukazatelů pro posouzení koncentrace trhu a celkového stavu hospodářské soutěže tržní podíl tří největších podniků dohromady. Vzhledem k tomu, že pravidla pro zadávání veřejných zakázek se nevztahují na všechny účastníky trhu, zaměřuje se analýza hlavně na postavení na trhu a konkurenční tlaky na jednotlivé účastníky trhu, na něž se tato pravidla vztahují, tzn. především na společnosti ČEZ Prodej a PP. Avšak v případech, kdy je důležité porozumět podmínkám trhu, na němž ČEZ Prodej a PP působí, jsou do analýzy zahrnuty i ostatní hospodářské subjekty na trhu (viz také 20. bod odůvodnění). Za relevantní mohou být považována i jiná opatření týkající se koncentrace.

106

| (78) | Podle nejnovějších údajů (107) je z hlediska množství plynu dodaného zákazníkům největším dodavatelem společnost RWE (nyní Innogy Energie, s.r.o.) s téměř [...]% podílem na trhu, následovaná společnostmi PP a E.ON s [...]% tržním podílem. Společnost ČEZ Prodej rovněž působí na tomto trhu. Její tržní podíl dosahuje [...] % (108). |
| --- | --- |

(78)

Podle nejnovějších údajů (107) je z hlediska množství plynu dodaného zákazníkům největším dodavatelem společnost RWE (nyní Innogy Energie, s.r.o.) s téměř [...]% podílem na trhu, následovaná společnostmi PP a E.ON s [...]% tržním podílem. Společnost ČEZ Prodej rovněž působí na tomto trhu. Její tržní podíl dosahuje [...] % (108).

107

108

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

| (79) | Podle údajů z roku 2016, které předložil žadatel, je RWE s [...]% podílem na trhu největším dodavatelem pro velké zákazníky. Následují společnosti ČEZ Prodej s tržním podílem [...] % a E.ON s [...] %. Komise konstatuje, že pouze společnosti PP a ČEZ Prodej jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU, a proto se na ně vztahují pravidla pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

(79)

Podle údajů z roku 2016, které předložil žadatel, je RWE s [...]% podílem na trhu největším dodavatelem pro velké zákazníky. Následují společnosti ČEZ Prodej s tržním podílem [...] % a E.ON s [...] %. Komise konstatuje, že pouze společnosti PP a ČEZ Prodej jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU, a proto se na ně vztahují pravidla pro zadávání zakázek.

| (80) | Tržní podíl těchto tří největších maloobchodních prodejců na českém trhu s plynem pro velké zákazníky činí dohromady 51 %. HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 1 341 (109). |
| --- | --- |

(80)

Tržní podíl těchto tří největších maloobchodních prodejců na českém trhu s plynem pro velké zákazníky činí dohromady 51 %. HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 1 341 (109).

109

Maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům

Maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům

| (81) | Podle údajů z roku 2016, které předložil žadatel, je největším dodavatelem pro malé zákazníky RWE s [...] % podílem na trhu. Následují společnosti PP s tržním podílem [...] % a E.ON s [...] % (110). Společnost ČEZ Prodej rovněž působí na tomto trhu (je čtvrtým největším dodavatelem) a její tržní podíl dosahuje [...] %. Komise konstatuje, že pouze společnosti PP a ČEZ Prodej jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU, a proto se na ně vztahují pravidla pro zadávání zakázek. |
| --- | --- |

(81)

Podle údajů z roku 2016, které předložil žadatel, je největším dodavatelem pro malé zákazníky RWE s [...] % podílem na trhu. Následují společnosti PP s tržním podílem [...] % a E.ON s [...] % (110). Společnost ČEZ Prodej rovněž působí na tomto trhu (je čtvrtým největším dodavatelem) a její tržní podíl dosahuje [...] %. Komise konstatuje, že pouze společnosti PP a ČEZ Prodej jsou považovány za zadavatele ve smyslu článku 4 směrnice 2014/25/EU, a proto se na ně vztahují pravidla pro zadávání zakázek.

110

| (82) | Tržní podíl těchto tří největších maloobchodních prodejců na českém trhu s plynem pro malé zákazníky činí dohromady 69 % (111). HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 2 024 (112). |
| --- | --- |

(82)

Tržní podíl těchto tří největších maloobchodních prodejců na českém trhu s plynem pro malé zákazníky činí dohromady 69 % (111). HHI index byl pro tento trh vypočítán ve výši 2 024 (112).

111

112

Míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů

Míra změn dodavatele u konečných spotřebitelů

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

| (83) | V národní zprávě ERÚ za rok 2016 jsou údaje o změnách dodavatele uvedeny zvlášť za čtyři různé kategorie zákazníků (113): „velkoodběratelé“, „střední odběratelé“, „maloodběratelé“ a „domácnosti“. |
| --- | --- |

(83)

V národní zprávě ERÚ za rok 2016 jsou údaje o změnách dodavatele uvedeny zvlášť za čtyři různé kategorie zákazníků (113): „velkoodběratelé“, „střední odběratelé“, „maloodběratelé“ a „domácnosti“.

113

| (84) | První dvě kategorie („velkoodběratelé“ a „střední odběratelé“) lze obecně zařadit do kategorie „velcí zákazníci“, jak je definována pro účely tohoto rozhodnutí. V roce 2016 činila míra změn dodavatele u velkoodběratelů 38 % a u středních odběratelů 29 %. Tyto hodnoty byly u těchto dvou kategorií vysoké i v posledních pěti letech. |
| --- | --- |

(84)

První dvě kategorie („velkoodběratelé“ a „střední odběratelé“) lze obecně zařadit do kategorie „velcí zákazníci“, jak je definována pro účely tohoto rozhodnutí. V roce 2016 činila míra změn dodavatele u velkoodběratelů 38 % a u středních odběratelů 29 %. Tyto hodnoty byly u těchto dvou kategorií vysoké i v posledních pěti letech.

Maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům

Maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům

| (85) | Poslední dvě kategorie („maloodběratelé“ a „domácnosti“) lze obecně zařadit do kategorie „malí obchodní zákazníci a domácnosti“, jak je definována pro účely tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(85)

Poslední dvě kategorie („maloodběratelé“ a „domácnosti“) lze obecně zařadit do kategorie „malí obchodní zákazníci a domácnosti“, jak je definována pro účely tohoto rozhodnutí.

| (86) | V roce 2016 činila míra změn dodavatele u maloodběratelů 14 % a u domácností 6,6 %. U maloodběratelů byla míra změn dodavatele v letech 2011 až 2016 vyšší než 10 %. V případě domácností se míra změn dodavatele od roku 2011 postupně snižovala (z původních zhruba 13 % (114)), avšak v roce 2016 tento ukazatel opět vzrostl. |
| --- | --- |

(86)

V roce 2016 činila míra změn dodavatele u maloodběratelů 14 % a u domácností 6,6 %. U maloodběratelů byla míra změn dodavatele v letech 2011 až 2016 vyšší než 10 %. V případě domácností se míra změn dodavatele od roku 2011 postupně snižovala (z původních zhruba 13 % (114)), avšak v roce 2016 tento ukazatel opět vzrostl.

114

Přístup k plynu na velkoobchodní úrovni

   (115)

Přístup k plynu na velkoobchodní úrovni

115

| (87) | Plyn mohou subjekty obchodující na velkoobchodním trhu pořizovat nákupem na základě dlouhodobých kontraktů, nákupem na komoditních burzách nebo nákupem od jiného obchodníka. Patrně nejvýznamnější vliv při utváření velkoobchodních cen stále přetrvává u dlouhodobých kontraktů s ruskými a norskými producenty plynu. Dlouhodobé kontrakty bývají uzavírány na velice dlouhá období dosahující i 30 let. U těchto kontraktů v minulých letech došlo k určitým úpravám ve výpočtu prodejní ceny, ale samotné dlouhodobé kontrakty zrušeny nebyly (116). Podle údajů Eurostatu dováželo plyn do České republiky v roce 2016 celkem 36 subjektů (117). |
| --- | --- |

(87)

Plyn mohou subjekty obchodující na velkoobchodním trhu pořizovat nákupem na základě dlouhodobých kontraktů, nákupem na komoditních burzách nebo nákupem od jiného obchodníka. Patrně nejvýznamnější vliv při utváření velkoobchodních cen stále přetrvává u dlouhodobých kontraktů s ruskými a norskými producenty plynu. Dlouhodobé kontrakty bývají uzavírány na velice dlouhá období dosahující i 30 let. U těchto kontraktů v minulých letech došlo k určitým úpravám ve výpočtu prodejní ceny, ale samotné dlouhodobé kontrakty zrušeny nebyly (116). Podle údajů Eurostatu dováželo plyn do České republiky v roce 2016 celkem 36 subjektů (117).

116

117

| (88) | Jak uvádí ERÚ, držitel výlučné licence na činnosti operátora trhu v ČR, společnost OTE, a.s., organizuje od roku 2010 spotový trh s plynem. Novelou vyhlášky o Pravidlech trhu s plynem byl denní trh organizovaný operátorem trhu zrušen. Na druhé straně byla pro vnitrodenní trh s plynem stanovena platforma. Jak uvádí ERÚ, tento trh si i v roce 2016 udržel vysokou atraktivitu pro účastníky trhu s plynem (118). |
| --- | --- |

(88)

Jak uvádí ERÚ, držitel výlučné licence na činnosti operátora trhu v ČR, společnost OTE, a.s., organizuje od roku 2010 spotový trh s plynem. Novelou vyhlášky o Pravidlech trhu s plynem byl denní trh organizovaný operátorem trhu zrušen. Na druhé straně byla pro vnitrodenní trh s plynem stanovena platforma. Jak uvádí ERÚ, tento trh si i v roce 2016 udržel vysokou atraktivitu pro účastníky trhu s plynem (118).

118

| (89) | Nejvíce obchodů na velkoobchodním trhu se uskutečňuje mimo burzovní platformy a v podobě dvoustranných obchodů na mimoburzovních trzích. Obchodování na mimoburzovních trzích skýtá tu výhodu, že může probíhat flexibilně, což konkrétně znamená, že zde neexistuje omezení jen na určitý omezený soubor smluv. Významnou roli při mimoburzovním obchodování hraje zprostředkování přes obchodní platformy. V mimoburzovním obchodování došlo od roku 2012 k podstatnému nárůstu. V roce 2016 dosáhly obchodní transakce se zemním plynem zprostředkované na obchodních platformách s Českou republikou jako oblastí dodávek celkem 88 TWh (93 TWh včetně objemu obchodovaného na burzovních platformách). Objem futures kontraktů vzrostl z 0,7 TWh v roce 2014 na 3 TWh v roce 2015. |
| --- | --- |

(89)

Nejvíce obchodů na velkoobchodním trhu se uskutečňuje mimo burzovní platformy a v podobě dvoustranných obchodů na mimoburzovních trzích. Obchodování na mimoburzovních trzích skýtá tu výhodu, že může probíhat flexibilně, což konkrétně znamená, že zde neexistuje omezení jen na určitý omezený soubor smluv. Významnou roli při mimoburzovním obchodování hraje zprostředkování přes obchodní platformy. V mimoburzovním obchodování došlo od roku 2012 k podstatnému nárůstu. V roce 2016 dosáhly obchodní transakce se zemním plynem zprostředkované na obchodních platformách s Českou republikou jako oblastí dodávek celkem 88 TWh (93 TWh včetně objemu obchodovaného na burzovních platformách). Objem futures kontraktů vzrostl z 0,7 TWh v roce 2014 na 3 TWh v roce 2015.

| (90) | V roce 2016 činila roční spotřeba plynu v České republice přibližně 88 TWh. Ve srovnání s rokem 2015 to znamená nárůst o 8,5 %. Poměr objemu obchodování na velkoobchodním trhu a spotřeby je > 1 (119). |
| --- | --- |

(90)

V roce 2016 činila roční spotřeba plynu v České republice přibližně 88 TWh. Ve srovnání s rokem 2015 to znamená nárůst o 8,5 %. Poměr objemu obchodování na velkoobchodním trhu a spotřeby je > 1 (119).

119

| (91) | S ohledem na skutečnosti popsané v 87. až 90. bodě odůvodnění je Komise v tomto případě toho názoru, že likvidita velkoobchodního trhu České republiky je dostatečná k tomu, aby umožnila maloobchodníkům získat za podmínek hospodářské soutěže přístup k plynu na velkoobchodní úrovni buď na velkoobchodních trzích, nebo prostřednictvím dovozu. Likvidita velkoobchodního trhu České republiky nebrání tomu, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(91)

S ohledem na skutečnosti popsané v 87. až 90. bodě odůvodnění je Komise v tomto případě toho názoru, že likvidita velkoobchodního trhu České republiky je dostatečná k tomu, aby umožnila maloobchodníkům získat za podmínek hospodářské soutěže přístup k plynu na velkoobchodní úrovni buď na velkoobchodních trzích, nebo prostřednictvím dovozu. Likvidita velkoobchodního trhu České republiky nebrání tomu, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži.

Cenová konkurence a cenová regulace

Cenová konkurence a cenová regulace

| (92) | Cena dodávek plynu konečným zákazníkům, bez připočtení daní, se skládá ze dvou hlavních složek (120). První z nich, která představuje 22 % ceny, obsahuje regulované části ceny (za přepravu, distribuci atd.). Druhou částí, která představuje 78 % celkové ceny, je cena samotné komodity, která zahrnuje maloobchodní marži. Tato druhá složka není regulována (121). |
| --- | --- |

(92)

Cena dodávek plynu konečným zákazníkům, bez připočtení daní, se skládá ze dvou hlavních složek (120). První z nich, která představuje 22 % ceny, obsahuje regulované části ceny (za přepravu, distribuci atd.). Druhou částí, která představuje 78 % celkové ceny, je cena samotné komodity, která zahrnuje maloobchodní marži. Tato druhá složka není regulována (121).

120

121

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

Maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům

| (93) | Pokud jde o velké zákazníky, je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (122). |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o velké zákazníky, je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (122).

122

Maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům

Maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům

| (94) | V případě malých zákazníků je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (122). |
| --- | --- |

(94)

V případě malých zákazníků je úroveň cen včetně daní nižší, než kolik činí průměr EU-28, přičemž ceny jsou nižší než průměr EU-28 i po odečtení daní (122).

122

4.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

4.1.   ELEKTŘINA

ELEKTŘINA

| (95) | Hospodářská soutěž na českých maloobchodních trzích s elektřinou je strukturálně omezena skutečností, že maloobchodní prodejci (kromě ČEZ Prodej) nemají dostatečné vlastní výrobní kapacity ani přístup k výrazně likvidním velkoobchodním trhům, ať už v České republice či v zahraničí prostřednictvím dovozu. V důsledku nejsou tito maloobchodní prodejci v takové pozici, aby mohli rovnocenným způsobem konkurovat společnosti ČEZ Prodej, která je vertikálně integrována s největší místní distribuční společností a s největším výrobcem elektřiny. |
| --- | --- |

(95)

Hospodářská soutěž na českých maloobchodních trzích s elektřinou je strukturálně omezena skutečností, že maloobchodní prodejci (kromě ČEZ Prodej) nemají dostatečné vlastní výrobní kapacity ani přístup k výrazně likvidním velkoobchodním trhům, ať už v České republice či v zahraničí prostřednictvím dovozu. V důsledku nejsou tito maloobchodní prodejci v takové pozici, aby mohli rovnocenným způsobem konkurovat společnosti ČEZ Prodej, která je vertikálně integrována s největší místní distribuční společností a s největším výrobcem elektřiny.

MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ELEKTŘINY VELKÝM ZÁKAZNÍKŮM

| (96) | Pokud jde o maloobchodní dodávky velkým zákazníkům, mají tři největší společnosti dohromady poměrně velký podíl na trhu (60 %), přičemž tržní podíl největšího účastníka trhu (ČEZ Prodej) činí [...] %. Na druhého a třetího největšího účastníka trhu, konkrétně společnosti E.ON (tržní podíl [...] %) a PRE ([...] %), se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek. Přestože jejich podíly na trhu nejsou nevýznamné, jsou schopny vyvíjet konkurenční tlak na společnost ČEZ Prodej jen v omezené míře. Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni není dostatečný – Skupina ČEZ je zdaleka největším výrobcem elektřiny v České republice a kapacita propojení elektroenergetických soustav je omezená – v důsledku toho je likvidita velkoobchodního trhu s elektřinou závislá na chování skupiny ČEZ. To omezuje možnosti těchto konkurujících společností pořizovat elektřinu jak v rámci Base Load produktů, tak i ostatních produktů potřebných za podmínek hospodářské soutěže, což v důsledku zase představuje strukturální omezení jejich schopnosti konkurovat společnosti ČEZ Prodej. Ze stejných důvodů je omezena i schopnost menších účastníků trhu konkurovat dotyčným třem největším dodavatelům. |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o maloobchodní dodávky velkým zákazníkům, mají tři největší společnosti dohromady poměrně velký podíl na trhu (60 %), přičemž tržní podíl největšího účastníka trhu (ČEZ Prodej) činí [...] %. Na druhého a třetího největšího účastníka trhu, konkrétně společnosti E.ON (tržní podíl [...] %) a PRE ([...] %), se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek. Přestože jejich podíly na trhu nejsou nevýznamné, jsou schopny vyvíjet konkurenční tlak na společnost ČEZ Prodej jen v omezené míře. Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni není dostatečný – Skupina ČEZ je zdaleka největším výrobcem elektřiny v České republice a kapacita propojení elektroenergetických soustav je omezená – v důsledku toho je likvidita velkoobchodního trhu s elektřinou závislá na chování skupiny ČEZ. To omezuje možnosti těchto konkurujících společností pořizovat elektřinu jak v rámci Base Load produktů, tak i ostatních produktů potřebných za podmínek hospodářské soutěže, což v důsledku zase představuje strukturální omezení jejich schopnosti konkurovat společnosti ČEZ Prodej. Ze stejných důvodů je omezena i schopnost menších účastníků trhu konkurovat dotyčným třem největším dodavatelům.

| (97) | Tržní postavení společností ČEZ Prodej, E.ON a PRE je podpořeno tím, že tento trh vykazuje výrazné regionální prvky, přičemž vzhledem k nejednotným podmínkám hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech je pro každou konkurenční společnost obtížné ohrozit ve své distribuční oblasti pozici těchto firem. A konečně, v posledních letech se snížil počet případů, kdy zákazníci mění dodavatele, ačkoli je stále vyšší než v případě malých zákazníků. |
| --- | --- |

(97)

Tržní postavení společností ČEZ Prodej, E.ON a PRE je podpořeno tím, že tento trh vykazuje výrazné regionální prvky, přičemž vzhledem k nejednotným podmínkám hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech je pro každou konkurenční společnost obtížné ohrozit ve své distribuční oblasti pozici těchto firem. A konečně, v posledních letech se snížil počet případů, kdy zákazníci mění dodavatele, ačkoli je stále vyšší než v případě malých zákazníků.

| (98) | Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za nesplněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům na území České republiky. |
| --- | --- |

(98)

Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za nesplněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům na území České republiky.

MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ELEKTŘINY MALÝM ZÁKAZNÍKŮM

| (99) | Pokud jde o maloobchodní dodávky malým zákazníkům, mají tři největší společnosti dohromady velký podíl na trhu (74 %), přičemž tržní podíl největšího účastníka trhu (ČEZ Prodej) činí [...] %. Na společnost E.ON, která je s tržním podílem [...] % druhým největším účastníkem trhu, a na společnost PRE, která je s [...]% podílem třetí v pořadí (123), se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek. Přestože jejich podíly na trhu nejsou nevýznamné, jsou schopny vyvíjet konkurenční tlak na společnost ČEZ Prodej jen v omezené míře. Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni není dostatečný – Skupina ČEZ je zdaleka největším výrobcem elektřiny v České republice a kapacita propojení elektroenergetických soustav je omezená – v důsledku toho je likvidita velkoobchodního trhu s elektřinou závislá na chování skupiny ČEZ. To omezuje možnosti těchto konkurujících společností pořizovat elektřinu jak v rámci Base Load produktů, tak i ostatních produktů potřebných za podmínek hospodářské soutěže, což v důsledku zase představuje strukturální omezení jejich schopnosti konkurovat společnosti ČEZ Prodej. Ze stejných důvodů je omezena i schopnost menších účastníků trhu konkurovat dotyčným třem největším dodavatelům. |
| --- | --- |

(99)

Pokud jde o maloobchodní dodávky malým zákazníkům, mají tři největší společnosti dohromady velký podíl na trhu (74 %), přičemž tržní podíl největšího účastníka trhu (ČEZ Prodej) činí [...] %. Na společnost E.ON, která je s tržním podílem [...] % druhým největším účastníkem trhu, a na společnost PRE, která je s [...]% podílem třetí v pořadí (123), se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek. Přestože jejich podíly na trhu nejsou nevýznamné, jsou schopny vyvíjet konkurenční tlak na společnost ČEZ Prodej jen v omezené míře. Přístup k elektřině na velkoobchodní úrovni není dostatečný – Skupina ČEZ je zdaleka největším výrobcem elektřiny v České republice a kapacita propojení elektroenergetických soustav je omezená – v důsledku toho je likvidita velkoobchodního trhu s elektřinou závislá na chování skupiny ČEZ. To omezuje možnosti těchto konkurujících společností pořizovat elektřinu jak v rámci Base Load produktů, tak i ostatních produktů potřebných za podmínek hospodářské soutěže, což v důsledku zase představuje strukturální omezení jejich schopnosti konkurovat společnosti ČEZ Prodej. Ze stejných důvodů je omezena i schopnost menších účastníků trhu konkurovat dotyčným třem největším dodavatelům.

123

| (100) | Tržní postavení společností ČEZ Prodej, E.ON a PRE je podpořeno výraznou regionální povahou tohoto trhu a nejednotnými podmínkami hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech, kvůli čemuž je pro každou konkurenční společnost obtížné ohrozit ve své distribuční oblasti pozici těchto firem. A konečně míra, v jaké zákazníci mění dodavatele, je poměrně nízká a z výše uvedených důvodů nejsou nízké maloobchodní ceny ukazatelem přímého vystavení hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(100)

Tržní postavení společností ČEZ Prodej, E.ON a PRE je podpořeno výraznou regionální povahou tohoto trhu a nejednotnými podmínkami hospodářské soutěže ve všech třech distribučních oblastech, kvůli čemuž je pro každou konkurenční společnost obtížné ohrozit ve své distribuční oblasti pozici těchto firem. A konečně míra, v jaké zákazníci mění dodavatele, je poměrně nízká a z výše uvedených důvodů nejsou nízké maloobchodní ceny ukazatelem přímého vystavení hospodářské soutěži.

| (101) | Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za nesplněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům na území České republiky. |
| --- | --- |

(101)

Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za nesplněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům na území České republiky.

4.2.   PLYN

PLYN

MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ZEMNÍHO PLYNU VELKÝM ZÁKAZNÍKŮM

| (102) | Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu velkým zákazníkům v České republice, lze situaci shrnout takto: na celostátní úrovni působí velký počet dodavatelů, tržní podíl tří největších maloobchodních společností dohromady není příliš velký (51°%), na největšího a na třetího největšího účastníka trhu se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek, míra změn dodavatele se jeví jako uspokojivá, neexistuje regulace cen pro koncové uživatele a likvidita velkoobchodního trhu zřejmě nepředstavuje překážku pro to, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(102)

Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu velkým zákazníkům v České republice, lze situaci shrnout takto: na celostátní úrovni působí velký počet dodavatelů, tržní podíl tří největších maloobchodních společností dohromady není příliš velký (51°%), na největšího a na třetího největšího účastníka trhu se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek, míra změn dodavatele se jeví jako uspokojivá, neexistuje regulace cen pro koncové uživatele a likvidita velkoobchodního trhu zřejmě nepředstavuje překážku pro to, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži.

| (103) | Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za splněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky plynu velkým zákazníkům na území České republiky. |
| --- | --- |

(103)

Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za splněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky plynu velkým zákazníkům na území České republiky.

MALOOBCHODNÍ DODÁVKY ZEMNÍHO PLYNU MALÝM ZÁKAZNÍKŮM

| (104) | Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům v České republice, lze situaci shrnout takto: na celostátní úrovni působí velký počet dodavatelů, tržní podíl tří největších maloobchodních společností dohromady je poměrně velký (69 %), avšak na největšího a na třetího největšího účastníka trhu se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek, míra změn dodavatele se jeví jako uspokojivá, neexistuje regulace cen pro koncové uživatele a likvidita velkoobchodního trhu zřejmě nepředstavuje překážku pro to, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(104)

Pokud jde o maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům v České republice, lze situaci shrnout takto: na celostátní úrovni působí velký počet dodavatelů, tržní podíl tří největších maloobchodních společností dohromady je poměrně velký (69 %), avšak na největšího a na třetího největšího účastníka trhu se nevztahují pravidla Unie pro zadávání zakázek, míra změn dodavatele se jeví jako uspokojivá, neexistuje regulace cen pro koncové uživatele a likvidita velkoobchodního trhu zřejmě nepředstavuje překážku pro to, aby byly maloobchodní dodávky plynu přímo vystaveny hospodářské soutěži.

| (105) | Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za splněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům na území České republiky. |
| --- | --- |

(105)

Na základě výše posouzených faktorů by podmínka přímého vystavení hospodářské soutěži stanovená v čl. 34 odst. 1 směrnice 2014/25/EU měla být považována za splněnou, pokud jde o maloobchodní dodávky plynu malým zákazníkům na území České republiky.

4.3.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (106) | Toto rozhodnutí vychází z právní a skutkové situace od listopadu 2016 do dubna 2018, jak vyplývá z informací předložených žadatelem a z národních zpráv ERÚ. Jeho revize je možná, pokud by podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU po zásadních změnách právní či skutkové situace již nebyly splněny. |
| --- | --- |

(106)

Toto rozhodnutí vychází z právní a skutkové situace od listopadu 2016 do dubna 2018, jak vyplývá z informací předložených žadatelem a z národních zpráv ERÚ. Jeho revize je možná, pokud by podmínky pro použitelnost článku 34 směrnice 2014/25/EU po zásadních změnách právní či skutkové situace již nebyly splněny.

| (107) | Vzhledem k tomu, že by se na služby související s maloobchodními dodávkami elektřiny (124) měla i nadále vztahovat směrnice 2014/25/EU, je třeba připomenout, že se zakázkami zahrnujícími více činností by mělo být zacházeno v souladu s článkem 6 uvedené směrnice. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU i činností, které z ní vyňaty nejsou, musí se přihlížet k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. V případě takové smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora činností, které nejsou vyňaty, se použijí ustanovení směrnice 2014/25/EU. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se zakázka v souladu s pravidly stanovenými v čl. 6 odst. 3 směrnice 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem k tomu, že by se na služby související s maloobchodními dodávkami elektřiny (124) měla i nadále vztahovat směrnice 2014/25/EU, je třeba připomenout, že se zakázkami zahrnujícími více činností by mělo být zacházeno v souladu s článkem 6 uvedené směrnice. To znamená, že zadává-li zadavatel „smíšenou“ zakázku, tedy zakázku určenou k vykonávání činností vyňatých z oblasti působnosti směrnice 2014/25/EU i činností, které z ní vyňaty nejsou, musí se přihlížet k tomu, které činnosti mají být hlavním předmětem zakázky. V případě takové smíšené zakázky, jejímž hlavním účelem je podpora činností, které nejsou vyňaty, se použijí ustanovení směrnice 2014/25/EU. Není-li objektivně možné určit, která činnost má být hlavním předmětem zakázky, zadává se zakázka v souladu s pravidly stanovenými v čl. 6 odst. 3 směrnice 2014/25/EU.

124

| (108) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky, |
| --- | --- |

(108)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Směrnice 2014/25/EU se nevztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit provádění těchto činností na území České republiky:

| a) | maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům; |
| --- | --- |

a)

maloobchodní dodávky zemního plynu velkým zákazníkům;

| b) | maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům. |
| --- | --- |

b)

maloobchodní dodávky zemního plynu malým zákazníkům.

Článek 2

Směrnice 2014/25/ES se nadále vztahuje na zakázky zadané zadavateli, které mají umožnit provádění těchto činností na území České republiky:

| a) | maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům; |
| --- | --- |

a)

maloobchodní dodávky elektřiny velkým zákazníkům;

| b) | maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům. |
| --- | --- |

b)

maloobchodní dodávky elektřiny malým zákazníkům.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno České republice.

V Bruselu dne 5. července 2018.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Termínem „Úřad“ je zde označen ÚOHS.

2

(3)  Zpráva společnosti Charles River and Associates ze dne 9. října 2016 nazvaná „An Economic Assessment of the Extent of Competition on the Czech Markets for Retail supply of Electricity and Gas“ (Ekonomické posouzení míry hospodářské soutěže na českých trzích s maloobchodními dodávkami elektřiny a plynu).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 55).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 94).

5

(6)  K dispozici na adrese https://www.zakonyprolidi.cz/cs/2000-458 a http://aplikace.mvcr.cz/sbirka-zakonu/SearchResult.aspx?q=458/2000&typeLaw=zakon&what=Cislo_zakona_smlouvy.

6

(7)  388 licencí udělených pro obchodování s elektřinou a 229 licencí pro obchodování s plynem (viz odpověď žadatele ze dne 12. dubna 2018 na žádost Komise o informace ze dne 21. prosince 2017, s. 1).

7

(8)  71 aktivních dodavatelů v oblasti maloobchodních dodávek elektřiny a 68 aktivních dodavatelů v oblasti maloobchodních dodávek plynu (viz odpověď žadatele ze dne 12. dubna 2018 na žádost Komise o informace ze dne 21. prosince 2017, s. 1).

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

9

(10)  Rozsudek ze dne 27. dubna 2016, Österreichische Post AG v. Komise, T-463/14, EU:T:2016:243, bod 28.

10

(11)  Podle žadatele na trzích, kterých se tato žádost týká, jsou zadavateli ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2014/25/EU, kteří tudíž podléhají pravidlům pro zadávání veřejných zakázek, pouze společnost ČEZ Prodej a Pražská Plynárenská (dále jen „PP“).

11

(12)  Věc COMP M.3440 — EDP/ENI/GDP, 56. bod odůvodnění.

12

EDP/ENI/GDP

(13)  Viz věc COMP/M.6225, Molaris/Commerz Real/RWE/Amprion, ze dne 23. srpna 2011; COMP/M.5467, RWE/Essent, ze dne 23. června 2009.

13

Molaris/Commerz Real/RWE/Amprion

RWE/Essent

(14)  Viz věci COMP/M.5512, Electrabel/E.ON, ze dne 16. října 2009; COMP/M.5496, Vattenfall/Nuon Energy, ze dne 22. června 2009.

14

Electrabel/E.ON

Vattenfall/Nuon Energy

(15)  Rozhodnutí ÚOHS č. ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě ze dne 21. prosince 2015, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s.; rozhodnutí ÚOHS č. ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř ze dne 7. července 2016, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./RIGHT POWER a.s.

15

(16)  Viz zpráva CRA, s. 17, poslední odstavec.

16

(17)  [...] důvěrné informace

17

(18)  Viz zpráva CRA, s. 18, tabulka 3.

18

(19)  Žadatel uvedl, že MDZ započaly svoji činnost jako výrobny konkrétních velkých průmyslových zákazníků, kteří postupně přeměnili tyto výrobny na průmyslové parky, jež zahrnují svoje vlastní výrobní zařízení i výrobní zařízení jiných velkých průmyslových zákazníků, kteří jsou u průmyslového zákazníka s původní výrobnou v nájmu.

19

(20)  M. 4180, Gaz de France/Suez, 63. bod odůvodnění; M.3868, DONG/Elsam/Energi E2, 193. bod odůvodnění a násl.; M. 3440 — EDP/ENI/GDP, 215. bod odůvodnění a násl.; M.5740 — Gazprom/A2 A/JOF, 17. bod odůvodnění a násl.;

20

Gaz de France/Suez

DONG/Elsam/Energi E2

EDP/ENI/GDP

Gazprom/A2 A/JOF

(21)  M.4238 E ON/PP, 16. bod odůvodnění.

21

E ON/PP

(22)  Rozhodnutí ÚOHS č. ÚOHS-S0830/2015/KS-45620/2015/840/JMě ze dne 21. prosince 2015, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s.; rozhodnutí ÚOHS č. ÚOHS-S0438/2016/KS-28103/2016/840/LBř ze dne 7. července 2016, BOHEMIA ENERGY entity s.r.o./RIGHT POWER a.s.

22

(23)  Tento trh nezahrnuje zásobování plynových elektráren, které obvykle kupují plyn přímo na energetických burzách a plyn je jim dodáván v rámci nákupu kapacity plynovodu.

23

(24)  M. 5496, Vattenfall/Nuon Energy, 15. bod odůvodnění a násl.; M. 7778, Vattenfall/Engie/GASAG, 37. bod odůvodnění.

24

Vattenfall/Nuon Energy

Vattenfall/Engie/GASAG

(25)  M. 4238 E.ON/PP, 19. a 20. bod odůvodnění.

25

E.ON/PP

(26)  Rozhodnutí o spojení ÚOHS-S492/2011/KS vydané českým ÚOHS.

26

(27)  Skupina ČEZ, zavedená česká elektrárenská společnost, v současnosti stále ve vlastnictví státu, vlastní pět z osmi distribučních sítí elektřiny, dvě distribuční sítě jsou ve vlastnictví společnosti E.ON a elektrárenská distribuční společnost v oblasti hlavního města je vlastněna společností Pražská energetika a.s. (dále jen „PRE“), kterou vlastní společnost EnBW a Hlavní město Praha a kontroluje ji společnost EnBW. Viz zpráva CRA, bod 2, s. 1.

27

(28)  Viz zpráva CRA, tabulka 1, s. 6.

28

(29)  Viz zpráva CRA, tabulka 8, s. 23.

29

(30)  Viz zpráva CRA, tabulka 9, s. 23.

30

(31)  M/3696 – E.ON/MOL (2005), 138. a 140. bod odůvodnění.

31

(32)  M.4238 E.ON/PP, 16. bod odůvodnění.

32

E.ON/PP

(33)  Věc S830/2015/KS Bohemia Energy entity s.r.o./Europe Easy Energy a.s; S713/2016/KS Bohemia Energy entity s.r.o/X Energie s.r.o.

33

(34)  V národní zprávě Energetického regulačního úřadu za rok 2016 se uvádí, že v roce 2016 působilo na maloobchodním trhu v České republice 98 aktivních obchodníků dodávajících plyn zákazníkům. (https://www.eru.cz/documents/10540/462958/NZ_ERU_2016/d5ed924a-f8b8-42c2-b47b-cd71d43dc1b7).

34

(35)  Viz zpráva CRA, bod 2, s. 1.

35

(36)  Viz zpráva CRA, s. 31, tabulka 17.

36

(37)  Tj. [...] % pro RWE a [...] % pro PP a E.ON dohromady (viz zpráva CRA, s. 22, tabulka 7). Avšak podle novějších údajů činily tržní podíly v roce 2016 v případě velkých zákazníků [...] % (RWE), % (PP) a [...] % (E.ON) (viz odpověď žadatele ze dne 12. dubna 2018 na žádost Komise o informace ze dne 21. prosince 2017, s. 16).

37

(38)  Viz zpráva CRA, tabulka 18, s. 33.

38

(39)  Rozhodnutí Komise 2007/141/ES ze dne 26. února 2007, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se vztahuje na dodávky elektřiny a plynu v Anglii, Skotsku a Walesu (Úř. věst. L 62, 1.3.2007, s. 23) a prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1674 ze dne 15. září 2016 o vynětí maloobchodních dodávek elektřiny a plynu v Německu z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU (Úř. věst. L 253, 17.9.2016, s. 6).

39

(40)  Předcházející trh týkající se velkoobchodu s elektřinou nebyl v předchozích rozhodnutích podle článku 34 směrnice 2014/25/EU posuzován, neboť situace v oblasti hospodářské soutěže na těchto předcházejících trzích nevyvolávala na navazujících trzích žádné pochybnosti.

40

(41)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1674, 37. bod odůvodnění a uvedená rozhodnutí.

41

(42)  Viz zpráva CRA, tabulka 3, s. 18, a tabulka 6, s. 21.

42

(43)  Viz žádost, s. 32, tabulka 3.

43

(44)  V případě velkých průmyslových zákazníků, pokud jsou zahrnuti provozovatelé MDZ, se tržní podíl společnosti ČEZ Prodej zvyšuje z [...] % na [...] % (viz odpověď Komise ze dne 1. srpna 2017 na žádost Komise o informace ze dne 28. června 2017, tabulka 2, s. 8).

44

(45)  Pro srovnání, v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/1674 bylo konstatováno, že tržní podíl čtyř největších maloobchodních prodejců elektřiny v Německu dohromady činil 33 %, a v rozhodnutí Komise 2010/403/ES o vynětí výroby a velkoobchodního prodeje elektřiny v italské makrozóně Sever a maloobchodního prodeje elektřiny konečným zákazníkům napojeným na soustavu středního, vysokého a velmi vysokého napětí v Itálii z použití směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb (Úř. věst. L 186, 20.7.2010, s. 44), které se týkalo Itálie, bylo uvedeno, že tržní podíl tří největších maloobchodních prodejců elektřiny dohromady činil 43,89 %. V rozhodnutí Komise 2006/422/ES, kterým se stanoví, že čl. 30 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb se vztahuje na výrobu a prodej elektřiny ve Finsku, s výjimkou Ålandských ostrovů (Úř. věst. L 168, 21.6.2006, s. 33), které se týkalo Finska, byl tento podíl na trhu na úrovni 35–40 %.

45

(46)  HHI – Herfindahl-Hirschmanův index.

46

(47)  Viz žádost, s. 7.

47

(48)  Údaje týkající se malých zákazníků viz tabulka 10 v odpovědi žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 21. dubna 2017.

48

(49)  Viz zpráva CRA, tabulka 3 na straně 18 společně s tabulkou 8 na straně 23.

49

(50)  Viz žádost, tabulka 3, s. 32.

50

(51)  Viz stanovisko ÚOHS, s. 2.

51

(52)  Viz zpráva CRA, tabulka 8, s. 23.

52

(53)  Pro srovnání, v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/1674 bylo konstatováno, že tržní podíl čtyř největších maloobchodních prodejců elektřiny v Německu dohromady činil 36 %. V rozhodnutí 2006/422/ES, které se týkalo Finska, byl tento podíl na trhu na úrovni 35–40 %.

53

(54)  Viz prezentace CRA pro GŘ pro hospodářskou soutěž ze dne 9. června 2017.

54

(55)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1674.

55

(56)  Viz žádost, tabulka 12, s. 58. Procentuální hodnoty jsou vypočítány na základě počtu odběrných míst.

56

(57)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1674, 39. bod odůvodnění.

57

(58)  Rozhodnutí 2010/403/EU, 18. bod odůvodnění.

58

(59)  Viz zpráva CRA, s. 43.

59

(60)  Viz žádost, tabulka 13, s. 59. Procentuální hodnoty jsou vypočítány na základě počtu odběrných míst.

60

(61)  Viz zpráva CRA, s. 49.

61

(62)  Viz stanovisko ÚOHS, s. 2, poslední odstavec.

62

(63)  Viz stanovisko ÚOHS ze dne 14. června 2017, s. 3, body 3 a 4.

63

(64)  ACER/CEER Annual Report on the Results of Monitoring the Internal Electricity and Gas Markets in 2015 (Výroční zpráva ACER/CEER o výsledcích monitorování vnitřních trhů s elektřinou a plynem za rok 2015), listopad 2016, s. 66, https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER_Market_Monitoring_Report_2015.pdf

64

(65)  Pětiletá průměrná míra externích změn v České republice je nižší než v Německu, Švédsku, Finsku a Velké Británii.

65

(66)  Národní zpráva ERÚ za rok 2015, s. 21. (https://www.eru.cz/documents/10540/462958/NZ_ERU_2016/d5ed924a-f8b8-42c2-b47b-cd71d43dc1b7), národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 25.

66

(67)  Národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 25.

67

(68)  V přesnějších číslech téměř [...] TWh z celkové hrubé výroby elektřiny ve výši přibližně [...] TWh (viz odpověď žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 21. dubna 2017, s. 1, tabulka 1). ERÚ uvádí, že v roce 2016 činila hrubá výroba elektřiny celkem 83,3 TWh.

68

(69)  Nicméně poté, co skupina ČEZ oznámila prodej uhelné elektrárny Počerady (1 000 MW) společnosti Česká uhelná, lze předpokládat, že se tržní podíl společnosti Severní Energetická (dceřiná společnost společnosti Česká uhelná) mírně zvětší.

69

(70)  Viz odpověď žadatele ze dne 1. srpna 2017 na žádost Komise o informace ze dne 28. června 2017.

70

(71)  Viz Platts Power in Europe, vydání 753, 3. července 2017, s. 15.

71

(72)  V březnu 2017 skupina ČEZ předpovídala, že v roce 2018 zvýší výrobu elektrické energie na 66 TWh (z 59 TWh, což byl objem výroby v roce 2015) – viz Platts Power in Europe, vydání 722 (28. března 2016), s. 15.

72

(73)  Tato komoditní burza je zaměřena spíše na domácí než mezinárodní obchod.

73

(74)  Zejména Evropská energetická burza v Lipsku (EEX).

74

(75)  Národní zpráva ERÚ za rok 2015, s. 17, 18.

75

(76)  ÚOHS ve svém stanovisku uvádí tentýž argument.

76

(77)  Viz odpověď žadatele ze dne 28. března 2017 na žádost Komise o informace ze dne 24. března 2017.

77

(78)  Údaje předložené žadatelem vycházející z údajů společnosti OTE.

78

(79)  Objem mimoburzovních transakcí zprostředkovaných prostřednictvím platformy Trayport se v minulých letech vyvíjel takto: [...] TWh v roce 2008, [...] TWh v roce 2009, [...] TWh v roce 2010, [...] TWh v roce 2011, [...] TWh v roce 2012, [...] TWh v roce 2013, [...] TWh v roce 2014 a [...] v roce 2015. Viz odpověď žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 3. května 2017.

79

(80)  Viz prováděcí rozhodnutí 2016/1674.

80

(81)  Na burze PXE jsou obchodovány pouze finanční produkty, tj. bez možnosti fyzického dodání.

81

(82)  [...] TWh v roce 2016 oproti [...] TWh v roce 2008 – viz odpověď žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 3. května 2017, tabulka 5, s. 4.

82

(83)  Přibližně 2,6 TWh podle údajů ve výroční zprávě burzy v Kladně za rok 2015 (k dispozici v českém jazyce na internetové adrese: https://www.cmkbk.cz/zpravy/vz2015/#6/z, s. 6).

83

(84)  Zhruba [...] TWh. Viz tabulka 5, strana 4 odpovědi žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 21. dubna 2017.

84

(85)  Žadatel nepředložil údaje o objemech elektřiny dodaných v rámci dohod o spolupráci nebo přímých dvoustranných obchodů (bez zprostředkovatele) s tím odůvodněním, že mu tyto údaje nejsou známy. Ve výše uvedených výpočtech nejsou zahrnuty údaje z mimoburzovních platforem.

85

(86)  Viz strana 10 (odpověď na otázku č. 9) odpovědi žadatele ze dne 16. února 2017 na žádost Komise o informace ze dne 31. ledna 2017.

86

(87)  Viz několik zpráv a studií, jež vydal český provozovatel přenosové soustavy – společnost ČEPS, a.s. (www.ceps.cz) – a které se týkají problematiky kruhových toků v regionu.

87

(88)  Viz výroční zpráva ERÚ za rok 2016.

88

(89)  Viz odpověď žadatele ze dne 1. srpna 2017 (a její přílohy) na žádost Komise o informace ze dne 28. června 2017.

89

(90)  Obchodní kapacita na česko-německých hranicích (ve směru z Německa do České republiky), která je k dispozici na denním trhu, poklesla z [...] MWh v roce 2014 na [...] MWh v roce 2016 (údaje zpracovány na základě přílohy 8 odpovědi žadatele ze dne 1. srpna 2017 na žádost Komise o informace ze dne 28. června 2017).

90

(91)  Viz zpráva agentury ACER 2016 o trzích s elektřinou a plynem za rok 2016 (http://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202016%20-%20ELECTRICITY.pdf).

91

(92)  Viz s. 10 (odpověď na otázku č. 9) odpovědi žadatele ze dne 16. února 2017 na žádost Komise o informace ze dne 31. ledna 2017.

92

(93)  Daně činí 18 % ceny.

93

(94)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, graf 8, s. 20.

94

(95)  Jedinou výjimkou z tohoto pravidla je cena elektřiny dodávané dodavatelem poslední instance, což je v České republice okrajový případ.

95

(96)  Viz http://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

96

(97)  Pro účely tohoto cenového propočtu žadatel definuje velké průmyslové zákazníky jako zákazníky, jejichž spotřeba se pohybuje od 2 000 do 20 000 MWh.

97

(98)  Pro účely tohoto cenového propočtu žadatel definuje spotřebitele v domácnostech jako zákazníky, jejichž spotřeba se pohybuje od 2 500 do 5 000 kWh.

98

(99)  Viz zpráva CRA, s. 41 a s. 42.

99

(100)  Bod 5.2 žádosti, s. 37, poslední odstavec.

100

(101)  Například v případě oligopolního trhu podle Cournotova modelu lze dokázat, že souhrnný Lernerův index tržní síly (procentní podíl ceny, který není určen na pokrytí mezních nákladů, označován také jako cenová přirážka) je v inverzním vztahu k elasticitě poptávky a přímo úměrný ukazateli koncentrace trhu (HHI indexu) (viz např. „Oligopoly Pricing: Old Ideas and New Tools“, kapitola 4, Vives, 1999, MIT Press). To znamená, že – jsou-li ostatní podmínky shodné – by trhy s vyšší koncentrací (větší elasticitou poptávky) vykazovaly vyšší (nižší) cenové přirážky. Z toho rovněž vyplývá, že na vysoce koncentrovaném trhu A by podniky mohly mít nižší ceny (a přesto vyšší přirážky) než na jiném méně koncentrovaném trhu B, pokud jsou například mezní náklady na trhu A dostatečně nízké ve srovnání s trhem B. Stejný výsledek bude platit i u jiných kombinací vzájemného vztahu mezních nákladů a elasticity nabídky mezi trhy A a B, včetně kombinací blížících se skutečným poměrům na českém a německém trhu. Tyto příklady opačných situací tudíž nasvědčují tomu, že na základě pouhého porovnání zjištěných cen a bez přihlédnutí k dalším faktorům by nejspíše nebylo možné jednoznačně vyvodit, zda je jeden trh konkurenceschopnější než jiné trhy.

101

(102)  Výpočet Komise na základě údajů Eurostatu (ref. tabulky: nrg_pc_204 a nrg_pc_205).

102

(103)  Viz zpráva agentury ACER o monitorování trhu za rok 2015 – Maloobchodní trhy s elektřinou a plynem – s. 44, poznámka pod čarou 107. https://www.acer.europa.eu/Official_documents/Acts_of_the_Agency/Publication/ACER%20Market%20Monitoring%20Report%202015%20-%20ELECTRICITY%20AND%20GAS%20RETAIL%20MARKETS.pdf

103

(104)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 42.

104

(105)  Celkové náklady se skládají z nákladů souvisejících s licencí a z provozních nákladů (náklady na marketing, služby zákazníkům atd.).

105

(106)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/1674, 37. bod odůvodnění a uvedená rozhodnutí.

106

(107)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 43.

107

(108)  Tržní podíly uvedené v tomto bodě odůvodnění jsou vztaženy ke globálním maloobchodním dodávkám plynu (pro velké i malé zákazníky).

108

(109)  Vypočteno na základě tabulky 1, s. 16 odpovědi žadatele ze dne 12. dubna 2018 na žádost Komise o informace ze dne 21. prosince 2017.

109

(110)  Viz žádost, s. 70.

110

(111)  Viz žádost, s. 68.

111

(112)  Vypočteno na základě tabulky 2, s. 16 odpovědi žadatele ze dne 12. dubna 2018 na žádost Komise o informace ze dne 21. prosince 2017.

112

(113)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, tabulka 9, s. 43.

113

(114)  Viz žádost, s. 73.

114

(115)  Kromě objemu obchodovaného na velkoobchodním trhu a objemu dovezeného bylo v České republice v roce 2017 vyrobeno množství plynu odpovídající 1 TWh.

115

(116)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 39.

116

(117)  Viz http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Number_of_entities_bringing_natural_gas_into_the_country-T1.png

117

(118)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 39.

118

(119)  Z objemu plynu obchodovaného na velkoobchodní úrovni odpovídajícího 93 TWh bylo v roce 2016 spotřebováno 88 TWh.

119

(120)  Viz národní zpráva ERÚ za rok 2016, s. 32.

120

(121)  Jedinou výjimkou z tohoto pravidla je cena plynu dodávaného dodavatelem poslední instance, avšak tento koncept zatím v České republice nebyl uplatněn, jak je uvedeno v žádosti (třetí odstavec, s. 76).

121

(122)  Na základě informací uvedených zde: http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

122

(123)  Údaje týkající se malých zákazníků viz tabulka 10 v odpovědi žadatele ze dne 10. května 2017 na žádost Komise o informace ze dne 21. dubna 2017.

123

(124)  Maloobchodní dodávky elektřiny pro velké zákazníky i pro malé zákazníky.

124

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/40

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1135

ze dne 10. srpna 2018,

kterým se stanoví druh, formát a četnost informací, které mají členské státy zpřístupnit pro účely podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích

(oznámeno pod číslem C(2018) 5009)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 72 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle prováděcího rozhodnutí Komise 2012/795/EU (2) musí členské státy podávat zprávy o provádění směrnice 2010/75/EU za období 2013–2016. Protože již časová působnost tohoto rozhodnutí vypršela, mělo by být zrušeno. |
| --- | --- |

(1)

Podle prováděcího rozhodnutí Komise 2012/795/EU (2) musí členské státy podávat zprávy o provádění směrnice 2010/75/EU za období 2013–2016. Protože již časová působnost tohoto rozhodnutí vypršela, mělo by být zrušeno.

| (2) | Je třeba určit druh, formát a četnost informací ke všem rokům počínaje rokem 2017, které mají členské státy zpřístupnit. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba určit druh, formát a četnost informací ke všem rokům počínaje rokem 2017, které mají členské státy zpřístupnit.

| (3) | V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU musí všechny členské státy podávat zprávy o uplatňování uvedené směrnice, o reprezentativních údajích o emisích a ostatních formách znečištění, o mezních hodnotách emisí, o uplatňování nejlepších dostupných technik v souladu s články 14 a 15 uvedené směrnice, zejména o udělení výjimek v souladu s čl. 15 odst. 4 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU musí všechny členské státy podávat zprávy o uplatňování uvedené směrnice, o reprezentativních údajích o emisích a ostatních formách znečištění, o mezních hodnotách emisí, o uplatňování nejlepších dostupných technik v souladu s články 14 a 15 uvedené směrnice, zejména o udělení výjimek v souladu s čl. 15 odst. 4 uvedené směrnice.

| (4) | Členské státy jsou navíc povinny ve zprávách podávaných podle článku 72 uvedené směrnice uvést informace podle čl. 51 odst. 4, čl. 55 odst. 2 a čl. 59 odst. 1, 2 a 3 směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(4)

Členské státy jsou navíc povinny ve zprávách podávaných podle článku 72 uvedené směrnice uvést informace podle čl. 51 odst. 4, čl. 55 odst. 2 a čl. 59 odst. 1, 2 a 3 směrnice 2010/75/EU.

| (5) | V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU předkládají členské státy tyto informace v elektronické podobě za použití nástroje pro podávání zpráv, který za tímto účelem poskytla Komise. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU předkládají členské státy tyto informace v elektronické podobě za použití nástroje pro podávání zpráv, který za tímto účelem poskytla Komise.

| (6) | Směrnice 2010/75/EU vyžaduje, aby všechna zařízení, na něž se vztahuje kapitola II směrnice, měla vlastní povolení, pokud mají být v provozu. Podmínky povolení musí vycházet z environmentálního profilu, kterého dané zařízení může dosáhnut, s ohledem na technické charakteristiky, z vnějších faktorů včetně místních podmínek a používání nejlepších dostupných technik. V povoleních se stanoví podmínky, zejména pokud jde o mezní hodnoty emisí, monitorování emisí a posouzení souladu u každého jednotlivého zařízení. Podmínky povolení se mají pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat, zejména pokud byly k hlavní činnosti zařízení zveřejněny nové závěry ohledně nejlepších dostupných technik (dále jen „závěry o BAT“) v souladu s čl. 21 odst. 3 směrnice 2010/75/EU. Nejúčinnějším způsobem, jak podávat zprávy o provádění směrnice 2010/75/EU, je poskytnout příslušné informace ke každému jednotlivému zařízení, a rozšířit tak přístupy přijaté v modulech 2 a 3 prováděcího rozhodnutí 2012/795/EU na všechna odvětví. |
| --- | --- |

(6)

Směrnice 2010/75/EU vyžaduje, aby všechna zařízení, na něž se vztahuje kapitola II směrnice, měla vlastní povolení, pokud mají být v provozu. Podmínky povolení musí vycházet z environmentálního profilu, kterého dané zařízení může dosáhnut, s ohledem na technické charakteristiky, z vnějších faktorů včetně místních podmínek a používání nejlepších dostupných technik. V povoleních se stanoví podmínky, zejména pokud jde o mezní hodnoty emisí, monitorování emisí a posouzení souladu u každého jednotlivého zařízení. Podmínky povolení se mají pravidelně přezkoumávat a v případě potřeby aktualizovat, zejména pokud byly k hlavní činnosti zařízení zveřejněny nové závěry ohledně nejlepších dostupných technik (dále jen „závěry o BAT“) v souladu s čl. 21 odst. 3 směrnice 2010/75/EU. Nejúčinnějším způsobem, jak podávat zprávy o provádění směrnice 2010/75/EU, je poskytnout příslušné informace ke každému jednotlivému zařízení, a rozšířit tak přístupy přijaté v modulech 2 a 3 prováděcího rozhodnutí 2012/795/EU na všechna odvětví.

| (7) | Na velká spalovací zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu se vztahují zvláštní ustanovení v kapitolách III a IV směrnice 2010/75/EU. U těchto zařízení by členské státy navíc měly poskytnout informace o provádění dočasných odchylek a opatření na omezování emisí, jak je stanoví články 32 až 35 a čl. 46 odst. 2 směrnice 2010/75/EU. U zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu s kapacitou menší než dvě tuny za hodinu požaduje čl. 55 odst. 3 uvedené směrnice, aby členské státy zveřejnily seznam zařízení. Komise by o zveřejnění takového seznamu měla být informována, aby mohla monitorovat provádění směrnice u těchto menších zařízení. |
| --- | --- |

(7)

Na velká spalovací zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu se vztahují zvláštní ustanovení v kapitolách III a IV směrnice 2010/75/EU. U těchto zařízení by členské státy navíc měly poskytnout informace o provádění dočasných odchylek a opatření na omezování emisí, jak je stanoví články 32 až 35 a čl. 46 odst. 2 směrnice 2010/75/EU. U zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu s kapacitou menší než dvě tuny za hodinu požaduje čl. 55 odst. 3 uvedené směrnice, aby členské státy zveřejnily seznam zařízení. Komise by o zveřejnění takového seznamu měla být informována, aby mohla monitorovat provádění směrnice u těchto menších zařízení.

| (8) | V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU musí členské státy rovněž poskytovat reprezentativní údaje o emisích a ostatních formách znečištění. Za účelem snížení zbytečné administrativní zátěže by členské státy měly informovat v případě, že se zveřejňují údaje z monitorování emisí podle čl. 24 odst. 3 písm. b) směrnice 2010/75/EU, a rovněž poskytnout odkaz na údaje o emisích vykazované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (3). Podle uvedeného nařízení mají členské státy poskytovat roční údaje mimo jiné o přenosech odpadů mimo lokalitu a únicích znečišťujících látek do ovzduší, vody a půdy v souladu s přílohou II, která se vztahuje na všechny znečišťující látky uvedené v příloze II směrnice 2010/75/EU. Zároveň se všechny výrazy „zařízení (installations)“, na které se vztahuje směrnice 2010/75/EU, vztahují nebo se shodují s výrazem „zařízení nebo provozovna (facility)“, na něž se vztahuje uvedené nařízení. Prostřednictvím údajů poskytovaných podle nařízení (ES) č. 166/2006 se tedy poskytují „reprezentativní údaje o emisích a ostatních formách znečištění“ ve smyslu čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(8)

V souladu s čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU musí členské státy rovněž poskytovat reprezentativní údaje o emisích a ostatních formách znečištění. Za účelem snížení zbytečné administrativní zátěže by členské státy měly informovat v případě, že se zveřejňují údaje z monitorování emisí podle čl. 24 odst. 3 písm. b) směrnice 2010/75/EU, a rovněž poskytnout odkaz na údaje o emisích vykazované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 (3). Podle uvedeného nařízení mají členské státy poskytovat roční údaje mimo jiné o přenosech odpadů mimo lokalitu a únicích znečišťujících látek do ovzduší, vody a půdy v souladu s přílohou II, která se vztahuje na všechny znečišťující látky uvedené v příloze II směrnice 2010/75/EU. Zároveň se všechny výrazy „zařízení (installations)“, na které se vztahuje směrnice 2010/75/EU, vztahují nebo se shodují s výrazem „zařízení nebo provozovna (facility)“, na něž se vztahuje uvedené nařízení. Prostřednictvím údajů poskytovaných podle nařízení (ES) č. 166/2006 se tedy poskytují „reprezentativní údaje o emisích a ostatních formách znečištění“ ve smyslu čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU.

| (9) | Odkaz na údaje o emisích, které se vykazují podle nařízení (ES) č. 166/2006, by měl být vytvořen za použití stávajících prostorových informací, které spravují členské státy v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 2007/2/ES Evropského parlamentu a Rady (4), a bodu 8 přílohy III uvedené směrnice. Datový model zřízený nařízením Komise (EU) č. 1089/2010 (5) umožňuje členským státům a Komisi propojovat „zařízení“, velká spalovací zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu, s „provozovnami“ ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 166/2006. Vykazování prostorových dat u zařízení, velkých spalovacích zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu namísto podávání podrobných zpráv o emisích ze zařízení je proto v této souvislosti pouze jiným „druhem“ podávání zpráv ve smyslu čl. 72 odst. 2 směrnice 2010/75/EU. To zahrnuje i přizpůsobení modelu INSPIRE konkrétním požadavkům na podávání zpráv uvedeným v čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, čímž se některé prvky prostorových informací, které mohou podle nařízení (EU) č. 1089/2010 zůstat prázdné („voidable“), stávají povinnými. |
| --- | --- |

(9)

Odkaz na údaje o emisích, které se vykazují podle nařízení (ES) č. 166/2006, by měl být vytvořen za použití stávajících prostorových informací, které spravují členské státy v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 2007/2/ES Evropského parlamentu a Rady (4), a bodu 8 přílohy III uvedené směrnice. Datový model zřízený nařízením Komise (EU) č. 1089/2010 (5) umožňuje členským státům a Komisi propojovat „zařízení“, velká spalovací zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu, s „provozovnami“ ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 166/2006. Vykazování prostorových dat u zařízení, velkých spalovacích zařízení a zařízení na spoluspalování odpadu namísto podávání podrobných zpráv o emisích ze zařízení je proto v této souvislosti pouze jiným „druhem“ podávání zpráv ve smyslu čl. 72 odst. 2 směrnice 2010/75/EU. To zahrnuje i přizpůsobení modelu INSPIRE konkrétním požadavkům na podávání zpráv uvedeným v čl. 72 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, čímž se některé prvky prostorových informací, které mohou podle nařízení (EU) č. 1089/2010 zůstat prázdné („voidable“), stávají povinnými.

| (10) | U zařízení a činností používajících organická rozpouštědla, na něž se nevztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU, a nemusejí tedy nutně mít povolení pro konkrétní zařízení, by členské státy měly podávat informace o celkovém počtu zařízení a o počtu zařízení, jež uplatňují plán snižování emisí podle čl. 59 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice nebo výjimku podle čl. 59 odst. 2 nebo 3 uvedené směrnice. Komise tak bude informována, zda a do jaké míry by tím mohlo být ovlivněno provádění směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(10)

U zařízení a činností používajících organická rozpouštědla, na něž se nevztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU, a nemusejí tedy nutně mít povolení pro konkrétní zařízení, by členské státy měly podávat informace o celkovém počtu zařízení a o počtu zařízení, jež uplatňují plán snižování emisí podle čl. 59 odst. 1 písm. b) uvedené směrnice nebo výjimku podle čl. 59 odst. 2 nebo 3 uvedené směrnice. Komise tak bude informována, zda a do jaké míry by tím mohlo být ovlivněno provádění směrnice 2010/75/EU.

| (11) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného na základě čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

U zařízení, na něž se vztahují kapitoly II, III a IV směrnice 2010/75/EU, s výjimkou zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než dvě tuny za hodinu, poskytnou členské státy Komisi pro každé zařízení, na něž se směrnice vztahuje, informace stanovené v příloze I za použití formátu podle uvedené přílohy.

U zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než dvě tuny za hodinu a u zařízení, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU, poskytnout členské státy Komisi informace stanovené v příloze II za použití formátu podle uvedené přílohy.

Členské státy poskytnou informace stanovené v příloze I a II prostřednictvím harmonizovaného elektronického nástroje pro podávání zpráv poskytnutého Komisí.

Článek 2

Informace stanovené v příloze I budou poprvé předloženy za ohlašovací rok 2017, není-li v uvedené příloze stanoveno jinak. Za uvedený ohlašovací rok budou informace předloženy nejpozději 30. června 2019. Za následující vykazované roky se informace uvedené v příloze I předloží každoročně do 9 měsíců od konce ohlašovacího roku.

Informace stanovené v příloze II se poprvé předloží za ohlašovací roky 2017 a 2018. Za tyto ohlašovací roky se informace předloží nejpozději 30. září 2019. Za následující ohlašovací roky se informace uvedené v příloze II předloží každé tři roky do 9 měsíců od konce posledního z příslušných ohlašovacích roků.

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. srpna 2018.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/795/EU ze dne 12. prosince 2012 o druhu, formátu a četnosti informací zpřístupňovaných členskými státy pro účely podávání zpráv o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (Úř. věst. L 349, 19.12.2012, s. 57.).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 ze dne 18. ledna 2006, kterým se zřizuje evropský registr úniků a přenosů znečišťujících látek a kterým se mění směrnice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise (EU) č. 1089/2010 ze dne 23. listopadu 2010, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat (Úř. věst. L 323, 8.12.2010, s. 11).

5

---

PŘÍLOHA I

Informace o zařízeních, na něž se vztahují kapitoly II, III
  a IV směrnice 2010/75/EU [kromě zařízení na spalování odpadu a zařízení
  na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než 2 tuny za
  hodinu]

Pozn.: Členské státy mohou označit informace, jež považují za důvěrné, a uvést
  důvody, jež mají zabránit Komisi ve zveřejnění takových informací.

| 1.1 | Souvislosti |
| --- | --- |

1.1

Souvislosti

Druh

Formát

| 1.1.1. | Identifikátor země |
| --- | --- |

1.1.1.

Identifikátor země

Určení země, v níž se nacházejí ohlašovaná zařízení a
  instalace.

| 1.1.2. | Ohlašovací rok |
| --- | --- |

1.1.2.

Ohlašovací rok

Kalendářní rok, k němuž se ohlašování vztahuje.

| 1.2 | Informace o všech zařízeních, na něž se vztahuje kapitola II
  směrnice 2010/75/EU |
| --- | --- |

1.2

Informace o všech zařízeních, na něž se vztahuje kapitola II
  směrnice 2010/75/EU

Druh

Formát

| 1.2.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.2.1.

inspireId

Jednoznačný identifikátor zařízení, který splňuje požadavky
  směrnice 2007/2/ES.

| 1.2.2 | thematicId (1) |
| --- | --- |

1.2.2

thematicId (1)

Tematický identifikátor objektu.

| 1.2.3. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.2.3.

pointGeometry

Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu zařízení)
  vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89
  (2D)-EPSG:4258 s přesností na 5 desetinných míst.

| 1.2.4. | Název zařízení |
| --- | --- |

1.2.4.

Název zařízení

Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název
  zařízení.

| 1.2.5. | Stav |
| --- | --- |

1.2.5.

Stav

Provozní stav zařízení

| 1.2.6. | Příslušný orgán |
| --- | --- |

1.2.6.

Příslušný orgán

U činností, na něž se vztahuje příloha I směrnice
  2010/75/EU název a kontaktní údaje:

| a) | příslušného orgánu odpovědného nebo příslušných orgánů
  odpovědných za udělování povolení podle kapitoly II
  uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

příslušného orgánu odpovědného nebo příslušných orgánů
  odpovědných za udělování povolení podle kapitoly II
  uvedené směrnice;

| b) | příslušného orgánu odpovědného nebo příslušných orgánů
  odpovědných za inspekce podle kapitoly II uvedené
  směrnice. |
| --- | --- |

b)

příslušného orgánu odpovědného nebo příslušných orgánů
  odpovědných za inspekce podle kapitoly II uvedené
  směrnice.

| 1.2.7. | Prováděné činnosti |
| --- | --- |

1.2.7.

Prováděné činnosti

Určení všech činností, na které se vztahuje příloha I směrnice
  2010/75/EU a které se v zařízení provádějí.

| 1.2.8. | Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) |
| --- | --- |

1.2.8.

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT)

Od ohlašovacího roku 2018 určení prováděcích rozhodnutí Komise
  o závěrech o BAT, jež se vztahují na jakoukoliv činnost prováděnou v
  zařízení.

| 1.2.9. | Ostatní příslušné kapitoly podle směrnice 2010/75/EU |
| --- | --- |

1.2.9.

Ostatní příslušné kapitoly podle směrnice 2010/75/EU

Určení kapitol směrnice 2010/75/EU, jež se vztahují na
  zařízení (nebo jeho část).

| 1.2.10. | Základní zpráva předložena |
| --- | --- |

1.2.10.

Základní zpráva předložena

Informace, zda byla příslušnému orgánu předložena základní
  zpráva podle čl. 22 odst. 2 směrnice 2010/75/EU.

| 1.2.11. | Povolení uděleno |
| --- | --- |

1.2.11.

Povolení uděleno

| a) | Informace, zda bylo uděleno povolení k provozu zařízení
  podle článku 5 směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

a)

Informace, zda bylo uděleno povolení k provozu zařízení
  podle článku 5 směrnice 2010/75/EU;

| b) | adresa (adresy) URL, kde bylo povolení
  zveřejněno; |
| --- | --- |

b)

adresa (adresy) URL, kde bylo povolení
  zveřejněno;

| c) | od ohlašovacího roku 2018, pokud nebylo uděleno
  povolení podle článku 5 směrnice 2010/75/EU, popis
  přijatého donucovacího opatření. |
| --- | --- |

c)

od ohlašovacího roku 2018, pokud nebylo uděleno
  povolení podle článku 5 směrnice 2010/75/EU, popis
  přijatého donucovacího opatření.

| 1.2.12. | Přezkoumání podmínek povolení |
| --- | --- |

1.2.12.

Přezkoumání podmínek povolení

| a) | Informace, zda byly podmínky povolení přezkoumány podle
  čl. 21 odst. 3 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

Informace, zda byly podmínky povolení přezkoumány podle
  čl. 21 odst. 3 uvedené směrnice;

| b) | v příslušných případech datum, kdy byly podmínky
  povolení aktualizovány v souladu s čl. 21 odst. 3
  směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

b)

v příslušných případech datum, kdy byly podmínky
  povolení aktualizovány v souladu s čl. 21 odst. 3
  směrnice 2010/75/EU.

| 1.2.13. | Odchylky od BAT podle čl. 15 odst. 4 směrnice 2010/75/EU |
| --- | --- |

1.2.13.

Odchylky od BAT podle čl. 15 odst. 4 směrnice 2010/75/EU

Pro zařízení, u nichž se podmínky povolení v souladu
  s čl. 21 odst. 3 uvedené směrnice přezkoumaly, informaci o tom, zda
  byla povolena odchylka podle čl. 15 odst. 4 uvedené
  směrnice.

Od ohlašovacího roku 2018, pokud byla udělena
  výjimka, tyto informace:

| a) | adresa URL, kde se zveřejní konkrétní důvody udělení
  odchylky v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. f) směrnice
  2010/75/EU; |
| --- | --- |

a)

adresa URL, kde se zveřejní konkrétní důvody udělení
  odchylky v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. f) směrnice
  2010/75/EU;

| b) | prováděcí rozhodnutí Komise o závěrech o BAT, u něhož
  byla výjimka udělena; |
| --- | --- |

b)

prováděcí rozhodnutí Komise o závěrech o BAT, u něhož
  byla výjimka udělena;

| c) | úroveň emisí spojená s BAT (BAT-AEL), u níž byla
  výjimka povolena; |
| --- | --- |

c)

úroveň emisí spojená s BAT (BAT-AEL), u níž byla
  výjimka povolena;

| d) | v příslušných případech doba trvání výjimky. |
| --- | --- |

d)

v příslušných případech doba trvání výjimky.

| 1.2.14. | Přísnější podmínky povolení |
| --- | --- |

1.2.14.

Přísnější podmínky povolení

Od ohlašovacího roku 2018 se u zařízení, kde se podmínky
  povolení v souladu s čl. 21 odst. 3 přezkoumaly, upřesní, zda
  povolení nastavuje mezní hodnoty emisí přísněji, než je dolní
  hodnota rozmezí spojená s BAT, a uvede

| a) | příslušné prováděcí rozhodnutí Komise o závěrech o
  BAT; |
| --- | --- |

a)

příslušné prováděcí rozhodnutí Komise o závěrech o
  BAT;

| b) | příslušnou úroveň emisí spojenou s BAT; |
| --- | --- |

b)

příslušnou úroveň emisí spojenou s BAT;

| c) | zda tyto přísnější mezní hodnoty emisí byly nastaveny
  podle čl. 14 odst. 4 nebo článku 18 směrnice 2010/75/EU
  nebo podle obou těchto článků. |
| --- | --- |

c)

zda tyto přísnější mezní hodnoty emisí byly nastaveny
  podle čl. 14 odst. 4 nebo článku 18 směrnice 2010/75/EU
  nebo podle obou těchto článků.

| 1.2.15. | Prohlídky na místě (inspekce) |
| --- | --- |

1.2.15.

Prohlídky na místě (inspekce)

| a) | Počet prohlídek na místě u produkčních zařízení, jež
  příslušný orgán provedl během ohlašovacího roku; |
| --- | --- |

a)

Počet prohlídek na místě u produkčních zařízení, jež
  příslušný orgán provedl během ohlašovacího roku;

| b) | od ohlašovacího roku 2018 konkrétní adresa URL zprávy o
  poslední prohlídce na místě nebo generická adresa URL,
  kde je v souladu s čl. 23 odst. 6 druhý pododstavcem
  vysvětlen přístup veřejnosti k jednotlivým zprávám o
  prohlídce. |
| --- | --- |

b)

od ohlašovacího roku 2018 konkrétní adresa URL zprávy o
  poslední prohlídce na místě nebo generická adresa URL,
  kde je v souladu s čl. 23 odst. 6 druhý pododstavcem
  vysvětlen přístup veřejnosti k jednotlivým zprávám o
  prohlídce.

| 1.2.16. | Údaje o monitorování emisí |
| --- | --- |

1.2.16.

Údaje o monitorování emisí

Od ohlašovacího roku 2018 se uvede, jak byly výsledky
  monitorování emisí zpřístupněny veřejnosti podle čl. 24 odst. 3
  písm. b), včetně adresy URL, pokud za tímto účelem byly vytvořeny
  internetové stránky.

| 1.2.17. | Identifikátor eSPIRS |
| --- | --- |

1.2.17.

Identifikátor eSPIRS

Od ohlašovacího roku 2018, pokud zařízení spadá pod směrnici
  2012/18/EU identifikátor databáze SPIRS (Seveso Plants
  Information Retrieval System), tzv. identifikátor eSPIRS, pro
  podnik, v němž se zařízení nachází. Nepovinný údaj.

| 1.2.18. | Identifikátor systému obchodování s emisemi |
| --- | --- |

1.2.18.

Identifikátor systému obchodování s emisemi

Od ohlašovacího roku 2018, pokud zařízení částečně nebo zcela
  spadá pod směrnici 2003/87/ES, identifikátor používaný pro podávání
  zpráv podle uvedené směrnice. Nepovinný údaj.

| 1.2.19. | Poznámky |
| --- | --- |

1.2.19.

Poznámky

Veškeré další relevantní informace. Nepovinný údaj.

| 1.3 | Doplňující informace o velkých spalovacích zařízeních, na které
  se vztahuje kapitola III, a o zařízeních na spalování odpadu a
  zařízeních na spoluspalování odpadu s kapacitou 2 tuny za hodinu
  nebo více, na které se vztahuje kapitola IV směrnice
  2010/75/EU (2) |
| --- | --- |

1.3

Doplňující informace o velkých spalovacích zařízeních, na které
  se vztahuje kapitola III, a o zařízeních na spalování odpadu a
  zařízeních na spoluspalování odpadu s kapacitou 2 tuny za hodinu
  nebo více, na které se vztahuje kapitola IV směrnice
  2010/75/EU (2)

Druh

Formát

Obecné informace

| 1.3.1.a. | inspireId |
| --- | --- |

1.3.1.a.

inspireId

Jednoznačný identifikátor, který splňuje požadavky
  směrnice 2007/2/ES, jak je dále specifikuje nařízení (EU) č.
  1089/2010, zejména bod 8 přílohy IV uvedeného nařízení ve znění
  pozdějších předpisů.

| 1.3.1 b. | thematicId (3) |
| --- | --- |

1.3.1 b.

thematicId (3)

Tematický identifikátor objektu.

| 1.3.1.c. | pointGeometry |
| --- | --- |

1.3.1.c.

pointGeometry

Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu
  zařízení) vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém
  ETRS89 (2D)-EPSG:4258 s přesností na 5 desetinných míst.

| 1.3.1.d. | Název zařízení |
| --- | --- |

1.3.1.d.

Název zařízení

Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název
  zařízení.

| 1.3.1.e. | Stav |
| --- | --- |

1.3.1.e.

Stav

Provozní stav zařízení

Informace o velkých spalovacích zařízeních

| 1.3.2.a. | Celkový jmenovitý tepelný příkon. |
| --- | --- |

1.3.2.a.

Celkový jmenovitý tepelný příkon.

Celkový jmenovitý tepelný příkon velkého spalovacího
  zařízení.

| 1.3.2.b. | Výjimky podle směrnice 2010/75/EU |
| --- | --- |

1.3.2.b.

Výjimky podle směrnice 2010/75/EU

Podrobnosti ke všem výjimkám, jak je stanoví článek 31 až
  35 směrnice 2010/75/EU, uděleným velkým spalovacím zařízením.

| 1.3.2.c. | Poznámky |
| --- | --- |

1.3.2.c.

Poznámky

Veškeré další relevantní informace. Nepovinný údaj.

Informace o zařízeních na spalování odpadu nebo zařízení na
  spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou 2 tuny za hodinu
  nebo větší

| 1.3.3.a. | Celková jmenovitá kapacita |
| --- | --- |

1.3.3.a.

Celková jmenovitá kapacita

Celková jmenovitá kapacita zařízení na spalování odpadu
  nebo zařízení na spoluspalování odpadu

| 1.3.3.b. | Povolená kapacita pro nebezpečný odpad |
| --- | --- |

1.3.3.b.

Povolená kapacita pro nebezpečný odpad

Celková povolená kapacita pro spalování a spoluspalování
  nebezpečného odpadu.

| 1.3.3.c. | Povolená kapacita pro odpad neklasifikovaný jako nebezpečný
  odpad |
| --- | --- |

1.3.3.c.

Povolená kapacita pro odpad neklasifikovaný jako nebezpečný
  odpad

Celková povolená kapacita pro spalování a spoluspalování
  odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný odpad.

| 1.3.3.d. | Ustanovení čl. 46 odst. 2 směrnice 2010/75/EU o opatřeních
  na omezování emisí. |
| --- | --- |

1.3.3.d.

Ustanovení čl. 46 odst. 2 směrnice 2010/75/EU o opatřeních
  na omezování emisí.

Od ohlašovacího roku 2018 se uvede:

| a) | zda více než 40 % tepla vzniklého spalováním
  pochází z nebezpečných odpadů; |
| --- | --- |

a)

zda více než 40 % tepla vzniklého spalováním
  pochází z nebezpečných odpadů;

| b) | zda se spoluspaluje neupravený smíšený komunální
  odpad. |
| --- | --- |

b)

zda se spoluspaluje neupravený smíšený komunální
  odpad.

| 1.3.3.e. | Zvláštní podmínky |
| --- | --- |

1.3.3.e.

Zvláštní podmínky

| a) | Informace, zda byla povolena změna provozních
  podmínek podle článku 51 směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

a)

Informace, zda byla povolena změna provozních
  podmínek podle článku 51 směrnice 2010/75/EU;

| b) | v příslušných případech další informace o povaze
  povolené změny provozních podmínek; |
| --- | --- |

b)

v příslušných případech další informace o povaze
  povolené změny provozních podmínek;

| c) | od roku podávání zpráv 2018 v příslušných
  případech:






  i) | adresa URL povolení, v němž se stanoví
  provozní podmínky. |
| --- | --- | --- |

c)

od roku podávání zpráv 2018 v příslušných
  případech:

i)

adresa URL povolení, v němž se stanoví
  provozní podmínky.

| ii) | adresa URL zprávy o poslední prohlídce na
  místě zveřejněné na základě čl. 23 odst. 6 nebo
  adresa URL, kde je vysvětleno, jak tuto zprávu
  může veřejnost najít. |
| --- | --- |

ii)

adresa URL zprávy o poslední prohlídce na
  místě zveřejněné na základě čl. 23 odst. 6 nebo
  adresa URL, kde je vysvětleno, jak tuto zprávu
  může veřejnost najít.

| 1.3.3.f. | Zveřejňování informací |
| --- | --- |

1.3.3.f.

Zveřejňování informací

Od ohlašovacího roku 2018 se uvede, jak byly informace
  uvedené v čl. 55 odst. 2 směrnice 2010/75/EU zpřístupněny
  veřejnosti, včetně adresy URL, pokud za tímto účelem byly vytvořeny
  internetové stránky.

| 1.3.3.g. | Poznámky |
| --- | --- |

1.3.3.g.

Poznámky

Veškeré další relevantní informace. Nepovinný údaj.

| 1.4. | Informace, zda je zařízení podle směrnice o průmyslových
  emisích součástí zařízení nebo se s ním shoduje (4) |
| --- | --- |

1.4.

Informace, zda je zařízení podle směrnice o průmyslových
  emisích součástí zařízení nebo se s ním shoduje (4)

Druh

Formát

| 1.4.1. | inspireId |
| --- | --- |

1.4.1.

inspireId

Jednoznačný identifikátor zařízení, který splňuje požadavky
  směrnice 2007/2/ES.

| 1.4.2 | thematicId (5) |
| --- | --- |

1.4.2

thematicId (5)

Tematický identifikátor objektu.

| 1.4.3 | riverBasinDistrict |
| --- | --- |

1.4.3

riverBasinDistrict

Identifikátor kódu a/nebo jméno přiřazené k povodí vodního
  toku.

| 1.4.4. | Geometrie |
| --- | --- |

1.4.4.

Geometrie

Zeměpisná šířka a délka (údaje o přibližném středu zařízení)
  vyjádřená s odkazem na souřadnicový referenční systém ETRS89
  (2D)-EPSG:4258 s přesností na 5 desetinných míst.

| 1.4.5. | Funkce |
| --- | --- |

1.4.5.

Funkce

Činnosti, jimiž se zařízení zabývá. Funkce je popsána jako
  činnost zařízení vyjádřená kódem NACE.

| 1.4.6. | Název zařízení |
| --- | --- |

1.4.6.

Název zařízení

Úřední název, vlastní jméno nebo obvyklý název
  zařízení.

| 1.4.7. | Stav |
| --- | --- |

1.4.7.

Stav

Provozní stav zařízení

| 1.4.8. | Poznámky |
| --- | --- |

1.4.8.

Poznámky

Veškeré další relevantní informace. Nepovinný údaj.

---

(1)  Toto pole má v rámci INSPIRE násobnost 0-1.

(2)  U zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu s
  kapacitou 2 až 3 tuny za hodinu se musí informace předkládat až od
  ohlašovacího roku 2018.

(3)  Toto pole má v rámci INSPIRE násobnost 0-1.

(4)  Jedná se o „výrobní
  zařízení“,
  které je definováno v příloze IV bodu 8.2.1 nařízení (EU) č. 1089/2010
  jako „jedna nebo více instalací na stejném místě, které jsou provozovány
  stejnou fyzickou nebo právnickou osobou a které jsou navrženy, vyrobeny
  nebo nainstalovány tak, aby sloužily konkrétním výrobním nebo
  průmyslovým účelům, včetně veškeré infrastruktury, vybavení a materiálů“
  a na které se vztahuje nařízení (ES) č. 166/2006.

(5)  Toto pole má v rámci INSPIRE násobnost 0-1.

---

PŘÍLOHA II

Informace o zařízeních na spalování odpadu a zařízeních na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než 2 tuny za hodinu a o zařízeních, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU

| 2.1. | Zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než 2 tuny za hodinu |
| --- | --- |

2.1.

Zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu se jmenovitou kapacitou menší než 2 tuny za hodinu

Odkaz na seznam takových zařízení byl zveřejněn v souladu s čl. 55 odst. 3 směrnice 2010/75/EU.

| 2.2. | Zařízení, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU (zařízení používající organická rozpouštědla) |
| --- | --- |

2.2.

Zařízení, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU (zařízení používající organická rozpouštědla)

| a) | Celkové množství zařízení, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

a)

Celkové množství zařízení, na něž se vztahuje kapitola V směrnice 2010/75/EU.

| b) | Počet zařízení, jež jsou v souladu s čl. 59 odst. 1 písm. b) směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

b)

Počet zařízení, jež jsou v souladu s čl. 59 odst. 1 písm. b) směrnice 2010/75/EU.

| c) | Počet zařízení, jimž byla v souladu s čl. 59 odst. 2 směrnice 2010/75/EU udělena výjimka. |
| --- | --- |

c)

Počet zařízení, jimž byla v souladu s čl. 59 odst. 2 směrnice 2010/75/EU udělena výjimka.

| d) | Počet zařízení, jimž byla v souladu s čl. 59 odst. 3 směrnice 2010/75/EU udělena výjimka. |
| --- | --- |

d)

Počet zařízení, jimž byla v souladu s čl. 59 odst. 3 směrnice 2010/75/EU udělena výjimka.

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/48

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1136

ze dne 10. srpna 2018

o opatřeních ke zmírnění rizika, posílených opatřeních biologické bezpečnosti a systémech včasného odhalení v souvislosti s riziky, která představují volně žijící ptáci pro přenos virů vysoce patogenní influenzy ptáků na drůbež

(oznámeno pod číslem C(2018) 5243)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (1), a zejména na článek 3 a čl. 63 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Influenza ptáků je infekční virová nákaza ptáků, včetně drůbeže. Infekce viry influenzy ptáků u domácí drůbeže způsobují dvě hlavní formy uvedené nákazy, které se rozlišují podle virulence viru. Nízkopatogenní forma se obecně projevuje pouze lehkými symptomy, zatímco vysoce patogenní forma má za následek velmi vysokou úmrtnost u většiny druhů drůbeže. Uvedená nákaza může mít vážný dopad na zdraví domácích a volně žijících ptáků a na ziskovost chovu drůbeže. |
| --- | --- |

(1)

Influenza ptáků je infekční virová nákaza ptáků, včetně drůbeže. Infekce viry influenzy ptáků u domácí drůbeže způsobují dvě hlavní formy uvedené nákazy, které se rozlišují podle virulence viru. Nízkopatogenní forma se obecně projevuje pouze lehkými symptomy, zatímco vysoce patogenní forma má za následek velmi vysokou úmrtnost u většiny druhů drůbeže. Uvedená nákaza může mít vážný dopad na zdraví domácích a volně žijících ptáků a na ziskovost chovu drůbeže.

| (2) | Směrnice 2005/94/ES stanoví minimální opatření pro tlumení, která je třeba použít v případě ohniska uvedené nákazy u drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, a rovněž stanoví určitá preventivní opatření týkající se dozoru nad influenzou ptáků a jejího včasného odhalení. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2005/94/ES stanoví minimální opatření pro tlumení, která je třeba použít v případě ohniska uvedené nákazy u drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, a rovněž stanoví určitá preventivní opatření týkající se dozoru nad influenzou ptáků a jejího včasného odhalení.

| (3) | Volně žijící ptáci, zejména stěhovaví vodní ptáci, se považují za přirozené hostitele virů nízkopatogenní influenzy ptáků, které přenášejí během své sezónní migrace, aniž by se u nich zpravidla projevily příznaky uvedené nákazy. Od roku 2005 se však ukázalo, že virus vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) podtypu H5 může infikovat stěhovavé ptáky, kteří tyto viry mohou šířit na velké vzdálenosti mezi kontinenty. |
| --- | --- |

(3)

Volně žijící ptáci, zejména stěhovaví vodní ptáci, se považují za přirozené hostitele virů nízkopatogenní influenzy ptáků, které přenášejí během své sezónní migrace, aniž by se u nich zpravidla projevily příznaky uvedené nákazy. Od roku 2005 se však ukázalo, že virus vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) podtypu H5 může infikovat stěhovavé ptáky, kteří tyto viry mohou šířit na velké vzdálenosti mezi kontinenty.

| (4) | Přítomnost virů influenzy ptáků, a zejména virů HPAI u volně žijících ptáků představuje stálou hrozbu přímého či nepřímého zavlečení těchto virů do hospodářství, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, zejména během sezónních přesunů stěhovavých ptáků, a riziko, že virus se z infikovaného hospodářství bude dále šířit do jiných hospodářství, čímž může způsobit značné ekonomické ztráty. |
| --- | --- |

(4)

Přítomnost virů influenzy ptáků, a zejména virů HPAI u volně žijících ptáků představuje stálou hrozbu přímého či nepřímého zavlečení těchto virů do hospodářství, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, zejména během sezónních přesunů stěhovavých ptáků, a riziko, že virus se z infikovaného hospodářství bude dále šířit do jiných hospodářství, čímž může způsobit značné ekonomické ztráty.

| (5) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 14. září 2017 obsáhlé vědecké stanovisko týkající se influenzy ptáků (2), v němž potvrzuje, že důsledné provádění opatření biologické bezpečnosti hraje zásadní úlohu v předcházení šíření virů HPAI z volně žijících ptáků na drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí (stanovisko EFSA z roku 2017). |
| --- | --- |

(5)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) přijal dne 14. září 2017 obsáhlé vědecké stanovisko týkající se influenzy ptáků (2), v němž potvrzuje, že důsledné provádění opatření biologické bezpečnosti hraje zásadní úlohu v předcházení šíření virů HPAI z volně žijících ptáků na drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí (stanovisko EFSA z roku 2017).

| (6) | Stanovisko EFSA z roku 2017 uvádí seznam nejdůležitějších opatření biologické bezpečnosti, která je třeba soustavně provádět v různých systémech chovu drůbeže včetně malých hospodářství. Ze stanoviska rovněž vyplývá, že zatímco některé obecné zásady biologické bezpečnosti platí pro všechna drůbežářská hospodářství, je třeba zohlednit zvláštnosti jednotlivých hospodářství tak, aby se optimalizovala ochrana na základě doporučení odborníků. |
| --- | --- |

(6)

Stanovisko EFSA z roku 2017 uvádí seznam nejdůležitějších opatření biologické bezpečnosti, která je třeba soustavně provádět v různých systémech chovu drůbeže včetně malých hospodářství. Ze stanoviska rovněž vyplývá, že zatímco některé obecné zásady biologické bezpečnosti platí pro všechna drůbežářská hospodářství, je třeba zohlednit zvláštnosti jednotlivých hospodářství tak, aby se optimalizovala ochrana na základě doporučení odborníků.

| (7) | Úřad EFSA ve stanovisku z roku 2017 posoudil a identifikoval rizika zavlečení viru HPAI do drůbežářských hospodářství, jako je například společný chov domácích kachen a hus spolu s dalšími druhy drůbeže, a rizika spojená s určitými činnostmi, jako je vypuštění drůbeže pro účely zazvěření pernaté zvěře, a navrhl opatření ke zmírnění těchto rizik. |
| --- | --- |

(7)

Úřad EFSA ve stanovisku z roku 2017 posoudil a identifikoval rizika zavlečení viru HPAI do drůbežářských hospodářství, jako je například společný chov domácích kachen a hus spolu s dalšími druhy drůbeže, a rizika spojená s určitými činnostmi, jako je vypuštění drůbeže pro účely zazvěření pernaté zvěře, a navrhl opatření ke zmírnění těchto rizik.

| (8) | Stanovisko EFSA z roku 2017 přináší závěr, že nejúčinnější způsob, jak včas odhalit přítomnost virů HPAI u volně žijících ptáků, u nichž jsou nákazy viry HPAI spojovány s úmrtností, je pasivní dozor nad těmito ptáky, a doporučuje se v něm zaměřit se na odběr vzorků a laboratorní vyšetření cílových druhů volně žijících ptáků. Úřad EFSA následně zveřejnil seznam cílových druhů volně žijících ptáků ve své vědecké zprávě o influenze ptáků schválené dne 18. prosince 2017 (3). |
| --- | --- |

(8)

Stanovisko EFSA z roku 2017 přináší závěr, že nejúčinnější způsob, jak včas odhalit přítomnost virů HPAI u volně žijících ptáků, u nichž jsou nákazy viry HPAI spojovány s úmrtností, je pasivní dozor nad těmito ptáky, a doporučuje se v něm zaměřit se na odběr vzorků a laboratorní vyšetření cílových druhů volně žijících ptáků. Úřad EFSA následně zveřejnil seznam cílových druhů volně žijících ptáků ve své vědecké zprávě o influenze ptáků schválené dne 18. prosince 2017 (3).

| (9) | Ve vědecké zprávě o influenze ptáků schválené dne 22. března 2018 (4) úřad EFSA uvedl, že nebyly oznámeny žádné případy infekce u lidí, jejímž původem by byl virus A(H5N8) nebo nově se objevující viry A(H5N5) a A(H5N6), které představují přeskupení virů A(H5) větve 2.3.4.4 s místními evropskými viry předávajícími gen N5 nebo N6. Má se za to, že viry A(H5N8), A(H5N5) a A(H5N6) se přizpůsobují převážně druhům ptáků. |
| --- | --- |

(9)

Ve vědecké zprávě o influenze ptáků schválené dne 22. března 2018 (4) úřad EFSA uvedl, že nebyly oznámeny žádné případy infekce u lidí, jejímž původem by byl virus A(H5N8) nebo nově se objevující viry A(H5N5) a A(H5N6), které představují přeskupení virů A(H5) větve 2.3.4.4 s místními evropskými viry předávajícími gen N5 nebo N6. Má se za to, že viry A(H5N8), A(H5N5) a A(H5N6) se přizpůsobují převážně druhům ptáků.

| (10) | Úřad EFSA ve stanovisku z roku 2017 dále dospěl k závěru, že v určitých epizootologických situacích může být vhodné, aby členské státy dočasně zintenzivnily určitá preventivní opatření v okolí místa, kde byla u volně žijících ptáků nebo v jejich výkalech potvrzena nákaza virem HPAI, zejména s cílem posoudit, zda došlo k přenosu do drůbežářských hospodářství a zda jsou účinně uplatňována opatření biologické bezpečnosti, aby se zabránilo zavlečení viru. |
| --- | --- |

(10)

Úřad EFSA ve stanovisku z roku 2017 dále dospěl k závěru, že v určitých epizootologických situacích může být vhodné, aby členské státy dočasně zintenzivnily určitá preventivní opatření v okolí místa, kde byla u volně žijících ptáků nebo v jejich výkalech potvrzena nákaza virem HPAI, zejména s cílem posoudit, zda došlo k přenosu do drůbežářských hospodářství a zda jsou účinně uplatňována opatření biologické bezpečnosti, aby se zabránilo zavlečení viru.

| (11) | Aby bylo možné zaměřit se na ptačí populace, které jsou infekcí influenzou ptáků nejvíce ohroženy, a aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí, je třeba zacílit některá preventivní opatření na hospodářství, kde se chová drůbež. |
| --- | --- |

(11)

Aby bylo možné zaměřit se na ptačí populace, které jsou infekcí influenzou ptáků nejvíce ohroženy, a aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí, je třeba zacílit některá preventivní opatření na hospodářství, kde se chová drůbež.

| (12) | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/263 (5) stanovilo opatření ke zmírnění rizika a posílená opatření biologické bezpečnosti ke zmírnění rizika přenosu virů HPAI z volně žijících ptáků na drůbež prostřednictvím zamezení přímým i nepřímým kontaktům mezi těmito populacemi, a požadavek, aby členské státy mimo jiné s ohledem na epizootologickou situaci a specifické rizikové faktory určily oblasti svých území, které jsou mimořádně ohroženy zavlečením virů HPAI do hospodářství, kde se chová drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí („oblasti s vysokým rizikem“). Uvedené prováděcí rozhodnutí se použilo do 30. června 2018. |
| --- | --- |

(12)

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/263 (5) stanovilo opatření ke zmírnění rizika a posílená opatření biologické bezpečnosti ke zmírnění rizika přenosu virů HPAI z volně žijících ptáků na drůbež prostřednictvím zamezení přímým i nepřímým kontaktům mezi těmito populacemi, a požadavek, aby členské státy mimo jiné s ohledem na epizootologickou situaci a specifické rizikové faktory určily oblasti svých území, které jsou mimořádně ohroženy zavlečením virů HPAI do hospodářství, kde se chová drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí („oblasti s vysokým rizikem“). Uvedené prováděcí rozhodnutí se použilo do 30. června 2018.

| (13) | Opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí (EU) 2017/263 by tudíž měla být přezkoumána při zohlednění stávající epizootologické situace týkající se drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků v Unii a v rizikových třetích zemích, stanoviska úřadu EFSA z roku 2017 a následných vědeckých zpráv o influenze ptáků a zkušeností členských států získaných při praktickém provádění opatření stanovených v uvedeném prováděcím rozhodnutí. |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená v prováděcím rozhodnutí (EU) 2017/263 by tudíž měla být přezkoumána při zohlednění stávající epizootologické situace týkající se drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků v Unii a v rizikových třetích zemích, stanoviska úřadu EFSA z roku 2017 a následných vědeckých zpráv o influenze ptáků a zkušeností členských států získaných při praktickém provádění opatření stanovených v uvedeném prováděcím rozhodnutí.

| (14) | Toto rozhodnutí by proto mělo s ohledem na přetrvávající riziko přenosu viru HPAI nakaženými volně žijícími ptáky a riziko ohnisek v hospodářstvích, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, stanovit aktualizovaná opatření s přihlédnutím k výsledkům přezkumu prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/263. |
| --- | --- |

(14)

Toto rozhodnutí by proto mělo s ohledem na přetrvávající riziko přenosu viru HPAI nakaženými volně žijícími ptáky a riziko ohnisek v hospodářstvích, kde se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, stanovit aktualizovaná opatření s přihlédnutím k výsledkům přezkumu prováděcího rozhodnutí (EU) 2017/263.

| (15) | Zkušenosti získané při provádění opatření stanovených prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/263 ukazují, že jsou nutné určité odchylky od opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti, aby jednotlivé členské státy mohly tato opatření přizpůsobit měnící se epizootologické situaci. |
| --- | --- |

(15)

Zkušenosti získané při provádění opatření stanovených prováděcím rozhodnutím (EU) 2017/263 ukazují, že jsou nutné určité odchylky od opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti, aby jednotlivé členské státy mohly tato opatření přizpůsobit měnící se epizootologické situaci.

| (16) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Tímto rozhodnutím se stanoví opatření ke zmírnění rizika, některá posílená opatření biologické bezpečnosti a systémy včasného odhalení v souvislosti s riziky, která představují volně žijící ptáci pro zavlečení virů vysoce patogenní influenzy ptáků (HPAI) do hospodářství, jakož i opatření na zvýšení informovanosti majitelů a dalších osob působících v odvětví drůbeže o těchto rizicích a o nutnosti, aby ve svých hospodářstvích prováděli či posilovali opatření biologické bezpečnosti.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice uvedené v článku 2 směrnice 2005/94/ES.

Článek 3

Určení oblastí s vysokým rizikem zavlečení a šíření virů HPAI

1.   Členské státy určí oblasti svých území, které jsou mimořádně ohroženy zavlečením virů HPAI do hospodářství (dále jen „oblasti s vysokým rizikem“), přičemž zohlední:

| a) | rizikové faktory pro zavlečení virů HPAI do hospodářství, zejména pokud jde o:






  i) | jejich zeměpisnou polohu v oblastech členských států, přes které cestují stěhovaví ptáci nebo kde tito ptáci během migračních přesunů odpočívají poté, co přilétli do Unie zejména po severovýchodních a východních migračních trasách; |
| --- | --- | --- |

a)

rizikové faktory pro zavlečení virů HPAI do hospodářství, zejména pokud jde o:

i)

jejich zeměpisnou polohu v oblastech členských států, přes které cestují stěhovaví ptáci nebo kde tito ptáci během migračních přesunů odpočívají poté, co přilétli do Unie zejména po severovýchodních a východních migračních trasách;

| ii) | blízkost mokrých oblastí, rybníků, bažin, jezer, řek nebo moře, kde se mohou shromažďovat a kde se zastavují stěhovaví ptáci, zejména řádů Anseriformes a Charadriiformes; |
| --- | --- |

ii)

blízkost mokrých oblastí, rybníků, bažin, jezer, řek nebo moře, kde se mohou shromažďovat a kde se zastavují stěhovaví ptáci, zejména řádů Anseriformes a Charadriiformes;

| iii) | jejich zeměpisnou polohu v oblastech s vysokou hustotou stěhovavých ptáků, zejména vodních ptáků; |
| --- | --- |

iii)

jejich zeměpisnou polohu v oblastech s vysokou hustotou stěhovavých ptáků, zejména vodních ptáků;

| iv) | drůbež chovanou v otevřených hospodářstvích, kde kontaktu mezi volně žijícími ptáky a drůbeží nelze zabránit nebo jej nelze dostatečně kontrolovat; |
| --- | --- |

iv)

drůbež chovanou v otevřených hospodářstvích, kde kontaktu mezi volně žijícími ptáky a drůbeží nelze zabránit nebo jej nelze dostatečně kontrolovat;

| v) | současná a předchozí odhalení virů HPAI u drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků; |
| --- | --- |

v)

současná a předchozí odhalení virů HPAI u drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků;

| b) | rizikové faktory pro šíření virů HPAI uvnitř hospodářství a mezi hospodářstvími, zejména tam, kde:






  i) | se zeměpisná poloha hospodářství nachází v oblasti, kde je vysoká hustota hospodářství, zejména těch, která chovají kachny a husy a jakoukoli drůbež s přístupem na otevřené prostranství; |
| --- | --- | --- |

b)

rizikové faktory pro šíření virů HPAI uvnitř hospodářství a mezi hospodářstvími, zejména tam, kde:

i)

se zeměpisná poloha hospodářství nachází v oblasti, kde je vysoká hustota hospodářství, zejména těch, která chovají kachny a husy a jakoukoli drůbež s přístupem na otevřené prostranství;

| ii) | je vysoká četnost pohybu vozidel přepravujících drůbež a osob uvnitř hospodářství a směrem z hospodářství a dalších přímých a nepřímých kontaktů mezi hospodářstvími; |
| --- | --- |

ii)

je vysoká četnost pohybu vozidel přepravujících drůbež a osob uvnitř hospodářství a směrem z hospodářství a dalších přímých a nepřímých kontaktů mezi hospodářstvími;

| c) | posouzení rizik a vědecká doporučení týkající se relevantnosti šíření virů HPAI volně žijícími ptáky prováděná Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) a vnitrostátními a mezinárodními subjekty zabývajícími se hodnocením rizika; |
| --- | --- |

c)

posouzení rizik a vědecká doporučení týkající se relevantnosti šíření virů HPAI volně žijícími ptáky prováděná Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA) a vnitrostátními a mezinárodními subjekty zabývajícími se hodnocením rizika;

| d) | výsledky programů dozoru prováděných podle článku 4 směrnice 2005/94/ES. |
| --- | --- |

d)

výsledky programů dozoru prováděných podle článku 4 směrnice 2005/94/ES.

2.   Členské státy zajistí, aby zúčastněné strany působící v odvětví drůbeže, včetně malých hospodářství, byly nejvhodnějšími způsoby informovány o vymezení oblastí s vysokým rizikem určených v souladu s odstavcem 1.

3.   Členské státy vymezení těchto oblastí s vysokým rizikem průběžně přezkoumávají.

Článek 4

Opatření ke zmírnění rizika a posílená opatření biologické bezpečnosti

1.   Členské státy průběžně monitorují konkrétní epizootologickou situaci na svém území, přičemž rovněž zohlední hrozby, které představuje odhalení HPAI u drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků v jiných členských státech a okolních třetích zemích, jakož i posouzení rizik uvedená v čl. 3 odst. 1 písm. c).

2.   Členské státy přijmou v oblastech s vysokým rizikem vhodná a proveditelná opatření, aby se snížilo riziko přenosu virů HPAI z volně žijících ptáků na drůbež.

3.   Cílem opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti je zamezit tomu, aby volně žijící ptáci, a zejména stěhovaví vodní ptáci, přicházeli do přímého či nepřímého kontaktu s drůbeží, obzvláště s kachnami a husami.

4.   V závislosti na posouzení epizootologické situace uvedené v odstavci 1 zakáží členské státy v oblastech s vysokým rizikem tyto činnosti:

| a) | společný chov kachen a hus s dalšími druhy drůbeže, ledaže






  i) | riziko zavlečení viru se vzhledem k charakteristikám hospodářství považuje za nevýznamné a příslušný orgán pokládá zavedená opatření ke zmírnění rizika za dostačující, nebo |
| --- | --- | --- |

a)

společný chov kachen a hus s dalšími druhy drůbeže, ledaže

i)

riziko zavlečení viru se vzhledem k charakteristikám hospodářství považuje za nevýznamné a příslušný orgán pokládá zavedená opatření ke zmírnění rizika za dostačující, nebo

| ii) | jako ověřovací zvířata jsou používány jiné druhy drůbeže než kachny a husy v souladu s ustanoveními příslušného orgánu; |
| --- | --- |

ii)

jako ověřovací zvířata jsou používány jiné druhy drůbeže než kachny a husy v souladu s ustanoveními příslušného orgánu;

| b) | chov drůbeže v otevřeném chovu, ledaže






  i) | je drůbež chráněna před kontaktem s volně žijícími ptáky pomocí sítí, střech, horizontálně umístěného tkaniva nebo jinými vhodnými způsoby, které mají zabránit kontaktu, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

chov drůbeže v otevřeném chovu, ledaže

i)

je drůbež chráněna před kontaktem s volně žijícími ptáky pomocí sítí, střech, horizontálně umístěného tkaniva nebo jinými vhodnými způsoby, které mají zabránit kontaktu, nebo

| ii) | je krmivo a voda drůbeži podávána v uzavřených prostorách nebo pod přístřeškem, který dostatečně brání přístupu volně žijících ptáků, a zamezuje tak kontaktu volně žijících ptáků s krmivem nebo vodou určenými pro drůbež; |
| --- | --- |

ii)

je krmivo a voda drůbeži podávána v uzavřených prostorách nebo pod přístřeškem, který dostatečně brání přístupu volně žijících ptáků, a zamezuje tak kontaktu volně žijících ptáků s krmivem nebo vodou určenými pro drůbež;

| c) | používání venkovních vodních nádrží pro drůbež; ledaže jsou potřebné z důvodu zajištění dobrých životních podmínek pro některé druhy drůbeže a pokud jsou dostatečně chráněny před volně žijícími ptáky; |
| --- | --- |

c)

používání venkovních vodních nádrží pro drůbež; ledaže jsou potřebné z důvodu zajištění dobrých životních podmínek pro některé druhy drůbeže a pokud jsou dostatečně chráněny před volně žijícími ptáky;

| d) | podávání vody drůbeži z povrchových vodních nádrží, ke kterým mohou mít přístup volně žijící ptáci; ledaže je voda ošetřena způsobem, který zajistí inaktivaci virů influenzy ptáků; |
| --- | --- |

d)

podávání vody drůbeži z povrchových vodních nádrží, ke kterým mohou mít přístup volně žijící ptáci; ledaže je voda ošetřena způsobem, který zajistí inaktivaci virů influenzy ptáků;

| e) | shromažďování drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí na trzích, přehlídkách, výstavách a kulturních akcích; ledaže jsou takové akce organizovány a řízeny tak, aby riziko šíření viru potenciálně nakaženými ptáky na jiné ptactvo bylo omezeno na minimum; |
| --- | --- |

e)

shromažďování drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí na trzích, přehlídkách, výstavách a kulturních akcích; ledaže jsou takové akce organizovány a řízeny tak, aby riziko šíření viru potenciálně nakaženými ptáky na jiné ptactvo bylo omezeno na minimum;

| f) | používání volavých ptáků řádů Anseriformes a Charadriiformes; ledaže jsou používáni v rámci programu dozoru nad influenzou ptáků prováděného v souladu s článkem 4 směrnice 2005/94/ES, výzkumných projektů, ornitologických studií a veškerých dalších činností povolených příslušným orgánem; |
| --- | --- |

f)

používání volavých ptáků řádů Anseriformes a Charadriiformes; ledaže jsou používáni v rámci programu dozoru nad influenzou ptáků prováděného v souladu s článkem 4 směrnice 2005/94/ES, výzkumných projektů, ornitologických studií a veškerých dalších činností povolených příslušným orgánem;

| g) | vypuštění drůbeže pro účely zazvěření pernaté zvěře; ledaže je povoleno příslušnými orgány za podmínky, že:






  i) | tyto činnosti jsou odděleny od jiných hospodářství a |
| --- | --- | --- |

g)

vypuštění drůbeže pro účely zazvěření pernaté zvěře; ledaže je povoleno příslušnými orgány za podmínky, že:

i)

tyto činnosti jsou odděleny od jiných hospodářství a

| ii) | drůbež pro účely zazvěření byla v souladu s kapitolou IV bodem 4 písm. a) Diagnostické příručky pro influenzu ptáků uvedené v příloze rozhodnutí Komise 2006/437/ES (6) podrobena virologickému vyšetření s negativními výsledky na influenzu ptáků ve vzorcích odebraných z každé produkční jednotky během 48 hodin před jejím vypuštěním. |
| --- | --- |

ii)

drůbež pro účely zazvěření byla v souladu s kapitolou IV bodem 4 písm. a) Diagnostické příručky pro influenzu ptáků uvedené v příloze rozhodnutí Komise 2006/437/ES (6) podrobena virologickému vyšetření s negativními výsledky na influenzu ptáků ve vzorcích odebraných z každé produkční jednotky během 48 hodin před jejím vypuštěním.

5.   Členské státy mohou na základě pravidelného přezkumu opatření v souladu s článkem 5 rozšířit nebo omezit rozsah a dobu uplatňování opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti uvedených v odstavci 4.

6.   Členské státy vybízejí odvětví drůbeže, aby podporovalo školicí aktivity pro majitele drůbeže týkající se opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti, vytvořilo plány pro biologickou bezpečnost pro konkrétní hospodářství a monitorovalo uplatňování opatření biologické bezpečnosti.

Článek 5

Zachování a přezkum opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti uplatňovaných v oblastech s vysokým rizikem

1.   Členské státy zachovají opatření uplatňovaná podle čl. 4 odst. 4 v oblastech s vysokým rizikem po dobu, během níž přetrvává zvýšené riziko zavlečení a šíření viru HPAI na jejich území.

2.   Členské státy opatření, která přijaly podle čl. 4 odst. 4, pravidelně přezkoumávají, aby je upravily a přizpůsobily podle převažující epizootologické situace, zejména s ohledem na rizika, která představují volně žijící ptáci.

3.   Členské státy při přezkumu uvedeném v odstavci 2 vycházejí z posouzení těchto faktorů:

| a) | vývoj nákazové situace u volně žijících ptáků, epizootologická křivka, konkrétně počet nových nákaz za jednotku času, mapování pozitivních a negativních zjištění a dynamika nákazy; |
| --- | --- |

a)

vývoj nákazové situace u volně žijících ptáků, epizootologická křivka, konkrétně počet nových nákaz za jednotku času, mapování pozitivních a negativních zjištění a dynamika nákazy;

| b) | přítomnost druhů stěhovavých a přisedlých volně žijících ptáků, zejména těch, které byly identifikovány jako cílové druhy pro dozor nad influenzou ptáků; |
| --- | --- |

b)

přítomnost druhů stěhovavých a přisedlých volně žijících ptáků, zejména těch, které byly identifikovány jako cílové druhy pro dozor nad influenzou ptáků;

| c) | výskyt ohnisek HPAI u drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí, zejména v důsledku primárního zavlečení viru volně žijícími ptáky; |
| --- | --- |

c)

výskyt ohnisek HPAI u drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí, zejména v důsledku primárního zavlečení viru volně žijícími ptáky;

| d) | odhalení HPAI u drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků během průběžného dozoru; |
| --- | --- |

d)

odhalení HPAI u drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a volně žijících ptáků během průběžného dozoru;

| e) | podtyp nebo podtypy HPAI, vývoj viru a potenciální význam pro lidské zdraví; |
| --- | --- |

e)

podtyp nebo podtypy HPAI, vývoj viru a potenciální význam pro lidské zdraví;

| f) | epizootologická situace, pokud jde o HPAI u volně žijících ptáků, drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí, na území okolních členských států a třetích zemí a posouzení rizik prováděná úřadem EFSA, vnitrostátními a mezinárodními subjekty zabývajícími se hodnocením rizika; |
| --- | --- |

f)

epizootologická situace, pokud jde o HPAI u volně žijících ptáků, drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí, na území okolních členských států a třetích zemí a posouzení rizik prováděná úřadem EFSA, vnitrostátními a mezinárodními subjekty zabývajícími se hodnocením rizika;

| g) | míra provádění a účinnosti opatření stanovených v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

g)

míra provádění a účinnosti opatření stanovených v tomto rozhodnutí.

Článek 6

Zvyšování informovanosti

Členské státy zajistí, aby byla přijata nezbytná opatření, jejichž cílem je zvýšit informovanost zúčastněných stran působících v odvětví drůbeže, včetně malých hospodářství, o rizicích zavlečení viru HPAI do hospodářství a poskytnout jim nejvhodnější informace o opatřeních ke zmírnění rizika a posílených opatřeních biologické bezpečnosti uvedených v článku 4, zejména o opatřeních, která je třeba prosazovat v oblastech s vysokým rizikem, a to způsobem, který je na uvedené informace upozorní nejlépe.

Členské státy rovněž zvyšují informovanost skupin, které jsou zapojeny do činností souvisejících s volně žijícími druhy, mimo jiné ornitologů, pozorovatelů ptáků a lovců.

Článek 7

Systémy včasného odhalení u hejn drůbeže

1.   Členské státy zavedou nebo posílí stávající systémy včasného odhalení, jejichž účelem je, aby majitelé o všech známkách přítomnosti viru HPAI u hejn drůbeže chovaných v hospodářstvích, která se nacházejí v oblastech s vysokým rizikem, urychleně informovali příslušný veterinární orgán.

2.   V systémech uvedených v odstavci 1 se jako důležité parametry, které svědčí o pravděpodobné přítomnosti nákazy, zohlední přinejmenším významný pokles v příjmu krmiva a vody a v produkci vajec, pozorovaná úmrtnost a jakékoli klinické příznaky nebo posmrtné léze, které naznačují přítomnost viru HPAI, a to s přihlédnutím k rozdílům těchto parametrů u různých druhů drůbeže a typů produkce.

Článek 8

Zvýšený dozor nad volně žijícími ptáky

1.   Členské státy zajistí, aby zvýšený dozor nad populacemi volně žijících ptáků a další monitorování mrtvých nebo nemocných ptáků byly prováděny v souladu s pokyny přijatými podle čl. 4 odst. 2 směrnice 2005/94/ES pro provádění programů dozoru nad influenzou ptáků u volně žijících ptáků stanovenými v příloze II rozhodnutí Komise 2010/367/EU (7).

2.   Členské státy se mohou rozhodnout, že se zaměří na odběr vzorků a laboratorní vyšetření u volně žijících ptáků, pokud jde o druhy a zeměpisné oblasti, které HPAI nebyly dříve zasaženy.

Článek 9

Dodatečná dočasná opatření v případě potvrzení HPAI u volně žijících ptáků

1.   Potvrdí-li se ve vzorcích odebraných z jednoho nebo více volně žijících ptáků či v jejich výkalech přítomnost viru HPAI a bylo-li zjištěno zvýšené riziko zavlečení viru do hospodářství nebo možné riziko pro veřejné zdraví, přijmou členské státy v okolí tohoto zjištěného případu dodatečná dočasná opatření, která zahrnují:

| a) | uplatňování opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti v souladu s článkem 4; |
| --- | --- |

a)

uplatňování opatření ke zmírnění rizika a posílených opatření biologické bezpečnosti v souladu s článkem 4;

| b) | zvýšený dozor nad volně žijícími ptáky v souladu s článkem 8; |
| --- | --- |

b)

zvýšený dozor nad volně žijícími ptáky v souladu s článkem 8;

| c) | je-li to nutné, epizootologická šetření a návštěvy hospodářství, případně včetně odběru vzorků a vyšetření na HPAI; |
| --- | --- |

c)

je-li to nutné, epizootologická šetření a návštěvy hospodářství, případně včetně odběru vzorků a vyšetření na HPAI;

| d) | zavedení a posílení systémů včasného odhalení v souladu s článkem 7. |
| --- | --- |

d)

zavedení a posílení systémů včasného odhalení v souladu s článkem 7.

2.   Členské státy mohou uplatňování některých opatření uvedených v odstavci 1 omezit, pokud příslušný orgán považuje riziko zavlečení viru HPAI pro určité části jejich území nebo určité typy hospodářství za zanedbatelné.

Článek 10

Povinnosti týkající se souladu a informování

1.   Členské státy zajistí, aby bylo monitorováno, jak majitelé a odvětví drůbeže provádějí opatření stanovená tímto rozhodnutím.

2.   Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva o opatřeních, která přijaly k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 11

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. srpna 2018.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 10, 14.1.2006, s. 16.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(10):4991.

2

(3)  EFSA Journal 2017;15(12):5141.

3

(4)  EFSA Journal 2018;16(3):5240.

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/263 ze dne 14. února 2017 o opatřeních ke zmírnění rizika, posílených opatřeních biologické bezpečnosti a systémech včasného odhalení v souvislosti s riziky, která představují volně žijící ptáci pro přenos virů vysoce patogenní influenzy ptáků na drůbež (Úř. věst. L 39, 16.2.2017, s. 6).

5

(6)  Rozhodnutí Komise 2006/437/ES ze dne 4. srpna 2006, kterým se schvaluje Diagnostická příručka pro influenzu ptáků podle směrnice Rady 2005/94/ES (Úř. věst. L 237, 31.8.2006, s. 1).

6

(7)  Rozhodnutí Komise 2010/367/EU ze dne 25. června 2010 o provádění programů dozoru nad influenzou ptáků u drůbeže a volně žijících ptáků v členských státech (Úř. věst. L 166, 1.7.2010, s. 22).

7

---

| 14.8.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/54

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2018/1137

ze dne 10. srpna 2018

o dohledu, rostlinolékařských kontrolách a opatřeních, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu pro přepravu komodit pocházejících z některých třetích zemí

(oznámeno pod číslem C(2018) 5245)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 třetí a čtvrtou větu uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/92/EU (2) stanoví rostlinolékařské kontroly a opatření, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu, jenž se v současnosti používá při přepravě vymezených komodit pocházejících z Číny. Platnost článků 1 až 4 uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. července 2018. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/92/EU (2) stanoví rostlinolékařské kontroly a opatření, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu, jenž se v současnosti používá při přepravě vymezených komodit pocházejících z Číny. Platnost článků 1 až 4 uvedeného rozhodnutí skončí dne 31. července 2018.

| (2) | Rostlinolékařské kontroly prováděné členskými státy podle uvedeného rozhodnutí, jakož i podle článku 13a směrnice 2000/29/ES prokázaly, že dřevěný obalový materiál používaný při přepravě některých komodit pocházejících z Běloruska a Číny (dále jen „vymezené komodity“) nesplňuje požadavky Unie na označování dřevěného obalového materiálu stanovené v bodě 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES a že je v některých případech též napaden škodlivými organismy uvedenými v části A přílohy I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Rostlinolékařské kontroly prováděné členskými státy podle uvedeného rozhodnutí, jakož i podle článku 13a směrnice 2000/29/ES prokázaly, že dřevěný obalový materiál používaný při přepravě některých komodit pocházejících z Běloruska a Číny (dále jen „vymezené komodity“) nesplňuje požadavky Unie na označování dřevěného obalového materiálu stanovené v bodě 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES a že je v některých případech též napaden škodlivými organismy uvedenými v části A přílohy I uvedené směrnice.

| (3) | Letištní orgány, přístavní orgány, ostatní orgány odpovědné za kontrolu přemísťování zboží nebo profesionální provozovatelé zabývající se dovozem vymezených komodit s použitím dřevěného obalového materiálu by měli sdělit předem celnímu úřadu v místě vstupu a odpovědnému úřednímu subjektu v místě vstupu chystaný příjezd uvedeného dřevěného obalového materiálu, jakmile se o něm dozvědí, s cílem zajistit lepší připravenost orgánů provádějících příslušné rostlinolékařské kontroly. |
| --- | --- |

(3)

Letištní orgány, přístavní orgány, ostatní orgány odpovědné za kontrolu přemísťování zboží nebo profesionální provozovatelé zabývající se dovozem vymezených komodit s použitím dřevěného obalového materiálu by měli sdělit předem celnímu úřadu v místě vstupu a odpovědnému úřednímu subjektu v místě vstupu chystaný příjezd uvedeného dřevěného obalového materiálu, jakmile se o něm dozvědí, s cílem zajistit lepší připravenost orgánů provádějících příslušné rostlinolékařské kontroly.

| (4) | Dřevěný obalový materiál u zásilek vymezených komodit by měl podléhat pravidelným rostlinolékařským kontrolám. Členské státy by měly určit poměrnou část dřevěného obalového materiálu u vymezených komodit, která bude předmětem rostlinolékařských kontrol. Tato poměrná část by neměla být nižší než 1 % dováženého dřevěného obalového materiálu u vymezených komodit, aby bylo zaručeno, že bude zkontrolován reprezentativní vzorek. |
| --- | --- |

(4)

Dřevěný obalový materiál u zásilek vymezených komodit by měl podléhat pravidelným rostlinolékařským kontrolám. Členské státy by měly určit poměrnou část dřevěného obalového materiálu u vymezených komodit, která bude předmětem rostlinolékařských kontrol. Tato poměrná část by neměla být nižší než 1 % dováženého dřevěného obalového materiálu u vymezených komodit, aby bylo zaručeno, že bude zkontrolován reprezentativní vzorek.

| (5) | Uvedený dřevěný obalový materiál, jakož i vymezené komodity by měly podléhat pravidlům Unie týkajícím se celního dohledu až do okamžiku, kdy budou zmíněné rostlinolékařské kontroly dokončeny, aby se zajistilo, že jejich volný pohyb na území Unie nepředstavuje fytosanitární rizika. |
| --- | --- |

(5)

Uvedený dřevěný obalový materiál, jakož i vymezené komodity by měly podléhat pravidlům Unie týkajícím se celního dohledu až do okamžiku, kdy budou zmíněné rostlinolékařské kontroly dokončeny, aby se zajistilo, že jejich volný pohyb na území Unie nepředstavuje fytosanitární rizika.

| (6) | Rostlinolékařské kontroly by měly být prováděny v místě vstupu do Unie nebo v místě určení schváleném pro tento účel odpovědným úředním subjektem s cílem zajistit, že se tyto kontroly uskuteční v nejvhodnějších prostorách. |
| --- | --- |

(6)

Rostlinolékařské kontroly by měly být prováděny v místě vstupu do Unie nebo v místě určení schváleném pro tento účel odpovědným úředním subjektem s cílem zajistit, že se tyto kontroly uskuteční v nejvhodnějších prostorách.

| (7) | Jestliže jsou rostlinolékařské kontroly prováděny v místě určení a prokáží, že požadavky bodu 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES nejsou splněny nebo že je dřevěný obalový materiál napaden škodlivými organismy uvedenými v části A přílohy I uvedené směrnice, dotčený členský stát by měl s příslušným dřevěným obalovým materiálem naložit odpovídajícím způsobem a neprodleně jej zničit, a zajistit tak fytosanitární ochranu území Unie. |
| --- | --- |

(7)

Jestliže jsou rostlinolékařské kontroly prováděny v místě určení a prokáží, že požadavky bodu 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES nejsou splněny nebo že je dřevěný obalový materiál napaden škodlivými organismy uvedenými v části A přílohy I uvedené směrnice, dotčený členský stát by měl s příslušným dřevěným obalovým materiálem naložit odpovídajícím způsobem a neprodleně jej zničit, a zajistit tak fytosanitární ochranu území Unie.

| (8) | Členské státy by měly pomocí zvláštního vzoru elektronické zprávy oznamovat Komisi počet a výsledky rostlinolékařských kontrol provedených v souladu s tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(8)

Členské státy by měly pomocí zvláštního vzoru elektronické zprávy oznamovat Komisi počet a výsledky rostlinolékařských kontrol provedených v souladu s tímto rozhodnutím.

| (9) | Z doposud provedených rostlinolékařských kontrol vyplývá, že aby mohly být státním organizacím ochrany rostlin v uvedených třetích zemích poskytovány další podrobnosti o zaznamenaných zachyceních škodlivých organismů na dřevěném obalovém materiálu, je nutné, aby členské státy sdělovaly veškeré informace potřebné k identifikaci zdrojů nespolehlivého nebo nesprávného označení. |
| --- | --- |

(9)

Z doposud provedených rostlinolékařských kontrol vyplývá, že aby mohly být státním organizacím ochrany rostlin v uvedených třetích zemích poskytovány další podrobnosti o zaznamenaných zachyceních škodlivých organismů na dřevěném obalovém materiálu, je nutné, aby členské státy sdělovaly veškeré informace potřebné k identifikaci zdrojů nespolehlivého nebo nesprávného označení.

| (10) | Toto rozhodnutí by se mělo použít ode dne 1. října 2018, aby se odpovědným úředním subjektům a profesionálním provozovatelům poskytla dostatečná doba na přizpůsobení se novým ustanovením. |
| --- | --- |

(10)

Toto rozhodnutí by se mělo použít ode dne 1. října 2018, aby se odpovědným úředním subjektům a profesionálním provozovatelům poskytla dostatečná doba na přizpůsobení se novým ustanovením.

| (11) | Aby do uvedeného data nenastalo právní vakuum, měly by se články 1 až 4 prováděcího rozhodnutí 2013/92/EU, jejichž platnost skončí dne 31. července 2018, používat až do 30. září 2018. |
| --- | --- |

(11)

Aby do uvedeného data nenastalo právní vakuum, měly by se články 1 až 4 prováděcího rozhodnutí 2013/92/EU, jejichž platnost skončí dne 31. července 2018, používat až do 30. září 2018.

| (12) | Pro účely právní srozumitelnosti by mělo být prováděcí rozhodnutí 2013/92/EU zrušeno ode dne 1. října 2018, tj. ke dni použitelnosti tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(12)

Pro účely právní srozumitelnosti by mělo být prováděcí rozhodnutí 2013/92/EU zrušeno ode dne 1. října 2018, tj. ke dni použitelnosti tohoto rozhodnutí.

| (13) | Toto rozhodnutí by se mělo používat do 30. června 2020, aby bylo možné do této doby přijmout odpovídající nezbytná opatření. |
| --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutí by se mělo používat do 30. června 2020, aby bylo možné do této doby přijmout odpovídající nezbytná opatření.

| (14) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Definice

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| a) | „dřevěným obalovým materiálem“ se rozumí dřevo nebo dřevěné produkty používané na podporu, ochranu nebo přepravu komodit, ve formě beden, krabic, laťových beden, bubnů a podobných obalů, jednoduchých palet, skříňových palet a jiných nakládacích plošin, nástavců palet a prokladů, bez ohledu na to, zda jsou skutečně používány při přepravě předmětů všeho druhu, či nikoli; tato definice se nevztahuje na zpracované dřevo vyrobené pomocí lepidla, tepla nebo tlaku či jejich kombinace a obalový materiál sestávající pouze ze dřeva o tloušťce nepřesahující 6 mm; |
| --- | --- |

a)

„dřevěným obalovým materiálem“ se rozumí dřevo nebo dřevěné produkty používané na podporu, ochranu nebo přepravu komodit, ve formě beden, krabic, laťových beden, bubnů a podobných obalů, jednoduchých palet, skříňových palet a jiných nakládacích plošin, nástavců palet a prokladů, bez ohledu na to, zda jsou skutečně používány při přepravě předmětů všeho druhu, či nikoli; tato definice se nevztahuje na zpracované dřevo vyrobené pomocí lepidla, tepla nebo tlaku či jejich kombinace a obalový materiál sestávající pouze ze dřeva o tloušťce nepřesahující 6 mm;

| b) | „vymezenými komoditami“ se rozumí komodity pocházející z Běloruska nebo z Číny, dovážené do Unie s dřevěným obalovým materiálem použitým k jejich podpoře, ochraně nebo přepravě, kódů kombinované nomenklatury (KN) nebo kódů TARIC uvedených v příloze I tohoto rozhodnutí a odpovídající popisům uvedeným v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (3); |
| --- | --- |

b)

„vymezenými komoditami“ se rozumí komodity pocházející z Běloruska nebo z Číny, dovážené do Unie s dřevěným obalovým materiálem použitým k jejich podpoře, ochraně nebo přepravě, kódů kombinované nomenklatury (KN) nebo kódů TARIC uvedených v příloze I tohoto rozhodnutí a odpovídající popisům uvedeným v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (3);

3

| c) | „zásilkou“ se rozumí množství zboží, na něž se vztahuje jediný doklad potřebný k celnímu řízení nebo jiným formalitám; |
| --- | --- |

c)

„zásilkou“ se rozumí množství zboží, na něž se vztahuje jediný doklad potřebný k celnímu řízení nebo jiným formalitám;

| d) | „profesionálním provozovatelem“ se rozumí jakákoli osoba, na niž se vztahuje veřejné nebo soukromé právo a která se profesionálně zabývá dovozem dřevěného obalového materiálu na území Unie a je za tento dovoz právně odpovědná. |
| --- | --- |

d)

„profesionálním provozovatelem“ se rozumí jakákoli osoba, na niž se vztahuje veřejné nebo soukromé právo a která se profesionálně zabývá dovozem dřevěného obalového materiálu na území Unie a je za tento dovoz právně odpovědná.

Článek 2

Dohled

Dřevěný obalový materiál u každé zásilky vymezených komodit podléhá od okamžiku vstupu na celní území Unie celnímu dohledu podle článku 134 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (4) a dohledu odpovědných úředních subjektů podle čl. 13 odst. 1 směrnice 2000/29/ES.

4

Dřevěný obalový materiál a vymezené komodity lze propustit do jednoho z celních režimů uvedených v čl. 5 bodě 16 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 952/2013, kromě zvláštních režimů uvedených v čl. 210 písm. a) a b) zmíněného nařízení, pouze pokud byly dokončeny rostlinolékařské kontroly stanovené v článku 4 tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Předchozí ohlášení dováženého dřevěného obalového materiálu

Letištní orgány, přístavní orgány, ostatní orgány odpovědné za kontrolu přemísťování zboží nebo profesionální provozovatelé zabývající se dovozem vymezených komodit s dřevěným obalovým materiálem sdělí předem celnímu úřadu v místě vstupu nebo odpovědnému úřednímu subjektu v místě vstupu chystaný příjezd uvedeného dřevěného obalového materiálu, jakmile se o něm dozvědí.

Článek 4

Rostlinolékařské kontroly

Dřevěný obalový materiál u zásilek vymezených komodit podléhá pravidelným rostlinolékařským kontrolám podle čl. 13a odst. 1 písm. b) bodu iii) směrnice 2000/29/ES, aby se potvrdilo, že daný dřevěný obalový materiál splňuje požadavky stanovené v bodě 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES.

Na základě zjištěného fytosanitárního rizika členské státy určí poměrnou část dřevěného obalového materiálu u vymezených komodit, která bude předmětem rostlinolékařských kontrol. Tato poměrná část by neměla představovat méně než 1 % zásilek vymezených komodit. Do dokončení kontrol zůstávají dřevěný obalový materiál a příslušné vymezené komodity pod celním dohledem v souladu s článkem 134 nařízení (EU) č. 952/2013 a rovněž pod dohledem odpovědného úředního subjektu.

Rostlinolékařské kontroly se provádí v místě vstupu do Unie nebo v místě určení schváleném pro tento účel odpovědným úředním subjektem.

Článek 5

Opatření při nesplnění požadavků

Jestliže rostlinolékařské kontroly uvedené v článku 4 prokáží, že požadavky bodu 2 kapitoly I části A přílohy IV směrnice 2000/29/ES nejsou splněny nebo že je dřevěný obalový materiál napaden škodlivými organismy uvedenými v části A přílohy I uvedené směrnice, dotčený členský stát neprodleně podrobí nevyhovující dřevěný obalový materiál jednomu z opatření stanovených v čl. 13c odst. 7 uvedené směrnice.

Pokud je takové nesplnění požadavků či napadení zjištěno v místě určení, jak je uvedeno v článku 4 tohoto rozhodnutí, dotčený členský stát zajistí, aby byl příslušný dřevěný obalový materiál neprodleně zničen. Před tímto zničením musí být dřevěný obalový materiál ošetřen s cílem zajistit, že v průběhu zničení či po něm nevzniknou fytosanitární rizika.

Článek 6

Zprávy

Aniž jsou dotčena ustanovení směrnice Komise 94/3/ES (5), členské státy oznámí Komisi počet a výsledky rostlinolékařských kontrol provedených v souladu s tímto rozhodnutím za použití vzoru elektronické zprávy stanoveného v příloze II tohoto rozhodnutí v těchto lhůtách:

5

| a) | do 31. října 2019 za období od 1. října 2018 do 30. září 2019; |
| --- | --- |

a)

do 31. října 2019 za období od 1. října 2018 do 30. září 2019;

| b) | do 31. března 2020 za období od 1. října 2019 do 29. února 2020. |
| --- | --- |

b)

do 31. března 2020 za období od 1. října 2019 do 29. února 2020.

Článek 7

Změna prováděcího rozhodnutí 2013/92/EU

V článku 7 prováděcího rozhodnutí 2013/92/EU se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Články 1 až 4 se použijí do 30. září 2018.“

Článek 8

Zrušení prováděcího rozhodnutí 2013/92/EU

Prováděcí rozhodnutí 2013/92/EU se zrušuje ode dne 1. října 2018.

Článek 9

Použitelnost

Články 1 až 6 se použijí ode dne 1. října 2018.

Toto rozhodnutí se použije do dne 30. června 2020.

Článek 10

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 10. srpna 2018.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/92/EU ze dne 18. února 2013 o dohledu, rostlinolékařských kontrolách a opatřeních, která mají být přijata v případě dřevěného obalového materiálu, jenž se v současnosti používá při přepravě některých vymezených komodit pocházejících z Číny (Úř. věst. L 47, 20.2.2013, s. 74).

2

(3)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

4

(5)  Směrnice Komise 94/3/ES ze dne 21. ledna 1994, kterou se zavádí postup pro oznamování zadržení zásilky nebo škodlivého organismu pocházejících ze třetích zemí a představujících bezprostřední nebezpečí pro zdraví rostlin (Úř. věst. L 32, 5.2.1994, s. 37).

5

---

PŘÍLOHA I

VYMEZENÉ KOMODITY

| 2514 00 00 | Břidlice, též hrubě opracovaná nebo rozřezaná pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru |
| --- | --- |
| 2515 | Mramor, travertin, ecaussin a jiné vápenaté kameny pro výtvarné nebo stavební účely, o relativní hustotě 2,5 nebo vyšší, a alabastr, též hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru |
| 2516 | Žula, porfyr, čedič, pískovec a jiné kameny pro výtvarné nebo stavební účely, též hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru |
| 4401 | Palivové dřevo v polenech, špalcích, větvích, otepích nebo v podobných tvarech; dřevěné štěpky nebo třísky; piliny a dřevěné zbytky a dřevěný odpad, též aglomerované do polen, briket, pelet nebo podobných tvarů |
| 4415 | Bedny, krabice, laťové bedny, bubny a podobné dřevěné obaly; dřevěné kabelové bubny; jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy) |
| 4415 20 | Jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy) |
| 4415 20 90 | Skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy; jednoduché palety a nástavce palet) |
| 4415 20 20 | Jednoduché palety a nástavce palet ze dřeva |
| 4418 | Výrobky stavebního truhlářství a tesařství, včetně dřevěných voštinových desek, sestavených podlahových desek a šindelů („shingles“ a „shakes“) ze dřeva (jiné než překližované desky, bloky, pruhy a vlysy pro parketové podlahy, nesestavené, a prefabrikované budovy) |
| 4421 | Ostatní výrobky ze dřeva, j. n. |
| 6501 00 | Kloboukové formy a kloboukové šišáky z plsti, nezformované do tvaru, bez vytvořeného okraje (krempy); šišákové ploché kotouče (plateaux) a tzv. manchons (válcovitého tvaru, též rozříznuté na výšku), z plsti |
| 6801 00 00 | Dlažební kostky, obrubníky a dlažební desky, z přírodního kamene (vyjma břidlice) |
| 6802 | Opracované kameny pro výtvarné nebo stavební účely (vyjma břidlice) a výrobky z nich, jiné než zboží čísla 6801 ; mozaikové kostky a podobné výrobky, z přírodního kamene (včetně břidlice), též na podložce; uměle barvená zrna, odštěpky a prach z přírodního kamene (včetně břidlice) |
| 6803 00 | Opracovaná přírodní břidlice a výrobky z přírodní nebo aglomerované břidlice (jiné než zrna, odštěpky a prach z břidlice, mozaikové kostky a podobné výrobky, břidlicová pisátka a břidlice připravená k použití nebo tabulky a tabule k psaní nebo kreslení) |
| 6810 | Výrobky z cementu, betonu nebo umělého kamene, též vyztužené |
| 6811 40 | Výrobky z osinkocementu (azbestocementu), z buničitocementu nebo podobné, obsahující osinek (azbest) |
| 6902 00 | Žáruvzdorné cihly, tvárnice, dlaždice a podobné žáruvzdorné keramické stavební výrobky, jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo z podobných křemičitých zemin |
| 6904 00 | Nežáruvzdorné keramické stavební cihly, podlahové bloky, nosné nebo výplňové tvarovky a podobné výrobky |
| 6905 00 | Střešní tašky, komínové krycí desky, komínové vložky, stavební ozdoby a jiné stavební keramické výrobky |
| 6906 00 | Keramické trubky, odtokové žlaby, okapové žlaby a příslušenství pro trubky (jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo podobných křemičitých zemin, žáruvzdorné keramické výrobky, komínové vložky, trubky speciálně zhotovené pro laboratoře, izolační trubky a příslušenství a ostatní trubky k elektrotechnickým účelům) |
| 6907 | Keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby nebo stěny; keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo podobných křemičitých zemin, žáruvzdorné výrobky, obkládačky speciálně upravené jako stolní podložky, ozdobné předměty a obkládačky vyráběné speciálně pro kamna) |
| 6912 00 83 | Předměty pro domácnost a toaletní předměty, z kameniny (jiné než stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, koupací vany, bidety, výlevky a podobná zařízení k sanitárním a hygienickým účelům, sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží) |
| 6912 00 23 | Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, z kameniny (jiné než sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží a mlýnky na kávu a na koření s nádržkami z keramiky a kovovými pracovními částmi) |
| 7210 | Ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli, o šířce 600 mm nebo větší, válcované za tepla nebo válcované za studena (úběrem za studena), plátované, pokovené nebo potažené |
| 7313 00 | Ostnatý drát ze železa nebo oceli; kroucené kruhové dráty nebo jednoduché ploché dráty, ostnaté i bez ostnů, a volně kroucené dvojité dráty, používané pro oplocení, ze železa nebo oceli |
| 7317 00 | Hřebíky, cvočky, napínáčky, vlnité hřebíky, skoby, svorky a sponky a podobné výrobky ze železa nebo oceli, též s hlavičkou z jiného materiálu (jiné než výrobky s hlavičkou z mědi a sešívací drátky v pásech) |
| 7318 | Šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, vrtule (do pražců), háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky, ze železa nebo oceli (jiné než šrouby do dřeva se čtvercovou hlavou, zátky, uzávěry a podobné výrobky, se závitem) |
| 7415 | Hřebíky, cvočky, napínáčky, skoby, svorky a sponky a podobné výrobky, z mědi nebo s dříky ze železa nebo oceli a měděnými hlavami; šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky, z mědi (jiné než sešívací drátky v pásech a šrouby do dřeva se čtvercovou hlavou, zátky, uzávěry a podobné výrobky, se závitem) |
| 8101 96 | Wolframové dráty |
| 8102 96 | Molybdenové dráty |
| 8205 90 10 | Kovadliny; přenosné výhně; ručně nebo nohou poháněné brusné kotouče s rámovou konstrukcí |
| 8465 93 | Stroje na broušení, hlazení nebo leštění pro opracování dřeva, korku, kostí, tvrdého kaučuku, tvrdých plastů nebo podobných tvrdých materiálů (jiné než ruční stroje a obráběcí centra) |
| 4504 90 80 | Aglomerovaný korek, též s pojivy, a výrobky z aglomerovaného korku (jiné než obuv a její části a součásti; stélky, též vkládací; pokrývky hlavy a jejich části a součásti; zátky a děliče pro náboje pro brokovnice; hračky, hry a sportovní potřeby a jejich části a součásti; bloky, desky, listy nebo pásy; dlaždice jakéhokoliv tvaru; pevné válce, včetně kotoučů; zátky a uzávěry) |
| 4823 90 85 | Papír, kartón, lepenka, buničitá vata a pásy zplstěných buničinových vláken, v pásech nebo kotoučích o šířce nepřesahující 36 cm, v čtvercových nebo obdélníkových listech (arších), jejichž žádná strana není delší než 36 cm v nepřeloženém stavu, nebo nařezané na jiný než čtvercový nebo obdélníkový tvar, a výrobky z papíroviny, papíru, buničité vaty nebo pásů zplstěných buničinových vláken, j. n. |
| 6912 00 83 | Předměty pro domácnost a toaletní předměty, z kameniny (jiné než stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, koupací vany, bidety, výlevky a podobná zařízení k sanitárním a hygienickým účelům, sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží) |
| 7108 13 80 | Zlato, včetně zlata pokoveného platinou, ve formě polotovarů, jiné než měnové (jiné než plechy a pásy o tloušťce převyšující 0,15 mm bez podložky, a desky, tyče, pruty, dráty a profily) |
| 7110 19 80 | Platina ve formě polotovarů (jiná než plechy a pásy o tloušťce převyšující 0,15 mm bez podložky, a desky, tyče, pruty, dráty a profily) |
| 7304 31 20 | Přesné trubky, bezešvé, s kruhovým příčným průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené za studena nebo válcované za studena (úběrem za studena) (jiné než trouby a trubky používané pro ropovody nebo plynovody nebo pažnice a čerpací trubky používané při vrtné těžbě ropy nebo plynu) |
| 7304 41 00 | Trouby, trubky a duté profily, bezešvé, s kruhovým příčným průřezem, z nerezavějící oceli, tažené za studena nebo válcované za studena (úběrem za studena) (jiné než trouby a trubky používané pro ropovody nebo plynovody, pažnice a čerpací trubky používané při vrtné těžbě ropy nebo plynu) |
| 8407 33 20 | Zážehové vratné pístové motory typů používaných k pohonu vozidel kapitoly 87, s obsahem válců převyšujícím 250 cm3, avšak nepřesahujícím 500 cm3 |
| 8407 33 80 | Zážehové vratné pístové motory typů používaných k pohonu vozidel kapitoly 87, s obsahem válců převyšujícím 500 cm3, avšak nepřesahujícím 1 000 cm3 |
| 8424 49 10 | Rozstřikovače a rozprašovače pro zemědělství nebo zahradnictví konstruované k namontování na traktory nebo k tažení traktory |
| 8424 82 90 | Mechanické přístroje pro zemědělství nebo zahradnictví, též ruční, ke stříkání nebo rozstřikování (rozmetávání) kapalin nebo prášků (jiné než rozstřikovače a zavlažovací zařízení) |
| 8424 89 40 | Mechanické přístroje ke stříkání, rozstřikování (rozmetávání) nebo rozprašování kapalin nebo prášků, používané výhradně nebo hlavně pro výrobu desek plošných spojů nebo sestav desek plošných spojů |
| 8424 89 70 | Mechanické přístroje, též ruční, ke stříkání, rozstřikování (rozmetávání) nebo rozprašování kapalin nebo prášků, j. n. |
| 8467 29 51 | Ruční úhlové brusky, s vestavěným elektrickým motorem, s vnějším zdrojem napájení |
| 8544 19 00 | Izolované dráty pro vinutí pro elektrické účely, jiné než měděné |
| 8544 49 91 | Elektrické dráty a kabely, pro napětí nepřesahující 1 000 V, izolované, nevybavené přípojkami, o průměru drátu v jednotlivých vodičích převyšujícím 0,51 mm, j. n. |
| 8708 30 10 | Brzdy a servobrzdy a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n. |
| 8708 40 20 | Převodovky a převodové skříně a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n. |
| 8708 91 20 | Chladiče a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n. |
| 8708 92 20 | Tlumiče výfuku a výfuková potrubí a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800  cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n. |

2514 00 00

Břidlice, též hrubě opracovaná nebo rozřezaná pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru

2515

Mramor, travertin, ecaussin a jiné vápenaté kameny pro výtvarné nebo stavební účely, o relativní hustotě 2,5 nebo vyšší, a alabastr, též hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru

2516

Žula, porfyr, čedič, pískovec a jiné kameny pro výtvarné nebo stavební účely, též hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru

4401

Palivové dřevo v polenech, špalcích, větvích, otepích nebo v podobných tvarech; dřevěné štěpky nebo třísky; piliny a dřevěné zbytky a dřevěný odpad, též aglomerované do polen, briket, pelet nebo podobných tvarů

4415

Bedny, krabice, laťové bedny, bubny a podobné dřevěné obaly; dřevěné kabelové bubny; jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy)

4415 20

Jednoduché palety, skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva; nástavce palet ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy)

4415 20 90

Skříňové palety a jiné nakládací plošiny ze dřeva (jiné než kontejnery speciálně konstruované a vybavené pro přepravu jedním nebo více druhy dopravy; jednoduché palety a nástavce palet)

4415 20 20

Jednoduché palety a nástavce palet ze dřeva

4418

Výrobky stavebního truhlářství a tesařství, včetně dřevěných voštinových desek, sestavených podlahových desek a šindelů („shingles“ a „shakes“) ze dřeva (jiné než překližované desky, bloky, pruhy a vlysy pro parketové podlahy, nesestavené, a prefabrikované budovy)

4421

Ostatní výrobky ze dřeva, j. n.

6501 00

Kloboukové formy a kloboukové šišáky z plsti, nezformované do tvaru, bez vytvořeného okraje (krempy); šišákové ploché kotouče (plateaux) a tzv. manchons (válcovitého tvaru, též rozříznuté na výšku), z plsti

6801 00 00

Dlažební kostky, obrubníky a dlažební desky, z přírodního kamene (vyjma břidlice)

6802

Opracované kameny pro výtvarné nebo stavební účely (vyjma břidlice) a výrobky z nich, jiné než zboží čísla 6801 ; mozaikové kostky a podobné výrobky, z přírodního kamene (včetně břidlice), též na podložce; uměle barvená zrna, odštěpky a prach z přírodního kamene (včetně břidlice)

6803 00

Opracovaná přírodní břidlice a výrobky z přírodní nebo aglomerované břidlice (jiné než zrna, odštěpky a prach z břidlice, mozaikové kostky a podobné výrobky, břidlicová pisátka a břidlice připravená k použití nebo tabulky a tabule k psaní nebo kreslení)

6810

Výrobky z cementu, betonu nebo umělého kamene, též vyztužené

6811 40

Výrobky z osinkocementu (azbestocementu), z buničitocementu nebo podobné, obsahující osinek (azbest)

6902 00

Žáruvzdorné cihly, tvárnice, dlaždice a podobné žáruvzdorné keramické stavební výrobky, jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo z podobných křemičitých zemin

6904 00

Nežáruvzdorné keramické stavební cihly, podlahové bloky, nosné nebo výplňové tvarovky a podobné výrobky

6905 00

Střešní tašky, komínové krycí desky, komínové vložky, stavební ozdoby a jiné stavební keramické výrobky

6906 00

Keramické trubky, odtokové žlaby, okapové žlaby a příslušenství pro trubky (jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo podobných křemičitých zemin, žáruvzdorné keramické výrobky, komínové vložky, trubky speciálně zhotovené pro laboratoře, izolační trubky a příslušenství a ostatní trubky k elektrotechnickým účelům)

6907

Keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby nebo stěny; keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (jiné než výrobky z křemičitých fosilních mouček nebo podobných křemičitých zemin, žáruvzdorné výrobky, obkládačky speciálně upravené jako stolní podložky, ozdobné předměty a obkládačky vyráběné speciálně pro kamna)

6912 00 83

Předměty pro domácnost a toaletní předměty, z kameniny (jiné než stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, koupací vany, bidety, výlevky a podobná zařízení k sanitárním a hygienickým účelům, sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží)

6912 00 23

Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, z kameniny (jiné než sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží a mlýnky na kávu a na koření s nádržkami z keramiky a kovovými pracovními částmi)

7210

Ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli, o šířce 600 mm nebo větší, válcované za tepla nebo válcované za studena (úběrem za studena), plátované, pokovené nebo potažené

7313 00

Ostnatý drát ze železa nebo oceli; kroucené kruhové dráty nebo jednoduché ploché dráty, ostnaté i bez ostnů, a volně kroucené dvojité dráty, používané pro oplocení, ze železa nebo oceli

7317 00

Hřebíky, cvočky, napínáčky, vlnité hřebíky, skoby, svorky a sponky a podobné výrobky ze železa nebo oceli, též s hlavičkou z jiného materiálu (jiné než výrobky s hlavičkou z mědi a sešívací drátky v pásech)

7318

Šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, vrtule (do pražců), háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky, ze železa nebo oceli (jiné než šrouby do dřeva se čtvercovou hlavou, zátky, uzávěry a podobné výrobky, se závitem)

7415

Hřebíky, cvočky, napínáčky, skoby, svorky a sponky a podobné výrobky, z mědi nebo s dříky ze železa nebo oceli a měděnými hlavami; šrouby a vruty, svorníky (maticové šrouby), matice, háky se závitem, nýty, závlačky, příčné klíny, podložky (včetně pružných podložek) a podobné výrobky, z mědi (jiné než sešívací drátky v pásech a šrouby do dřeva se čtvercovou hlavou, zátky, uzávěry a podobné výrobky, se závitem)

8101 96

Wolframové dráty

8102 96

Molybdenové dráty

8205 90 10

Kovadliny; přenosné výhně; ručně nebo nohou poháněné brusné kotouče s rámovou konstrukcí

8465 93

Stroje na broušení, hlazení nebo leštění pro opracování dřeva, korku, kostí, tvrdého kaučuku, tvrdých plastů nebo podobných tvrdých materiálů (jiné než ruční stroje a obráběcí centra)

4504 90 80

Aglomerovaný korek, též s pojivy, a výrobky z aglomerovaného korku (jiné než obuv a její části a součásti; stélky, též vkládací; pokrývky hlavy a jejich části a součásti; zátky a děliče pro náboje pro brokovnice; hračky, hry a sportovní potřeby a jejich části a součásti; bloky, desky, listy nebo pásy; dlaždice jakéhokoliv tvaru; pevné válce, včetně kotoučů; zátky a uzávěry)

4823 90 85

Papír, kartón, lepenka, buničitá vata a pásy zplstěných buničinových vláken, v pásech nebo kotoučích o šířce nepřesahující 36 cm, v čtvercových nebo obdélníkových listech (arších), jejichž žádná strana není delší než 36 cm v nepřeloženém stavu, nebo nařezané na jiný než čtvercový nebo obdélníkový tvar, a výrobky z papíroviny, papíru, buničité vaty nebo pásů zplstěných buničinových vláken, j. n.

6912 00 83

Předměty pro domácnost a toaletní předměty, z kameniny (jiné než stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, koupací vany, bidety, výlevky a podobná zařízení k sanitárním a hygienickým účelům, sošky a jiné ozdobné předměty, hrnce, nádoby, demižony a podobné výrobky používané pro přepravu nebo balení zboží)

7108 13 80

Zlato, včetně zlata pokoveného platinou, ve formě polotovarů, jiné než měnové (jiné než plechy a pásy o tloušťce převyšující 0,15 mm bez podložky, a desky, tyče, pruty, dráty a profily)

7110 19 80

Platina ve formě polotovarů (jiná než plechy a pásy o tloušťce převyšující 0,15 mm bez podložky, a desky, tyče, pruty, dráty a profily)

7304 31 20

Přesné trubky, bezešvé, s kruhovým příčným průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené za studena nebo válcované za studena (úběrem za studena) (jiné než trouby a trubky používané pro ropovody nebo plynovody nebo pažnice a čerpací trubky používané při vrtné těžbě ropy nebo plynu)

7304 41 00

Trouby, trubky a duté profily, bezešvé, s kruhovým příčným průřezem, z nerezavějící oceli, tažené za studena nebo válcované za studena (úběrem za studena) (jiné než trouby a trubky používané pro ropovody nebo plynovody, pažnice a čerpací trubky používané při vrtné těžbě ropy nebo plynu)

8407 33 20

Zážehové vratné pístové motory typů používaných k pohonu vozidel kapitoly 87, s obsahem válců převyšujícím 250 cm3, avšak nepřesahujícím 500 cm3

8407 33 80

Zážehové vratné pístové motory typů používaných k pohonu vozidel kapitoly 87, s obsahem válců převyšujícím 500 cm3, avšak nepřesahujícím 1 000 cm3

8424 49 10

Rozstřikovače a rozprašovače pro zemědělství nebo zahradnictví konstruované k namontování na traktory nebo k tažení traktory

8424 82 90

Mechanické přístroje pro zemědělství nebo zahradnictví, též ruční, ke stříkání nebo rozstřikování (rozmetávání) kapalin nebo prášků (jiné než rozstřikovače a zavlažovací zařízení)

8424 89 40

Mechanické přístroje ke stříkání, rozstřikování (rozmetávání) nebo rozprašování kapalin nebo prášků, používané výhradně nebo hlavně pro výrobu desek plošných spojů nebo sestav desek plošných spojů

8424 89 70

Mechanické přístroje, též ruční, ke stříkání, rozstřikování (rozmetávání) nebo rozprašování kapalin nebo prášků, j. n.

8467 29 51

Ruční úhlové brusky, s vestavěným elektrickým motorem, s vnějším zdrojem napájení

8544 19 00

Izolované dráty pro vinutí pro elektrické účely, jiné než měděné

8544 49 91

Elektrické dráty a kabely, pro napětí nepřesahující 1 000 V, izolované, nevybavené přípojkami, o průměru drátu v jednotlivých vodičích převyšujícím 0,51 mm, j. n.

8708 30 10

Brzdy a servobrzdy a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n.

8708 40 20

Převodovky a převodové skříně a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n.

8708 91 20

Chladiče a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800 cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n.

8708 92 20

Tlumiče výfuku a výfuková potrubí a jejich části a součásti, pro průmyslovou montáž: jednonápravových malotraktorů, osobních automobilů a vozidel konstruovaných především pro přepravu osob, vozidel pro přepravu nákladu se vznětovým pístovým motorem s vnitřním spalováním (dieselovým motorem nebo motorem se žárovou hlavou) s obsahem válců nepřesahujícím 2 500 cm3 nebo se zážehovým spalovacím pístovým motorem s vnitřním spalováním s obsahem válců nepřesahujícím 2 800  cm3, motorových vozidel pro zvláštní účely čísla 8705 , j. n.

---

PŘÍLOHA II

VZOR ZPRÁVY PODLE ČLÁNKU 6

| Zpráva o dovozních rostlinolékařských kontrolách dřevěného obalového materiálu u každé zásilky vymezených komodit pocházejících z Běloruska a Číny |
| --- |
| Období, jehož se zpráva týká: |
| Členský stát podávající zprávu: |
| Dotčená místa vstupu: | Místa kontroly: | Počet zásilek zkontrolovaných v místě určení:


  Počet zásilek zkontrolovaných v místě vstupu: |
| | Kód kombinované nomenklatury: |
| Počet příchozích zásilek vstupujících na území Unie přes členský stát podávající zprávu | |
| Počet zkontrolovaných zásilek | |
| Z toho počet zásilek s vyhovujícím dřevěným obalovým materiálem | |
| Z toho počet zachycených zásilek s nevyhovujícím dřevěným obalovým materiálem | |
| — | z toho počet zásilek obsahujících škodlivý organismus a bez odpovídající značky podle ISPM 15 (uveďte rozpis podle jednotlivých škodlivých organismů a zda značka chyběla nebo byla nesprávná) |

Zpráva o dovozních rostlinolékařských kontrolách dřevěného obalového materiálu u každé zásilky vymezených komodit pocházejících z Běloruska a Číny

Období, jehož se zpráva týká:

Členský stát podávající zprávu:

Dotčená místa vstupu:

Místa kontroly:

Počet zásilek zkontrolovaných v místě určení:

Počet zásilek zkontrolovaných v místě vstupu:

Kód kombinované nomenklatury:

Počet příchozích zásilek vstupujících na území Unie přes členský stát podávající zprávu

Počet zkontrolovaných zásilek

Z toho počet zásilek s vyhovujícím dřevěným obalovým materiálem

Z toho počet zachycených zásilek s nevyhovujícím dřevěným obalovým materiálem

—

z toho počet zásilek obsahujících škodlivý organismus a bez odpovídající značky podle ISPM 15 (uveďte rozpis podle jednotlivých škodlivých organismů a zda značka chyběla nebo byla nesprávná)

| — | z toho počet zásilek obsahujících škodlivý organismus a s odpovídající značkou podle ISPM 15 (uveďte rozpis podle jednotlivých škodlivých organismů)
  Uveďte kód země, kód výrobce/poskytovatele ošetření a kód ošetření značky (značek) podle ISPM 15 |
| --- | --- |

—

z toho počet zásilek obsahujících škodlivý organismus a s odpovídající značkou podle ISPM 15 (uveďte rozpis podle jednotlivých škodlivých organismů)

Uveďte kód země, kód výrobce/poskytovatele ošetření a kód ošetření značky (značek) podle ISPM 15

| — | z toho pouze zásilky bez odpovídající značky podle ISPM 15 (uveďte počet zásilek s chybějící značkou a počet zásilek s nesprávnou značkou) |
| --- | --- |

—

z toho pouze zásilky bez odpovídající značky podle ISPM 15 (uveďte počet zásilek s chybějící značkou a počet zásilek s nesprávnou značkou)

Procento zkontrolovaných vymezených komodit (z celkového počtu zásilek)

---