# Eiropas Savienības C 344/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.344.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 344 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 12. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.344.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 344

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 12. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2012/C 344/01 | Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2012/C 344/02 | Revīzijas palātas 2011. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm | 243 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2012/C 344/01

Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2011. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

1

2012/C 344/02

Revīzijas palātas 2011. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm

243

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 12.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 344/1

---

Image

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. un 4. punktu, saskaņā ar 129. un 143. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1081/2010, un saskaņā ar 139. un 156. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam

Eiropas Savienības Revīzijas palāta 2012. gada 6. septembra sēdē pieņēma

PĀRSKATUS

par 2011. finanšu gadu.

Šie pārskati kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīti iestādēm, kuras apstiprina budžeta izpildi, kā arī pārējām iestādēm.

Revīzijas palātas locekļi:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (priekšsēdētājs), David BOSTOCK, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

2012/C 344/01

SATURS

Vispārējs ievads

| 1. nodaļa— | Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija |
| --- | --- |

1. nodaļa—

| 2. nodaļa— | Ieņēmumi |
| --- | --- |

2. nodaļa—

| 3. nodaļa— | Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts |
| --- | --- |

3. nodaļa—

| 4. nodaļa— | Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība |
| --- | --- |

4. nodaļa—

| 5. nodaļa— | Reģionālā politika, enerģētika un transports |
| --- | --- |

5. nodaļa—

| 6. nodaļa— | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

6. nodaļa—

| 7. nodaļa— | Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās |
| --- | --- |

7. nodaļa—

| 8. nodaļa— | Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika |
| --- | --- |

8. nodaļa—

| 9. nodaļa— | Administratīvie un citi izdevumi |
| --- | --- |

9. nodaļa—

| 10. nodaļa— | ES budžeta izpildes rezultāti |
| --- | --- |

10. nodaļa—

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ar Līgumu izveidota, lai revidētu ES finanses. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu var atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ar Līgumu izveidota, lai revidētu ES finanses. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu var atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Šis ir Palātas 35. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2011. finanšu gadu. Par Eiropas attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats. |
| --- | --- |

0.2.

Šis ir Palātas 35. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2011. finanšu gadu. Par Eiropas attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats.

| 0.3. | Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

0.3.

Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 0.4. | Šā pārskata galvenā daļa ir Palātas deklarācija par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju. Pārējais teksts ir ticamības deklarācijas vajadzībām veiktā revīzijas darba izklāsts. |
| --- | --- |

0.4.

Šā pārskata galvenā daļa ir Palātas deklarācija par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju. Pārējais teksts ir ticamības deklarācijas vajadzībām veiktā revīzijas darba izklāsts.

| 0.5. | Turpmāk aprakstīta šā pārskata struktūra.






  — | 1. nodaļā ietilpst ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2011. gadā. 1. nodaļas 1.3. pielikumā ir informācija no 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem. Lielā mērā šis pielikums aizstāj iepriekšējo gada pārskatu pielikumu “Finanšu informācija par vispārējo budžetu”. Plašāka 2011. gada finanšu informācija ir atrodama publicētajos konsolidētajos pārskatos un finanšu pārskatā, ko sagatavojusi Eiropas Komisija; abi pārskati pieejami šajā adresē:
  www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Turpmāk aprakstīta šā pārskata struktūra.

—

1. nodaļā ietilpst ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2011. gadā. 1. nodaļas 1.3. pielikumā ir informācija no 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem. Lielā mērā šis pielikums aizstāj iepriekšējo gada pārskatu pielikumu “Finanšu informācija par vispārējo budžetu”. Plašāka 2011. gada finanšu informācija ir atrodama publicētajos konsolidētajos pārskatos un finanšu pārskatā, ko sagatavojusi Eiropas Komisija; abi pārskati pieejami šajā adresē:

www.ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2011.

| — | 2.–9. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus. |
| --- | --- |

—

2.–9. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus.

| — | 10. nodaļā analizēta trīs Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos aprakstītā darba izpilde un aplūkotas svarīgas kopējas tēmas īpašajos ziņojumos, ko Palāta pieņēma 2011. gadā. Tajā arī īsumā skarts Komisijas novērtējuma ziņojums. |
| --- | --- |

—

10. nodaļā analizēta trīs Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos aprakstītā darba izpilde un aplūkotas svarīgas kopējas tēmas īpašajos ziņojumos, ko Palāta pieņēma 2011. gadā. Tajā arī īsumā skarts Komisijas novērtējuma ziņojums.

| 0.6. | Īpašo izvērtējumu struktūra ir mainīta. Šajā gada pārskatā nodaļa par lauksaimniecību un dabas resursiem ir aizstāta ar diviem īpašajiem izvērtējumiem un nodaļām:






  — | Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts un |
| --- | --- | --- |

0.6.

Īpašo izvērtējumu struktūra ir mainīta. Šajā gada pārskatā nodaļa par lauksaimniecību un dabas resursiem ir aizstāta ar diviem īpašajiem izvērtējumiem un nodaļām:

—

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts un

| — | Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība. |
| --- | --- |

—

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība.

| 0.7. | Arī nodaļa par kohēziju, enerģētiku un transportu ir aizstāta ar diviem īpašajiem izvērtējumiem un nodaļām:






  — | Reģionālā politika, enerģētika un transports un |
| --- | --- | --- |

0.7.

Arī nodaļa par kohēziju, enerģētiku un transportu ir aizstāta ar diviem īpašajiem izvērtējumiem un nodaļām:

—

Reģionālā politika, enerģētika un transports un

| — | Nodarbinātība un sociālās lietas. |
| --- | --- |

—

Nodarbinātība un sociālās lietas.

| 0.8. | Īpašie izvērtējumi galvenokārt balstās uz rezultātiem, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību. |
| --- | --- |

0.8.

Īpašie izvērtējumi galvenokārt balstās uz rezultātiem, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību.

| 0.9. | Tāpat kā iepriekš gada pārskatā ir komentēts Eiropas Komisijas kopsavilkuma pārskats, kurā Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību (sk. 1.24.–1.30. punktu). Komisija ir izvēlējusies iekļaut savā 2011. gada kopsavilkuma pārskatā kritiskas piezīmes par Palātas pašreizējo revīzijas metožu iespējamo ietekmi uz kļūdu aplēsēm un par to attīstības gaitu, kas plānota 2012. un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

0.9.

Tāpat kā iepriekš gada pārskatā ir komentēts Eiropas Komisijas kopsavilkuma pārskats, kurā Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību (sk. 1.24.–1.30. punktu). Komisija ir izvēlējusies iekļaut savā 2011. gada kopsavilkuma pārskatā kritiskas piezīmes par Palātas pašreizējo revīzijas metožu iespējamo ietekmi uz kļūdu aplēsēm un par to attīstības gaitu, kas plānota 2012. un turpmākajiem gadiem.

| 0.10. | Palāta uzskata šos komentārus par neprecīziem un priekšlaicīgiem. Turklāt Palāta norāda, ka šāda virzība tās revīzijas pieejā un metodēs atspoguļo revīzijas vides attīstību, tostarp veidu, kādā revidējamās vienības pārvalda izdevumus. Tāpat kā vienmēr Palāta pārredzamā veidā, savlaicīgi un pienācīgi izskaidros visas izmaiņas savās metodēs un to ietekmi. |
| --- | --- |

0.10.

Palāta uzskata šos komentārus par neprecīziem un priekšlaicīgiem. Turklāt Palāta norāda, ka šāda virzība tās revīzijas pieejā un metodēs atspoguļo revīzijas vides attīstību, tostarp veidu, kādā revidējamās vienības pārvalda izdevumus. Tāpat kā vienmēr Palāta pārredzamā veidā, savlaicīgi un pienācīgi izskaidros visas izmaiņas savās metodēs un to ietekmi.

| 0.11. | Pārskatā ir iekļautas Komisijas vai, attiecīgos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā ir ņemtas vērā revidētās vienības attiecīgās atbildes. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. |
| --- | --- |

0.11.

Pārskatā ir iekļautas Komisijas vai, attiecīgos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā ir ņemtas vērā revidētās vienības attiecīgās atbildes. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

SATURS

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīgā revidenta ziņojums

Ievads

Revīzijas konstatējumi par 2011. finanšu gadu

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu kopsavilkums

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ievads

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

Komisijas kopsavilkuma pārskats

Budžeta pārvaldība

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

Maksājumu apropriāciju izlietojums gada beigās

Neizpildītās budžeta saistības

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS |
| --- |
| | | (1),  (2) |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS

(1),  (2)

| | |
| --- | --- |

(3)

| | | (3) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Pārskatu ticamība

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2012. gada 6. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

| 1.1. | Šajā gada pārskata nodaļā:






  — | izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas (4) konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas rezultātu un secinājumu apkopojums un analīze (sk. 1.2.–1.30. punktu), |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šajā gada pārskata nodaļā:

—

izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas (4) konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas rezultātu un secinājumu apkopojums un analīze (sk. 1.2.–1.30. punktu),

| — | analizēti galvenie 2011. gada budžeta pārvaldības dati (sk. 1.31.–1.38. punktu), |
| --- | --- |

—

analizēti galvenie 2011. gada budžeta pārvaldības dati (sk. 1.31.–1.38. punktu),

| — | paskaidrots, kā Palāta veic revīzijas ticamības deklarācijas vajadzībām (sk.
  1.1. pielikumu
  ), |
| --- | --- |

—

paskaidrots, kā Palāta veic revīzijas ticamības deklarācijas vajadzībām (sk.
  1.1. pielikumu
  ),

| — | izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar apsvērumiem par iepriekšējo gadu pārskatu ticamību. Ir ietverta arī Komisijas atbilde uz Palātas iepriekšējo gadu pārskatos dotajiem ieteikumiem, tostarp par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām, kā arī par priekšfinansējuma pastiprinātu izmantošanu (sk.
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

—

izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar apsvērumiem par iepriekšējo gadu pārskatu ticamību. Ir ietverta arī Komisijas atbilde uz Palātas iepriekšējo gadu pārskatos dotajiem ieteikumiem, tostarp par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām, kā arī par priekšfinansējuma pastiprinātu izmantošanu (sk.
  1.2. pielikumu
  ).

| 1.2. | Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta var papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (5). |
| --- | --- |

1.2.

Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta var papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (5).

| 1.3. | Ar Eiropas Savienības pārskatu ticamību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai konsolidētie pārskati sniedz patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī par darbību rezultātiem un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.8. punktu). |
| --- | --- |

1.3.

Ar Eiropas Savienības pārskatu ticamību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai konsolidētie pārskati sniedz patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī par darbību rezultātiem un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.8. punktu).

| 1.4. | Ar 2011. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai šie darījumi atbilst attiecīgajām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.9.–1.15. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–9. nodaļā). |
| --- | --- |

1.4.

Ar 2011. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai šie darījumi atbilst attiecīgajām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.9.–1.15. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–9. nodaļā).

| 1.5. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, t. i., ģenerāldirektoru deklarāciju, Komisijas dienestu gada darbības pārskatu un kopsavilkuma pārskata ticamību, ir novērtēt, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti (tostarp atlikušo kļūdu līmeni) un cik lielā mērā tie papildina Palātas vispārējo pārliecību (sk. 1.16.–1.30. punktu un iedaļu “Sistēmu efektivitāte” 2.–9. nodaļā). |
| --- | --- |

1.5.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, t. i., ģenerāldirektoru deklarāciju, Komisijas dienestu gada darbības pārskatu un kopsavilkuma pārskata ticamību, ir novērtēt, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti (tostarp atlikušo kļūdu līmeni) un cik lielā mērā tie papildina Palātas vispārējo pārliecību (sk. 1.16.–1.30. punktu un iedaļu “Sistēmu efektivitāte” 2.–9. nodaļā).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR 2011. FINANŠU GADU

Pārskatu ticamība

| 1.6. | Palātas apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un pieņēmusi Komisija, kā to nosaka Finanšu regula (6), un ko Palāta saņēma 2012. gada 31. jūlijā. Konsolidētajos pārskatos ietilpst:






  a) | konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), saimnieciskā rezultāta pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats, kā arī attiecīgie paskaidrojumi; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Palātas apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un pieņēmusi Komisija, kā to nosaka Finanšu regula (6), un ko Palāta saņēma 2012. gada 31. jūlijā. Konsolidētajos pārskatos ietilpst:

a)

konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), saimnieciskā rezultāta pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats, kā arī attiecīgie paskaidrojumi;

| b) | konsolidētie pārskati par budžeta izpildi, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi, kā arī attiecīgie paskaidrojumi. |
| --- | --- |

b)

konsolidētie pārskati par budžeta izpildi, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi, kā arī attiecīgie paskaidrojumi.

| 1.7. | Komisijas galvenais grāmatvedis iesniedza Palātai apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos ir pilnīgi un ticami. |
| --- | --- |

1.7.

Komisijas galvenais grāmatvedis iesniedza Palātai apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos ir pilnīgi un ticami.

| 1.8. | Palātas veiktajā revīzijā par 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem konstatēts, ka tajos nav būtisku neatbilstību (sk. arī
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

1.8.

Palātas veiktajā revīzijā par 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem konstatēts, ka tajos nav būtisku neatbilstību (sk. arī
  1.2. pielikumu
  ).

Darījumu pareizība

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu kopsavilkums

| 1.9. | Šā pārskata 2. nodaļā Palāta sniedz īpašo izvērtējumu par ieņēmumiem, bet 3.–9. nodaļā – par izdevumiem dažādās politikas grupās, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (sk.
  1.1. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Šā pārskata 2. nodaļā Palāta sniedz īpašo izvērtējumu par ieņēmumiem, bet 3.–9. nodaļā – par izdevumiem dažādās politikas grupās, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (sk.
  1.1. tabulu
  ).

1.1. tabula.   Maksājumi 2011. gadā (iedalījums atbilst gada pārskata nodaļām)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Iedaļas (ied.), sadaļas (sad.) un nodaļas (nod.)
   (36)
  atbilst 2011. gada budžeta nomenklatūrai, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas | 2011. gadā veiktie maksājumi
   (37) | % no kopsummas |
| Gada pārskata nodaļas |
| 3. nodaļa. Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts | 43 809 | 33,9 % |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (05. sad., 01.–03., 06.–08. nod.) | 43 809 | 33,9 % |
| 4. nodaļa. Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība | 13 876 | 10,7 % |
| Lauku attīstība (05. sad., 04.–05. nod.) | 12 399 | 9,6 % |
| Vide un klimata politika (07. sad.) | 240 | 0,2 % |
| Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.) | 731 | 0,6 % |
| Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | 506 | 0,4 % |
| 5. nodaļa. Reģionālā politika, enerģētika un transports | 34 842 | 26,9 % |
| Mobilitāte un transports (06. sad.) | 1 042 | 0,8 % |
| Reģionālā politika (13. sad.) | 32 911 | 25,4 % |
| Enerģētika (32. sad.) | 889 | 0,7 % |
| 6. nodaļa. Nodarbinātība un sociālās lietas | 10 299 | 8,0 % |
| Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) | 10 299 | 8,0 % |
| 7. nodaļa. Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās | 6 201 | 4,8 % |
| Ārējās attiecības (19. sad.) | 3 156 | 2,4 % |
| Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) | 1 175 | 0,9 % |
| Paplašināšanās (22. sad.) | 835 | 0,6 % |
| Humānā palīdzība (23. sad.) | 1 035 | 0,8 % |
| 8. nodaļa. Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 10 591 | 8,2 % |
| Ekonomika un finanses (01. sad.) | 319 | 0,2 % |
| Uzņēmējdarbība (02. sad.) | 1 213 | 0,9 % |
| Konkurence (03. sad.) | 0 | 0,0 % |
| Zinātniskā pētniecība (08. sad.) | 4 283 | 3,3 % |
| Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.) | 1 357 | 1,0 % |
| Tiešā pētniecība (10. sad.) | 89 | 0,1 % |
| Iekšējais tirgus (12. sad.) | 34 | 0,0 % |
| Izglītība un kultūra (15. sad.) | 2 283 | 1,8 % |
| Komunikācija (16. sad.) | 134 | 0,1 % |
| Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) | 868 | 0,7 % |
| Tirdzniecība (20. sad.) | 11 | 0,0 % |
| 9. nodaļa. Administratīvie un citi izdevumi | 9 777 | 7,6 % |
| Parlaments (I ied.) | 1 580 | 1,2 % |
| Padome (II ied.) | 547 | 0,4 % |
| Komisija (III ied.) | 6 264 | 4,8 % |
| Tiesa (IV ied.) | 334 | 0,3 % |
| Revīzijas palāta (V ied.) | 137 | 0,1 % |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) | 126 | 0,1 % |
| Reģionu komiteja (VII ied.) | 91 | 0,1 % |
| Eiropas Ombuds (VIII ied.) | 9 | 0,0 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) | 7 | 0,0 % |
| Eiropas Ārējās darbības dienests (X ied.) | 682 | 0,5 % |
| Kopā | 129 395 | 100,0 % |

(miljonos EUR)

Iedaļas (ied.), sadaļas (sad.) un nodaļas (nod.)
   (36)
  atbilst 2011. gada budžeta nomenklatūrai, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas

2011. gadā veiktie maksājumi
   (37)

% no kopsummas

Gada pārskata nodaļas

3. nodaļa. Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

43 809

33,9 %

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (05. sad., 01.–03., 06.–08. nod.)

43 809

33,9 %

4. nodaļa. Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

13 876

10,7 %

Lauku attīstība (05. sad., 04.–05. nod.)

12 399

9,6 %

Vide un klimata politika (07. sad.)

240

0,2 %

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

731

0,6 %

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

506

0,4 %

5. nodaļa. Reģionālā politika, enerģētika un transports

34 842

26,9 %

Mobilitāte un transports (06. sad.)

1 042

0,8 %

Reģionālā politika (13. sad.)

32 911

25,4 %

Enerģētika (32. sad.)

889

0,7 %

6. nodaļa. Nodarbinātība un sociālās lietas

10 299

8,0 %

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

10 299

8,0 %

7. nodaļa. Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

6 201

4,8 %

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 156

2,4 %

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 175

0,9 %

Paplašināšanās (22. sad.)

835

0,6 %

Humānā palīdzība (23. sad.)

1 035

0,8 %

8. nodaļa. Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

10 591

8,2 %

Ekonomika un finanses (01. sad.)

319

0,2 %

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

1 213

0,9 %

Konkurence (03. sad.)

0

0,0 %

Zinātniskā pētniecība (08. sad.)

4 283

3,3 %

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)

1 357

1,0 %

Tiešā pētniecība (10. sad.)

89

0,1 %

Iekšējais tirgus (12. sad.)

34

0,0 %

Izglītība un kultūra (15. sad.)

2 283

1,8 %

Komunikācija (16. sad.)

134

0,1 %

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

868

0,7 %

Tirdzniecība (20. sad.)

11

0,0 %

9. nodaļa. Administratīvie un citi izdevumi

9 777

7,6 %

Parlaments (I ied.)

1 580

1,2 %

Padome (II ied.)

547

0,4 %

Komisija (III ied.)

6 264

4,8 %

Tiesa (IV ied.)

334

0,3 %

Revīzijas palāta (V ied.)

137

0,1 %

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

126

0,1 %

Reģionu komiteja (VII ied.)

91

0,1 %

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

9

0,0 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

7

0,0 %

Eiropas Ārējās darbības dienests (X ied.)

682

0,5 %

Kopā

129 395

100,0 %

| 1.10. | Palāta secina, ka ieņēmumos (130 000 miljonu EUR) (7) un maksājumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 777 miljoni EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  , 2.35., 2.36. un 9.30.–9.32. punktu). Kļūdu līmenis nav būtisks arī nevienas politikas grupas saistībās. |
| --- | --- |

1.10.

Palāta secina, ka ieņēmumos (130 000 miljonu EUR) (7) un maksājumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 777 miljoni EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  , 2.35., 2.36. un 9.30.–9.32. punktu). Kļūdu līmenis nav būtisks arī nevienas politikas grupas saistībās.

| 1.11. | Palāta secina, ka politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 201 miljons EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas. Tomēr būtisks kļūdu līmenis bija starpposma un galīgajos maksājumos (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 7.26. un 7.27. punktu). |
| --- | --- |

1.11.

Palāta secina, ka politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 201 miljons EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas. Tomēr būtisks kļūdu līmenis bija starpposma un galīgajos maksājumos (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 7.26. un 7.27. punktu).

| 1.11. | Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Komisija uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, tās ir ievērojami uzlabotas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Palāta secina, ka šādās politikas grupās bija būtisks kļūdu līmenis: “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (43 801 miljons EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (13 310 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (33 373 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Nodarbinātība un sociālās lietas” (10 171 miljons EUR atlīdzināto izdevumu (8)) un “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (10 591 miljons EUR maksājumu). Palāta arī secina, ka šajās politikas grupās pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 3.42., 3.43., 4.51., 4.52., 5.70., 5.71., 6.27., 6.28., 8.37. un 8.38. punktu). |
| --- | --- |

1.12.

Palāta secina, ka šādās politikas grupās bija būtisks kļūdu līmenis: “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (43 801 miljons EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (13 310 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (33 373 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu (8)), “Nodarbinātība un sociālās lietas” (10 171 miljons EUR atlīdzināto izdevumu (8)) un “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (10 591 miljons EUR maksājumu). Palāta arī secina, ka šajās politikas grupās pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 3.42., 3.43., 4.51., 4.52., 5.70., 5.71., 6.27., 6.28., 8.37. un 8.38. punktu).

| 1.13. | Palāta secina, ka maksājumos kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja maksājumiem, kopumā bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.13.

Palāta secina, ka maksājumos kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja maksājumiem, kopumā bija daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ).

| 1.12.–1.13. | Saistībā ar “lauksaimniecību: tirgus un tiešo atbalstu” Komisija uzskata, ka attiecībā uz 2011. finanšu gadu iespējamākā kļūda, ko konstatējusi Palāta, ir neliels palielinājums salīdzinājumā ar pagājušo gadu, bet tas joprojām iekļaujas parastajās statistikas atšķirībās no gada uz gadu un nenorāda uz vispārēju kvalitātes pasliktināšanos dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles jomā. Komisija uzskata, ka Palātas noteiktais kļūdu īpatsvars pēdējos gados kopumā nodrošina ticamus pierādījumus, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ELGF ir salīdzinoši tuvu 2 % būtiskuma slieksnim. Saistībā ar lauku attīstību Komisijas pašas novērtējums par pārmērīgu maksājumu līmeni, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto kontroles statistiku 2011. gadā, liecina par situācijas pasliktināšanos. Rezultātā ĢD AGRI ģenerāldirektors 2011. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu. Tiek noteikti vairāki koriģējoši pasākumi, lai uzlabotu situāciju. Attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām, kas ieviestas lauksaimniecībā, Komisija uzskata, ka IAKS, kas veidoja 91 % no kopējiem ELGF izdevumiem, parasti ir efektīva kontroles sistēma, lai ierobežotu kļūdu vai nepareizu izdevumu risku, un vēlas atgādināt, ka atlikušais risks ES budžetam ir pienācīgi segts ar atbilstības noskaidrošanas procedūru. Skatīt atbildes uz 3.10., 3.14.–3.15., 3.42., 4.10., 4.43., 4.51. un 4.52. punktu.


  Kopējais iespējamākais kļūdu īpatsvars reģionālajai politikai, transportam, enerģētikai, nodarbinātībai un sociālajām lietām, kā norādīts 1.3. tabulā, arī ievērojami samazinās salīdzinājumā ar 2010. gadu no 7,7 % līdz 5,1 %. Arī trešo gadu pēc kārtas kļūdu līmenis iepriekšējās politikas grupas “Kohēzija, enerģētika un transports” katrai daļai (iespējamākais kļūdu īpatsvars 6,0 % reģionālajai politikai, enerģētikai un transportam un 2,2 % nodarbinātībai) saglabājas daudz zemāks par to, kāds bija norādīts Palātas ziņojumā par periodu no 2006. līdz 2008. gadam. Šī pozitīvā attīstība izriet no pastiprinātajiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada programmu posmā, Komisijas stingrās pārtraukšanas/atlikšanas politikas, kad tiek konstatētas nepilnības, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam un no pašreizējam programmu posmam regulās paredzēto vienkāršošanas pasākumu pozitīvās ietekmes. Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm.


  Attiecībā uz pētniecību un citām iekšpolitikas jomām Komisija uzskata, ka pārvaldības ziņā – t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus ar apsvērumiem par pārbaužu samērīgumu ar risku un izmaksu efektivitāti, – tās vadības un kontroles sistēmas rada pienācīgu ticamību, ievērojot deleģēto kredītrīkotāju formulētās atrunas.


  Visbeidzot, īpaši atsaucoties uz ES budžetam piemērojamās Finanšu regulas noteikumiem (regulas, ar kuru paredz sīki izstrādātus Finanšu regulas īstenošanas noteikumus, 22.a panta 2. punkta f) apakšpunkts un jaunās Finanšu regulas 28. panta 2.b punkta g) apakšpunkts) un ņemot vērā pieejamo resursu ierosināto samazinājumu un dalībvalstu veiktos pašreizējos pasākumus, Komisija apsvērs Palātas ieteikumu izmaksas un ieguvumus pirms atbilstīgas rīcības veikšanas un/vai ierosināšanas. |
| --- | --- |

1.12.–1.13.

Saistībā ar “lauksaimniecību: tirgus un tiešo atbalstu” Komisija uzskata, ka attiecībā uz 2011. finanšu gadu iespējamākā kļūda, ko konstatējusi Palāta, ir neliels palielinājums salīdzinājumā ar pagājušo gadu, bet tas joprojām iekļaujas parastajās statistikas atšķirībās no gada uz gadu un nenorāda uz vispārēju kvalitātes pasliktināšanos dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles jomā. Komisija uzskata, ka Palātas noteiktais kļūdu īpatsvars pēdējos gados kopumā nodrošina ticamus pierādījumus, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ELGF ir salīdzinoši tuvu 2 % būtiskuma slieksnim. Saistībā ar lauku attīstību Komisijas pašas novērtējums par pārmērīgu maksājumu līmeni, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto kontroles statistiku 2011. gadā, liecina par situācijas pasliktināšanos. Rezultātā ĢD AGRI ģenerāldirektors 2011. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu. Tiek noteikti vairāki koriģējoši pasākumi, lai uzlabotu situāciju. Attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmām, kas ieviestas lauksaimniecībā, Komisija uzskata, ka IAKS, kas veidoja 91 % no kopējiem ELGF izdevumiem, parasti ir efektīva kontroles sistēma, lai ierobežotu kļūdu vai nepareizu izdevumu risku, un vēlas atgādināt, ka atlikušais risks ES budžetam ir pienācīgi segts ar atbilstības noskaidrošanas procedūru. Skatīt atbildes uz 3.10., 3.14.–3.15., 3.42., 4.10., 4.43., 4.51. un 4.52. punktu.

Kopējais iespējamākais kļūdu īpatsvars reģionālajai politikai, transportam, enerģētikai, nodarbinātībai un sociālajām lietām, kā norādīts 1.3. tabulā, arī ievērojami samazinās salīdzinājumā ar 2010. gadu no 7,7 % līdz 5,1 %. Arī trešo gadu pēc kārtas kļūdu līmenis iepriekšējās politikas grupas “Kohēzija, enerģētika un transports” katrai daļai (iespējamākais kļūdu īpatsvars 6,0 % reģionālajai politikai, enerģētikai un transportam un 2,2 % nodarbinātībai) saglabājas daudz zemāks par to, kāds bija norādīts Palātas ziņojumā par periodu no 2006. līdz 2008. gadam. Šī pozitīvā attīstība izriet no pastiprinātajiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada programmu posmā, Komisijas stingrās pārtraukšanas/atlikšanas politikas, kad tiek konstatētas nepilnības, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam un no pašreizējam programmu posmam regulās paredzēto vienkāršošanas pasākumu pozitīvās ietekmes. Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm.

Attiecībā uz pētniecību un citām iekšpolitikas jomām Komisija uzskata, ka pārvaldības ziņā – t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus ar apsvērumiem par pārbaužu samērīgumu ar risku un izmaksu efektivitāti, – tās vadības un kontroles sistēmas rada pienācīgu ticamību, ievērojot deleģēto kredītrīkotāju formulētās atrunas.

Visbeidzot, īpaši atsaucoties uz ES budžetam piemērojamās Finanšu regulas noteikumiem (regulas, ar kuru paredz sīki izstrādātus Finanšu regulas īstenošanas noteikumus, 22.a panta 2. punkta f) apakšpunkts un jaunās Finanšu regulas 28. panta 2.b punkta g) apakšpunkts) un ņemot vērā pieejamo resursu ierosināto samazinājumu un dalībvalstu veiktos pašreizējos pasākumus, Komisija apsvērs Palātas ieteikumu izmaksas un ieguvumus pirms atbilstīgas rīcības veikšanas un/vai ierosināšanas.

1.2. tabula.   Kopsavilkums par 2011. gada konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību

| Politikas grupa | Maksājumi


  (miljonos EUR) | Pārbaudīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums
   (39) | Iespējamākais kļūdu īpatsvars


  (%) | Ticamības intervāls


  (%) | Kļūdu biežums
   (40)


  (%) | Revīzijas secinājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemākais kļūdu līmenis | Augstākais kļūdu līmenis |
| Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts (38) | 43 801 (41) | Daļēji efektīvas | 2,9
   (46) | 1,1 | 4,7 | 39 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība (38) | 13 310 (42) | Daļēji efektīvas | 7,7
   (47) | 4,5 | 10,9 | 57 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Reģionālā politika, enerģētika un transports (38) | 33 373 (43) | Daļēji efektīvas | 6,0 | 3,0 | 9,0 | 59 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Nodarbinātība un sociālās lietas (38) | 10 171 (44) | Daļēji efektīvas | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās | 6 201 | Daļēji efektīvas | 1,1 | 0,0 | 2,4 | 33 | Nebūtisks kļūdu līmenis |
| Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 10 591 | Daļēji efektīvas | 3,0 | 1,1 | 4,9 | 49 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Administratīvie un citi izdevumi | 9 777 | Efektīvas | 0,1 | 0,0 | 0,3 | 7 | Nebūtisks kļūdu līmenis |
| Visa revidētā datu kopa | 127 224 (45) | Daļēji efektīvas | 3,9
   (48) | 3,0 | 4,8 | 44 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Ieņēmumi | 130 000 (49) | Efektīvas | 0,8 | 0,0 | 2,4 | 2 | Nebūtisks kļūdu līmenis |

Politikas grupa

Maksājumi

(miljonos EUR)

Pārbaudīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums
   (39)

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

(%)

Ticamības intervāls

(%)

Kļūdu biežums
   (40)

(%)

Revīzijas secinājums

Zemākais kļūdu līmenis

Augstākais kļūdu līmenis

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts (38)

43 801 (41)

Daļēji efektīvas

2,9
   (46)

1,1

4,7

39

Būtisks kļūdu līmenis

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība (38)

13 310 (42)

Daļēji efektīvas

7,7
   (47)

4,5

10,9

57

Būtisks kļūdu līmenis

Reģionālā politika, enerģētika un transports (38)

33 373 (43)

Daļēji efektīvas

6,0

3,0

9,0

59

Būtisks kļūdu līmenis

Nodarbinātība un sociālās lietas (38)

10 171 (44)

Daļēji efektīvas

2,2

0,9

3,4

40

Būtisks kļūdu līmenis

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

6 201

Daļēji efektīvas

1,1

0,0

2,4

33

Nebūtisks kļūdu līmenis

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

10 591

Daļēji efektīvas

3,0

1,1

4,9

49

Būtisks kļūdu līmenis

Administratīvie un citi izdevumi

9 777

Efektīvas

0,1

0,0

0,3

7

Nebūtisks kļūdu līmenis

Visa revidētā datu kopa

127 224 (45)

Daļēji efektīvas

3,9
   (48)

3,0

4,8

44

Būtisks kļūdu līmenis

Ieņēmumi

130 000 (49)

Efektīvas

0,8

0,0

2,4

2

Nebūtisks kļūdu līmenis

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

| 1.14. | Palāta lēš, ka 2011. gadā iespējamāko kļūdu īpatsvars maksājumos ir augstāks nekā 2010. gadā šādās jomās: |
| --- | --- |

1.14.

Palāta lēš, ka 2011. gadā iespējamāko kļūdu īpatsvars maksājumos ir augstāks nekā 2010. gadā šādās jomās:

1.14.

| — | “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” un “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (salīdzinājumā ar iepriekšējo politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”), |
| --- | --- |

—

“Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” un “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (salīdzinājumā ar iepriekšējo politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”),

| — | Attiecībā uz “lauksaimniecību: tirgus un tiešo atbalstu” Komisija uzskata, ka nelielais palielinājums salīdzinājumā ar pagājušo gadu joprojām iekļaujas parastajās statistikas atšķirībās no gada uz gadu un nenorāda uz vispārēju kvalitātes pasliktināšanos dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles jomā.

  Attiecībā uz lauku attīstību Komisija piekrīt, ka vērojama situācijas pasliktināšanās, lai gan mazākā mērā, nekā norādīts Palātas ziņojumā.


  Komisija norāda, ka Palātas secinājums ir par politikas grupu kopumā, nevis par apakšgrupām.


  Komisija uzskata, ka pārvaldības ziņā – t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus ar apsvērumiem par pārbaužu samērīgumu ar risku un izmaksu efektivitāti, – tās vadības un kontroles sistēmas, kas piemērojamas pētniecības un citām iekšpolitikas programmām, rada pienācīgu ticamību, ievērojot deleģēto kredītrīkotāju formulētās atrunas. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz lauku attīstību Komisija piekrīt, ka vērojama situācijas pasliktināšanās, lai gan mazākā mērā, nekā norādīts Palātas ziņojumā.

Komisija norāda, ka Palātas secinājums ir par politikas grupu kopumā, nevis par apakšgrupām.

Komisija uzskata, ka pārvaldības ziņā – t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus ar apsvērumiem par pārbaužu samērīgumu ar risku un izmaksu efektivitāti, – tās vadības un kontroles sistēmas, kas piemērojamas pētniecības un citām iekšpolitikas programmām, rada pienācīgu ticamību, ievērojot deleģēto kredītrīkotāju formulētās atrunas.

| — | “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”. |
| --- | --- |

—

“Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”.

Par politikas jomām “Reģionālā politika, enerģētika un transports” un “Nodarbinātība un sociālās lietas” (salīdzinājumā ar iepriekšējo politikas grupu “Kohēzija, enerģētika un transports”) Palāta lēš, ka tajās iespējamākais kļūdu īpatsvars ir krities.

Komisija norāda, ka trešo gadu pēc kārtas kļūdu līmenis joprojām ir daudz zemāks par to, kāds bija norādīts Palātas ziņojumā par periodu no 2006. līdz 2008. gadam. Šī pozitīvā attīstība izriet no pastiprinātajiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada programmu posmā un tās stingrās pārtraukšanas/apturēšanas politikas, kad tiek konstatētas nepilnības, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam. Kā norādīts 1.3. tabulā, kopējais iespējamākais kļūdu īpatsvars reģionālajai politikai, transportam, enerģētikai, kā arī nodarbinātībai un sociālajām lietām arī ievērojami samazinājās salīdzinājumā ar 2010. gadu no 7,7 % līdz 5,1 %.

Pārējās politikas grupās (“Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” un “Administratīvie un citi izdevumi”) saskaņā ar Palātas aplēsi iespējamākais kļūdu īpatsvars saglabājas stabils (sk.
  1.3. tabula
  ).

| 1.15. | Kopumā Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars visos maksājumos salīdzinājumā ar 2010. gadu saglabājies stabils (3,9 % 2011. gadā un 3,7 % 2010. gadā, sk. arī
  1.3. tabulu
  un
  1.1. grafiku
  ) (9). Palāta konstatēja kļūdas apmēram divās piektdaļās pārbaudīto darījumu (2010. gadā – apmēram vienā trešdaļā darījumu). Palātas atklāto kļūdu biežums palielinājies visās politikas grupās, izņemot agrāko grupu “Kohēzija, enerģētika un transports” un grupu “Administratīvie un citi izdevumi”, kurās kļūdu biežums saglabājies stabils (sk.
  1.3. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.15.

Kopumā Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars visos maksājumos salīdzinājumā ar 2010. gadu saglabājies stabils (3,9 % 2011. gadā un 3,7 % 2010. gadā, sk. arī
  1.3. tabulu
  un
  1.1. grafiku
  ) (9). Palāta konstatēja kļūdas apmēram divās piektdaļās pārbaudīto darījumu (2010. gadā – apmēram vienā trešdaļā darījumu). Palātas atklāto kļūdu biežums palielinājies visās politikas grupās, izņemot agrāko grupu “Kohēzija, enerģētika un transports” un grupu “Administratīvie un citi izdevumi”, kurās kļūdu biežums saglabājies stabils (sk.
  1.3. tabulu
  ).

| 1.15. | Pēc tam, kad tika ņemts vērā savstarpējās atbilstības kļūdu jaunais novērtējums lauksaimniecībā, Komisija norāda, ka Palātas aprēķinātais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir ļoti tuvs 2010. gada kļūdu īpatsvaram, neraugoties uz vairākiem nelabvēlīgiem tehniskiem un strukturāliem faktoriem (ES daudzgadu programmas nonāk kritiskā posmā ar aizvien komplicētākiem maksājumiem, kas neizbēgami ir vairāk disponēti uz kļūdām). |
| --- | --- |

1.15.

1.3. tabula.   2010. un 2011. gada revīzijas rezultātu salīdzinājums

| Politikas grupa | Iespējamākais kļūdu īpatsvars


  (%) | Ticamības intervāls


  (%) | Kļūdu biežums


  (%) | Revīzijas secinājumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemākais kļūdu līmenis | Augstākais kļūdu līmenis |
| 2010. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2010. g. | 2011. g. |
| Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts | 2,3 | 4,0 (50) | 2,9 | 0,8 | 2,5 | 1,1 | 3,8 | 5,6 | 4,7 | 37 | 48 | 39 | Būtisks kļūdu līmenis | Būtisks kļūdu līmenis |
| Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība | 7,7 | 4,5 | 10,9 | 57 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Reģionālā politika, enerģētika un transports | 7,7 | 5,1 (50) | 6,0 | 4,7 | 3,2 | 3,0 | 10,7 | 7,1 | 9,0 | 49 | 50 | 59 | Būtisks kļūdu līmenis | Būtisks kļūdu līmenis |
| Nodarbinātība un sociālās lietas | 2,2 | 0,9 | 3,4 | 40 | Būtisks kļūdu līmenis |
| Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās | 1,7 | 1,1 | 0,1 | 0,0 | 3,3 | 2,4 | 23 | 33 | Nebūtisks kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis |
| Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 1,4 | 3,0 | 0,6 | 1,1 | 2,1 | 4,9 | 39 | 49 | Nebūtisks kļūdu līmenis | Būtisks kļūdu līmenis |
| Administratīvie un citi izdevumi | 0,4 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 0,3 | 7 | 7 | Nebūtisks kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis |
| Visa revidētā datu kopa | 3,7 | 3,9
   (51) | 2,6 | 3,0 | 4,8 | 4,8 | 36 | 44 | Būtisks kļūdu līmenis | Būtisks kļūdu līmenis |
| Ieņēmumi | 0,0 | 0,8 | — | 0,0 | — | 2,4 | — | 2 | Nebūtisks kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis |

Politikas grupa

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

(%)

Ticamības intervāls

(%)

Kļūdu biežums

(%)

Revīzijas secinājumi

Zemākais kļūdu līmenis

Augstākais kļūdu līmenis

2010. g.

2011. g.

2010. g.

2011. g.

2010. g.

2011. g.

2010. g.

2011. g.

2010. g.

2011. g.

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

2,3

4,0 (50)

2,9

0,8

2,5

1,1

3,8

5,6

4,7

37

48

39

Būtisks kļūdu līmenis

Būtisks kļūdu līmenis

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

7,7

4,5

10,9

57

Būtisks kļūdu līmenis

Reģionālā politika, enerģētika un transports

7,7

5,1 (50)

6,0

4,7

3,2

3,0

10,7

7,1

9,0

49

50

59

Būtisks kļūdu līmenis

Būtisks kļūdu līmenis

Nodarbinātība un sociālās lietas

2,2

0,9

3,4

40

Būtisks kļūdu līmenis

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

1,7

1,1

0,1

0,0

3,3

2,4

23

33

Nebūtisks kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

1,4

3,0

0,6

1,1

2,1

4,9

39

49

Nebūtisks kļūdu līmenis

Būtisks kļūdu līmenis

Administratīvie un citi izdevumi

0,4

0,1

0,0

0,0

1,1

0,3

7

7

Nebūtisks kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

Visa revidētā datu kopa

3,7

3,9
   (51)

2,6

3,0

4,8

4,8

36

44

Būtisks kļūdu līmenis

Būtisks kļūdu līmenis

Ieņēmumi

0,0

0,8

—

0,0

—

2,4

—

2

Nebūtisks kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

Image

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ievads

| 1.16. | Saskaņā ar LESD 317. pantu Komisijai ir galīgā atbildība par ES budžeta izpildi. Ģenerāldirektoru atbildība ir svarīgs elements Komisijas pašreizējā sistēmā, ar kuru tā pārvalda ES līdzekļus (šo sistēmu pamatīgi pārskatīja 2000. gada aprīlī sāktajā reformā (10), kas izrietēja no Eiropas Parlamenta rezolūcijas (11)). Ģenerāldirektoriem ir jāievieš efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas, kurām ir jāatbilst izstrādātajiem standartiem (12). |
| --- | --- |

1.16.

Saskaņā ar LESD 317. pantu Komisijai ir galīgā atbildība par ES budžeta izpildi. Ģenerāldirektoru atbildība ir svarīgs elements Komisijas pašreizējā sistēmā, ar kuru tā pārvalda ES līdzekļus (šo sistēmu pamatīgi pārskatīja 2000. gada aprīlī sāktajā reformā (10), kas izrietēja no Eiropas Parlamenta rezolūcijas (11)). Ģenerāldirektoriem ir jāievieš efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas, kurām ir jāatbilst izstrādātajiem standartiem (12).

| 1.17. | Komisijas ģenerāldirektori katru gadu ziņo par savu pienākumu izpildi darbības pārskatos (13). Minētajiem pārskatiem pievieno deklarāciju arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību. Ja ģenerāldirektori šajos aspektos konstatē ievērojamas problēmas, viņi savās deklarācijās var ietvert atrunas. |
| --- | --- |

1.17.

Komisijas ģenerāldirektori katru gadu ziņo par savu pienākumu izpildi darbības pārskatos (13). Minētajiem pārskatiem pievieno deklarāciju arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību. Ja ģenerāldirektori šajos aspektos konstatē ievērojamas problēmas, viņi savās deklarācijās var ietvert atrunas.

| 1.18. | Kopsavilkuma pārskatā Komisija uzņemas politisko atbildību par tās ģenerāldirektoru pārvaldības darbu. Šis pārskats balstās uz ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos sniegtajiem apliecinājumiem, kā arī uz citiem avotiem, tostarp iekšējā revidenta vispārējo atzinumu. Pārskatā ir arī aprakstīti Komisijas veiktie pasākumi pārvaldības un kontroles trūkumu risināšanai. |
| --- | --- |

1.18.

Kopsavilkuma pārskatā Komisija uzņemas politisko atbildību par tās ģenerāldirektoru pārvaldības darbu. Šis pārskats balstās uz ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos sniegtajiem apliecinājumiem, kā arī uz citiem avotiem, tostarp iekšējā revidenta vispārējo atzinumu. Pārskatā ir arī aprakstīti Komisijas veiktie pasākumi pārvaldības un kontroles trūkumu risināšanai.

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas
   (14)

Atrunas attiecas uz lielākām maksājumu summām

| 1.19. | Kaut arī visi ģenerāldirektori ir deklarējuši, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību, to ģenerāldirektorātu vai citu dienestu skaits, kuros ir formulēta viena vai vairākas atrunas, 2011. gadā ir pieaudzis līdz 16 (2010. gadā – 13). Atrunu kopējais skaits 2011. gadā ir pieaudzis līdz 27 (2010. gadā – 17), un lielākā daļa atrunu tāpat kā iepriekšējos gados attiecas uz nepilnībām saistībā ar darījumu pareizību. Atrunu aplēstā kopējā finansiālā ietekme 2011. gadā palielinājusies līdz 1 959 miljoniem EUR jeb 1,5 % no veiktajiem maksājumiem (2010. gadā – 423 miljoni EUR jeb 0,3 %) (sk.
  1.4. tabulu
  un 2.–9. nodaļu). |
| --- | --- |

1.19.

Kaut arī visi ģenerāldirektori ir deklarējuši, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību, to ģenerāldirektorātu vai citu dienestu skaits, kuros ir formulēta viena vai vairākas atrunas, 2011. gadā ir pieaudzis līdz 16 (2010. gadā – 13). Atrunu kopējais skaits 2011. gadā ir pieaudzis līdz 27 (2010. gadā – 17), un lielākā daļa atrunu tāpat kā iepriekšējos gados attiecas uz nepilnībām saistībā ar darījumu pareizību. Atrunu aplēstā kopējā finansiālā ietekme 2011. gadā palielinājusies līdz 1 959 miljoniem EUR jeb 1,5 % no veiktajiem maksājumiem (2010. gadā – 423 miljoni EUR jeb 0,3 %) (sk.
  1.4. tabulu
  un 2.–9. nodaļu).

1.4. tabula.   Komisijas ģenerāldirektorātu atrunas par 2011. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| ĢD/dienests
   (52) | Atrunas | Kopējie maksājumi budžeta darbībās, uz kurām attiecas atrunas
   (53) | Atrunu finansiālā ietekme
   (54) |
| AGRI | 1. | IAKS nopietnas nepilnības (BG, PT) |

(miljonos EUR)

ĢD/dienests
   (52)

Atrunas

Kopējie maksājumi budžeta darbībās, uz kurām attiecas atrunas
   (53)

Atrunu finansiālā ietekme
   (54)

AGRI

1.

IAKS nopietnas nepilnības (BG, PT)

Reputācijas risks

| 2. | Lauku attīstības izdevumi |
| --- | --- |

2.

Lauku attīstības izdevumi

12 292,02

278,00

| 3. | Sertificētu bioloģisko produktu pārraudzības un kontroles nepilnības |
| --- | --- |

3.

Sertificētu bioloģisko produktu pārraudzības un kontroles nepilnības

Reputācijas risks

BUDG

| 1. | Ticamības šaubas par Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības procedūrām un sistēmu un par to, cik pareizas ir ES budžetā pārskaitītās tradicionālo pašu resursu summas |
| --- | --- |

1.

Ticamības šaubas par Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības procedūrām un sistēmu un par to, cik pareizas ir ES budžetā pārskaitītās tradicionālo pašu resursu summas

Ietekme nav aplēsta

CLIMA

| 1. | ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas valsts reģistros konstatēti nopietni drošības trūkumi pēc tam, kad 2010. un 2011. gadā vairākās dalībvalstīs notika kiberuzbrukumi |
| --- | --- |

1.

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas valsts reģistros konstatēti nopietni drošības trūkumi pēc tam, kad 2010. un 2011. gadā vairākās dalībvalstīs notika kiberuzbrukumi

Reputācijas risks

COMM

| 1. | Iespējams, nav ievēroti piemērojamie tiesību akti par intelektuālā īpašuma tiesībām |
| --- | --- |

1.

Iespējams, nav ievēroti piemērojamie tiesību akti par intelektuālā īpašuma tiesībām

Ietekme nav aplēsta

EACEA

Būtiska summa 2011. gadā pakļauta riskam, ko rada kļūdu īpatsvars dotācijas maksājumos, kuri no 2011. gada programmu budžeta piešķirti mūžizglītības programmai (2007.–2013. g.)

1 189,68

4,26

EMPL

| 1. | Vadības un kontroles sistēmu nepilnības 2007.–2013. g. posmā atsevišķās ESF darbības programmās (BE, CZ, DE, ES, IT, LV, LT, RO, SK un UK) un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas IPA komponenta IV programmā |
| --- | --- |

1.

Vadības un kontroles sistēmu nepilnības 2007.–2013. g. posmā atsevišķās ESF darbības programmās (BE, CZ, DE, ES, IT, LV, LT, RO, SK un UK) un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas IPA komponenta IV programmā

9 557,19

58,70

| 2. | Vadības un kontroles sistēmu nepilnības 2000.–2006. g. posmā atsevišķās ESF darbības programmās (DE, FR, IT un ES), kuras valsts iestādes nav pietiekami kontrolējušas un kurās tās nav veikušas koriģējošus pasākumus |
| --- | --- |

2.

Vadības un kontroles sistēmu nepilnības 2000.–2006. g. posmā atsevišķās ESF darbības programmās (DE, FR, IT un ES), kuras valsts iestādes nav pietiekami kontrolējušas un kurās tās nav veikušas koriģējošus pasākumus

437,04

0,00

ENER

| 1. | Atlikušo kļūdu īpatsvars saistībā ar 6. pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti |
| --- | --- |

1.

Atlikušo kļūdu īpatsvars saistībā ar 6. pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti

25,79

1,15

| 2. | Atlikušo kļūdu īpatsvars saistībā ar 7. pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti |
| --- | --- |

2.

Atlikušo kļūdu īpatsvars saistībā ar 7. pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti

133,43

5,26

ENTR

| 1. | Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

1.

Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāte

4,17

0,16

| 2. | Septītās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

2.

Septītās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāte

419,65

0,93

| 3. | Eiropas Kosmosa aģentūras to finanšu pārskatu ticamība, kas attiecas uz GMES kosmosa komponenta kopīgo īstenošanu un EGNOS un Galileo programmu īstenošanu |
| --- | --- |

3.

Eiropas Kosmosa aģentūras to finanšu pārskatu ticamība, kas attiecas uz GMES kosmosa komponenta kopīgo īstenošanu un EGNOS un Galileo programmu īstenošanu

Ietekme nav aplēsta

HOME

| 1. | Atlikušo kļūdu īpatsvars nerevidētajā datu kopā, kas satur budžeta jomas “Drošība un brīvību garantēšana” programmu dotācijas |
| --- | --- |

1.

Atlikušo kļūdu īpatsvars nerevidētajā datu kopā, kas satur budžeta jomas “Drošība un brīvību garantēšana” programmu dotācijas

132,90

3,09

| 2. | Joprojām pastāv SIS II projekta kavēšanās risks |
| --- | --- |

2.

Joprojām pastāv SIS II projekta kavēšanās risks

Reputācijas risks

INFSO

| 1. | Saskaņā ar 7. pamatprogrammas dotācijas nolīgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 7. pamatprogrammas dotācijas nolīgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte

1 217,06

22,60

MARE

| 1. | Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta darbības programmu vadības un kontroles sistēmas (DE) (1. mērķis) |
| --- | --- |

1.

Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta darbības programmu vadības un kontroles sistēmas (DE) (1. mērķis)

Reputācijas risks

| 2.a | Eiropas Zivsaimniecības fonda programmu vadības un kontroles sistēmas (CZ, ES, IT, NL, RO, SK, FI un SE) |
| --- | --- |

2.a

Eiropas Zivsaimniecības fonda programmu vadības un kontroles sistēmas (CZ, ES, IT, NL, RO, SK, FI un SE)

444,42

9,11

| 2.b | Izdevumu attiecināmība saistībā ar ieguldījumiem kuģu ierīcēs |
| --- | --- |

2.b

Izdevumu attiecināmība saistībā ar ieguldījumiem kuģu ierīcēs

10,71

MOVE

| 1. | Saskaņā ar 6. pamatprogrammas līgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar 6. pamatprogrammas līgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte

19,29

0,86

| 2. | Saskaņā ar 7. pamatprogrammas līgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar 7. pamatprogrammas līgumiem iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte

39,68

1,23

REA

Izmaksu deklarāciju precizitāte, kas ietekmē ES līdzekļus, kuri piešķirti 7. pamatprogrammas īpašās programmas “Sadarbība” kosmosa un drošības pētījumu tēmām

423,82

3,63

REGIO

| 1. | ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2007.–2013. g. posmā (BG, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, NL, AT, PL, SI, SK, UK un teritoriālās sadarbības programmās) |
| --- | --- |

1.

ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2007.–2013. g. posmā (BG, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LV, LT, NL, AT, PL, SI, SK, UK un teritoriālās sadarbības programmās)

30 044,46

1 427,00

| 2. | ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2000.–2006. g. posmā (DE, IE, ES, IT, HU un pārrobežu programmās) |
| --- | --- |

2.

ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2000.–2006. g. posmā (DE, IE, ES, IT, HU un pārrobežu programmās)

Reputācijas risks

RTD

| 1. | Sestās pamatprogrammas dotācijām iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

1.

Sestās pamatprogrammas dotācijām iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte

517,11

20,56

| 2. | Septītās pamatprogrammas dotācijām iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte |
| --- | --- |

2.

Septītās pamatprogrammas dotācijām iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāte

3 765,16

100,80

SANCO

| 1. | Dalībvalstu to izmaksu deklarāciju precizitāte, kas iesniegtas politikas jomas “Pārtika un barība” dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmās |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstu to izmaksu deklarāciju precizitāte, kas iesniegtas politikas jomas “Pārtika un barība” dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmās

256,23

10,70

Kopā

60 919,10

1 958,75

| 1.20. | Tas, ka ir pieaudzis atrunu un tās formulējušo ģenerāldirektorātu skaits, kā arī aplēstā finansiālā ietekme, liecina, ka ģenerāldirektori atzīst lielo kļūdu risku noteiktā jomās, piemēram, lauku attīstībā, kohēzijā vai 7. pamatprogrammā. Tas apstiprina arī Palātas 2011. gada revīzijas rezultātus. (sk. 1.10.–1.15. punktu). |
| --- | --- |

1.20.

Tas, ka ir pieaudzis atrunu un tās formulējušo ģenerāldirektorātu skaits, kā arī aplēstā finansiālā ietekme, liecina, ka ģenerāldirektori atzīst lielo kļūdu risku noteiktā jomās, piemēram, lauku attīstībā, kohēzijā vai 7. pamatprogrammā. Tas apstiprina arī Palātas 2011. gada revīzijas rezultātus. (sk. 1.10.–1.15. punktu).

| 1.20. | Komisija 2011. gada kopsavilkuma pārskatā ir sniegusi savu analīzi par šā palielinājuma dažādajiem iemesliem. Tie ir aprakstīti turpmāk 1.27. punktā. Attiecībā uz reģionālo politiku atrunu skaita palielināšanās galvenokārt ir saistīta ar stingrākas metodikas piemērošanu, jo īpaši novērtējot kopējo atlikušo risku, lai pievērstos Palātas apsvērumiem tās iepriekšējos gada pārskatos. Pirmo gadu programmām tiek pievienota atruna, ja kopējais atlikušais risks pārsniedz 2 %. |
| --- | --- |

1.20.

Komisijas aplēses par atlikušo kļūdu īpatsvaru

| 1.21. | Katram ģenerāldirektorātam ir jānovērtē apmērs, kādā pēc pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanas darījumos joprojām ir iespējamas kļūdas. To iespējams izdarīt, aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru (AKĪ). Pavisam vienkārši AKĪ var definēt kā kļūdu īpatsvaru, ko iegūst darījumu reprezentatīva parauga pārbaudē, no rezultāta atņemot korekcijas, kas izdarītas atbilstoši pārraudzības un kontroles sistēmu konstatējumiem. Ja AKĪ pārsniedz 2 %, ģenerāldirektora gada pārskatā iekļaujamajā deklarācijā ir jāformulē atruna. |
| --- | --- |

1.21.

Katram ģenerāldirektorātam ir jānovērtē apmērs, kādā pēc pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanas darījumos joprojām ir iespējamas kļūdas. To iespējams izdarīt, aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru (AKĪ). Pavisam vienkārši AKĪ var definēt kā kļūdu īpatsvaru, ko iegūst darījumu reprezentatīva parauga pārbaudē, no rezultāta atņemot korekcijas, kas izdarītas atbilstoši pārraudzības un kontroles sistēmu konstatējumiem. Ja AKĪ pārsniedz 2 %, ģenerāldirektora gada pārskatā iekļaujamajā deklarācijā ir jāformulē atruna.

| 1.21. | Darījumu reprezentatīva parauga pārbaudei parasti ir nepieciešami revīzijas pasākumi, ko nevar atļauties ģenerāldirektorāti un dienesti ārpus četrām galvenajām izdevumu jomām (lauksaimniecība, struktūrfondi, ārējais atbalsts un pētniecība). GDP pastāvīgie norādījumi sniedz plašas vadlīnijas par to, kā nodrošināt pārliecību, kad pieejamie kontroles rādītāji nav statistiski reprezentatīvi par darījumu datu kopu. Attiecībā uz kohēzijas politiku noteikumi paredz, ka dalībvalstis katru gadu veic reprezentatīvu darījumu paraugu revīziju programmām vai programmu grupām. Rezultātā iegūto kļūdu īpatsvaru tad pārbauda un apstiprina Komisijas dienesti un izmanto savā pārliecības nodrošināšanas procesā. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Norādījumos par ģenerāldirektorātu 2011. gada darbības pārskatu sagatavošanu Komisija pirmo reizi bija iestrādājusi AKĪ aprēķināšanas vadlīnijas. Tāpēc dažas deklarācijas bija uzlabotas, kas īpaši sakāms par to ģenerāldirektorātu deklarācijām, kuri atbild par kohēzijas politiku (sk. 5.66. un 6.25. punktu), kā arī par Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD deklarācijām (sk. 8.35. un 8.36. punktu). Tomēr Palāta šajos norādījumos un to izmantošanā saskatīja nepilnības. Daži ģenerāldirektorāti sniedza neskaidru informāciju un/vai par zemu novērtēja AKĪ, tātad neformulēja atrunas vispār vai formulēja pārāk vājas atrunas (15). Piemēram: |
| --- | --- |

1.22.

Norādījumos par ģenerāldirektorātu 2011. gada darbības pārskatu sagatavošanu Komisija pirmo reizi bija iestrādājusi AKĪ aprēķināšanas vadlīnijas. Tāpēc dažas deklarācijas bija uzlabotas, kas īpaši sakāms par to ģenerāldirektorātu deklarācijām, kuri atbild par kohēzijas politiku (sk. 5.66. un 6.25. punktu), kā arī par Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD deklarācijām (sk. 8.35. un 8.36. punktu). Tomēr Palāta šajos norādījumos un to izmantošanā saskatīja nepilnības. Daži ģenerāldirektorāti sniedza neskaidru informāciju un/vai par zemu novērtēja AKĪ, tātad neformulēja atrunas vispār vai formulēja pārāk vājas atrunas (15). Piemēram:

| 1.22. | Komisija augstu vērtē atzinību par uzlabotajām vadlīnijām kā atbildi uz Palātas ieteikumiem 2010. gada pārskatā.

  Tā uzskata, ka Palātas minētie ĢD ievēroja norādījumus un formulēja atbilstīgas atrunas. |
| --- | --- |

1.22.

Tā uzskata, ka Palātas minētie ĢD ievēroja norādījumus un formulēja atbilstīgas atrunas.

| — | vadlīnijās nebija pietiekami paskaidrots, kā rīkoties, ja nav iespējams aprēķināt ticamu AKĪ, |
| --- | --- |

—

vadlīnijās nebija pietiekami paskaidrots, kā rīkoties, ja nav iespējams aprēķināt ticamu AKĪ,

| — | GDP vadlīnijās iekļautas konkrētas, pakāpeniskas norādes par to, kā rīkoties gadījumā, kad šī informācija nav pieejama. |
| --- | --- |

—

| — | aprēķinā iekļāva summas, kuras vēl nebija saņemtas vai citādi atgūtas kavējumu dēļ, |
| --- | --- |

—

aprēķinā iekļāva summas, kuras vēl nebija saņemtas vai citādi atgūtas kavējumu dēļ,

| — | Atbilstīgi Komisijas norādījumiem, aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru, tika ņemtas vērā tikai tās finanšu korekcijas, kurām valstu iestādes oficiāli piekritušas un apstiprināšanas iestāde iekļāvusi uzskaitē. Ja šīs prasības ir izpildītas, Komisija nodrošina, lai visas saskaņotās finanšu korekcijas tiktu atskaitītas no nākamā maksājuma pieprasījuma, ko iesniegušas attiecīgās iestādes. |
| --- | --- |

—

| — | AKĪ aprēķinā ņēma vērā dažāda veida koriģējošus pasākumus (finanšu korekcijas / līdzekļu atsaukšanu un atgūšanu), lai gan šie pasākumi pēc būtības ir atšķirīgi (16). Turklāt norādījumos bija paredzēta arī atlikto summu ierēķināšana. |
| --- | --- |

—

AKĪ aprēķinā ņēma vērā dažāda veida koriģējošus pasākumus (finanšu korekcijas / līdzekļu atsaukšanu un atgūšanu), lai gan šie pasākumi pēc būtības ir atšķirīgi (16). Turklāt norādījumos bija paredzēta arī atlikto summu ierēķināšana.

| — | Komisija piekrīt, ka atlikšana nav jāiekļauj atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinā, un neviens ģenerāldirektorāts to nav darījis. |
| --- | --- |

—

| 1.23. | Palāta secina, ka AKĪ vēl nav ticams rādītājs par apmēru, kādā darījumos paliek kļūdas. |
| --- | --- |

1.23.

Palāta secina, ka AKĪ vēl nav ticams rādītājs par apmēru, kādā darījumos paliek kļūdas.

| 1.23. | Komisija atzīst, ka ir vēlama AKĪ rādītāja plašāka un konsekventāka izmantošana. Tomēr tā atgādina, ka to nav paredzēts izmantot atsevišķi vai universāli. Vairums ĢD un dienestu turpinās paļauties uz citiem rādītājiem, lai novērtētu riskam pakļauto summu. Vidēja lieluma ģenerāldirektorāti jo īpaši saskarsies ar nelabvēlīgiem rādītājiem par pārbaužu izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.23.

Komisijas kopsavilkuma pārskats

| 1.24. | Kopsavilkuma pārskata ievadā (17) Komisija uzņemas vispārējo politisko atbildību par ES budžeta izpildi, pirmām kārtām pamatojoties uz ģenerāldirektoru un citu dienestu vadītāju gada darbības pārskatos (GDP) sniegto pārliecību un atrunām. |
| --- | --- |

1.24.

Kopsavilkuma pārskata ievadā (17) Komisija uzņemas vispārējo politisko atbildību par ES budžeta izpildi, pirmām kārtām pamatojoties uz ģenerāldirektoru un citu dienestu vadītāju gada darbības pārskatos (GDP) sniegto pārliecību un atrunām.

| 1.25. | Galvenie kopsavilkuma pārskata sagatavošanas avoti ir GDP. Komisija atzīmē, ka tie visi sniedz pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu pareizību. Palāta novēroja uzlabojumus dažos GDP, kuros atzīts liels kļūdu risks un doti kvantitatīvi rādītāji darījumu pareizības novērtēšanai (sk. 1.20. un 1.22. punktu). Tomēr Palāta uzsver, ka vēl nav atrisināti agrāk apzināti problemātiski jautājumi (sk. 1.22. punktu un
  1.2. pielikuma
  2. punktu). |
| --- | --- |

1.25.

Galvenie kopsavilkuma pārskata sagatavošanas avoti ir GDP. Komisija atzīmē, ka tie visi sniedz pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu pareizību. Palāta novēroja uzlabojumus dažos GDP, kuros atzīts liels kļūdu risks un doti kvantitatīvi rādītāji darījumu pareizības novērtēšanai (sk. 1.20. un 1.22. punktu). Tomēr Palāta uzsver, ka vēl nav atrisināti agrāk apzināti problemātiski jautājumi (sk. 1.22. punktu un
  1.2. pielikuma
  2. punktu).

| 1.25. | Skatīt Komisijas atbildi uz 1.22. punktu un 1.2. pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Kopsavilkuma pārskata sagatavošanā izmantots arī Komisijas iekšējā revidenta otrais vispārējais atzinums. Vispārējais atzinums balstās uz darbu, ko laikā no 2009. līdz 2011. gadam veicis Iekšējās revīzijas dienests un iekšējās revīzijas nodaļas, kā arī uz augstākā līmeņa vadības 2011. gada darbības pārskatos sniegto pārliecību. Salīdzinājumā ar pagājušo gadu vispārējais atzinums ir uzlabojies, jo tajā aplūkotie jautājumi ir iztirzāti sīkāk. Atzinums ir pozitīvs un vairākumā gadījumu pārņem GDP iekļautās atrunas. Palāta uzskata, ka attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem pienācīgi jāpievēršas jautājumiem, kurus iekšējais revidents atzinis par tādiem, kam jāvelta vairāk uzmanības, piemēram, jāpievēršas nepilnībām ārējā atbalsta jomā (18). |
| --- | --- |

1.26.

Kopsavilkuma pārskata sagatavošanā izmantots arī Komisijas iekšējā revidenta otrais vispārējais atzinums. Vispārējais atzinums balstās uz darbu, ko laikā no 2009. līdz 2011. gadam veicis Iekšējās revīzijas dienests un iekšējās revīzijas nodaļas, kā arī uz augstākā līmeņa vadības 2011. gada darbības pārskatos sniegto pārliecību. Salīdzinājumā ar pagājušo gadu vispārējais atzinums ir uzlabojies, jo tajā aplūkotie jautājumi ir iztirzāti sīkāk. Atzinums ir pozitīvs un vairākumā gadījumu pārņem GDP iekļautās atrunas. Palāta uzskata, ka attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem pienācīgi jāpievēršas jautājumiem, kurus iekšējais revidents atzinis par tādiem, kam jāvelta vairāk uzmanības, piemēram, jāpievēršas nepilnībām ārējā atbalsta jomā (18).

| 1.26. | Iekšējais revidents nodrošina saskaņotību starp sava vispārējā atzinuma piezīmēm un ģenerāldirektoru un dienestu vadītāju atrunām dialogā, kas ilgst no revīziju noslēguma līdz ticamības deklarāciju parakstīšanai. Atzinums balstās uz trīs gadu laikā veikto revīzijas darbu visās būtiskajās jomās.

  Visiem riskiem, uz kuriem iekšējais revidents norādījis deleģētiem kredītrīkotājiem, attiecīgie ģenerāldirektorāti atbilstīgi pievēršas, sagatavojot un īstenojot rīcības plānus, kurus stingri uzrauga ģenerāldirektori un Komisijas Revīzijas komiteja. |
| --- | --- |

1.26.

Visiem riskiem, uz kuriem iekšējais revidents norādījis deleģētiem kredītrīkotājiem, attiecīgie ģenerāldirektorāti atbilstīgi pievēršas, sagatavojot un īstenojot rīcības plānus, kurus stingri uzrauga ģenerāldirektori un Komisijas Revīzijas komiteja.

| 1.27. | Komisija atzīst lielo kļūdu risku, tāpēc atrunas ir formulētas par lielākām maksājumu summām (sk. 1.20. punktu). Tā apgalvo, ka tas skaidrojams ar vairākiem faktoriem, tostarp






  — | daudzgadu īstenošanas cikls lielākajai daļai 2007.–2013. gada programmu pašlaik ir visaktīvākais, |
| --- | --- | --- |

1.27.

Komisija atzīst lielo kļūdu risku, tāpēc atrunas ir formulētas par lielākām maksājumu summām (sk. 1.20. punktu). Tā apgalvo, ka tas skaidrojams ar vairākiem faktoriem, tostarp

—

daudzgadu īstenošanas cikls lielākajai daļai 2007.–2013. gada programmu pašlaik ir visaktīvākais,

| — | daudzās izdevumu jomās tagad ir pieejami ticamāki finanšu pārvaldības kvalitātes rādītāji, |
| --- | --- |

—

daudzās izdevumu jomās tagad ir pieejami ticamāki finanšu pārvaldības kvalitātes rādītāji,

| — | tā kā šiem rādītājiem ir jaunas vadlīnijas, tad ar zemāku kļūdu īpatsvaru priekšfinansējumā vairs netiek labvēlīgi izlīdzināti starpposma un galīgajos maksājumos atklāto kļūdu īpatsvari. |
| --- | --- |

—

tā kā šiem rādītājiem ir jaunas vadlīnijas, tad ar zemāku kļūdu īpatsvaru priekšfinansējumā vairs netiek labvēlīgi izlīdzināti starpposma un galīgajos maksājumos atklāto kļūdu īpatsvari.

| 1.27. | Skatīt Komisijas atbildi uz 1.20. punktu. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Turklāt Komisija atzīst arī, ka informācija par finanšu pārvaldības kvalitāti ir jāpadara vēl pārredzamāka, un ierosina pasākumus šo problēmu risināšanai, tostarp: |
| --- | --- |

1.28.

Turklāt Komisija atzīst arī, ka informācija par finanšu pārvaldības kvalitāti ir jāpadara vēl pārredzamāka, un ierosina pasākumus šo problēmu risināšanai, tostarp:

1.28.

| — | ziņot attiecīgajos GDP par finanšu instrumentu pasākumu īstenošanu, rezultātiem un revīziju, |
| --- | --- |

—

ziņot attiecīgajos GDP par finanšu instrumentu pasākumu īstenošanu, rezultātiem un revīziju,

| — | Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 2011. gada 13. decembra grozījumu, ko Komisija sāka 2011. gada jūlijā, tika ieviesta formāla prasība vadošajām iestādēm gada pārskatos un nobeiguma ziņojumos par darbības programmu īstenošanu ziņot par finanšu instrumentiem (FI). Komisija sniegs šo datu kopsavilkumu GDP par finanšu instrumentu finansēšanā un ieviešanā gūto progresu. Komisijas kopsavilkuma ziņojums tiks sagatavots līdz 2012. gada 1. oktobrim.

  Turklāt attiecībā uz Palātas apsvērumiem par finanšu instrumentu pasākumiem 2010. gada pārskatā Komisija 2011. gadā ir veikusi īpašu revīzijas darbu šajā jomā un ziņoja par tā rezultātiem ĢD REGIO (73. lpp.) un ĢD EMPL (45. un 46. lpp.) GDP. Komisija 2012. gadā un turpmākajos gados plāno turpināt revīzijas darbu šajā jomā. |
| --- | --- |

—

Turklāt attiecībā uz Palātas apsvērumiem par finanšu instrumentu pasākumiem 2010. gada pārskatā Komisija 2011. gadā ir veikusi īpašu revīzijas darbu šajā jomā un ziņoja par tā rezultātiem ĢD REGIO (73. lpp.) un ĢD EMPL (45. un 46. lpp.) GDP. Komisija 2012. gadā un turpmākajos gados plāno turpināt revīzijas darbu šajā jomā.

| — | attiecīgajos GDP sniegt informāciju par rādītājiem, kas ir svarīgi daudzgadu kontroles stratēģijām (kā tas ir kohēzijas jomā), un vairāk saskaņot GDP būtiskuma kritērijus starp ģenerāldirektorātiem, kas atbild par kohēziju, un citiem ģenerāldirektorātiem, kas atbild par dalīti pārvaldītiem fondiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgajos GDP sniegt informāciju par rādītājiem, kas ir svarīgi daudzgadu kontroles stratēģijām (kā tas ir kohēzijas jomā), un vairāk saskaņot GDP būtiskuma kritērijus starp ģenerāldirektorātiem, kas atbild par kohēziju, un citiem ģenerāldirektorātiem, kas atbild par dalīti pārvaldītiem fondiem,

| — | GDP rādītāji, piemēram, kopējais atlikušais risks, kas ir svarīgi daudzgadu stratēģijām, iespēju robežās tiks vairāk saskaņoti ar citu strukturālu darbību ģenerāldirektorātiem. |
| --- | --- |

—

| — | īstenot Komisijas ierosinātos grozījumus Finanšu regulā un nozaru regulās attiecībā uz 2014.–2020. gada posmu. Šos grozījumus pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome, un to mērķis ir uzlabot finanšu shēmu izstrādi, risināt kļūdu risku, samazināt administratīvo slogu saņēmējiem un citām ieinteresētajām personām, samazināt kontroles mehānismu darbības izmaksas un prasīt, lai vadība katru gadu sagatavotu ticamības deklarācijas visām dalīti pārvaldītām programmām. |
| --- | --- |

—

īstenot Komisijas ierosinātos grozījumus Finanšu regulā un nozaru regulās attiecībā uz 2014.–2020. gada posmu. Šos grozījumus pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome, un to mērķis ir uzlabot finanšu shēmu izstrādi, risināt kļūdu risku, samazināt administratīvo slogu saņēmējiem un citām ieinteresētajām personām, samazināt kontroles mehānismu darbības izmaksas un prasīt, lai vadība katru gadu sagatavotu ticamības deklarācijas visām dalīti pārvaldītām programmām.

| — | Komisijas mērķis ir uzlabot 2007.–2013. gadā ieviestos pasākumus, vienlaikus nodrošinot pietiekamu nepārtrauktību un izvairoties no sistēmu pamatīgas pārbaudes. Pastiprināta orientācija uz rezultātiem ir viens no Komisijas galvenajiem mērķiem. Plānošanas, īstenošanas, uzraudzības, novērtēšanas, kā arī kontroles un revīzijas pasākumi ir pielāgoti vai pārveidoti, lai veicinātu un atvieglotu sasniegumu, kā arī rezultātu novērtēšanu. |
| --- | --- |

—

| 1.29. | Palāta uzskata, ka Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir nostiprināt pārskatatbildību un padarīt pārredzamāku informāciju par finanšu pārvaldības kvalitāti, ir soļi pareizajā virzienā. Tomēr Palāta nesen ir norādījusi, ka, lai gan šie priekšlikumi varētu palielināt pārliecību par izdevumu likumību un pareizību, Komisija nav darījusi zināmu, kā tā plāno izmantot šo informāciju, lai panāktu, ka kļūdu līmenis darījumos nav būtisks (19). |
| --- | --- |

1.29.

Palāta uzskata, ka Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir nostiprināt pārskatatbildību un padarīt pārredzamāku informāciju par finanšu pārvaldības kvalitāti, ir soļi pareizajā virzienā. Tomēr Palāta nesen ir norādījusi, ka, lai gan šie priekšlikumi varētu palielināt pārliecību par izdevumu likumību un pareizību, Komisija nav darījusi zināmu, kā tā plāno izmantot šo informāciju, lai panāktu, ka kļūdu līmenis darījumos nav būtisks (19).

| 1.29. | Komisijas priekšlikums par vienu loģisku pārliecības ķēdi, kas atbalsta Komisijas dienestu pašu vadības deklarācijas, ja to pieņems likumdevēja iestāde, tiek uzskatīts par būtisku soli uz priekšu, jo tas sniegs pārliecību no visu ES līdzekļu visiem pārvaldības līmeņiem.

  Attiecīgie Komisijas vadītāji pilnībā ņems vērā pamatā esošās ticamības deklarācijas, sagatavojot paši savas vadības deklarācijas, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu pārliecībai un nepieciešamības gadījumā rīcībai, lai novērstu nepilnības vadības un kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

1.29.

Attiecīgie Komisijas vadītāji pilnībā ņems vērā pamatā esošās ticamības deklarācijas, sagatavojot paši savas vadības deklarācijas, tādējādi nodrošinot stabilu pamatu pārliecībai un nepieciešamības gadījumā rīcībai, lai novērstu nepilnības vadības un kontroles sistēmās.

| 1.30. | Maksājumu pārtraukšana un atlikšana varētu būt noderīgs līdzeklis, ar kuru novērst nepilnības, kas izraisa nepareizus izdevumus, bet šis līdzeklis jāpapildina ar kļūdu labošanas pasākumiem, proti, finanšu korekcijām un līdzekļu atgūšanu. Palāta uzskata, ka, sniedzot datus par finanšu korekcijām un atgūtajām summām, Komisijai tie jāatspoguļo kontekstā: dalībvalstu attiecīgie dati joprojām ir nepilnīgi vai nepietiekami revidēti un/vai apstiprināti, un šiem diviem koriģējošajiem līdzekļiem piemītošās atšķirības joprojām netiek pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

1.30.

Maksājumu pārtraukšana un atlikšana varētu būt noderīgs līdzeklis, ar kuru novērst nepilnības, kas izraisa nepareizus izdevumus, bet šis līdzeklis jāpapildina ar kļūdu labošanas pasākumiem, proti, finanšu korekcijām un līdzekļu atgūšanu. Palāta uzskata, ka, sniedzot datus par finanšu korekcijām un atgūtajām summām, Komisijai tie jāatspoguļo kontekstā: dalībvalstu attiecīgie dati joprojām ir nepilnīgi vai nepietiekami revidēti un/vai apstiprināti, un šiem diviem koriģējošajiem līdzekļiem piemītošās atšķirības joprojām netiek pienācīgi ņemtas vērā.

| 1.30. | Komisija piekrīt, ka stingra pārtraukšanas un atlikšanas politika ir efektīvs līdzeklis, ar kuru novērst nepilnības, kas izraisa nepareizus izdevumus, kā norādīts dienestu darba dokumentā (SEC(2011) 1179). Komisija nepieciešamības gadījumā papildina šos preventīvos mehānismus ar stingrām finanšu korekcijām. Komisija attiecīgajos GDP ir ziņojusi par dalībvalstu korektīvās spējas uz risku balstītās revīzijas pirmajiem rezultātiem un dalībvalstīm ir sniegusi sīki izstrādātas vadlīnijas, lai uzlabotu ziņošanu par skaitļiem. Dalībvalstu skaitļu notiekošo revīziju rezultāti tiks izmantoti, lai nepieciešamības gadījumā turpmāk uzlabotu vadlīnijas, un dalībvalstis iepazīstinās ar labo praksi. |
| --- | --- |

1.30.

BUDŽETA PĀRVALDĪBA

| 1.31. | Šajā iedaļā ir analizēti tādi svarīgi 2011. gada budžeta pārvaldības dati kā budžeta apropriāciju saistībām un maksājumiem izpilde, maksājumu apropriāciju izlietojums gada beigās un neizpildīto budžeta saistību līmenis. |
| --- | --- |

1.31.

Šajā iedaļā ir analizēti tādi svarīgi 2011. gada budžeta pārvaldības dati kā budžeta apropriāciju saistībām un maksājumiem izpilde, maksājumu apropriāciju izlietojums gada beigās un neizpildīto budžeta saistību līmenis.

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

| 1.32. | ES 2011. gada budžetā ietilpa budžeta apropriācijas saistībām (20) 142,5 miljardu EUR apmērā (21) un apropriācijas maksājumiem (22) 128,3 miljardu EUR apmērā (23). Izpildītājām iestādēm izdevās panākt labus izpildes rādītājus: 99,3 % apropriāciju saistībām (tāpat kā 2010. gadā) un 98,6 % apropriāciju maksājumiem (2010. gadā – 96,6 %) (24). Apropriācijas, neskaitot pārnestās apropriācijas, nesasniedza finanšu shēmā paredzētās augstākās robežas: saistības par 0,1 miljardu EUR un maksājumi par 7 miljardiem EUR, ieskaitot visas rezerves. |
| --- | --- |

1.32.

ES 2011. gada budžetā ietilpa budžeta apropriācijas saistībām (20) 142,5 miljardu EUR apmērā (21) un apropriācijas maksājumiem (22) 128,3 miljardu EUR apmērā (23). Izpildītājām iestādēm izdevās panākt labus izpildes rādītājus: 99,3 % apropriāciju saistībām (tāpat kā 2010. gadā) un 98,6 % apropriāciju maksājumiem (2010. gadā – 96,6 %) (24). Apropriācijas, neskaitot pārnestās apropriācijas, nesasniedza finanšu shēmā paredzētās augstākās robežas: saistības par 0,1 miljardu EUR un maksājumi par 7 miljardiem EUR, ieskaitot visas rezerves.

| 1.33. | Budžeta izpilde kopumā beidzās ar pozitīvu budžeta atlikumu (25), kas 2011. gada beigās bija 1,5 miljardi EUR (2010. gadā – 4,5 miljardi EUR). Šī summa principā izlīdzināsies līdz ar to, ka nākamajos gados no dalībvalstīm iekasēs attiecīgi mazāk pašu resursu. |
| --- | --- |

1.33.

Budžeta izpilde kopumā beidzās ar pozitīvu budžeta atlikumu (25), kas 2011. gada beigās bija 1,5 miljardi EUR (2010. gadā – 4,5 miljardi EUR). Šī summa principā izlīdzināsies līdz ar to, ka nākamajos gados no dalībvalstīm iekasēs attiecīgi mazāk pašu resursu.

| 1.34. | Taču trijos galvenajos fondos, no kuriem piešķir līdzekļus atbilstoši daudzgadu finanšu shēmas 1.b pozīcijai “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF)), dalībvalstu pieprasījumi pēc maksājumiem gada beigās paātrinājās. Faktiski maksājumi varēja būt līdz pat 5 miljardiem EUR lielāki, ja lielāks līdzekļu pieprasījums būtu prognozēts un būtu darītas pieejamas vajadzīgās maksājumu apropriācijas, piemēram, ar citās jomās neiztērētu līdzekļu pārskaitījumiem (26). |
| --- | --- |

1.34.

Taču trijos galvenajos fondos, no kuriem piešķir līdzekļus atbilstoši daudzgadu finanšu shēmas 1.b pozīcijai “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF)), dalībvalstu pieprasījumi pēc maksājumiem gada beigās paātrinājās. Faktiski maksājumi varēja būt līdz pat 5 miljardiem EUR lielāki, ja lielāks līdzekļu pieprasījums būtu prognozēts un būtu darītas pieejamas vajadzīgās maksājumu apropriācijas, piemēram, ar citās jomās neiztērētu līdzekļu pārskaitījumiem (26).

| 1.34. | Parasti juridiskais pamats paredz, ka maksājumu pieteikumi tiek iesniegti trīs reizes gadā un pēdējais pieteikums tiek iesniegts līdz oktobra beigām. Tomēr šis noteikums nav saistošs, un dalībvalstis var nosūtīt savus pieprasījumus līdz gada beigām, lai izvairītos no automātiskas atcelšanas, kas izskaidro gada beigās nosūtīto pieprasījumu lielo skaitu.

  Turklāt lēmumi par pārtraukšanu un apturēšanu ir elementi, ko grūti ņemt vērā, prognozējot nepieciešamās apropriācijas. Pārtraukšana var ilgt līdz sešiem mēnešiem atbilstīgi regulai. Pēc tam, kad dalībvalstis ir izlabojušas nepilnību un nepieciešamības gadījumā ir piemērotas finanšu korekcijas, Komisija atceļ pārtraukšanu, un rezultātā maksājumi var atsākties.


  Komisija 2012. gada sākumā rakstiski vērsās pie dalībvalstīm, lai uzsvērtu nepieciešamību nosūtīt lielāko daļu prasījumu līdz 31. oktobrim. Tas ļautu Komisijai papildus vispārējam pārskaitījuma pasākumam pieprasīt budžeta lēmējinstitūcijai budžeta grozījumu, lai palielinātu maksājumu apropriācijas saņemto prasījumu apmaksai, pamatojoties uz faktiski saņemtiem maksājumu pieprasījumiem, nevis pamatojoties uz prognozēm. |
| --- | --- |

1.34.

Turklāt lēmumi par pārtraukšanu un apturēšanu ir elementi, ko grūti ņemt vērā, prognozējot nepieciešamās apropriācijas. Pārtraukšana var ilgt līdz sešiem mēnešiem atbilstīgi regulai. Pēc tam, kad dalībvalstis ir izlabojušas nepilnību un nepieciešamības gadījumā ir piemērotas finanšu korekcijas, Komisija atceļ pārtraukšanu, un rezultātā maksājumi var atsākties.

Komisija 2012. gada sākumā rakstiski vērsās pie dalībvalstīm, lai uzsvērtu nepieciešamību nosūtīt lielāko daļu prasījumu līdz 31. oktobrim. Tas ļautu Komisijai papildus vispārējam pārskaitījuma pasākumam pieprasīt budžeta lēmējinstitūcijai budžeta grozījumu, lai palielinātu maksājumu apropriācijas saņemto prasījumu apmaksai, pamatojoties uz faktiski saņemtiem maksājumu pieprasījumiem, nevis pamatojoties uz prognozēm.

Maksājumu apropriāciju izlietojums gada beigās

| 1.35. | Palāta atzīmē, ka salīdzinājumā ar kopējiem maksājumiem pārējā gada laikā dažās budžeta sadaļās neproporcionāli lielas maksājumu summas veica decembrī (27). Tāda maksājumu ievērojamas daļas koncentrēšanās īsā laika sprīdī var negatīvi ietekmēt pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un palielināt kļūdu risku. |
| --- | --- |

1.35.

Palāta atzīmē, ka salīdzinājumā ar kopējiem maksājumiem pārējā gada laikā dažās budžeta sadaļās neproporcionāli lielas maksājumu summas veica decembrī (27). Tāda maksājumu ievērojamas daļas koncentrēšanās īsā laika sprīdī var negatīvi ietekmēt pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un palielināt kļūdu risku.

| 1.35. | Maksājumu koncentrēšanās ir atkarīga no ritma, kādā izmaksu deklarācijas no dalībvalstīm un citiem saņēmējiem tiek nosūtītas Komisijai. Komisija uzskata arī, ka ne visās zemsvītras piezīmē minētās budžeta sadaļās gada beigās ir maksājumu liela daļa. |
| --- | --- |

1.35.

Neizpildītās budžeta saistības

| 1.36. | Neizpildītās budžeta saistības (28), par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas (29), palielinājās par 13 miljardiem EUR (6,7 %) līdz 207 miljardiem EUR galvenokārt tajās politikas jomās, ko finansē, izmantojot diferencētās apropriācijas (30), un ir ekvivalentas 2,3 gadu diferencētām saistībām vai 2,7 gadu diferencētiem maksājumiem 2011. gada izdevumu līmenī attiecīgajās politikas jomās. |
| --- | --- |

1.36.

Neizpildītās budžeta saistības (28), par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas (29), palielinājās par 13 miljardiem EUR (6,7 %) līdz 207 miljardiem EUR galvenokārt tajās politikas jomās, ko finansē, izmantojot diferencētās apropriācijas (30), un ir ekvivalentas 2,3 gadu diferencētām saistībām vai 2,7 gadu diferencētiem maksājumiem 2011. gada izdevumu līmenī attiecīgajās politikas jomās.

| 1.37. | Lielākā daļa neizpildīto saistību ir kohēzijas jomā (31) (sk.
  1.2. grafiku
  ), kur tās veidoja 136 miljardus EUR (32) (65,5 % no kopsummas), līdzinoties 2,7 gadu saistību vērtībai vai 3,2 gadu maksājumu vērtībai šajā jomā 2011. gada izdevumu līmenī. Lielākā daļa no šīm neizpildītajām saistībām (124,6 miljardi EUR jeb 92 % no kopsummas) attiecas uz pašreizējo laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam (33). |
| --- | --- |

1.37.

Lielākā daļa neizpildīto saistību ir kohēzijas jomā (31) (sk.
  1.2. grafiku
  ), kur tās veidoja 136 miljardus EUR (32) (65,5 % no kopsummas), līdzinoties 2,7 gadu saistību vērtībai vai 3,2 gadu maksājumu vērtībai šajā jomā 2011. gada izdevumu līmenī. Lielākā daļa no šīm neizpildītajām saistībām (124,6 miljardi EUR jeb 92 % no kopsummas) attiecas uz pašreizējo laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam (33).

| 1.36.–1.37. | Neizpildītās saistības rodas no daudzgadu programmu parastās pārvaldības un jaunu saistību vispārējā līmeņa pieauguma. Ciktāl runa ir par struktūrfondiem, RAL apjomu kontrolē, izmantojot N + 2 / N + 3 noteikumu, kas definēts attiecīgajā regulējumā. Saskaņā ar šo noteikumu plānotais RAL līmenis ir ekvivalents diviem vai trijiem saistību gadiem. Rezultātā RAL situācija ir normāla, kā norādīts 1.2. grafikā, kurā salīdzināta RAL situācija 2000.–2006. gada periodā un 2007.–2013. gada perioda pirmajos īstenošanas gados.


  Rādītāja “2011. gada izdevumu līmenis” pamatotība maksājumiem ir relatīva sakarā ar pieejamo apropriāciju trūkumu gada beigās (skatīt 1.34. punkta pēdējo teikumu). |
| --- | --- |

1.36.–1.37.

Neizpildītās saistības rodas no daudzgadu programmu parastās pārvaldības un jaunu saistību vispārējā līmeņa pieauguma. Ciktāl runa ir par struktūrfondiem, RAL apjomu kontrolē, izmantojot N + 2 / N + 3 noteikumu, kas definēts attiecīgajā regulējumā. Saskaņā ar šo noteikumu plānotais RAL līmenis ir ekvivalents diviem vai trijiem saistību gadiem. Rezultātā RAL situācija ir normāla, kā norādīts 1.2. grafikā, kurā salīdzināta RAL situācija 2000.–2006. gada periodā un 2007.–2013. gada perioda pirmajos īstenošanas gados.

Rādītāja “2011. gada izdevumu līmenis” pamatotība maksājumiem ir relatīva sakarā ar pieejamo apropriāciju trūkumu gada beigās (skatīt 1.34. punkta pēdējo teikumu).

| 1.38. | 2007.–2013. gada programmu posmā ir ievērojami vairāk uzkrāto neizpildīto saistību, kas lielā mērā skaidrojams ar programmu vēlu īstenošanu (34). Maksājumus varēja sākt tikai tad, kad Komisija bija apstiprinājusi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas, kā to nosaka struktūrfondu regulas. Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (35) nākamajos gados ir jādara pieejams pietiekams daudzums maksājumu apropriāciju tā, lai segtu pieaugošo starpību starp neizpildītajām saistībām un apropriācijām maksājumiem (sk. arī 1.34. punktu). |
| --- | --- |

1.38.

2007.–2013. gada programmu posmā ir ievērojami vairāk uzkrāto neizpildīto saistību, kas lielā mērā skaidrojams ar programmu vēlu īstenošanu (34). Maksājumus varēja sākt tikai tad, kad Komisija bija apstiprinājusi dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas, kā to nosaka struktūrfondu regulas. Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (35) nākamajos gados ir jādara pieejams pietiekams daudzums maksājumu apropriāciju tā, lai segtu pieaugošo starpību starp neizpildītajām saistībām un apropriācijām maksājumiem (sk. arī 1.34. punktu).

| 1.38. | Mehānisms, kas paredzēts dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu iepriekšējai apstiprināšanai pirms starpposma maksājuma veikšanas un pirmo reizi ieviests 2007.–2013. gada periodam, ir būtisks uzlabojums, lai nodrošinātu ES maksājumus kohēzijai. Programmu posmā prasības maksājuma pieprasījuma iesniegšanai tika grozītas 2007. gada saistībām un lielākajiem projektiem tika ieviesta lielāka elastība. Šie pasākumi palēnināja izdevumu līmeņus.

  Struktūrfondiem pieejamo apropriāciju pilnīgais izlietojums 2010. un 2011. gadā liecina, ka RAL pieaugums var rasties arī no gada beigās pieejamo budžeta apropriāciju trūkuma (skatīt arī 1.34. punktu).


  1.2. grafiks sniedz pierādījumus par finanšu shēmas programmu posmā uzkrāto neizpildīto saistību iespējamo absorbciju.


  Visbeidzot, Komisija piekrīt, ka nākamajos gados ir jādara pieejams pietiekams daudzums maksājumu apropriāciju. Komisija ir cieši apņēmusies iesniegt budžeta projektus, lai segtu pieaugošo starpību starp neizpildītajām saistībām un apropriācijām maksājumiem. |
| --- | --- |

1.38.

Struktūrfondiem pieejamo apropriāciju pilnīgais izlietojums 2010. un 2011. gadā liecina, ka RAL pieaugums var rasties arī no gada beigās pieejamo budžeta apropriāciju trūkuma (skatīt arī 1.34. punktu).

1.2. grafiks sniedz pierādījumus par finanšu shēmas programmu posmā uzkrāto neizpildīto saistību iespējamo absorbciju.

Visbeidzot, Komisija piekrīt, ka nākamajos gados ir jādara pieejams pietiekams daudzums maksājumu apropriāciju. Komisija ir cieši apņēmusies iesniegt budžeta projektus, lai segtu pieaugošo starpību starp neizpildītajām saistībām un apropriācijām maksājumiem.

Image

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

(2)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citas skaidrojošas piezīmes.

(3)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2011. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši šiem Komisijas grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

(4)  Revīzijas palātā bieži lietots saīsinājums DAS no franču valodas “déclaration d’assurance”.

(5)  Sk. Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu.

(6)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1081/2010 (OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp.), noteikts, ka galīgie konsolidētie pārskati jānosūta līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam (sk. 129. pantu).

(7)  Ieņēmumu revīzijas tvērumu sk. 2.9. un 2.13. punktā.

(8)  Starpposma un galīgie maksājumi, kas norādīti deklarācijās par izdevumiem, kuri radušies galasaņēmēju līmenī (sk. 3.9., 4.9., 5.27. un 6.12. punktu).

(9)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem šoreiz iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā Palāta ir ņēmusi vērā arī gadījumus, kad KLP maksājumu saņēmēji nebija pildījuši savstarpējās atbilstības pienākumus. Konstatētās kļūdas atbilst apmēram 0,1 procentpunktam no Palātas aplēstā iespējamākā kļūdu īpatsvara maksājumiem kopumā (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu 3.13. punktu, 4.9. punkta otro ievilkumu un 4.16.–4.18. punktu).

(10)  Baltā grāmata “Komisijas reforma”, COM(2000) 200 galīgā redakcija, 5.4.2000.

(11)  Eiropas Parlamenta 2000. gada 19. janvāra rezolūcija par rīcību saistībā ar Neatkarīgo ekspertu komitejas otro ziņojumu par Komisijas reformu (OV C 304, 24.10.2000., 135. lpp.).

(12)  Komisijas iekšējās kontroles standarti lielā mērā balstās uz COSO principiem. COSO ir brīvprātīga privātā sektora organizācija, kuras mērķis ir uzlabot finanšu pārvaldības un ziņojumu kvalitāti, pievēršot uzmanību darbības ētikai, efektīviem iekšējās kontroles mehānismiem un korporatīvajai pārvaldībai.

(13)  Ar vārdu “ģenerāldirektors” te apzīmēti vairāki atbildīgi amati. 48 deklarāciju parakstītāji ir: viens ģenerālsekretārs, 36 ģenerāldirektori, 7 direktori un 4 nodaļu vadītāji.

(14)  Gada darbība pārskatos aprakstītās darba izpildes aspekti ir aplūkoti 10. nodaļā.

(15)  Sk. 3.40., 3.41., 4.48.–4.50., 5.67.–5.69., 6.24.–6.26. un 7.25. punktu.

(16)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.32.–1.50. punktu.

(17)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai “Kopsavilkums par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2011. gadā”, COM(2012) 281 final, 6.6.2012.

(18)  Ārējā atbalsta jomā iesaistītajos ģenerāldirektorātos nav informācijas par finanšu pārvaldības vispārējo kvalitāti, bet par to nav formulēta atruna (sk. 7.25. punktu un 2011. gada pārskata par EAF 52. un 53. punktu).

(19)  Sk. Eiropas Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 6/2010 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (OV C 334, 10.12.2010., 1. lpp.).

(20)  Saistībām pieejamās summas šajā un nākamajos gados.

(21)  Ieskaitot no 2010. gada pārnestās apropriācijas saistībām 259 miljonu EUR apmērā un apropriāciju saistībām vispārēju pieaugumu par 284 miljoniem EUR saskaņā ar 2011. gadā apstiprinātajiem septiņiem budžeta grozījumiem. Nav ieskaitīti piešķirtie ieņēmumi, kas 2011. gadā veidoja 6,2 miljardus EUR saistībām un 6,7 miljardus EUR maksājumiem. Piešķirtos ieņēmumus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus (sk. Finanšu regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantu). Piešķirtie ieņēmumi ietver arī atlīdzības maksājumus, kas pienākas par kļūdaini samaksātām summām, kuras iegrāmato atpakaļ sākotnējā budžeta pozīcijā, EBTA dalībvalstu iemaksas, kas palielina budžeta pozīcijas, vai ieņēmumus no trešām personām, ja noslēgtie nolīgumi paredz finanšu ieguldījumu ES darbībās.

(22)  Maksājumiem pieejamās summas konkrētajā gadā.

(23)  Ieskaitot no 2010. gada pārnestās apropriācijas maksājumiem 1 582 miljonu EUR apmērā un apropriāciju maksājumiem vispārēju pieaugumu par 200 miljoniem EUR saskaņā ar 2011. gadā apstiprinātajiem septiņiem budžeta grozījumiem.

(24)  2011. gadā apropriācijas saistībām bija par 0,6 miljardiem EUR (0,4 %) lielākas nekā 2010. gadā, savukārt apropriācijas maksājumiem bija par 3,6 miljardiem EUR (2,9 %) lielākas.

(25)  Budžeta atlikums ir budžeta izpildes rezultāts. Tā nav rezerve, ko varētu uzkrāt un izmantot izdevumu finansēšanai turpmākos gados.

(26)  Nepietiekams ESF līdzekļu izlietojums 2010. gadā (sk. Palātas 2010. gada pārskata 1.41. punktu) izraisīja papildu maksājumus 2011. gadā. Šis apstāklis kopā ar paātrinātiem maksājumu pieprasījumiem gada beigās palielināja faktiskos maksājumus līdz 114 % sākotnējā budžeta. Papildu ESF maksājumu pieprasījumus galvenokārt sedza ar pārskaitījumiem no ERAF un KF. Taču arī ERAF un KF maksājumu pieprasījumi gada beigās pārsniedza prognozes un palielināja faktiskos maksājumus līdz tādam līmenim, ka no šiem fondiem būtu izmaksāti papildu līdzekļi, ja vien būtu pieejamas apropriācijas. Sk. arī “Ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2011. finanšu gads”, 42.–45. lpp.

(27)  Maksājumu lielu daļu decembra beigās salīdzinājumā ar faktiskajiem maksājumiem pārējā gada laikā veica šādās sadaļās: 06. Mobilitāte un transports – 26 % (295 miljoni), 17. Veselības un patērētāju aizsardzība – 44 % (266 miljoni), 19. Ārējās attiecības – 31 % (1 016 miljoni), 21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona valstīm – 27 % (403 miljoni), 22. Paplašināšanās – 28 % (264 miljoni) un 32. Enerģētika – 23 % (219 miljoni).

(28)  Eiropas Savienībā tiek plaši apzīmētas arī ar franču valodas saīsinājumu RAL (Reste à liquider).

(29)  Neizpildītās budžeta saistības rodas tad, ja izmanto diferencētās apropriācijas (sk. 30. zemsvītras piezīmi), proti, ja izdevumu programmu pabeigšanai vajadzīgi vairāki gadi un iepriekšējos gados uzņemtas saistības netiek nokārtotas, līdz tiek veikti atbilstošie maksājumi.

(30)  Budžetā ir divu veidu apropriācijas: nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto tādu darbību finansēšanai, kas notiek katru gadu, piemēram, administratīvajiem izdevumiem. Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai veiktu daudzgadu darbības; attiecīgos maksājumus var veikt saistību gada un nākamo gadu laikā. Diferencētās apropriācijas galvenokārt izmanto struktūrfondiem un Kohēzijas fondam.

(31)  Kohēzijai 2000.–2006. gada finanšu shēmā paredzētās saistības kopā bija 261 miljards EUR (sk. 2006. gada pārskatus) un 2007.–2013. gada finanšu shēmā – 348 miljardi EUR (sk. 2011. gada pārskatus), kas ir palielinājums par 33 %.

(32)  Attiecībā uz kohēziju sk. “Ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2011. finanšu gads”, 28. un 42.–45. lpp.

(33)  Automātiskās atcelšanas noteikums (formulas “n + 2” vai “n + 3”) palīdz nokārtot neizpildītās saistības. Saskaņā ar šo noteikumu ir automātiski jāatceļ visi līdzekļi, kuri līdz otrā/trešā gada beigām pēc līdzekļu piešķiršanas gada nav izlietoti vai par kuriem nav sagatavots maksājuma pieprasījums. “Trešās vienkāršošanas” gaitā n + 2 / n + 3 noteikumos jaunākie grozījumi izdarīti attiecībā uz kohēzijas 2007. gada saistībām (sk. Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006, 26. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 539/2010 (OV L 158, 24.6.2010., 1. lpp.)).

(34)  Sk. Palātas 2008. finanšu gada pārskata 6.8. un 6.26.–6.28. punktu. Vairāk informācijas dots Komisijas “Ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2008. finanšu gads”, 42. lpp., un Komisijas “Analīzē par struktūrfondu un Kohēzijas fondu īstenošanu 2008. gadā”, 13.–17. lpp.

(35)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. Sk. arī 3. pantu Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.).

(36)  Vispārējā budžeta III iedaļas 14. un 24.–31. sadaļa, kura galvenokārt attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, ir aplūkota 9. nodaļas iedaļā par Eiropas Komisiju.

(37)  Administratīvos izdevumus atskaita no politikas grupām un uzrāda atsevišķā pozīcijā; tas rada atšķirības, ja datus salīdzina ar 3.–9. nodaļu.

(38)  2010. gada pārskatā politikas grupas “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” un “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”, kā arī politikas grupas “Reģionālā politika, enerģētika un transports” un “Nodarbinātība un sociālās lietas” bija atsevišķas politikas grupas. 2011. gada koprezultāti pēc iepriekšējā iedalījuma doti
  1.3. tabulā
  .

(39)  Sistēmas klasificē kā daļēji efektīvas, ja saskaņā ar novērtējumu daži kontroles mehānismi darbojas pienācīgi, bet citi ne. Tādējādi šie mehānismi kopumā varētu nebūt pietiekami, lai ierobežotu kļūdas pakārtotajos darījumos līdz pieņemamam līmenim. Plašāku informāciju sk. iedaļas “Revīzijas tvērums un pieeja” 2.–9. nodaļā.

(40)  Kļūdu biežumu nosaka, pamatojoties uz parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Procenti nav noapaļoti.

(41)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 3.9. punktu).

(42)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 4.9. punktu).

(43)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 5.27. punktu).

(44)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 6.12. punktu).

(45)  Attiecībā uz darījumu pareizību starpība starp 2011. gada maksājumiem (129 395 miljoni EUR – sk.
  1.1. tabulu
  ) un visas revidētās datu kopas kopsummu atbilst avansiem, kas izmaksāti politikas grupās “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (8 miljoni EUR), “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (565 miljoni EUR), “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (1 469 miljoni EUR) un “Nodarbinātība un sociālās lietas” (128 miljoni EUR) (sk. 3.9., 4.9., 5.27. un 6.12. punktu).

(46)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem Palāta iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā ir iekļāvusi arī savstarpējās atbilstības prasību nepildīšanu. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,2 procentpunktus no kopējā iespējamākā kļūdu īpatsvara (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu un 3.13. punktu).

(47)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem Palāta iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā ir iekļāvusi arī savstarpējās atbilstības prasību nepildīšanu. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,2 procentpunktus no kopējā iespējamākā kļūdu īpatsvara (sk. 4.9. punkta otro ievilkumu un 4.16.–4.18. punktu).

(48)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem Palāta iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā ir iekļāvusi arī gadījumus, kad KLP maksājumu saņēmēji nebija pildījuši savstarpējās atbilstības prasības. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,1 procentpunktu no Palātas visiem maksājumiem kopā aplēstā iespējamākā kļūdu īpatsvara (sk. arī 9. un 10. zemsvītras piezīmi).

(49)  Palāta Komisijas līmenī revidēja paraugu, kurā ietilpa iekasēšanas rīkojumi, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk. 2.8., 2.9. un 2.13. punktu).

(50)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem Palāta iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā ir iekļāvusi arī savstarpējās atbilstības prasību nepildīšanu (sk. 3.9., 3.13, 4.9. un 4.16.–4.18. punktu). Atklātās kļūdas veido apmēram 0,2 procentpunktus no kopējā iespējamākā kļūdu īpatsvara.

(51)  Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem Palāta iespējamākā kļūdu īpatsvara aprēķinā ir iekļāvusi arī savstarpējās atbilstības prasību nepildīšanu. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,1 procentpunktu no kopējā iespējamākā kļūdu īpatsvara, kādu Palāta aplēsusi maksājumiem kopumā (sk. arī 1. zemsvītras piezīmi).

(52)  Komisijas ĢD un dienestu pilnu sarakstu sk. http://publications.europa.eu/code/en/en-390600.htm.

(53)  Avots: 2011. gada konsolidētie pārskati.

(54)  Avots: 2011. gada darbības pārskati. ĢD REGIO un REA ir norādījuši minimālās un maksimālās summas. Vērā ņemtas tikai maksimālās summas.

1.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PIEEJA UN METODES

1. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar pārskatu ticamību (finanšu revīzija)

| 1. | Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietverti konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (1), visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:
  a)   likumība un pareizība– pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;
  b)   pilnīgums– visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;
  c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana– katru ieņēmumu un izdevumu darījumu pamato notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;
  d)   summu novērtējums– ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;
  e)   informācijas izklāsts– ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem, atzīto praksi un pārredzamības principu. |
| --- | --- |

1.

Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietverti konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (1), visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:

a)   likumība un pareizība– pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;

b)   pilnīgums– visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;

c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana– katru ieņēmumu un izdevumu darījumu pamato notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;

d)   summu novērtējums– ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;

e)   informācijas izklāsts– ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem, atzīto praksi un pārredzamības principu.

| 2. | Revīziju veido šādi pamatelementi:






  a) | grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Revīziju veido šādi pamatelementi:

a)

grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana;

| b) | galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude; |
| --- | --- |

b)

galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude;

| c) | galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība); |
| --- | --- |

c)

galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība);

| d) | kontu un/vai atlikumu analīze un salīdzināšana; |
| --- | --- |

d)

kontu un/vai atlikumu analīze un salīdzināšana;

| e) | saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi. |
| --- | --- |

e)

saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi.

2. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar darījumu pareizību (likumības revīzija)

| 3. | Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver:






  — | darījumu tiešas pārbaudes attiecībā uz ieņēmumiem, kā arī katrā izdevumu jomā (sk.
  1.1. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi, |
| --- | --- | --- |

3.

Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver:

—

darījumu tiešas pārbaudes attiecībā uz ieņēmumiem, kā arī katrā izdevumu jomā (sk.
  1.1. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi,

| — | vērtējumu par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību. |
| --- | --- |

—

vērtējumu par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību.

| 4. | Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus (vajadzības gadījumā) un Komisijas vadības apliecinājumu analīzi. |
| --- | --- |

4.

Ņem vērā arī citu revidentu darbā iegūtos pierādījumus (vajadzības gadījumā) un Komisijas vadības apliecinājumu analīzi.

Kā Palāta pārbauda darījumus

| 5. | Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–9. nodaļa) ir pamatota uz iekasēšanas rīkojumu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (2). Šī pārbaude sniedz statistisku aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza. |
| --- | --- |

5.

Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–9. nodaļa) ir pamatota uz iekasēšanas rīkojumu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (2). Šī pārbaude sniedz statistisku aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza.

| 6. | Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu. |
| --- | --- |

6.

Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu.

| 7. | Darījumu pārbaudē sīki caurskata katru atlasīto darījumu, lai cita starpā noteiktu, vai izmaksu deklarācija vai maksājums bija pareizi aprēķināts un atbilda attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda, vai ir ievēroti attiecīgie nosacījumi. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda. |
| --- | --- |

7.

Darījumu pārbaudē sīki caurskata katru atlasīto darījumu, lai cita starpā noteiktu, vai izmaksu deklarācija vai maksājums bija pareizi aprēķināts un atbilda attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda, vai ir ievēroti attiecīgie nosacījumi. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda.

Kā Palāta novērtē un izklāsta darījumu pārbaudes rezultātus

| 8. | Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Kļūdas atsevišķos darījumos ne vienmēr ietekmē kopējo izmaksāto summu. |
| --- | --- |

8.

Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Kļūdas atsevišķos darījumos ne vienmēr ietekmē kopējo izmaksāto summu.

| 9. | Palāta kļūdas klasificē šādi:






  — | skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas kļūdas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi, |
| --- | --- | --- |

9.

Palāta kļūdas klasificē šādi:

—

skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas kļūdas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi,

| — | pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) vai precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts). |
| --- | --- |

—

pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) vai precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts).

| 10. | Viena no jomām, kurā Palāta bieži konstatē nozīmīgas kļūdas, ir publiskais iepirkums. ES un valstu tiesību akti publiskā iepirkuma jomā faktiski ir procedūras prasību kopums. Lai nodrošinātu Līgumā paredzētā konkurences principa ievērošanu, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c. |
| --- | --- |

10.

Viena no jomām, kurā Palāta bieži konstatē nozīmīgas kļūdas, ir publiskais iepirkums. ES un valstu tiesību akti publiskā iepirkuma jomā faktiski ir procedūras prasību kopums. Lai nodrošinātu Līgumā paredzētā konkurences principa ievērošanu, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c.

| 11. | Revīzijā Palāta pievērš uzmanību procedūras prasību neievērošanai. Palāta:






  a) | uzskata par nopietnām tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus: godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3); |
| --- | --- | --- |

11.

Revīzijā Palāta pievērš uzmanību procedūras prasību neievērošanai. Palāta:

a)

uzskata par nopietnām tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus: godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3);

| b) | publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4); |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4);

| c) | ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu, uzskata par skaitļos neizsakāmām kļūdām (5). |
| --- | --- |

c)

ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu, uzskata par skaitļos neizsakāmām kļūdām (5).

Lemjot par pasākumiem, kas jāveic, ja nepareizi piemēro publiskā iepirkuma noteikumus, Palāta kvantitatīvās ietekmes izteikšanu var veikt atšķirīgi, nekā to dara Komisija vai dalībvalstis.

| 12. | Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdu izplatība politikas grupā kopumā. Šī informācija ir sniegta 2.–9. nodaļas X.1. pielikumā, ja konstatēts būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

12.

Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdu izplatība politikas grupā kopumā. Šī informācija ir sniegta 2.–9. nodaļas X.1. pielikumā, ja konstatēts būtisks kļūdu līmenis.

| 13. | Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām un izmantojot standarta statistikas metodes, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (most likely error rate – MLE) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. Iespējamākais kļūdu īpatsvars ir paraugā konstatētā kļūdu īpatsvara vidējais svērtais apjoms, kas izteikts procentos (6). Palāta, tāpat izmantojot standarta statistikas metodes un iegūstot 95 % pārliecību, nosaka kļūdu īpatsvara diapazonu katra īpašā izvērtējuma datu kopā (un visos izdevumos kopā). Tas ir diapazons starp zemāko kļūdu līmeni (lower error limit – LEL) un augstāko kļūdu līmeni (upper error limit – UEL) (7) (sk. pievienoto attēlu). |
| --- | --- |

13.

Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām un izmantojot standarta statistikas metodes, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (most likely error rate – MLE) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. Iespējamākais kļūdu īpatsvars ir paraugā konstatētā kļūdu īpatsvara vidējais svērtais apjoms, kas izteikts procentos (6). Palāta, tāpat izmantojot standarta statistikas metodes un iegūstot 95 % pārliecību, nosaka kļūdu īpatsvara diapazonu katra īpašā izvērtējuma datu kopā (un visos izdevumos kopā). Tas ir diapazons starp zemāko kļūdu līmeni (lower error limit – LEL) un augstāko kļūdu līmeni (upper error limit – UEL) (7) (sk. pievienoto attēlu).

Image

| 14. | Ietonētās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp zemāko kļūdu līmeni un augstāko kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

14.

Ietonētās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp zemāko kļūdu līmeni un augstāko kļūdu līmeni.

| 15. | Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdas īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas. |
| --- | --- |

15.

Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdas īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas.

Kā Palāta novērtē sistēmas un ziņo par rezultātiem

| 16. | Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija, kā arī – dalītas vai decentralizētas pārvaldības gadījumā – dalībvalstis un saņēmējvalstis. Šo sistēmu mērķis ir pārvaldīt ES budžeta risku, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

16.

Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija, kā arī – dalītas vai decentralizētas pārvaldības gadījumā – dalībvalstis un saņēmējvalstis. Šo sistēmu mērķis ir pārvaldīt ES budžeta risku, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem.

| 17. | Katrai politikas grupai, kā arī ieņēmumiem ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

17.

Katrai politikas grupai, kā arī ieņēmumiem ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti.

| 18. | Papildus tam, ja ir iegūti pierādījumi, Palāta sagatavo sistēmu kopvērtējumu politikas grupā (arī sniegts 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus. |
| --- | --- |

18.

Papildus tam, ja ir iegūti pierādījumi, Palāta sagatavo sistēmu kopvērtējumu politikas grupā (arī sniegts 2.–9. nodaļas X.2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus.

Kā Palāta novērtē Komisijas vadības apliecinājumus un ziņo par rezultātiem

| 19. | Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta saņem no Komisijas apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, un kurā atklāta visa informācija, kas varētu būt noderīga revidentam. Tajā ietverts apstiprinājums, ka Komisija ir atspoguļojusi visu informāciju saistībā ar krāpšanas riska novērtējumu, visu informāciju par Komisijai zināmajiem krāpšanas gadījumiem vai aizdomām par krāpšanu un visus būtiskos gadījumus saistībā ar tiesību aktu un noteikumu neievērošanu. |
| --- | --- |

19.

Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta saņem no Komisijas apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, un kurā atklāta visa informācija, kas varētu būt noderīga revidentam. Tajā ietverts apstiprinājums, ka Komisija ir atspoguļojusi visu informāciju saistībā ar krāpšanas riska novērtējumu, visu informāciju par Komisijai zināmajiem krāpšanas gadījumiem vai aizdomām par krāpšanu un visus būtiskos gadījumus saistībā ar tiesību aktu un noteikumu neievērošanu.

| 20. | 2.–9. nodaļā aplūkoti attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ziņots par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija tostarp arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību (8). |
| --- | --- |

20.

2.–9. nodaļā aplūkoti attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ziņots par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija tostarp arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību (8).

| 21. | Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību un vai tajos ir paredzēti pasākumi nopietnu kontroles nepilnību labošanai. Palāta ziņo par minētā novērtējuma rezultātiem 2.–9. nodaļas sadaļā “Sistēmu efektivitāte” (9). |
| --- | --- |

21.

Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību un vai tajos ir paredzēti pasākumi nopietnu kontroles nepilnību labošanai. Palāta ziņo par minētā novērtējuma rezultātiem 2.–9. nodaļas sadaļā “Sistēmu efektivitāte” (9).

Kā Palāta formulē atzinumus ticamības deklarācijā

| 22. | Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–9. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Galvenais elements ir izdevumu darījumu pārbaudes rezultātu izskatīšana. Kopumā Palātas tuvinātās aplēses par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2011. gadā ir 3,9 %. Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 3 % līdz 4,8 %. Dažādās politikas jomās aplēstais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–9. nodaļā. Palātas novērtējums ir tāds, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu. |
| --- | --- |

22.

Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–9. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Galvenais elements ir izdevumu darījumu pārbaudes rezultātu izskatīšana. Kopumā Palātas tuvinātās aplēses par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2011. gadā ir 3,9 %. Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 3 % līdz 4,8 %. Dažādās politikas jomās aplēstais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–9. nodaļā. Palātas novērtējums ir tāds, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu.

Pārkāpumi vai krāpšana

| 23. | Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta ziņo OLAF par aptuveni četriem gadījumiem gadā. |
| --- | --- |

23.

Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta ziņo OLAF par aptuveni četriem gadījumiem gadā.

---

(1)  Tostarp paskaidrojumi.

(2)  Papildus tam arī horizontāli atlasa saistību statistisku paraugu un pārbauda šo saistību atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem.

(3)  Pamatā ir divas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas sistēmas: lētākais piedāvājums vai visizdevīgākais piedāvājums.

(4)  Skaitļos izsakāmu kļūdu piemēri: galvenajam vai papildu līgumam nav rīkots konkurss vai ir rīkots tikai slēgts konkurss (izņemot gadījumus, kad tiesiskajā regulējumā tas ir skaidri atļauts); neatbilstošs piedāvājumu novērtējums, kas ietekmē konkursa rezultātu; būtiskas izmaiņas līguma saturā; līgumu sadalīšana starp vairākiem būvobjektiem ar vienādu ekonomisko funkciju.

Palāta parasti izmanto atšķirīgu pieeju, ja ES iestādes ir nepareizi piemērojušas iepirkuma noteikumus, pamatojoties uz to, ka attiecīgie līgumi joprojām ir spēkā. Ticamības deklarācijā šādas kļūdas netiek izteiktas skaitļos.

(5)  Skaitļos neizsakāmu kļūdu piemēri: neatbilstošs piedāvājuma novērtējums, kas neietekmē konkursa rezultātu; konkursa procedūras vai specifikāciju formālas nepilnības.

(6)  Formula, kur ASI ir vidējais paraugu atlases intervāls, i ir darījumu numerācija paraugā, error amount ir kļūdu summa un audited amount ir revidētā summa.

(7)  Formula un Formula , kur t ir t sadalījuma faktors, n ir parauga lielums un s ir procentos izteikta kļūdu standartnovirze.

(8)  Plašāku informāciju par šiem procesiem, kā arī saites uz jaunākajiem pārskatiem sk.

http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm

(9)  Iepriekšējos gados šā novērtējuma rezultātus aprakstīja atsevišķā iedaļā “Komisijas vadības apliecinājumu ticamība”.

1.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJOS GADOS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATU TICAMĪBU FORMULĒTO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- |
| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |

Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

1.

| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |
| --- | --- |

1.

| 1. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |
| --- | --- |

1.

Attiecībā uz priekšfinansējumu, parādiem kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanu Palāta kopš 2007. finanšu gada ir konstatējusi grāmatvedības kļūdas, kuru vispārējā finansiālā ietekme nav būtiska, tomēr to ir bijis daudz. Tas liecina, ka ir svarīgi vēl vairāk uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos.

Komisija turpināja strādāt, lai uzlabotu savu grāmatvedības datu precizitāti, tostarp turpināja grāmatvedības kvalitātes uzlabošanas projektu un vietējo sistēmu apstiprināšanu.

Palāta priekšfinansējuma un rēķinu / izmaksu deklarāciju reprezentatīvu paraugu revīzijā atkal atklāja kļūdas, kurām ir nebūtiska vispārējā finansiālā ietekme, bet to ir daudz. Tāpēc Komisijai jāturpina centieni uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos.

Komisija turpinās savus centienus, lai turpmāk uzlabotu grāmatvedības datu kvalitāti, un vietējās sistēmas tiek pastāvīgi atjauninātas, lai atbilstu grāmatvedības prasībām.

Attiecībā uz priekšfinansējuma summu grāmatvedības uzskaiti Palāta konstatēja, ka:

| — | līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas, |
| --- | --- |

—

līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas,

| — | daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto aptuvenus skaitļus, |
| --- | --- |

—

daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto aptuvenus skaitļus,

| — | (pirmo reizi konstatēts 2010. gada pārskatā) Komisija aizvien biežāk nepareizi iegrāmato maksājumus bilances aktīvu daļā, īpaši attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem un citu atbalsta shēmu avansiem. |
| --- | --- |

—

(pirmo reizi konstatēts 2010. gada pārskatā) Komisija aizvien biežāk nepareizi iegrāmato maksājumus bilances aktīvu daļā, īpaši attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem un citu atbalsta shēmu avansiem.

Lai gan Komisijas galvenā grāmatveža dienesti centās uzlabot stāvokli, Palāta konstatēja, ka vairāki ģenerāldirektorāti turpina pārskatos reģistrēt aplēses pat tad, ja tiem ir pietiekams pamats attiecīgo priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanai.

Finansēšanas vadības instrumentu jautājums bija atrisināts 2010. gada pārskatos pēc tam, kad dalībvalstis brīvprātīgi bija iesniegušas informāciju. Komisija arī ierosināja grozīt juridisko regulējumu un izstrādāja attiecīgus priekšlikumus posmam pēc 2013. gada, proti, vajadzīgās informācijas iesniegšana būs obligāta.

Attiecībā uz dalībvalstīm izmaksātiem avansiem citām atbalsta shēmām un iemaksām Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondā 2011. gada konsolidētajos pārskatos pirmo reizi ir iegrāmatots attiecīgs aktīvs 2 512 miljonu EUR vērtībā.

Līdz 2011. gadam dalībvalstis Komisijai nesniedza datus, uz kuru pamata izdarīt ticamas aplēses. Tagad pieejamā informācija liecina, ka attiecīgās summas nebija būtiskas.

Izņemot avansus atbalsta shēmām, kas izriet no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, neizlietotās summas, kuras iegrāmatotas par iepriekšminētajiem finansēšanas vadības instrumentiem un citām atbalsta shēmām, ir noteiktas, pamatojoties uz Komisijas iemaksātajām summām un ņemot vērā neizlietoto summu aplēsi pēc lineārās metodes. Tā kā trūkst informācijas par faktiski izlietotajām summām, tad ievērojami vājinās šīs informācijas noderība vadībai.

Grāmatvedības dienesti ir sagatavojuši norādījumu kopumu par priekšfinansējuma noskaidrošanu, un tie tiks izplatīti, kad būs pabeigta Finanšu regulas pārskatīšana.

Juridiskais pamats finansēšanas vadības instrumentiem, kā arī valsts atbalsta avansa summām, tostarp pielikums izdevumu deklarācijai, ir īstenots (Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 2011. gada 13. decembra grozījums). Pēc šā grozījuma Eiropas Komisijai ir juridisks pamats pieprasīt nepieciešamo informāciju no dalībvalstīm.

Minētā informācija tiks izmantota grāmatvedības nolūkā 2012. gada pārskatu slēgšanai. Galasaņēmējiem neizmaksātās summas tiek balstītas uz aplēsi proporcionāli laikam (pro-rata temporis).

Tā kā ĢD REGIO pašlaik ir 6. gadā 7 gadu programmu posmā, nav ieteicams grozīt metodiku. Tomēr šo pieeju ir paredzēts grozīt nākamajam programmu posmam, ja dalībvalstis tam piekritīs ar jauno Finanšu regulu.

Kad stāsies spēkā juridiskais pamats struktūrfondu jaunajam programmu posmam, Komisija būs tiesīga saņemt informāciju par faktiski izlietotajām summām, un šī informācija tiks izmantota gada pārskatu sagatavošanai. Šīm jaunajām prasībām būtu jāuzlabo arī vadības informācija.

Metode, ko Komisija izmanto 2011. gada pārskatiem, ir izmaksu ziņā visefektīvākā, un tā jau ir izmantota 2010. gada pārskatos.

Kā jau minēts Palātas 2009. gada pārskatā, daži ģenerāldirektorāti neievēroja prasību reģistrēt rēķinus un izmaksu deklarācijas piecās darbdienās pēc to saņemšanas.

Lai gan jaunas izmaksu deklarācijas reģistrē ātrāk, tomēr daži ģenerāldirektorāti joprojām pilnībā neievēro prasību reģistrēt savus rēķinus un izmaksu deklarācijas nekavējoties.

Komisijas dienesti turpinās savus centienus šajā virzienā. Šajā nolūkā vietējās sistēmas tiek pastāvīgi atjauninātas, piemēram, ĢD AGRI un ĢD REGIO saņemtās izmaksu deklarācijas tiek apstrādātas noteiktajā termiņā.

Palāta 2010. gada pārskatā norādīja, ka priekšfinansējuma pastiprināta izmantošana ES budžetā, kā arī finanšu instrumentu jaunu veidu aizvien plašāka izmantošana liek Komisijai steidzami pārskatīt attiecīgos grāmatvedības noteikumus, lai nodrošinātu atbilstīgas vadlīnijas par priekšfinansējuma galīgo iegrāmatošanu un noskaidrošanu.

2012. gadā attiecīgo grāmatvedības noteikumu atjaunināja, lai ņemtu vērā vajadzību iegrāmatot bilances aktīvu daļā finansēšanas vadības instrumentos iemaksātās (bet neizlietotās) summas un citām atbalsta shēmām izmaksātos (bet neizlietotos) avansus.

Dienesti īsteno noteikumu, ņemot vērā ar finanšu instrumentiem un valsts atbalstu saistītos maksājumus (skatīt atbildi iepriekš).

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

| 2. | Pārskatos sniegtā informācija par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

2.

Palāta jau 2007. gada pārskatā norādīja, ka Komisija ir veikusi zināmus pasākumus, lai izvērstu un uzlabotu informāciju, ko tā sniedz saistībā ar ES budžetam piemērojamiem korekcijas mehānismiem, tomēr šī informācija vēl nav pilnībā ticama, jo Komisija ne vienmēr saņēma ticamu informāciju no dalībvalstīm.

Lai gan dalībvalstu sniegtie dati, īpaši kohēzijas jomā, joprojām nav viscaur ticami un pilnīgi, gadu gaitā vērojami uzlabojami. Komisija 2011. gada sākumā uzsāka revidēt dalībvalstu sistēmas, ko tās piemēro atgūstamajiem līdzekļiem kohēzijas jomā. Komisijas uz vietas veiktajās pārbaudēs atklājās, ka datu uzskaites un ziņošanas sistēmas visās apmeklētajās dalībvalstīs vēl nav pilnībā uzticamas. Tāpēc dalībvalstu iesniegtie dati kohēzijas jomā nav minēti 2011. gada finanšu pārskatu paskaidrojumos.

Attiecībā uz lauksaimniecību Komisija 2011. gada pārskatos ir iegrāmatojusi neapmaksātos parādus dalībvalstu līmenī un attiecīgo vērtības samazinājumu, kā arī dalībvalstu atgūtās summas.

Attiecībā uz kohēziju salīdzinājumā ar pagājušo periodu ir uzlabojusies dalībvalstu sniegto datu par atgūtajiem līdzekļiem ticamība, tomēr Komisija piekrīt, ka tā jāuzlabo arī turpmāk. Tādēļ 2011. gada sākumā Komisija sāka uz risku balstītu revīziju par dalībvalstu sistēmām atgūtajiem līdzekļiem, pamatojoties uz pārskatiem, kuri tiek sniegti reizi gadā par stāvokli 31. martā, lai uzlabotu Komisijai sniegtos pārskatus par valstu veiktajām finanšu korekcijām un nodrošinātu sniegto pārskatu pilnīgumu, precizitāti un savlaicīgumu. Pirmie rezultāti ir sniegti strukturālu darbību ģenerāldirektorātu 2011. gada darbības pārskatos.

Turklāt ir jāizskata vajadzība pilnveidot finanšu pārskatu pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda informācija ir jāsniedz un kā tā jāizmanto.

Galvenā grāmatveža izstrādātajās instrukcijās ir ietverti norādījumi deleģētajiem kredītrīkotājiem par to, kādi dati jāsniedz. Palāta revīzijā konstatēja, ka norādījumi ir labāk ņemti vērā. Tomēr sniegto datu kvalitāti vēl iespējams uzlabot.

Komisija turpinās savus centienus, lai turpmāk uzlabotu sniegto datu kvalitāti.

Pirmo reizi 2009. gada pārskatā Palāta kritizēja to, ka dažās izdevumu jomās Komisija nesniedz salīdzinošu informāciju par gadu, kurā veikts attiecīgais maksājums, gadu, kurā konstatēta attiecīgā kļūda, un gadu, kurā attiecīgā finanšu korekcija ir atspoguļota pārskatu piezīmēs.

Vēl nav sniegta salīdzinošā informācija par maksājumiem, kļūdām, atgūtajām summām un finanšu korekcijām. Palāta atkārto savu viedokli, ka – kad vien tas iespējams – šāda salīdzinošā informācija ir jāsniedz. Turklāt skaidri jāparāda saikne starp gada darbības pārskatos minētajām summām (īpaši tām, kuras izmantotas atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinā) un pārskatos sniegto informāciju par atgūtajām summām / finanšu korekcijām.

Komisija ņem vērā Palātas pieprasījumus un norāda, ka tas reti kad ir iespējams.

Dalītā pārvaldībā finanšu korekcijas nav paredzētas, lai atgūtu nepareizus izdevumus (par ko joprojām ir atbildīgas dalībvalstis), bet gan aizsargāt ES budžetu no šiem pārkāpumiem. Tāpēc nav pareizi saistīt konkrēta gada kļūdu īpatsvaru ar finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem, kas uzrādīti tā paša gada pārskatos.

Turklāt finanšu korekciju un faktiski atgūto līdzekļu laika atšķirības, no vienas puses, un kļūdu īpatsvars, no otras puses, arī liedz veikt šo saskaņošanu. Šī pēdējā minētā piezīmē attiecas ne tikai uz dalītu pārvaldību, bet arī uz tiešu pārvaldību, kad iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti vai nu pēc (daudzgadu) dotāciju perioda beigām, vai netiek izdoti, jo saņēmējs iesniedzis izlabotu izmaksu deklarāciju.

Komisija atkārto savu piezīmi, ka tā kontrolē izdevumus vairākus gadus pēc konkrētā maksājuma faktiskās veikšanas gada, galvenokārt programmas slēgšanas laikā. Turklāt finanšu korekcija var veidoties tad, kad tiek konstatēti trūkumi dalībvalstu kontroles sistēmās, kaut šādos gadījumos nav tiešas saiknes ar maksājumiem. Tādējādi nav ne iespējami, ne svarīgi saskaņot gadu, kurā veikts attiecīgais maksājums, ar gadu, kurā finanšu korekcija tiek uzrādīta pārskatu piezīmēs. Turklāt dalībvalstis ir galvenokārt atbildīgas par kļūdu un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izlabošanu dalītas pārvaldības jomā.

Attiecībā uz lauksaimniecību visas summas dažādajās tabulās 6. piezīmē var saskaņot vai nu ar Komisijas līmenī pieejamiem datiem, vai ar dalībvalstu deklarācijām.

Attiecībā uz reģionālo politiku saikne starp summām, kas izmantotas atlikušo kļūdu īpatsvaram gada darbības pārskatā, un informāciju provizoriskajos pārskatos ir iespējama iepriekšējā gada pārskatiem un informācijai, ko dalībvalstis sniegušas pirms noteiktā termiņa – 31. marta, kas ir arī provizorisko pārskatu sagatavošanas termiņš. Komisija aicināja dalībvalstis ziņot par korekcijām pēc iespējas agrāk līdz 31. martam, lai izvairītos no šīs termiņa problēmas.

Kohēzijas jomā 2010. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas 2,5 miljardu EUR apmērā (proti, bija “jāiekasē”, Komisijai saņemot atmaksu vai dalībvalstij atskaitot attiecīgo summu no nākamās izmaksu deklarācijas). Korekciju piemērošanas zemie rādītāji (71 %) tika skaidroti ar to, ka 2000.–2006. gada programmu posms vēl bija slēgšanas stadijā. 2010. gada beigās saņemtie maksājumu pieprasījumi vēl nebija apstiprināti, tātad attiecīgās finanšu korekcijas nevarēja ņemt vērā 2010. gada izpildes skaitļos.

2011. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas 2,5 miljardu EUR apmērā (izpilde par 72 %). Iekasējamā summa un korekciju izpildes rādītājs saglabājies līdzīgi iepriekšējam gadam, jo 2010. gada beigās saņemtos maksājumu pieprasījumus vēl nevarēja apstiprināt.

Programmu slēgšana ir komplicēta procedūra, kad tiek pārbaudīti daudzi dalībvalsts iesniegtie dokumenti un Komisija var pieprasīt papildu informāciju, lai iegūtu pierādījumus, ka dalībvalsts patiešām ir atskaitījusi izlemtās finanšu korekcijas, īpaši komplicētām darbības programmām, tādējādi atliekot izmaksājamā galīgā atlikuma aprēķinu. Turklāt Komisija atzīst finanšu korekcijas īstenošanu tikai tad, kad kredītrīkotājs ir pienācīgi apstiprinājis galīgo maksājumu, – posms, kas tiek veikts pārbaudes ķēdes pašās beigās.

Attiecībā uz kohēziju dalībvalstu akceptēto, bet vēl īstenojamo korekciju summa attiecas uz 2000.–2006. gada programmām un tiek atspoguļota galīgo maksājumu pieprasījumos, kurus Komisija saņēmusi, bet kuri vēl nav apstiprināti sakarā ar slēgšanas procesu, kad Komisijai visa saņemtā informācija jānovērtē kā saskaņota un pilnīga. Palāta ieteica Komisijai izmantot šo piesardzīgo pieeju neuzrādīt šādas korekcijas kā īstenotas, kamēr nav apstiprināti galīgie maksājumi.

Konsolidēto pārskatu paskaidrojumos teikts, ka Komisija vai dalībvalstis droši vien dažus maksājumus vēlāk koriģēs. Taču, lai gan Palāta kopš 2005. gada to vairākkārt ir atgādinājusi, paskaidrojumos joprojām nav norādītas summas un izdevumu jomas, kurām iespējamas papildu pārbaudes un grāmatojumu noskaidrošana.

Summas, kuras paredzēts vēl papildus pārbaudīt un noskaidrot, joprojām nav norādītas konsolidēto pārskatu paskaidrojumos (pretēji skaitļos izsakāmām summām, kuras varētu atgūt).

Finanšu regula ļauj Komisijai veikt ex post pārbaudes par visiem izdevumiem vairākus gadus pēc faktiskā izdevumu veikšanas gada. Pārskatos nenorāda, ka visi attiecīgie izdevumi vēl jāakceptē, jo pārbaudes tiks veiktas tikai nākamajos gados. Pretējā gadījumā visus budžeta izdevumus uzskatīs par provizoriskiem izdevumiem līdz ex post pārbaudes veikšanai vai noteiktā noilguma termiņa beigām. Ja iespējamo atgūto līdzekļu summas var izteikt kvantitatīvi, tās tiek uzrādītas konsolidēto pārskatu 6. piezīmē.

Lauksaimniecībā finanšu noskaidrošanas lēmums tiek pieņemts apmēram sešus mēnešus pēc attiecīgā finanšu gada beigām, un minētā gada laikā Komisija konstatē izdevumu summu, kas tiek atzīta kā izmaksājama no ES budžeta šajā gadā. Šī finanšu noskaidrošanas lēmuma loma netiek apšaubīta tādēļ, ka vēlāk dalībvalstij var tikt noteiktas finanšu korekcijas, izmantojot atbilstības lēmumus. Izdevumu summu, kuru varētu izslēgt no ES finansējuma, izmantojot šādus nākotnes atbilstības lēmumus, uzrāda finanšu pārskatu piezīmēs.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

| 3. | Galileo programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

3.

Vēl nav pilnībā izpildīti nolīgumi par visu Galileo programmai radīto, izstrādāto vai iegūto aktīvu īpašumtiesību nodošanu Savienībai. Tā kā visus kopš 2003. gada radušos izdevumus uzskatīja par pētniecības izdevumiem, tas neietekmēja bilanci 2010. gada 31. decembrī. Tomēr, lai efektīvi garantētu aktīvu saglabāšanu, Komisijai jānodrošina visas informācijas pieejamība aktīvu nodošanas laikā.

Komisija strādā kopā ar Eiropas Kosmosa aģentūru, lai nodrošinātu, ka aktīvu nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā uzskaites un tehniskā informācija, kas sekmētu raitu nodošanas procesu. Nodošana ir plānota “apstiprināšanas orbītā” posma nobeigumā (agrākais 2012. gada beigās). Starplaikā Komisija 2011. gadā iegrāmatoja 219 miljonus EUR kā nepabeigtos aktīvus, kas saistīti ar Galileo projektu. Šī summa atbilst izmaksām, kas Komisijai radušās kopš 2011. gada 22. oktobra, kad sekmīgi tika palaisti pirmie divi sistēmas satelīti. Līdz minētajam datumam Komisija uzskatīja, ka projekts ir pētniecības stadijā un visas radušās izmaksas bija izdevumi.

Tomēr Palātas veiktajā pārbaudē atklājās nebūtiskas nepilnības pētniecības posmu nodalīšanas procedūrā saistībā ar nepabeigto aktīvu summu noteikšanu.

Komisija uzskata bilancē atzītās summas par pietiekami precīzām un ticamām.

Grāmatvedības metodika un procedūras Galileo aktīvu novērtēšanai pilnībā atbilst ES grāmatvedības noteikumiem un IPSAS standartiem.

Aktīvu vērtējums tika noteikts ar neatkarīgu ārēju grāmatvedības ekspertu atbalstu, pamatojoties uz EKA sniegtajiem datiem. Komisija ir veikusi nepieciešamās pārbaudes, lai pieņemami nodrošinātu rezultāta ticamību.

2010. gada pārskatā Palāta vērsa uzmanību uz atrunu, ko atbildīgais ģenerāldirektors bija iekļāvis savā 2010. gada darbības pārskatā attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību.

Atbildīgais ģenerāldirektors ir saglabājis šo atrunu 2011. gada darbības pārskatā un ir izvērsis atrunas tvērumu.

Komisija turpinās veikt EKA finanšu pārskatu revīziju un rosinās un atbalstīs EKA darbību īstenošanu, tiecoties vēl vairāk uzlabot Komisijai sniegto finanšu pārskatu kvalitāti. 2012. gadā tika pabeigta Eiropas Kosmosa aģentūras kontroles sistēmu ārēja pārbaude, kas deva apmierinošus rezultātus. Ņemot vērā pašlaik noritošos pasākumus, Komisija paredz, ka problēmjautājumus atrisinās drīzumā, tādējādi ļaujot samazināt un, visbeidzot, atcelt šo atrunu.

1.3. PIELIKUMS

IZVILKUMS NO 2011. GADA KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM
   (1)

1. tabula.   Bilance
   (2)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 31.12.2011. | 31.12.2010. |
| Ilgtermiņa aktīvi |
| Nemateriālie aktīvi | 149 | 108 |
| Īpašums, iekārtas un aprīkojums | 5 071 | 4 813 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi: |
| ieguldījumi, kurus uzskaita pēc pašu kapitāla metodes | 374 | 492 |
| finanšu ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi | 2 272 | 2 063 |
| Finanšu ieguldījumi: ilgtermiņa aizdevumi | 41 400 | 11 640 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas | 289 | 40 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 44 723 | 44 118 |
| | 94 278 | 63 274 |
| Apgrozāmie līdzekļi |
| Krājumi | 94 | 91 |
| Īstermiņa ieguldījumi: |
| finanšu ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi | 3 619 | 2 331 |
| Īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas: |
| finanšu ieguldījumi: īstermiņa aizdevumi | 102 | 2 170 |
| citi debitoru parādi un atgūstamās summas | 9 477 | 11 331 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 11 007 | 10 078 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 18 935 | 22 063 |
| | 43 234 | 48 064 |
| Aktīvi kopā | 137 512 | 111 338 |
| Ilgtermiņa saistības |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | (34 835) | (37 172) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | (1 495) | (1 317) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | (41 179) | (11 445) |
| Citas ilgtermiņa saistības | (2 059) | (2 104) |
| | (79 568) | (52 038) |
| Īstermiņa saistības |
| Īstermiņa uzkrājumi | (270) | (214) |
| Īstermiņa finanšu saistības | (51) | (2 004) |
| Kreditoru parādi | (91 473) | (84 529) |
| | (91 794) | (86 747) |
| Saistības kopā | (171 362) | (138 785) |
| Tīrie aktīvi | (33 850) | (27 447) |
| Rezerves | 3 608 | 3 484 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas | (37 458) | (30 931) |
| Tīrie aktīvi | (33 850) | (27 447) |

(miljonos EUR)

31.12.2011.

31.12.2010.

Ilgtermiņa aktīvi

Nemateriālie aktīvi

149

108

Īpašums, iekārtas un aprīkojums

5 071

4 813

Ilgtermiņa ieguldījumi:

ieguldījumi, kurus uzskaita pēc pašu kapitāla metodes

374

492

finanšu ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi

2 272

2 063

Finanšu ieguldījumi: ilgtermiņa aizdevumi

41 400

11 640

Ilgtermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas

289

40

Ilgtermiņa priekšfinansējums

44 723

44 118

94 278

63 274

Apgrozāmie līdzekļi

Krājumi

94

91

Īstermiņa ieguldījumi:

finanšu ieguldījumi: pārdošanai pieejamie aktīvi

3 619

2 331

Īstermiņa debitoru parādi un atgūstamās summas:

finanšu ieguldījumi: īstermiņa aizdevumi

102

2 170

citi debitoru parādi un atgūstamās summas

9 477

11 331

Īstermiņa priekšfinansējums

11 007

10 078

Nauda un tās ekvivalenti

18 935

22 063

43 234

48 064

Aktīvi kopā

137 512

111 338

Ilgtermiņa saistības

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

(34 835)

(37 172)

Ilgtermiņa uzkrājumi

(1 495)

(1 317)

Ilgtermiņa finanšu saistības

(41 179)

(11 445)

Citas ilgtermiņa saistības

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

Īstermiņa saistības

Īstermiņa uzkrājumi

(270)

(214)

Īstermiņa finanšu saistības

(51)

(2 004)

Kreditoru parādi

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

Saistības kopā

(171 362)

(138 785)

Tīrie aktīvi

(33 850)

(27 447)

Rezerves

3 608

3 484

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

(37 458)

(30 931)

Tīrie aktīvi

(33 850)

(27 447)

2. tabula.   Saimnieciskā rezultāta pārskats
   (3)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2011. gads | 2010. gads |
| Pamatdarbības ieņēmumi |
| Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām | 124 677 | 122 328 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 5 376 | 8 188 |
| | 130 053 | 130 516 |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Administratīvie izdevumi | (8 976) | (8 614) |
| Pamatdarbības izdevumi | (123 778) | (103 764) |
| | (132 754) | (112 378) |
| (Deficīts) / pārpalikums no pamatdarbības | (2 701) | 18 138 |
| Finanšu ieņēmumi | 1 491 | 1 178 |
| Finanšu izdevumi | (1 355) | (661) |
| Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz pensijām un citiem darbinieku pabalstiem | 1 212 | (1 003) |
| Kopuzņēmumu un asociēto uzņēmumu tīrā deficīta daļa | (436) | (420) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (1 789) | 17 232 |

(miljonos EUR)

2011. gads

2010. gads

Pamatdarbības ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi un ieņēmumi no iemaksām

124 677

122 328

Citi pamatdarbības ieņēmumi

5 376

8 188

130 053

130 516

Pamatdarbības izdevumi

Administratīvie izdevumi

(8 976)

(8 614)

Pamatdarbības izdevumi

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

(Deficīts) / pārpalikums no pamatdarbības

(2 701)

18 138

Finanšu ieņēmumi

1 491

1 178

Finanšu izdevumi

(1 355)

(661)

Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

1 212

(1 003)

Kopuzņēmumu un asociēto uzņēmumu tīrā deficīta daļa

(436)

(420)

Gada saimnieciskais rezultāts

(1 789)

17 232

3. tabula.   Naudas plūsmas tabula
   (4)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2011. gads | 2010. gads |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (1 789) | 17 232 |
| Pamatdarbība |
| Amortizācija | 33 | 28 |
| Nolietojums | 361 | 358 |
| Ilgtermiņa aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | (29 760) | (876) |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (605) | (2 574) |
| Ilgtermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (249) | 15 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | (3) | (14) |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (929) | (642) |
| Īstermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 3 922 | (4 543) |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 178 | (152) |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | 29 734 | 886 |
| Pārējo ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (45) | (74) |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 56 | 1 |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (1 953) | 1 964 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 6 944 | (9 355) |
| Iepriekšējā gada budžeta atlikums, kas iegrāmatots kā bezskaidras naudas ieņēmumi | (4 539) | (2 254) |
| Citas bezskaidras naudas darbības | (75) | (149) |
| Saistību, kas attiecas uz pensijām un darbinieku pabalstiem, palielinājums/(samazinājums) | (2 337) | (70) |
| Ieguldījumu darbības |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (693) | (374) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | (91) | (176) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | (1 288) | (540) |
| Tīrā naudas plūsma | (3 128) | (1 309) |
| Naudas un tās ekvivalentu tīrais palielinājums/(samazinājums) | (3 128) | (1 309) |
| Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 22 063 | 23 372 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 18 935 | 22 063 |

(miljonos EUR)

2011. gads

2010. gads

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1 789)

17 232

Pamatdarbība

Amortizācija

33

28

Nolietojums

361

358

Ilgtermiņa aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(29 760)

(876)

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(605)

(2 574)

Ilgtermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(249)

15

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(3)

(14)

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(929)

(642)

Īstermiņa debitoru parādu un atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

3 922

(4 543)

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

178

(152)

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

29 734

886

Pārējo ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(45)

(74)

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

56

1

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(1 953)

1 964

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

6 944

(9 355)

Iepriekšējā gada budžeta atlikums, kas iegrāmatots kā bezskaidras naudas ieņēmumi

(4 539)

(2 254)

Citas bezskaidras naudas darbības

(75)

(149)

Saistību, kas attiecas uz pensijām un darbinieku pabalstiem, palielinājums/(samazinājums)

(2 337)

(70)

Ieguldījumu darbības

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(693)

(374)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(91)

(176)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(1 288)

(540)

Tīrā naudas plūsma

(3 128)

(1 309)

Naudas un tās ekvivalentu tīrais palielinājums/(samazinājums)

(3 128)

(1 309)

Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā

22 063

23 372

Nauda un tās ekvivalenti gada beigās

18 935

22 063

4. tabula.   Tīro aktīvu izmaiņu pārskats
   (5)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B) | Tīrie aktīvi = (A) + (B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais atlikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| Atlikums 2009. gada 31. decembrī | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 273 | (273) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | (130) | | | | (130) |
| Citi | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts | | | (2 254) | | (2 254) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 17 232 | 17 232 |
| Atlikums 2010. gada 31. decembrī | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 165 | (165) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | (47) | | | | (47) |
| Citi | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts | | | (4 539) | | (4 539) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | (1 789) | (1 789) |
| Atlikums 2011. gada 31. decembrī | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

(miljonos EUR)

Rezerves (A)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas (B)

Tīrie aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais atlikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

Atlikums 2009. gada 31. decembrī

69

3 254

(52 488)

6 887

(42 278)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

273

(273)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

(130)

(130)

Citi

4

(21)

(17)

2009. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

14

6 873

(6 887)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2009. gada budžeta rezultāts

(2 254)

(2 254)

Gada saimnieciskais rezultāts

17 232

17 232

Atlikums 2010. gada 31. decembrī

(61)

3 545

(48 163)

17 232

(27 447)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

165

(165)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

(47)

(47)

Citi

2

(30)

(28)

2010. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

4

17 228

(17 232)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2010. gada budžeta rezultāts

(4 539)

(4 539)

Gada saimnieciskais rezultāts

(1 789)

(1 789)

Atlikums 2011. gada 31. decembrī

(108)

3 716

(35 669)

(1 789)

(33 850)

5. tabula.   ES budžeta izpildes rezultāts
   (6)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Eiropas Savienība | 2011. gads | 2010. gads |
| Finanšu gada ieņēmumi | 130 000 | 127 795 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (128 043) | (121 213) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu | (1 019) | (2 797) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N – 1 gada | 457 | 741 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 97 | 23 |
| Budžeta izpilde
   (7) | 1 492 | 4 549 |

(miljonos EUR)

Eiropas Savienība

2011. gads

2010. gads

Finanšu gada ieņēmumi

130 000

127 795

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(128 043)

(121 213)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N + 1 gadu

(1 019)

(2 797)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N – 1 gada

457

741

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

97

23

Budžeta izpilde
   (7)

1 492

4 549

---

(1)  Lasītājam ieteicams skatīt Eiropas Savienības 2011. gada konsolidēto pārskatu pilnu tekstu: gan konsolidētos finanšu pārskatus un to paskaidrojumus, gan konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi un to paskaidrojumus.

(2)  Bilances izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu struktūra.

(3)  Saimnieciskā rezultāta pārskata izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu struktūra.

(4)  Naudas plūsmas tabulā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu struktūra.

(5)  Tīro aktīvu izmaiņu pārskatā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu struktūra.

(6)  ES budžeta izpildes rezultāta tabulā ir izmantota Eiropas Savienības konsolidēto pārskatu struktūra.

(7)  No šīs summas EBTA kopsumma 2011. gadā ir (5) miljoni EUR, 2010. gadā – 9 miljoni EUR.

---

2. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Darījumu pareizība

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Pārējie ieņēmumi

Sistēmu efektivitāte

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

NKI pašu resursi

Vispārējās un īpašās atrunas

NKI uzskaitījuma pārbaude

Pārējie ieņēmumi: soda naudas

Piespiedu piedziņa

Obligātās kredītreitingu prasības tām finanšu iestādēm, kuras sniedz garantijas

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā informācija par 2011. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (91 %). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

2.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā informācija par 2011. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (91 %).

2.1. tabula.   Galvenā informācija par ieņēmumiem 2011. gadā

| Budžeta sadaļa | Ieņēmumu veids | Apraksts | Ieņēmumi 2011. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| milj. EUR | % |
| 1. | Tradicionālie pašu resursi (TPR) | Cukura nodevas | 132 | 0,1 |
| Muitas nodokļi | 16 646 | 12,8 |
| PVN pašu resursi | Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā | 14 077 | 10,8 |
| NKI pašu resursi | Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā | 87 258 | 67,1 |
| Budžeta nelīdzsvarotības korekcija | Budžeta nelīdzsvarotības korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei | 52 | 0,0 |
| Samazinājums NKI iemaksām | Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums | –1 | 0,0 |
| | PAŠU RESURSI KOPĀ | 118 164 | 90,9 |
| 3. | | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 6 370 | 4,9 |
| 4. | | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un organizācijām | 1 207 | 0,9 |
| 5. | | Ieņēmumi, kas uzkrājušies no iestādes administratīvās darbības | 587 | 0,5 |
| 6. | | Iemaksas un kompensācijas Savienības/Kopienas līgumos un programmās | 2 454 | 1,9 |
| 7. | | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | 1 183 | 0,9 |
| 8. | | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 1 | 0,0 |
| 9. | | Dažādi ieņēmumi | 34 | 0,0 |
| | | CITI IEŅĒMUMI KOPĀ | 11 836 | 9,1 |
| GADA IEŅĒMUMI KOPĀ | 130 000 | 100,0 |

Budžeta sadaļa

Ieņēmumu veids

Apraksts

Ieņēmumi 2011. g.

milj. EUR

%

1.

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Cukura nodevas

132

0,1

Muitas nodokļi

16 646

12,8

PVN pašu resursi

Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā

14 077

10,8

NKI pašu resursi

Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā

87 258

67,1

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei

52

0,0

Samazinājums NKI iemaksām

Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums

–1

0,0

PAŠU RESURSI KOPĀ

118 164

90,9

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

6 370

4,9

4.

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un organizācijām

1 207

0,9

5.

Ieņēmumi, kas uzkrājušies no iestādes administratīvās darbības

587

0,5

6.

Iemaksas un kompensācijas Savienības/Kopienas līgumos un programmās

2 454

1,9

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

1 183

0,9

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

1

0,0

9.

Dažādi ieņēmumi

34

0,0

CITI IEŅĒMUMI KOPĀ

11 836

9,1

GADA IEŅĒMUMI KOPĀ

130 000

100,0

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

| 2.2. | Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi (TPR) – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas –, pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI). |
| --- | --- |

2.2.

Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi (TPR) – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas –, pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI).

| 2.3. | Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienības budžetā (16 778 miljoni EUR, 12,9 % no ieņēmumiem), atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konta pārskats) (2). Galvenie riski saistībā ar TPR ir Savienībai nodoto nodokļu pilnīgums, precizitāte un savlaicīgums. |
| --- | --- |

2.3.

Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienības budžetā (16 778 miljoni EUR, 12,9 % no ieņēmumiem), atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konta pārskats) (2). Galvenie riski saistībā ar TPR ir Savienībai nodoto nodokļu pilnīgums, precizitāte un savlaicīgums.

| 2.4. | PVN pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei (14 077 miljoni EUR, 10,8 % no ieņēmumiem). Pašu resursus no NKI iegūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu NKI (87 258 miljoni EUR, 67,1 % no ieņēmumiem). Galvenais risks saistībā ar šo pašu resursu pareizību ir tas, ka pakārtotie statistikas dati vai nu nav apkopoti saskaņā ar Savienības noteikumiem, vai arī tie nav apstrādāti saskaņā ar šiem noteikumiem un ka tā rezultātā dalībvalstis iemaksā nepareizu PVN un/vai NKI pašu resursu summu. |
| --- | --- |

2.4.

PVN pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei (14 077 miljoni EUR, 10,8 % no ieņēmumiem). Pašu resursus no NKI iegūst, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu NKI (87 258 miljoni EUR, 67,1 % no ieņēmumiem). Galvenais risks saistībā ar šo pašu resursu pareizību ir tas, ka pakārtotie statistikas dati vai nu nav apkopoti saskaņā ar Savienības noteikumiem, vai arī tie nav apstrādāti saskaņā ar šiem noteikumiem un ka tā rezultātā dalībvalstis iemaksā nepareizu PVN un/vai NKI pašu resursu summu.

| 2.5. | Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājumus tajā pašu resursu kategorijā, kas iegūta no NKI (3). Turklāt Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai ir noteikta samazināta PVN piesaistīšanas likme, bet Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam piemēro ikgadēju bruto samazinājumu NKI iemaksām (4). Galvenais risks ir tāds, ka Komisija pieļauj kļūdas šajos aprēķinos, it īpaši sarežģītajos AK korekcijas aprēķinos. |
| --- | --- |

2.5.

Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājumus tajā pašu resursu kategorijā, kas iegūta no NKI (3). Turklāt Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai ir noteikta samazināta PVN piesaistīšanas likme, bet Nīderlandei un Zviedrijai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam piemēro ikgadēju bruto samazinājumu NKI iemaksām (4). Galvenais risks ir tāds, ka Komisija pieļauj kļūdas šajos aprēķinos, it īpaši sarežģītajos AK korekcijas aprēķinos.

| 2.6. | Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, NKI pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu izlabo. |
| --- | --- |

2.6.

Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, NKI pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu izlabo.

| 2.7. | Galvenie riski saistībā ar citiem ieņēmumiem ietver Komisijas veikto soda naudu pārvaldību un to finanšu korekciju noteikšanu, ko Komisija piemēro lauksaimniecības un kohēzijas izdevumiem. |
| --- | --- |

2.7.

Galvenie riski saistībā ar citiem ieņēmumiem ietver Komisijas veikto soda naudu pārvaldību un to finanšu korekciju noteikšanu, ko Komisija piemēro lauksaimniecības un kohēzijas izdevumiem.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 2.8. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Palāta Komisijas līmenī revidēja 55 piedziņas rīkojumu (5) paraugu, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk.
  2.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- | --- |

2.8.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Palāta Komisijas līmenī revidēja 55 piedziņas rīkojumu (5) paraugu, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk.
  2.1. pielikumu
  ).

| b) | Sistēmu novērtējumā bija iekļautas:






  i) | tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un NKI pašu resursu sistēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā bija iekļautas:

i)

tradicionālo pašu resursu, PVN pašu resursu un NKI pašu resursu sistēmas;

| ii) | Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2007. gada galīgās summas aprēķina pārbaude) (6); |
| --- | --- |

ii)

Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2007. gada galīgās summas aprēķina pārbaude) (6);

| iii) | Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība; |
| --- | --- |

iii)

Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība;

| iv) | Komisijas vadības apliecinājumi, konkrēti, Budžeta ģenerāldirektorāta (Budžeta ĢD) gada darbības pārskats. |
| --- | --- |

iv)

Komisijas vadības apliecinājumi, konkrēti, Budžeta ģenerāldirektorāta (Budžeta ĢD) gada darbības pārskats.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.9. | Palātas veiktā pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. |
| --- | --- |

2.9.

Palātas veiktā pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā.

| 2.10. | Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Vācijā, Spānijā un Francijā – valstīs, kuru iemaksas kopā veido vairāk nekā trešdaļu no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas un pilnīgas. Revīzijā pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu Francijā, vietējās muitošanas procedūru Vācijā un Spānijā un muitas noliktavas procedūru un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti Vācijā, Spānijā un Francijā. |
| --- | --- |

2.10.

Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Vācijā, Spānijā un Francijā – valstīs, kuru iemaksas kopā veido vairāk nekā trešdaļu no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas un pilnīgas. Revīzijā pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu Francijā, vietējās muitošanas procedūru Vācijā un Spānijā un muitas noliktavas procedūru un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti Vācijā, Spānijā un Francijā.

| 2.11. | Palātas revidenti arī salīdzināja septiņus tradicionālo pašu resursu piedziņas rīkojumus no parauga, kas minēts 2.8. punkta a) apakšpunktā, ar atbilstīgiem ikmēneša pārskatiem, ko bija iesniegušas attiecīgās dalībvalstis (7). |
| --- | --- |

2.11.

Palātas revidenti arī salīdzināja septiņus tradicionālo pašu resursu piedziņas rīkojumus no parauga, kas minēts 2.8. punkta a) apakšpunktā, ar atbilstīgiem ikmēneša pārskatiem, ko bija iesniegušas attiecīgās dalībvalstis (7).

| 2.12. | Visbeidzot, Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs, neatgūstamo summu norakstīšanas procedūras, kā arī Komisijas un Palātas iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes procedūras. |
| --- | --- |

2.12.

Visbeidzot, Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs, neatgūstamo summu norakstīšanas procedūras, kā arī Komisijas un Palātas iepriekšējo konstatējumu pēcpārbaudes procedūras.

PVN un NKI pašu resursi

| 2.13. | PVN un NKI pašu resursu summas ir balstītas uz statistikas datiem, kuru pakārtotos darījumus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību. |
| --- | --- |

2.13.

PVN un NKI pašu resursu summas ir balstītas uz statistikas datiem, kuru pakārtotos darījumus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja Komisijas datu apstrādes sistēmas, ar kuru starpniecību nosaka galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja ES budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību.

| 2.14. | Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzijā bija iekļauta arī Komisijas veiktā PVN un NKI atrunu pārvaldība un NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs. Palātas revīzija nevar sniegt vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņem no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.14.

Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzijā bija iekļauta arī Komisijas veiktā PVN un NKI atrunu pārvaldība un NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs. Palātas revīzija nevar sniegt vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņem no dalībvalstīm.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 2.15. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 1,8 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,8 % (8). |
| --- | --- |

2.15.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 1,8 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,8 % (8).

| 2.15. | Skatīt atbildi uz 2.18. punktu. |
| --- | --- |

2.15.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.16. | Palāta konstatēja, ka Komisijas izdotie piedziņas rīkojumi kopumā atspoguļo dalībvalstu iesūtītos A kontu pārskatus. |
| --- | --- |

2.16.

Palāta konstatēja, ka Komisijas izdotie piedziņas rīkojumi kopumā atspoguļo dalībvalstu iesūtītos A kontu pārskatus.

PVN un NKI pašu resursi

| 2.17. | Palāta revīzijā neatrada nevienu kļūdu dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos. |
| --- | --- |

2.17.

Palāta revīzijā neatrada nevienu kļūdu dalībvalstu iemaksu aprēķinā un to maksājumos.

Pārējie ieņēmumi

| 2.18. | Palāta konstatēja, ka vienā no sešiem pārbaudītajiem darījumiem, kas attiecās uz citiem ieņēmumiem, bija kļūda. Palāta pārbaudīja aprēķinu, kas bija pamatā finanšu korekcijai, kuru Komisija bija piemērojusi dalībvalstij lauksaimniecības izdevumu jomā (6. sadaļa
  2.1. tabulā
  ). Lai gan Palāta neapšauba Komisijas izmantoto metodoloģiju, tā saskatīja kļūdu šīs metodoloģijas piemērošanā, un šīs kļūdas rezultātā Komisija ir pārāk zemu novērtējusi zaudējumus ES budžetam. Finanšu korekcijām bija jābūt 30 miljoni EUR aprēķinātā 21 miljona EUR vietā (9). |
| --- | --- |

2.18.

Palāta konstatēja, ka vienā no sešiem pārbaudītajiem darījumiem, kas attiecās uz citiem ieņēmumiem, bija kļūda. Palāta pārbaudīja aprēķinu, kas bija pamatā finanšu korekcijai, kuru Komisija bija piemērojusi dalībvalstij lauksaimniecības izdevumu jomā (6. sadaļa
  2.1. tabulā
  ). Lai gan Palāta neapšauba Komisijas izmantoto metodoloģiju, tā saskatīja kļūdu šīs metodoloģijas piemērošanā, un šīs kļūdas rezultātā Komisija ir pārāk zemu novērtējusi zaudējumus ES budžetam. Finanšu korekcijām bija jābūt 30 miljoni EUR aprēķinātā 21 miljona EUR vietā (9).

| 2.18. | Komisija atzinīgi vērtē, ka Palāta neapšauba Komisijas metodi zaudējumu ES budžetam novērtēšanai. Novērtējums tika veikts saskaņā ar Palātas ieteikumu drīzāk aprēķināt zaudējumu, nevis piemērot vienotas likmes korekciju.

  Attiecībā uz Palātas minēto gadījumu kļūdu īpatsvaru attiecīgā dalībvalsts aprēķināja, pamatojoties uz Komisijas apstiprināto metodi un izmantojot tobrīd labākos pieejamos datus. Vēlāk attiecīgā dalībvalsts sniedza papildu un precīzāku informāciju par riskam pakļauto iedzīvotāju skaitu, un Komisija uzskatīja par pamatotu ņemt šo informāciju vērā, šajā ļoti vēlīnā posmā atkārtoti neuzsākot visu atbilstības noskaidrošanas procedūru kļūdu īpatsvara pārrēķināšanai. |
| --- | --- |

2.18.

Attiecībā uz Palātas minēto gadījumu kļūdu īpatsvaru attiecīgā dalībvalsts aprēķināja, pamatojoties uz Komisijas apstiprināto metodi un izmantojot tobrīd labākos pieejamos datus. Vēlāk attiecīgā dalībvalsts sniedza papildu un precīzāku informāciju par riskam pakļauto iedzīvotāju skaitu, un Komisija uzskatīja par pamatotu ņemt šo informāciju vērā, šajā ļoti vēlīnā posmā atkārtoti neuzsākot visu atbilstības noskaidrošanas procedūru kļūdu īpatsvara pārrēķināšanai.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 2.19. | Rezultāti, ko Palāta ieguvusi pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  . Kā tas turpmāk aprakstīts, tika atklāti daži trūkumi sistēmās. |
| --- | --- |

2.19.

Rezultāti, ko Palāta ieguvusi pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  . Kā tas turpmāk aprakstīts, tika atklāti daži trūkumi sistēmās.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.20. | Palātas revidenti apmeklētajās dalībvalstīs (sk. 2.10. punktu) atklāja trūkumus valstu muitas pārraudzībā: |
| --- | --- |

2.20.

Palātas revidenti apmeklētajās dalībvalstīs (sk. 2.10. punktu) atklāja trūkumus valstu muitas pārraudzībā:

| 2.20. | Attiecībā uz Palātas konstatējumiem Komisija veiks aptverošus turpmākus pasākumus, ņemot vērā to, ka dalībvalstu muitas pārraudzība jāveic, balstoties uz riska faktoriem. |
| --- | --- |

2.20.

| a) | preferenciālo nodokļu likmju piemērošanā (10); |
| --- | --- |

a)

preferenciālo nodokļu likmju piemērošanā (10);

| a) | Attiecībā uz divām importa deklarācijām no 50 Palāta izskatītajās lietās neatrada nekādus dokumentus, kas liecinātu par preču tiešu transportēšanu uz ES.

  Attiecībā uz šiem diviem gadījumiem, kuros trūkst pierādījumu par tiešu transportēšanu, Komisija veiks turpmākus pasākumus, lai noteiktu, vai tiem ir finansiālas sekas. |
| --- | --- |

a)

Attiecībā uz šiem diviem gadījumiem, kuros trūkst pierādījumu par tiešu transportēšanu, Komisija veiks turpmākus pasākumus, lai noteiktu, vai tiem ir finansiālas sekas.

| b) | vietējās muitošanas procedūru kontrolē un ex post revīzijā (11); |
| --- | --- |

b)

vietējās muitošanas procedūru kontrolē un ex post revīzijā (11);

| b) | Dalībvalstu veiktajās riska analīzēs pienācīgi jāņem vērā noilguma periods, un dažos gadījumos nevar prasīt, lai reizi trijos gados tiktu veikta vietējās muitošanas procedūras revīzija. |
| --- | --- |

b)

| c) | muitas noliktavas procedūras ex post revīzijā (12); |
| --- | --- |

c)

muitas noliktavas procedūras ex post revīzijā (12);

| c) | Dalībvalstu veiktajās riska analīzēs pienācīgi jāņem vērā noilguma periods, un dažos gadījumos nevar prasīt, lai reizi trijos gados tiktu veikta muitas noliktavas revīzija. |
| --- | --- |

c)

| d) | ievešanas posmā piemērotajā riska analīzē (13); |
| --- | --- |

d)

ievešanas posmā piemērotajā riska analīzē (13);

| d) | Komisija attiecībā uz šo konstatējumu kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm veiks turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

d)

| e) | pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaitē (14). |
| --- | --- |

e)

pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaitē (14).

| e) | Komisija attiecībā uz atsevišķiem gadījumiem kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm veiks turpmākus pasākumus, lai noteiktu, vai tiem ir finansiālas sekas. |
| --- | --- |

e)

Daļēji efektīva valsts muitas pārraudzība paaugstina risku iekasēt nepareizas tradicionālo pašu resursu summas.

| 2.21. | Savā 2010. gada pārskatā Palāta ziņoja, ka vienā A konta pārskatā, kas attiecās uz dalībvalsti (15), deklarēto tradicionālo pašu resursu summu nebija iespējams salīdzināt ar pakārtotajiem grāmatvedības dokumentiem. Budžeta ĢD 2011. gada darbības pārskatā tagad ir iekļauta atruna par šīs dalībvalsts grāmatvedības datu ticamību. |
| --- | --- |

2.21.

Savā 2010. gada pārskatā Palāta ziņoja, ka vienā A konta pārskatā, kas attiecās uz dalībvalsti (15), deklarēto tradicionālo pašu resursu summu nebija iespējams salīdzināt ar pakārtotajiem grāmatvedības dokumentiem. Budžeta ĢD 2011. gada darbības pārskatā tagad ir iekļauta atruna par šīs dalībvalsts grāmatvedības datu ticamību.

| 2.21. | Budžeta ĢD, pamatojoties uz trīs secīgām Komisijas pārbaudēm un Palātas konstatējumiem, ir iekļāvis atrunu par šīs dalībvalsts pārbaudes un grāmatvedības procedūrām un tradicionālo pašu resursu sistēmām.

  Tiek veikti koriģējoši pasākumi. Attiecīgā dalībvalsts 2011. gada novembra beigās iesniedza rīcības plānu, kurā noteikti koriģējošie pasākumi, kādi tiks veikti. Plāns ietver īstermiņa (2012. gads), vidēja termiņa (2012.–2013. gads) un ilgtermiņa mērķus (2013.–2014. gads un turpmākie gadi). Komisija uzrauga šā plāna īstenošanu. Pirmajā posmā tiek veikta grāmatvedības sistēmas ārēja revīzija. |
| --- | --- |

2.21.

Tiek veikti koriģējoši pasākumi. Attiecīgā dalībvalsts 2011. gada novembra beigās iesniedza rīcības plānu, kurā noteikti koriģējošie pasākumi, kādi tiks veikti. Plāns ietver īstermiņa (2012. gads), vidēja termiņa (2012.–2013. gads) un ilgtermiņa mērķus (2013.–2014. gads un turpmākie gadi). Komisija uzrauga šā plāna īstenošanu. Pirmajā posmā tiek veikta grāmatvedības sistēmas ārēja revīzija.

| 2.22. | Palāta secināja, ka tā un Komisija vairākkārt atkārtojusi iepriekšējo gadu konstatējumus, bet attiecīgās dalībvalstis nav veikušas koriģējošus pasākumus (piemēram, saistībā ar konstatējumiem, kas formulēti Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2010 (16)“Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”). |
| --- | --- |

2.22.

Palāta secināja, ka tā un Komisija vairākkārt atkārtojusi iepriekšējo gadu konstatējumus, bet attiecīgās dalībvalstis nav veikušas koriģējošus pasākumus (piemēram, saistībā ar konstatējumiem, kas formulēti Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2010 (16)“Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”).

| 2.22. | Attiecībā uz Palātas un Komisijas konstatējumiem tiek veikti aptveroši turpmāki pasākumi. Dalībvalstu sistēmu uzlabošanas process var būt ilgs, jo īpaši, ja rodas nesaskaņas vai ir nepieciešamas sistēmiskas un strukturētas pārmaiņas. Komisijas dienesti izmanto visus to rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pienācīgi novērš konstatētos trūkumus un vajadzības gadījumā lūdz dalībvalstij atgūt visus nesamaksātos tradicionālos pašu resursus. Tas var ietvert pārkāpuma procedūras sākšanu, ja ir skaidri redzams, ka ES tiesību akti muitas jomā ir pārkāpti. Pēdējos gados Komisija ir veikusi vienkāršoto procedūru, muitas kontroles stratēģijas un vietējās muitošanas pārbaudes. Tematisks ziņojums par muitas kontroles stratēģiju tika iesniegts Padomdevējai komitejai par pašu resursiem 2011. gadā, savukārt tematiskais ziņojums par vietējo muitošanu tiks iesniegts 2012. gadā. |
| --- | --- |

2.22.

PVN pašu resursi

| 2.23. | Apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās ar atrunu starpniecību ir iespējams paturēt atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Tādējādi atrunu izmantošana ir iekšējās kontroles procesa sastāvdaļa. Tomēr Komisijai un dalībvalstīm jātiecas novērst apšaubāmos elementus, cik vien ātri iespējams. |
| --- | --- |

2.23.

Apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās ar atrunu starpniecību ir iespējams paturēt atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa. Tādējādi atrunu izmantošana ir iekšējās kontroles procesa sastāvdaļa. Tomēr Komisijai un dalībvalstīm jātiecas novērst apšaubāmos elementus, cik vien ātri iespējams.

| 2.24. | Komisija 2011. gadā formulēja 46 atrunas, bet atcēla 42 atrunas. Komisija ziņoja, ka rezultātā PVN pašu resursi tika samazināti par aptuveni 88 miljoniem EUR (17). Gada beigās spēkā bija 156 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). No Komisijas formulētajām atrunām 51 attiecas uz PVN tiesību aktu pārkāpumiem. Šīs atrunas būs iespējams atcelt tikai tad, kad pārkāpuma izmeklēšanas procedūra būs slēgta un kad būs noteikta ietekme uz PVN bāzi attiecīgajos gados. |
| --- | --- |

2.24.

Komisija 2011. gadā formulēja 46 atrunas, bet atcēla 42 atrunas. Komisija ziņoja, ka rezultātā PVN pašu resursi tika samazināti par aptuveni 88 miljoniem EUR (17). Gada beigās spēkā bija 156 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). No Komisijas formulētajām atrunām 51 attiecas uz PVN tiesību aktu pārkāpumiem. Šīs atrunas būs iespējams atcelt tikai tad, kad pārkāpuma izmeklēšanas procedūra būs slēgta un kad būs noteikta ietekme uz PVN bāzi attiecīgajos gados.

| 2.24. | Šajā ziņojumā norādītie skaitļi nedaudz atšķiras no skaitļiem, kādus Komisija norādījusi savu gadu pārskatu attiecīgajā pielikumā. Tas skaidrojams ar to, ka Palāta un Komisija vēl joprojām esošo atrunu skaitīšanai izmanto nedaudz atšķirīgas metodes. Palāta izmanto paziņošanas datumu, savukārt Komisija izmanto datumu, kad saistītās iekšējās administratīvās procedūras ir pabeigtas. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Komisija turpina atcelt ilgstoši spēkā bijušās atrunas par PVN. Palāta uzskata, ka par tādām var uzskatīt atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms 10 gadiem, t. i., atrunas, kas bija spēkā 2011. gadā un attiecās uz 2002. gadu un agrākiem gadiem. Gada beigās bija spēkā 15 šādas atrunas, no kurām dažas attiecās vēl uz 1995. gadu, bet 2010. gada beigās spēkā bija 16 šādas atrunas (2010. gada pārskata 2.23. punkts). |
| --- | --- |

2.25.

Komisija turpina atcelt ilgstoši spēkā bijušās atrunas par PVN. Palāta uzskata, ka par tādām var uzskatīt atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms 10 gadiem, t. i., atrunas, kas bija spēkā 2011. gadā un attiecās uz 2002. gadu un agrākiem gadiem. Gada beigās bija spēkā 15 šādas atrunas, no kurām dažas attiecās vēl uz 1995. gadu, bet 2010. gada beigās spēkā bija 16 šādas atrunas (2010. gada pārskata 2.23. punkts).

| 2.25. | Apspriešanos ar dalībvalstīm biežums ir pastāvīgi palielinājies, kā arī sadarbības līmenis starp Komisiju un dalībvalstīm ir palielinājies un turpinās palielināties. To atrunu īpatsvars, kuras Palāta definē par ilgstoši spēkā esošām atrunām, turpina samazināties – šobrīd to skaits ir mazāk par 10 % no kopējā skaita. Pat pastiprinātas sadarbības ietvaros vienmēr būs zināms skaits ilgstoši spēkā esošu atrunu, jo dažām no tām ir daudz aspektu, kas jāizpēta, tostarp principiāli jautājumi, un var ietvert vairāk nekā vienu mēģinājumu rast risinājumu. Palātas pieņemtā ilgstoši spēkā esošu atrunu definīcija ietver sevī risku, ka pārmērīgi liela uzmanība tiek pievērsta laikam, kāds nepieciešams atrunu atrisināšanai. No jaunajām Komisijas noteiktajām atrunām 2011. gadā 75 % aptvēra 2007. gadu un līdz ar to atbilstīgi Palātas metodei jau gandrīz daļēji ir sasniegušas ilgstoši spēkā neesošu atrunu statusu. |
| --- | --- |

2.25.

2.2. tabula.   2011. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas attiecībā uz PVN

| Dalībvalsts | 2010. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | 2011. gadā formulētās atrunas | 2011. gadā atceltās atrunas | 2011. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Bulgārija | 2 | 5 | 1 | 6 | 2007 |
| Čehijas Republika | 8 | 9 | 4 | 13 | 2004 |
| Dānija | 9 | 2 | 3 | 8 | 2005 |
| Vācija | 1 | 5 | 0 | 6 | 2003 |
| Igaunija | 9 | 1 | 0 | 10 | 2004 |
| Īrija | 10 | 2 | 7 | 5 | 1998 |
| Grieķija | 7 | 0 | 0 | 7 | 1999 |
| Spānija | 1 | 2 | 0 | 3 | 2003 |
| Francija | 6 | 1 | 0 | 7 | 2001 |
| Itālija | 8 | 2 | 3 | 7 | 1995 |
| Kipra | 6 | 0 | 2 | 4 | 2004 |
| Latvija | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Lietuva | 2 | 0 | 0 | 2 | 2005 |
| Luksemburga | 2 | 0 | 2 | 0 | |
| Ungārija | 4 | 0 | 0 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Nīderlande | 8 | 6 | 5 | 9 | 2004 |
| Austrija | 6 | 0 | 0 | 6 | 2002 |
| Polija | 6 | 0 | 1 | 5 | 2004 |
| Portugāle | 14 | 0 | 9 | 5 | 2003 |
| Rumānija | 0 | 5 | 1 | 4 | 2007 |
| Slovēnija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Slovākija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Somija | 8 | 3 | 1 | 10 | 1995 |
| Zviedrija | 10 | 2 | 1 | 11 | 1995 |
| Apvienotā Karaliste | 9 | 0 | 1 | 8 | 1998 |
| KOPĀ | 152 | 46 | 42 | 156 | |

Dalībvalsts

2010. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

2011. gadā formulētās atrunas

2011. gadā atceltās atrunas

2011. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas

Beļģija

0

1

0

1

2007

Bulgārija

2

5

1

6

2007

Čehijas Republika

8

9

4

13

2004

Dānija

9

2

3

8

2005

Vācija

1

5

0

6

2003

Igaunija

9

1

0

10

2004

Īrija

10

2

7

5

1998

Grieķija

7

0

0

7

1999

Spānija

1

2

0

3

2003

Francija

6

1

0

7

2001

Itālija

8

2

3

7

1995

Kipra

6

0

2

4

2004

Latvija

6

0

1

5

2004

Lietuva

2

0

0

2

2005

Luksemburga

2

0

2

0

Ungārija

4

0

0

4

2004

Malta

10

0

0

10

2004

Nīderlande

8

6

5

9

2004

Austrija

6

0

0

6

2002

Polija

6

0

1

5

2004

Portugāle

14

0

9

5

2003

Rumānija

0

5

1

4

2007

Slovēnija

0

0

0

0

Slovākija

0

0

0

0

Somija

8

3

1

10

1995

Zviedrija

10

2

1

11

1995

Apvienotā Karaliste

9

0

1

8

1998

KOPĀ

152

46

42

156

Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

NKI pašu resursi

Vispārējās un īpašās atrunas

| 2.26. | Vispārējas atrunas (18) par NKI datiem 2011. gada beigās bija spēkā par laika posmu no 2002. līdz 2007. gadam ES-15 dalībvalstīs, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam ES-10 dalībvalstīs un par 2007. gadu Bulgārijā un Rumānijā. |
| --- | --- |

2.26.

Vispārējas atrunas (18) par NKI datiem 2011. gada beigās bija spēkā par laika posmu no 2002. līdz 2007. gadam ES-15 dalībvalstīs, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam ES-10 dalībvalstīs un par 2007. gadu Bulgārijā un Rumānijā.

| 2.26. | Kā Palāta atzīst 2.28. punktā, situācija līdz 2012. gada janvārim ir ievērojami mainījusies, kad vispārējās atrunas palika spēkā vienīgi attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2011. gada sākumā bija spēkā četras īpašās NKP atrunas (19). Komisija vēlāk atcēla divas atrunas attiecībā uz Apvienoto Karalisti, 2011. gada beigās atstājot spēkā divas (20) atrunas. |
| --- | --- |

2.27.

Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2011. gada sākumā bija spēkā četras īpašās NKP atrunas (19). Komisija vēlāk atcēla divas atrunas attiecībā uz Apvienoto Karalisti, 2011. gada beigās atstājot spēkā divas (20) atrunas.

| 2.27. | Komisija sekmīgi turpina savu sadarbību ar tām divām valstīm, kurām joprojām ir spēkā NKI atrunas par 1995.–2001. laikposmu (2011. gada beigās: Grieķijā – viena un Apvienotajā Karalistē – viena), lai tādējādi šīs atrunas varētu atcelt. |
| --- | --- |

2.27.

NKI uzskaitījuma pārbaude

| 2.28. | NKI komiteja pieņēma novērtējuma ziņojumus, pamatojoties uz Eurostat veikto ES–25 dalībvalstu NKI datu pārbaudi, 2011. gada jūlijā un oktobrī. Netika atceltas vispārējās atrunas vai formulētas īpašās atrunas attiecībā uz NKI datiem par laika posmu no 2002. gada līdz 2012. gada janvāra beigām (sk. 2010. gada pārskata 2.29. punktu un 2.41. punkta ceturto ievilkumu). |
| --- | --- |

2.28.

NKI komiteja pieņēma novērtējuma ziņojumus, pamatojoties uz Eurostat veikto ES–25 dalībvalstu NKI datu pārbaudi, 2011. gada jūlijā un oktobrī. Netika atceltas vispārējās atrunas vai formulētas īpašās atrunas attiecībā uz NKI datiem par laika posmu no 2002. gada līdz 2012. gada janvāra beigām (sk. 2010. gada pārskata 2.29. punktu un 2.41. punkta ceturto ievilkumu).

| 2.28. | Balstoties uz secinājumiem, kādi tika izdarīti divās NKI komitejas sanāksmēs 2011. gada otrajā pusē, līdz gada beigām turpinājās darbs, lai identificētu un precīzi definētu konkrētas atrunas, kuras nepieciešamas esošo vispārējo atrunu aizstāšanai. Administratīvie procesi, kas nepieciešami, lai katrai no 25 dalībvalstīm vienlaicīgi sniegtu apstiprinošu oficiālu paziņojumu par vispārējo atrunu atcelšanu un par īpašajām atrunām, kas uz tām attiecas, tika pabeigti 2012. gada sākumā. |
| --- | --- |

2.28.

Pārējie ieņēmumi: soda naudas

Piespiedu piedziņa

| 2.29. | Finanšu regulas īstenošanas kārtībā (21) noteikts, ka Komisijai ir jāizdara atgūšana jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, ja līdz noteiktajam datumam pilna maksājamā summa nav segta ne ar pagaidu maksājumiem, ne ar parādnieku iesniegtām garantijām. 2011. gada beigās aptuveni 2 % (22) maksājamo soda naudu pēc noteiktā datuma nebija segti ne ar pagaidu iemaksu, ne ar garantiju. |
| --- | --- |

2.29.

Finanšu regulas īstenošanas kārtībā (21) noteikts, ka Komisijai ir jāizdara atgūšana jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, ja līdz noteiktajam datumam pilna maksājamā summa nav segta ne ar pagaidu maksājumiem, ne ar parādnieku iesniegtām garantijām. 2011. gada beigās aptuveni 2 % (22) maksājamo soda naudu pēc noteiktā datuma nebija segti ne ar pagaidu iemaksu, ne ar garantiju.

| 2.29. | Piespiedu piedzīšanai par katru cenu varētu būt nelabojamas sekas, un tā varētu iznīcināt vai līdz bankrotam novest uzņēmumus, kuriem tiek noteikta soda nauda. Komisija cenšas saņemt savu soda naudu segumu, vedot sarunas ar attiecīgajiem uzņēmumiem, lai soda naudu nodrošinātu vai nu ar regulārām iemaksām, vai garantijām.

  Pateicoties šādām sarunām, daļu nesegto soda naudu (tostarp kavējuma procenti), kuras piemērotas uzņēmumiem, kas atrodas vājā finansiālā situācijā, var iekasēt vai segt ar garantiju, un pašreizējo noteikumu (skatīt 2.32. punktu) ietvaros var panākt vienošanos par finanšu garantijām. Taču dažas soda naudas nevar iekasēt, jo tās tiek piemērotas uzņēmumiem, kuri ir bankrota stadijā, nedrošā finansiālā situācijā vai kuri ir dibināti ārpus Savienības. |
| --- | --- |

2.29.

Pateicoties šādām sarunām, daļu nesegto soda naudu (tostarp kavējuma procenti), kuras piemērotas uzņēmumiem, kas atrodas vājā finansiālā situācijā, var iekasēt vai segt ar garantiju, un pašreizējo noteikumu (skatīt 2.32. punktu) ietvaros var panākt vienošanos par finanšu garantijām. Taču dažas soda naudas nevar iekasēt, jo tās tiek piemērotas uzņēmumiem, kuri ir bankrota stadijā, nedrošā finansiālā situācijā vai kuri ir dibināti ārpus Savienības.

| 2.30. | Palāta izskatīja 14 šādu soda naudu gadījumu paraugu un konstatēja, ka astoņos no šiem gadījumiem Komisija nebija izmantojusi visus likumā atļautos paņēmienus, lai veiktu piespiedu piedziņu. |
| --- | --- |

2.30.

Palāta izskatīja 14 šādu soda naudu gadījumu paraugu un konstatēja, ka astoņos no šiem gadījumiem Komisija nebija izmantojusi visus likumā atļautos paņēmienus, lai veiktu piespiedu piedziņu.

| 2.30. | Attiecībā uz Palātas minētajiem astoņiem gadījumiem Komisija uzskata, ka soda naudas attiecas vai nu uz gadījumiem, kad pagaidu pasākumi vai maksātnespēja (saskaņā ar 35. punktu 2006. gada pamatnostādnēs par soda naudas piemērošanu) vēl nebija izskatīta, un/vai gadījumiem, kad piespiedu piedzīšana būtu radījusi attiecīgā uzņēmuma tūlītēju maksātnespēju, kā rezultātā Komisija būtu zaudējusi soda naudu, jo tā nav privileģētais kreditors.

  Šie piemēri rāda, ka Komisija attiecībā uz parādniekiem, kuri ir nedrošā finansiālā situācijā, vienmēr cenšas saņemt soda naudas segumu, vedot sarunas ar uzņēmumiem, lai tādējādi nodrošinātu soda naudas iekasēšanu. |
| --- | --- |

2.30.

Šie piemēri rāda, ka Komisija attiecībā uz parādniekiem, kuri ir nedrošā finansiālā situācijā, vienmēr cenšas saņemt soda naudas segumu, vedot sarunas ar uzņēmumiem, lai tādējādi nodrošinātu soda naudas iekasēšanu.

| 2.31. | Visi šie gadījumi ir saistīti ar parādniekiem, kuru finansiālais stāvoklis, pēc Komisijas teiktā, bija nedrošs. Budžeta ĢD 2011. gada darbības pārskatā ir teikts, ka tas neveiks piespiedu piedziņu, ja uzskata, ka Savienības finansiālās intereses ir labāk aizsargātas, vienojoties par maksājumu plānu. Komisija ierosina grozīt Finanšu regulas īstenošanas kārtību un “ārkārtas apstākļos” atļaut šādu rīcības gaitu. |
| --- | --- |

2.31.

Visi šie gadījumi ir saistīti ar parādniekiem, kuru finansiālais stāvoklis, pēc Komisijas teiktā, bija nedrošs. Budžeta ĢD 2011. gada darbības pārskatā ir teikts, ka tas neveiks piespiedu piedziņu, ja uzskata, ka Savienības finansiālās intereses ir labāk aizsargātas, vienojoties par maksājumu plānu. Komisija ierosina grozīt Finanšu regulas īstenošanas kārtību un “ārkārtas apstākļos” atļaut šādu rīcības gaitu.

Obligātās kredītreitingu prasības tām finanšu iestādēm, kuras sniedz garantijas

| 2.32. | Saskaņā ar Finanšu regulas (23) 28.a pantu aktīvu aizsardzība ir Komisijas pārvaldības mērķis. Lai panāktu, ka garantijas, kas nosedz soda naudas, būtu drošas, Komisija nosaka obligātās kredītreitingu prasības tām finanšu iestādēm, kuras sniedz garantijas. Palāta konstatēja gadījumus, kuros šīs prasības nebija ievērotas. |
| --- | --- |

2.32.

Saskaņā ar Finanšu regulas (23) 28.a pantu aktīvu aizsardzība ir Komisijas pārvaldības mērķis. Lai panāktu, ka garantijas, kas nosedz soda naudas, būtu drošas, Komisija nosaka obligātās kredītreitingu prasības tām finanšu iestādēm, kuras sniedz garantijas. Palāta konstatēja gadījumus, kuros šīs prasības nebija ievērotas.

| 2.33. | Komisija 2011. gada 13. maijā mīkstināja šādu garantiju nosacījumus, lai atspoguļotu tirgus apstākļu pasliktināšanos. Palāta konstatēja piemērus, kad nebija ievēroti pat šie atjauninātie nosacījumi. |
| --- | --- |

2.33.

Komisija 2011. gada 13. maijā mīkstināja šādu garantiju nosacījumus, lai atspoguļotu tirgus apstākļu pasliktināšanos. Palāta konstatēja piemērus, kad nebija ievēroti pat šie atjauninātie nosacījumi.

| 2.34. | Ņemot vērā banku nozares pašreizējo stāvokli, Komisija Budžeta ĢD gada darbības pārskatā norāda, ka tā pārskata savu riska pārvaldības politiku. |
| --- | --- |

2.34.

Ņemot vērā banku nozares pašreizējo stāvokli, Komisija Budžeta ĢD gada darbības pārskatā norāda, ka tā pārskata savu riska pārvaldības politiku.

| 2.32.–2.35. | Komisija uzskata, ka ļoti ierobežotā skaitā gadījumu, ņemot vērā finanšu vides pasliktināšanos, nebija iespējams saņemt garantijas, kurās tiktu ievērotas noteiktās prasības. |
| --- | --- |

2.32.–2.35.

| 2.33.–2.34. | Ņemot vērā pašreizējo situāciju Eiropas finanšu nozarē, ir neizbēgami, ka Komisija regulāri pārskata savu riska pārvaldības politiku attiecībā uz garantijām, kuras sedz nesamaksātās soda naudas. Patiesi, vairums lielo banku ir zaudējušas savu apmierinošo reitingu no visām trijām galvenajām reitingu aģentūrām un lielā daļā dalībvalstu nav iespējams atrast banku ar apmierinošu reitingu, kā rezultātā, piemēram, maziem un vidējiem uzņēmumiem ir grūti saņemt šādu garantiju. Tirgus apstākļu dēļ Komisijai 2011. gada 13. maijā bija jāpārskata prasības attiecībā uz šīm garantijām.

  Palātas minētajos piemēros attiecīgajās garantijās tika ievērota spēkā esošā riska politika, kad tās apstiprināja Komisija. Garantijas sniedzēju kredītreitings vēlāk tika pazemināts, kā rezultātā, ņemot vērā to banku skaita samazināšanos tirgū, kuras izpilda noteiktos kritērijus, Komisija 2012. gada jūnijā vēlreiz pārskatīja savu riska politiku attiecībā uz banku garantijām. Ņemot vērā finanšu tirgu attīstību, jaunais lēmums arī nodrošina Komisijas risku pietiekamu diversifikāciju attiecībā pret individuāliem garantiju sniedzējiem. |
| --- | --- |

2.33.–2.34.

Palātas minētajos piemēros attiecīgajās garantijās tika ievērota spēkā esošā riska politika, kad tās apstiprināja Komisija. Garantijas sniedzēju kredītreitings vēlāk tika pazemināts, kā rezultātā, ņemot vērā to banku skaita samazināšanos tirgū, kuras izpilda noteiktos kritērijus, Komisija 2012. gada jūnijā vēlreiz pārskatīja savu riska politiku attiecībā uz banku garantijām. Ņemot vērā finanšu tirgu attīstību, jaunais lēmums arī nodrošina Komisijas risku pietiekamu diversifikāciju attiecībā pret individuāliem garantiju sniedzējiem.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 2.35. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu (24), Palāta secina, ka attiecībā uz 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:






  a) | dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos; |
| --- | --- | --- |

2.35.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu (24), Palāta secina, ka attiecībā uz 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:

a)

dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos;

| b) | Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm;

| c) | AK korekcijas aprēķinā; un |
| --- | --- |

c)

AK korekcijas aprēķinā; un

| d) | pārējos ieņēmumos |
| --- | --- |

d)

pārējos ieņēmumos

kļūdu līmenis nebija būtisks.

| 2.36. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secināja, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas ieņēmumu jomā bija efektīvas. Palāta tomēr vērš uzmanību uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.36.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secināja, ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas ieņēmumu jomā bija efektīvas. Palāta tomēr vērš uzmanību uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem.

2.36.

| a) | Palātas revīzijā atklājās nepilnības valstu muitas pārraudzībā (2.20. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti. |
| --- | --- |

a)

Palātas revīzijā atklājās nepilnības valstu muitas pārraudzībā (2.20. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti.

| a) | Komisija attiecībā uz Palātas konstatējumiem kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm veiks turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

a)

| b) | Joprojām saglabājas ilgstoši spēkā esošas atrunas saistībā ar PVN pašu resursiem (2.25. punkts). |
| --- | --- |

b)

Joprojām saglabājas ilgstoši spēkā esošas atrunas saistībā ar PVN pašu resursiem (2.25. punkts).

| b) | To atrunu skaits un īpatsvars, kuras Palāta definē kā ilgstoši spēkā esošas atrunas, turpina samazināties – šobrīd tās ir mazāk par 10 % no kopējā skaita. Vienmēr būs zināms skaits ilgstoši spēkā esošu atrunu, jo tām var būt daudz aspektu, kas dalībvalstīm ir jāizpēta un jārod risinājums.

  Apspriešanos ar dalībvalstīm biežums ir pastāvīgi palielinājies, kā arī sadarbības līmenis starp Komisiju un dalībvalstīm ir palielinājies un turpinās palielināties. |
| --- | --- |

b)

Apspriešanos ar dalībvalstīm biežums ir pastāvīgi palielinājies, kā arī sadarbības līmenis starp Komisiju un dalībvalstīm ir palielinājies un turpinās palielināties.

| c) | 2011. gada beigās Komisija joprojām nebija atcēlusi vispārējās atrunas un formulējusi īpašās NKI atrunas attiecībā uz ES-25 dalībvalstīm par laika posmu no 2002. gada un turpmāk (2.28. punkts). |
| --- | --- |

c)

2011. gada beigās Komisija joprojām nebija atcēlusi vispārējās atrunas un formulējusi īpašās NKI atrunas attiecībā uz ES-25 dalībvalstīm par laika posmu no 2002. gada un turpmāk (2.28. punkts).

| c) | Administratīvie procesi, kas nepieciešami, lai katrai no 25 dalībvalstīm vienlaicīgi sniegtu apstiprinošu oficiālu paziņojumu par vispārējo atrunu atcelšanu un par īpašajām atrunām, kas noteiktas attiecībā uz tām, tika pabeigtas 2012. gada sākumā. |
| --- | --- |

c)

| d) | 2011. gada beigās Komisija vēl nebija atcēlusi divas atlikušās īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.27. punkts). |
| --- | --- |

d)

2011. gada beigās Komisija vēl nebija atcēlusi divas atlikušās īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.27. punkts).

| d) | Komisija sekmīgi turpina savu sadarbību ar tām divām valstīm, kurām joprojām ir spēkā NKI atrunas par 1995.–2001. laikposmu (2011. gada beigās: Grieķijā – viena un Apvienotajā Karalistē – viena), lai tādējādi šīs atrunas varētu atcelt. |
| --- | --- |

d)

| e) | Palāta atzīmē iemeslus, kuru dēļ piespiedu piedziņu nepiemēro visos gadījumos (2.31. punkts). Komisija ierosina grozīt Finanšu regulas īstenošanas kārtību un “ārkārtas apstākļos” atļaut šādu rīcības gaitu. |
| --- | --- |

e)

Palāta atzīmē iemeslus, kuru dēļ piespiedu piedziņu nepiemēro visos gadījumos (2.31. punkts). Komisija ierosina grozīt Finanšu regulas īstenošanas kārtību un “ārkārtas apstākļos” atļaut šādu rīcības gaitu.

| e) | Komisija vienmēr cenšas saņemt pārsūdzētas soda naudas vislabāko segumu (ar pagaidu maksājumu vai garantiju), taču dažos gadījumos, kurā uzņēmums, kuram piemērota soda nauda, atrodas nedrošā finansiālā situācijā, sarunas par šo segumu var būt ilgstošas un var ietvert citas ieinteresētās personas (akcionārus, mātesuzņēmumus vai bankas). Jauns noteikums, saskaņā ar kuru izņēmuma gadījumos būs iespējams atlikts maksājums bez garantijas, ļaus iekasēt daļu soda naudas pat tad, ja attiecīgais uzņēmums nevar saņemt bankas garantiju. |
| --- | --- |

e)

| f) | Ņemot vērā banku nozares pašreizējo stāvokli, Komisija arī pārskata savu riska pārvaldības politiku attiecībā uz to garantiju ticamību, kas nosedz nesamaksātās soda naudas (2.34. punkts). |
| --- | --- |

f)

Ņemot vērā banku nozares pašreizējo stāvokli, Komisija arī pārskata savu riska pārvaldības politiku attiecībā uz to garantiju ticamību, kas nosedz nesamaksātās soda naudas (2.34. punkts).

| f) | Riska pārvaldības politika ir pārskatīta un pielāgota, lai ņemtu vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu vidi, vienlaicīgi nodrošinot, ka finanšu aktīvu drošības līmenis saglabājas pēc iespējas augstāks. Kredītreitingi sniedz norādi riska novērtējumam, taču tie netiek piemēroti kā vienīgais kritērijs, jo lēmumu par riska pārvaldību pieņemšanā tiek ņemti vērā arī citi kritēriji. |
| --- | --- |

f)

Ieteikumi

| 2.37. | 2.3. pielikumā izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu (2008.–2009. g.) pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi. |
| --- | --- |

2.37.

2.3. pielikumā izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu (2008.–2009. g.) pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi.

2.37.

| a) | Iepriekšējos gada pārskatos (piemēram, 2008. gada pārskata 4.14. punktā un 2009. gada pārskata 2.20. punktā) Palāta norādīja, ka tā joprojām konstatē problēmas B kontu izmantošanā. Komisija 2011. gadā savās pārbaudēs joprojām atrada šādas problēmas. |
| --- | --- |

a)

Iepriekšējos gada pārskatos (piemēram, 2008. gada pārskata 4.14. punktā un 2009. gada pārskata 2.20. punktā) Palāta norādīja, ka tā joprojām konstatē problēmas B kontu izmantošanā. Komisija 2011. gadā savās pārbaudēs joprojām atrada šādas problēmas.

| a) | Komisija savu pārbaužu laikā katru gadu pārbauda B kontus. B konts, kurā tiek iekļauti parādi, kas nav garantēti un/vai kas ir apstrīdēti, pēc savas būtības ietver aspektus, kuru rezultātā var rasties problēmas, un tādēļ Komisijas dienesti katru gadu šo kontu pārbauda. Taču jāatzīmē, ka B konts vairumā dalībvalstu tagad ir datorizēts un samazinās to summu skaits, kas B kontā ir iekļautas nepamatoti. Lielākā daļa Komisijas konstatējumu attiecas uz attiecīgās dalībvalsts finansiālo atbildību, piemēram, kad summu nevar piedzīt (un tā ir norakstīta) vai kad parāds administratīvas kļūdas dēļ ir dzēsts. Šādos gadījumos B kontu pārvaldība pati par sevi netiek aplūkota. |
| --- | --- |

a)

| b) | Attiecībā uz NKI pašu resursiem Palāta ieteica (piemēram, 2009. gada pārskata 2.38. punktā) Komisijai i) skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem un ii) ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs. Komisija ES-25 dalībvalstu NKI datu pārbaudē šos ieteikumus nebija īstenojusi (sk. 2.28. punktu). |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz NKI pašu resursiem Palāta ieteica (piemēram, 2009. gada pārskata 2.38. punktā) Komisijai i) skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem un ii) ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs. Komisija ES-25 dalībvalstu NKI datu pārbaudē šos ieteikumus nebija īstenojusi (sk. 2.28. punktu).

| b) | Komisija uzskata, ka tās piemērotā pieeja (NKI anketu dokumentārās pārbaudes, NKI uzskaitījumu pārbaude, izmantojot GIAQ, kā arī tieša pārbaude) ir atbilstoša, lai veiktu galīgo novērtējumu par dalībvalstu NKI. Šajā saistībā jāmin, ka pārraudzības un kontroles sistēmām (SCS) ir organizatorisks raksturs un tās nesniedz īpašas norādes par kontu ticamību, kas galvenokārt ir atkarīga no izmantotajiem statistikas avotiem un metodēm, kaut arī SCS varētu palīdzēt samazināt kļūdu risku valstu kontos. Komisija ņems vērā Revīzijas palātas apsvērumus un turpinās izstrādāt SCS pamatnostādnes valstu kontu apkopošanai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

| 2.38. | Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī secinājumus un ieteikumus par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.38.

Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī secinājumus un ieteikumus par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

2.38.

| — | 1. ieteikums. Mudināt dalībvalstis stiprināt muitas pārraudzību, lai iekasētu maksimāli lielu tradicionālo pašu resursu summu. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Mudināt dalībvalstis stiprināt muitas pārraudzību, lai iekasētu maksimāli lielu tradicionālo pašu resursu summu.

Komisija arī turpmāk pārbaudīs, vai dalībvalstis ir ieviesušas piemērotas kontroles sistēmas ES finanšu interešu aizsardzībai tradicionālo pašu resursu jomā.

| — | 2. ieteikums. Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu B kontu pareizu izmantošanu un lai grāmatvedības sistēmas būtu veidotas tā, ka dalībvalstu A kontu pārskati ir nepārprotami pilnīgi un pareizi. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Turpināt pūliņus, lai nodrošinātu B kontu pareizu izmantošanu un lai grāmatvedības sistēmas būtu veidotas tā, ka dalībvalstu A kontu pārskati ir nepārprotami pilnīgi un pareizi.

Komisija arī turpmāk pārbaudīs, vai B konti tiek pareizi izmantoti un vai grāmatvedības sistēmas ir veidotas tā, ka A konti ir pilnīgi un pareizi.

---

(1)  Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) un Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.).

(2)  Ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu nodošanu, iegrāmatojot tos šajā atsevišķajā kontā.

(3)  Lēmuma 2007/436/EK 4. pants. 2011. gadā šis samazinājums bija aptuveni 4 miljardi EUR.
  2.1. tabulā
  minētie 52 miljoni EUR ir valūtas maiņas kursa starpības ietekme.

(4)  Lēmuma 2007/436/EK 2. panta 4. un 5. punkts.
  2.1. tabulā
  minētais 1 miljona EUR samazinājums NKI resursu iemaksās ir valūtas maiņas kursa starpības ietekme.

(5)  Piedziņas rīkojums ir procedūra, ar kuru kredītrīkotājs reģistrē Komisijas tiesības, lai saņemtu pienākošos summu.

(6)  Sk. 2.16. punktu 2010. gada pārskatā.

(7)  Beļģija, Vācija, Spānija un Nīderlande.

(8)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 0,0 % līdz 2,4 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(9)  Komisija 2006. gadā konstatēja, ka dalībvalsts ir izmantojusi novecojušas ortofotogrāfijas. Komisija aprēķināja, ka kļūdu īpatsvars ir 1,34 %, nepareizi iekļaujot reģionus, kuros nebija šo novecojušo ortofotogrāfiju problēmas. Saskaņā ar Palātas aprēķiniem pareizajam izmantotajam kļūdu īpatsvaram bija jābūt 1,91 %, kā rezultātā parādījās 9 miljonu EUR atšķirība.

(10)  Francija.

(11)  Vācija un Spānija. Turklāt Komisijas pašas veiktajās vietējās muitošanas procedūru pārbaudēs atklājās sistēmu nepilnības 11 dalībvalstīs no 21 dalībvalsts, ko pārbaudīja 2011. gadā.

(12)  Spānija un Francija.

(13)  Vācija un Francija.

(14)  Spānija un Francija.

(15)  2.15. punkts: Beļģija.

(16)  Sk. Palātas mājas lapu: http://eca.europa.eu.

(17)  8 miljonu EUR pieauguma un 96 miljonu EUR samazinājuma iznākums.

(18)  Grozītās Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 7. punktā teikts, ka NKP/NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. septembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām. Šos punktus dēvē par atrunām. Vispārēja atruna attiecas uz visiem dalībvalsts datiem.

(19)  Īpaša atruna attiecas uz NKI (līdz 2001. gadam – NKP, pēc tam – NKI) uzskaitījuma atsevišķiem elementiem, piemēram, atsevišķu pasākumu bruto pievienoto vērtību, kopējiem galīgajiem patēriņa izdevumiem vai bruto darbības rezultātu un jaukto ienākumu.

(20)  Tās attiecās uz Grieķiju un Apvienoto Karalisti un bija saistītas ar metodoloģiskiem un apkopošanas aspektiem.

(21)  84., 85. un 85.a pants Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

(22)  Aptuveni 240 miljoni EUR no 13 miljardiem EUR.

(23)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1081/2010 (OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp.).

(24)  2.13. un 2.14. punktā izskaidroto iemeslu dēļ šis secinājums nesniedz vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņēma no dalībvalstīm.

2.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TPR | PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā | Pārējie ieņēmumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| piedziņas rīkojumi | 7 | 42 | 6 | 55 | 55 | 62 | 60 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kuros |
| kļūdu nav | 100 % | (7) | 100 % | (42) | 83 % | (5) | 98 % | (54) | 100 % | 95 % | 100 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 17 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 5 % | 0 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 0,8 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 2,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,0 % | | | |

2011. g.

2010. g.

2009. g.

2008. g.

TPR

PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā

Pārējie ieņēmumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

7

42

6

55

55

62

60

piedziņas rīkojumi

7

42

6

55

55

62

60

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kuros

kļūdu nav

100 %

(7)

100 %

(42)

83 %

(5)

98 %

(54)

100 %

95 %

100 %

ir viena vai vairākas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

17 %

(1)

2 %

(1)

0 %

5 %

0 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

0,8 %

Augstākais kļūdu līmenis

2,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

2.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs | Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes un ieņēmumu pārvaldība | Komisijas īstenotā atrunu pārvaldība | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| TPR | Efektīva | Efektīva | — | Daļēji efektīva | Efektīva |
| PVN/NKI | Efektīva | Efektīva | Efektīva | — | Efektīva |
| Apvienotās Karalistes korekcija | — | Efektīva | — | — | Efektīva |
| Soda naudas | — | Efektīva | — | — | Efektīva |

Attiecīgā sistēma

Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs

Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes un ieņēmumu pārvaldība

Komisijas īstenotā atrunu pārvaldība

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs

Kopvērtējums

TPR

Efektīva

Efektīva

—

Daļēji efektīva

Efektīva

PVN/NKI

Efektīva

Efektīva

Efektīva

—

Efektīva

Apvienotās Karalistes korekcija

—

Efektīva

—

—

Efektīva

Soda naudas

—

Efektīva

—

—

Efektīva

2.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE IEŅĒMUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Attiecībā uz NKI pašu resursiem Palāta (2009. gada pārskata 2.38. punktā) ieteica Komisijai: | | |
| i) | skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem; un |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

2009

Attiecībā uz NKI pašu resursiem Palāta (2009. gada pārskata 2.38. punktā) ieteica Komisijai:

i)

skaidri definēt sava atzinuma tvērumu novērtējuma ziņojumos par dalībvalstu NKI datiem; un

| ii) | ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs. |
| --- | --- |

ii)

ņemt vērā savu novērtējumu par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs.

| i) | Ziņojumos par ES-25 dalībvalstīm Komisija novērtēja NKI datu kvalitāti un to atbilstību EKS 95, nepaskaidrojot to Eurostat pārbaužu tvērumu un mērķus, kas pamatoja vispārējo secinājumu; |
| --- | --- |

i)

Ziņojumos par ES-25 dalībvalstīm Komisija novērtēja NKI datu kvalitāti un to atbilstību EKS 95, nepaskaidrojot to Eurostat pārbaužu tvērumu un mērķus, kas pamatoja vispārējo secinājumu;

| ii) | tā kā Eurostat 2011. gadā joprojām nebija pieņēmis pamatnostādnes, kurās izklāstīta labākā prakse attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbību nacionālo kontu apkopošanai, Palāta uzskata, ka to novērtējumu nebija iespējams pienācīgi veikt galīgā novērtējuma kontekstā par ES-25 dalībvalstu NKI datiem. |
| --- | --- |

ii)

tā kā Eurostat 2011. gadā joprojām nebija pieņēmis pamatnostādnes, kurās izklāstīta labākā prakse attiecībā uz pārraudzības un kontroles sistēmu darbību nacionālo kontu apkopošanai, Palāta uzskata, ka to novērtējumu nebija iespējams pienācīgi veikt galīgā novērtējuma kontekstā par ES-25 dalībvalstu NKI datiem.

Komisija uzskata, ka tās piemērotā pieeja (NKI anketu dokumentārās pārbaudes, NKI uzskaitījumu pārbaude, izmantojot GIAQ, kā arī tieša pārbaude) ir atbilstīga, lai veiktu dalībvalstu NKI galīgo novērtējumu. Šajā saistībā jāmin, ka pārraudzības un kontroles sistēmām (SCS) ir organizatorisks raksturs un tās nesniedz īpašas norādes par kontu ticamību, kas galvenokārt ir atkarīga no izmantotajiem statistikas avotiem un metodēm, kaut arī SCS varētu palīdzēt samazināt kļūdu risku valstu kontos. Komisija ņems vērā Revīzijas palātas apsvērumus un turpinās izstrādāt SCS pamatnostādnes valstu kontu apkopošanai dalībvalstīs.

2009 un 2008

Palāta ir bieži ziņojusi par nepiemērotu B kontu izmantošanu (piemēram, 2009. gada pārskata 2.20. punktā un 2008. gada pārskata 4.14. punktā).

Komisija katru gadu pārbauda B kontus un joprojām konstatē šādu nepiemērotu izmantošanu.

Komisija arī turpmāk pārbaudīs, vai B konti tiek pareizi izmantoti un vai grāmatvedības sistēmas ir veidotas tā, ka A konti ir pilnīgi un pareizi.

---

3. NODAĻA

Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts

SATURS

Ievads

Politikas jomas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Savstarpējā atbilstība

Sistēmu efektivitāte

Dalībvalstu sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir fiziskas pārbaudes uz vietas

Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras

Komisijas pārraudzības sistēmas un vadības apliecinājumi

Komisijas novērtējums par pārraudzības un kontroles sistēmu pareizu darbību

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD vadības apliecinājumi – gada darbības pārskats

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par tirgus un tiešo atbalstu lauksaimniecībai, kas ir daļa no politikas jomas “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par tirgus un tiešo atbalstu lauksaimniecībai, kas ir daļa no politikas jomas “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  .

| 3.1. | Administratīvie izdevumi, kas minēti 3.1. tabulā, ietver arī darbības ārpus ELGF. ELGF finansē 1. budžeta pozīciju (05 01 04 01.), 2011. gadā ir veikti maksājumi 7,7 miljonu euro apmērā no kopējās administratīvo izdevumu summas 133,7 miljonu euro apmērā (05 01. nodaļa). |
| --- | --- |

3.1.

3.1. tabula.   Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts. Galvenā informācija par 2011. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 05 | Lauksaimniecības izdevumi, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) | Administratīvie izdevumi (39) | 134 | Centralizēta tieša |
| Intervence lauksaimniecības tirgos | 3 533 | Dalīta (40) |
| Tiešais atbalsts | 40 178 | Dalīta |
| Citi | 98 | Centralizēta tieša / Dalīta |
| | 43 943 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (41) | 134 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 43 809 | |
| No tiem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

05

Lauksaimniecības izdevumi, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF)

Administratīvie izdevumi (39)

134

Centralizēta tieša

Intervence lauksaimniecības tirgos

3 533

Dalīta (40)

Tiešais atbalsts

40 178

Dalīta

Citi

98

Centralizēta tieša / Dalīta

43 943

Administratīvie izdevumi kopā (41)

134

Pamatdarbības izdevumi kopā

43 809

No tiem:

—

8

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

43 801

Gada maksājumi kopā

43 943

Gada saistības kopā

43 950

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

Politikas jomas īpašās iezīmes

| 3.2. | Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām. |
| --- | --- |

3.2.

Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.

| 3.3. | ES budžets finansē KLP izdevumus galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzfinansē lauku attīstības programmas. Šī nodaļa aptver ELGF izdevumus, bet lauku attīstības izdevumi ir izklāstīti 4. nodaļā. |
| --- | --- |

3.3.

ES budžets finansē KLP izdevumus galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) līdzfinansē lauku attīstības programmas. Šī nodaļa aptver ELGF izdevumus, bet lauku attīstības izdevumi ir izklāstīti 4. nodaļā.

| 3.4. | Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.






  — | Tiešais atbalsts “Vienotā maksājuma shēma” (VMS). VMS maksājumi balstās uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes, ko deklarējis lauksaimnieks. VMS izdevumi 2011. gadā bija 31 082 miljoni EUR (77 % tiešā atbalsta). |
| --- | --- | --- |

3.4.

Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.

—

Tiešais atbalsts “Vienotā maksājuma shēma” (VMS). VMS maksājumi balstās uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes, ko deklarējis lauksaimnieks. VMS izdevumi 2011. gadā bija 31 082 miljoni EUR (77 % tiešā atbalsta).

| — | Tiešais atbalsts “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), ar kuru paredz vienādas summas izmaksu par katru attiecināmo lauksaimniecības zemes hektāru un kuru pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (5), kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā. 2011. gadā šie izdevumi bija 5 084 miljoni EUR (13 % no tiešā atbalsta). |
| --- | --- |

—

Tiešais atbalsts “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), ar kuru paredz vienādas summas izmaksu par katru attiecināmo lauksaimniecības zemes hektāru un kuru pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (5), kuras pievienojās ES 2004. un 2007. gadā. 2011. gadā šie izdevumi bija 5 084 miljoni EUR (13 % no tiešā atbalsta).

| — | Citas tiešā atbalsta shēmas attiecas uz konkrētiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem (piemēram, uz zīdītājgovīm, kokvilnu utt.). Minēto shēmu izdevumi 2011. gadā bija 4 012 miljoni EUR (10 % no tiešā atbalsta). |
| --- | --- |

—

Citas tiešā atbalsta shēmas attiecas uz konkrētiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem (piemēram, uz zīdītājgovīm, kokvilnu utt.). Minēto shēmu izdevumi 2011. gadā bija 4 012 miljoni EUR (10 % no tiešā atbalsta).

| — | Intervence lauksaimniecības tirgos aptver, piemēram, intervences krājumu uzglabāšanu, eksporta kompensācijas, pārtikas programmas un īpašu atbalstu augļu/dārzeņu un vīna nozarē (2011. gadā tas kopā bija 3 533 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

Intervence lauksaimniecības tirgos aptver, piemēram, intervences krājumu uzglabāšanu, eksporta kompensācijas, pārtikas programmas un īpašu atbalstu augļu/dārzeņu un vīna nozarē (2011. gadā tas kopā bija 3 533 miljoni EUR).

| 3.5. | Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām (6) ES atbalsta saņēmējiem ir juridisks pienākums ievērot “savstarpējās atbilstības” prasības attiecībā uz vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (obligātās pārvaldības prasības jeb OPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (7). Ja lauksaimnieki šīs prasības neievēro, tad atbalstu samazina (8). |
| --- | --- |

3.5.

Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām (6) ES atbalsta saņēmējiem ir juridisks pienākums ievērot “savstarpējās atbilstības” prasības attiecībā uz vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (obligātās pārvaldības prasības jeb OPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (7). Ja lauksaimnieki šīs prasības neievēro, tad atbalstu samazina (8).

| 3.5. | ES tiesību akti paredz, ka gadījumos, kad netiek izpildīti minētie nosacījumi, piemēro sodu attiecībā uz tiešo maksājumu kopējo summu, kas veikti saistībā ar pieteikumiem, kurus lauksaimnieks iesniedzis konstatējuma kalendārajā gadā, ja neatbilstības pamatā ir tāda darbība vai bezdarbība, ko var tieši attiecināt uz lauksaimnieku un tā nav maznozīmīga. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | KLP izdevumus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis. Izdevumi tiek veikti ar 81 valsts vai reģionālu maksājumu aģentūras starpniecību. Šīs maksājumu aģentūras ir atbildīgas par maksājumu veikšanu saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām ir jāpārbauda atbalsta pieprasījumu attiecināmība. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenā vadības un kontroles sistēma ELGF tiešā atbalsta darījumu pareizības nodrošināšanai. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras ikgadējos apliecinājumos un ziņojumos par to informē Komisiju. |
| --- | --- |

3.6.

KLP izdevumus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis. Izdevumi tiek veikti ar 81 valsts vai reģionālu maksājumu aģentūras starpniecību. Šīs maksājumu aģentūras ir atbildīgas par maksājumu veikšanu saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām ir jāpārbauda atbalsta pieprasījumu attiecināmība. Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir galvenā vadības un kontroles sistēma ELGF tiešā atbalsta darījumu pareizības nodrošināšanai. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras ikgadējos apliecinājumos un ziņojumos par to informē Komisiju.

| 3.6. | Atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantam apliecinātājiestādes (sertifikācijas iestādes) ik gadu papildus maksājumu aģentūru gada pārskatiem pārbauda to iekšējās kontroles procedūras. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi. |
| --- | --- |

3.7.

Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi.

| 3.8. | Attiecībā uz tiešo atbalstu galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka platībatkarīgo atbalstu var izmaksāt par neattiecināmu zemi vai arī par vienu un to pašu zemes gabalu diviem vai vairāk saņēmējiem, vai ka piemaksas par dzīvniekiem izmaksā par vairāk dzīvniekiem nekā pieprasījuma iesniedzējam vispār pieder. Attiecībā uz intervenci lauksaimniecības tirgos galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka atbalstu var piešķirt par neattiecināmām vai pārāk lielām deklarētajām izmaksām. |
| --- | --- |

3.8.

Attiecībā uz tiešo atbalstu galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka platībatkarīgo atbalstu var izmaksāt par neattiecināmu zemi vai arī par vienu un to pašu zemes gabalu diviem vai vairāk saņēmējiem, vai ka piemaksas par dzīvniekiem izmaksā par vairāk dzīvniekiem nekā pieprasījuma iesniedzējam vispār pieder. Attiecībā uz intervenci lauksaimniecības tirgos galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka atbalstu var piešķirt par neattiecināmām vai pārāk lielām deklarētajām izmaksām.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 3.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju tirgus un tiešā atbalsta jomā lauksaimniecībā īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju tirgus un tiešā atbalsta jomā lauksaimniecībā īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem.

3.9.

| — | Revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu. |
| --- | --- |

—

Revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu.

| — | Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta galvenokārt pārbaudīja atsevišķas LLVS prasības (9) un OPP (10). Ja savstarpējās atbilstības prasības nebija ievērotas, Palāta to uzskatīja par kļūdu (11). Šīs kļūdas ietvēra kopējā kļūdu īpatsvara aprēķinā, ja varēja noteikt, ka kļūda jau bija tajā gadā, kad lauksaimnieks pieprasīja atbalstu (12). Tā ir atšķirība no iepriekšējiem gadiem, kad savstarpējās atbilstības prasību neievērošanu neiekļāva kļūdu īpatsvara aprēķināšanā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta galvenokārt pārbaudīja atsevišķas LLVS prasības (9) un OPP (10). Ja savstarpējās atbilstības prasības nebija ievērotas, Palāta to uzskatīja par kļūdu (11). Šīs kļūdas ietvēra kopējā kļūdu īpatsvara aprēķinā, ja varēja noteikt, ka kļūda jau bija tajā gadā, kad lauksaimnieks pieprasīja atbalstu (12). Tā ir atšķirība no iepriekšējiem gadiem, kad savstarpējās atbilstības prasību neievērošanu neiekļāva kļūdu īpatsvara aprēķināšanā.

| — | Lielākā daļa savstarpējās atbilstības prasību, t. i., LNPP, ir jāievēro visiem ES pilsoņiem neatkarīgi no tā, vai viņi kā lauksaimnieki saņem ES atbalstu saskaņā ar KLP vai ne. Savstarpējās atbilstības ievērošana nav attiecināmības kritērijs, un tādēļ šo prasību kontrole neattiecas uz attiecīgo darījumu likumību un pareizību. Lauksaimnieki, kas neievēro prasības, ir tiesīgi saņemt maksājumus, bet tiem piemēro sankcijas atkarībā no atklātās neatbilstības smaguma, mēroga, pastāvības un atkārtošanās, kā arī konkrētā lauksaimnieka nolaidības vai nolūka. To atspoguļo arī apstāklis, ka maksājumus var veikt pirms savstarpējās atbilstības pārbaudes pabeigšanas un ka sodus nepiemēro maksājumiem, kas veikti kalendārajā gadā, kad lauksaimnieks neizpildīja prasības, bet gan maksājumiem, kas veikti kalendārajā gadā, kad valsts iestādes konstatēja neizpildi. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija, savā gada darbības pārskatā aprēķinot kļūdu līmeni, neņem vērā pārkāpumus savstarpējās atbilstības prasību ievērošanā. |
| --- | --- |

—

| — | Maksājuma samazināšana un nepiešķiršana (to piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji atbalsta pieprasījumos ir norādījuši pārāk lielu platību vai pārāk lielu dzīvnieku skaitu (13)) nav iekļauta Palātas veiktajā kļūdas īpatsvara aprēķinā. |
| --- | --- |

—

Maksājuma samazināšana un nepiešķiršana (to piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji atbalsta pieprasījumos ir norādījuši pārāk lielu platību vai pārāk lielu dzīvnieku skaitu (13)) nav iekļauta Palātas veiktajā kļūdas īpatsvara aprēķinā.

| — | Sistēmu novērtējums ietvēra IAKS piecās maksājumu aģentūrās tajās dalībvalstīs, kuras piemēro VMS, – Austrijā, Dānijā, Somijā, Itālijā (Lombardijā) un Spānijā (Galisijā) – un vienā maksājumu aģentūrā dalībvalstī, kura piemēro VPMS (Ungārijā). |
| --- | --- |

—

Sistēmu novērtējums ietvēra IAKS piecās maksājumu aģentūrās tajās dalībvalstīs, kuras piemēro VMS, – Austrijā, Dānijā, Somijā, Itālijā (Lombardijā) un Spānijā (Galisijā) – un vienā maksājumu aģentūrā dalībvalstī, kura piemēro VPMS (Ungārijā).

| — | Palāta pārbaudīja, kā ir īstenoti (valsts līmenī) savstarpējās atbilstības standarti un kontroles sistēmas, ko ieviesa dalībvalstis. Šā darba rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļas 4.30.–4.32. punktā, taču attiecas arī uz šo nodaļu. |
| --- | --- |

—

Palāta pārbaudīja, kā ir īstenoti (valsts līmenī) savstarpējās atbilstības standarti un kontroles sistēmas, ko ieviesa dalībvalstis. Šā darba rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļas 4.30.–4.32. punktā, taču attiecas arī uz šo nodaļu.

| — | Palāta caurskatīja Rumānijas un Bulgārijas apliecinātājiestāžu veikumu, balstoties uz jauno ticamības pastiprināšanas procedūru (14). |
| --- | --- |

—

Palāta caurskatīja Rumānijas un Bulgārijas apliecinātājiestāžu veikumu, balstoties uz jauno ticamības pastiprināšanas procedūru (14).

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudē skatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatu, konkrēti, jautājumus, kas saistīti ar ELGF. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudē skatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatu, konkrēti, jautājumus, kas saistīti ar ELGF.

| — | Saistībā ar Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru Palāta pārbaudīja 17 ELGF apliecinātājiestāžu izsniegtos apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 17 maksājumu aģentūrām. Rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļā (sk. 4.36. punktu). |
| --- | --- |

—

Saistībā ar Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru Palāta pārbaudīja 17 ELGF apliecinātājiestāžu izsniegtos apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 17 maksājumu aģentūrām. Rezultāti ir izklāstīti 4. nodaļā (sk. 4.36. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 3.10. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 39 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,9 % (15). |
| --- | --- |

3.10.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 39 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,9 % (15).

| 3.10. | Attiecībā uz 2011. finanšu gadu iespējamākā kļūda, ko konstatējusi Revīzijas palāta, ir neliels palielinājums salīdzinājumā ar pagājušo gadu, bet tas joprojām iekļaujas parastajās statistikas atšķirībās no gada uz gadu un nenorāda uz vispārēju kvalitātes pasliktināšanos dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles jomā. To apstiprina apstāklis, ka, pēc Komisijas domām, viens no gadījumiem, ko Revīzijas palāta uzskatīja par 100 % kļūdu, ir bijis ārkārtējs un tas nenorāda uz sistēmai raksturīgu trūkumu. Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas noteiktais kļūdu īpatsvars pēdējos gados kopumā nodrošina ticamus pierādījumus, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ELGF ir salīdzinoši tuvu 2 % būtiskuma slieksnim.

  Zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, kuru Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm un kuru lielā mērā ir pārbaudījušas un apstiprinājušas sertifikācijas struktūras, arī apliecina, ka ELGF izdevumi 2011. finanšu gadā kopumā tika pārvaldīti.


  Visbeidzot, risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts, pateicoties Komisijas atbilstības noskaidrošanas procedūrām.


  Skatīt arī kopējo atbildi uz 3.11. un 3.12. punktu. |
| --- | --- |

3.10.

Zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, kuru Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm un kuru lielā mērā ir pārbaudījušas un apstiprinājušas sertifikācijas struktūras, arī apliecina, ka ELGF izdevumi 2011. finanšu gadā kopumā tika pārvaldīti.

Visbeidzot, risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts, pateicoties Komisijas atbilstības noskaidrošanas procedūrām.

Skatīt arī kopējo atbildi uz 3.11. un 3.12. punktu.

| 3.11. | Pārbaudīja 70 darījumu un konstatēja, ka 60 (86 %) darījumos bija skaitļos izsakāmas kļūdas, precizitātes kļūdas bija 45 (75 %) darījumos, attiecināmības kļūdas bija 14 (23 %) darījumos un reālās pastāvēšanas kļūdas bija 1 (2 %) darījumā. |
| --- | --- |

3.11.

Pārbaudīja 70 darījumu un konstatēja, ka 60 (86 %) darījumos bija skaitļos izsakāmas kļūdas, precizitātes kļūdas bija 45 (75 %) darījumos, attiecināmības kļūdas bija 14 (23 %) darījumos un reālās pastāvēšanas kļūdas bija 1 (2 %) darījumā.

| 3.12. | Palātas konstatētās skaitļos izsakāmās kļūdas ilustrētas 3.1. piemērā, bet skaitļos neizsakāmās kļūdas ilustrētas 3.2. piemērā. Visbiežākās precizitātes kļūdas attiecas uz pārāk lielu deklarēto platību, un atsevišķi summa ir mazāka nekā 5 %. Lielākās precizitātes kļūdas attiecas uz gadījumiem, kad pastāvīgo ganību attiecināmība ir nepareizi novērtēta un reģistrēta Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) (sk. 3.20. punktu). |
| --- | --- |

3.12.

Palātas konstatētās skaitļos izsakāmās kļūdas ilustrētas 3.1. piemērā, bet skaitļos neizsakāmās kļūdas ilustrētas 3.2. piemērā. Visbiežākās precizitātes kļūdas attiecas uz pārāk lielu deklarēto platību, un atsevišķi summa ir mazāka nekā 5 %. Lielākās precizitātes kļūdas attiecas uz gadījumiem, kad pastāvīgo ganību attiecināmība ir nepareizi novērtēta un reģistrēta Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) (sk. 3.20. punktu).

| 3.11. un 3.12. | Komisija atzīmē, ka vairums skaitļos izsakāmo kļūdu finanšu izteiksmē ir salīdzinoši mazas un galvenokārt attiecas uz nelielām starpībām, Revīzijas palātai veicot zemes gabalu pārmērīšanu (skatīt 3.12. punktu); turklāt 42 no Revīzijas palātas konstatētajām kļūdām attiecas uz ļoti nelielām atšķirībām zemes gabalu pārmērīšanā (24 kļūdas zem 2 %). |
| --- | --- |

3.11. un 3.12.

Pārāk lielas platības deklarēšana (precizitātes kļūda)

Kādā dalībvalstī bāzes zemes gabalus, kas bija klasificēti kā pastāvīgas ganības, uzskata par pilnībā attiecināmiem pat tad, ja to lielu daļu klāj akmeņi vai biezi krūmi, kas padara šīs platības neattiecināmas. Palāta konstatēja šajā dalībvalstī divus pārāk lielas platības deklarēšanas gadījumus – attiecīgi par 28 % un 36 %.

Pārāk lielas platības deklarēšana (precizitātes kļūdas piemērs)

Komisija ir informēta par jautājumiem, kas šajā dalībvalstī saistīti ar ganību platību attiecināmību. Valsts iestādēm tika lūgts rīkoties šajā jautājumā, un 2010. gada novembrī tās iesniedza ZGIS uzlabošanas plānu, kurā jo īpaši bija iekļauti pasākumi, lai īstenotu attiecināmības koeficienta piemērošanu ganību zemes gabaliem un nodrošinātu sistemātisku ZGIS atjaunināšanu ar uz vietas veiktu pārbaužu rezultātiem. Komisija turpinās uzraudzīt to, kā valsts iestādes īsteno šo plānu.

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi (attiecināmības kļūda)

Reklāmas pasākumu piena patēriņa veicināšanai piešķīra vietējā tirgus operatoram, nepublicējot konkursa procedūru ES līmenī, kā to prasa ES un valsts tiesību akti. Tas ierobežoja citu dalībvalstu operatoru piekļuvi līgumam un bija nopietns publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums, kā rezultātā atbalsta maksājums ir nepareizs.

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi (attiecināmības kļūdas piemērs)

Komisija piezīmē, ka attiecīgā dalībvalsts nepiekrīt Revīzijas palātas konstatējumam. Komisija izvērtēs, vai un kā turpināt lietas izskatīšanu, ja nepieciešams, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru, kā arī ņemot vērā proporcionalitātes principu.

Atbalsta pieprasīšana par neesošiem dzīvniekiem (reālās pastāvēšanas kļūda)

Lauksaimniekam piešķīra īpašo piemaksu par 150 aitām. Palāta konstatēja, ka šim saņēmējam aitu vispār nebija. Līdz ar to attiecīgais maksājums bija nepareizs.

Atbalsta pieprasīšana par neesošiem dzīvniekiem (reālās pastāvēšanas kļūdas piemērs)

Valsts iestādes veic pārmaksāto summu atgūšanu, un Komisija to pārbaudīs. Turklāt tiks uzsākta grāmatojumu noskaidrošanas procedūra, lai pārbaudītu dalībvalsts vadības un kontroles sistēmas atbilstību.

3.2. piemērs.   Skaitļos neizsakāma kļūda

Kādā dalībvalstī piešķirto un IAKS datubāzē reģistrēto tiesību kopējā vērtība pārsniedza ES tiesību aktos noteikto maksimumu (16).

3.2. piemērs.
     
  Skaitļos neizsakāmu kļūdu piemērs

Komisija atzīmē, ka dalībvalsts samazināja maksājumus lauksaimniekiem un tādējādi tika ievēroti visu tiešo atbalsta maksājumu maksimālie apjomi, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009.

Komisija izvērtēs Revīzijas palātas sniegto informāciju un, pamatojoties uz to, lems par turpmākiem pasākumiem.

Savstarpējā atbilstība

| 3.13. | Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu), Palāta konstatēja pārkāpumus 22 (17) no 155 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (18). Konstatētās kļūdas aptver apmēram 0,2 procentu punktus no 3.10. punktā minētā kopējā kļūdu īpatsvara. |
| --- | --- |

3.13.

Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 3.9. punkta otro ievilkumu), Palāta konstatēja pārkāpumus 22 (17) no 155 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības (18). Konstatētās kļūdas aptver apmēram 0,2 procentu punktus no 3.10. punktā minētā kopējā kļūdu īpatsvara.

| 3.13. | Skatīt atbildi uz 3.9. punktu. |
| --- | --- |

3.13.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Dalībvalstu sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

| 3.14. | 3.2. pielikumā
  ir apkopoti Palātas pārbaužu rezultāti par Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) (19). Visās sešās pārbaudītajās maksājumu aģentūrās Palāta konstatēja, ka IAKS sistēmas ir daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

3.14.

3.2. pielikumā
  ir apkopoti Palātas pārbaužu rezultāti par Integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) (19). Visās sešās pārbaudītajās maksājumu aģentūrās Palāta konstatēja, ka IAKS sistēmas ir daļēji efektīvas.

| 3.15. | Palātas veiktās revīzijas liecina, ka IAKS efektivitāti revidētajās maksājumu aģentūrās negatīvi ietekmē dažādo datubāzu neprecīzie dati un tas, ka maksājumu aģentūras nepareizi apstrādā maksājumu pieprasījumus. Turklāt joprojām eksistē dažas nopietnas sistēmu nepilnības, par kurām ziņots iepriekšējos gada pārskatos (sk. 3.19.–3.22. punktu). |
| --- | --- |

3.15.

Palātas veiktās revīzijas liecina, ka IAKS efektivitāti revidētajās maksājumu aģentūrās negatīvi ietekmē dažādo datubāzu neprecīzie dati un tas, ka maksājumu aģentūras nepareizi apstrādā maksājumu pieprasījumus. Turklāt joprojām eksistē dažas nopietnas sistēmu nepilnības, par kurām ziņots iepriekšējos gada pārskatos (sk. 3.19.–3.22. punktu).

| 3.14. un 3.15. | Komisija uzskata, ka IAKS, kas veido 91 % no ELGF kopējiem izdevumiem, kopumā ir efektīva kontroles sistēma, lai mazinātu kļūdu vai nelikumīgu izdevumu risku.

  IAKS vispārējo efektivitāti un nepārtrauktos uzlabojumus apstiprina atbilstības revīziju rezultāti, ko Komisija veikusi pēdējo gadu laikā visās dalībvalstīs, un zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, ko tā saņem no dalībvalstīm. Šos statistikas datus ir pārbaudījušas un apstiprinājušas apliecinātājiestādes, un tie liecina par nepamatotu maksājumu līmeni, kas ir zemāks par 2 % būtiskuma slieksni.


  Pārējās nepilnības kopumā ir mazāk nozīmīgas. Daudzas no šīm nepilnībām attiecas uz diezgan ierobežotu jomu, piemēram, dažu veidu Alpu ganībām Austrijā, un tās būtiski neietekmē IAKS efektivitāti. Visas šīs nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības noskaidrošanas procedūras, kuras nodrošina, ka risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts.


  Ņemot vērā to, ka Revīzijas palātas konstatētās nepilnības Austrijā ir maznozīmīgas, Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas Austrijā ir efektīvas. |
| --- | --- |

3.14. un 3.15.

IAKS vispārējo efektivitāti un nepārtrauktos uzlabojumus apstiprina atbilstības revīziju rezultāti, ko Komisija veikusi pēdējo gadu laikā visās dalībvalstīs, un zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, ko tā saņem no dalībvalstīm. Šos statistikas datus ir pārbaudījušas un apstiprinājušas apliecinātājiestādes, un tie liecina par nepamatotu maksājumu līmeni, kas ir zemāks par 2 % būtiskuma slieksni.

Pārējās nepilnības kopumā ir mazāk nozīmīgas. Daudzas no šīm nepilnībām attiecas uz diezgan ierobežotu jomu, piemēram, dažu veidu Alpu ganībām Austrijā, un tās būtiski neietekmē IAKS efektivitāti. Visas šīs nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības noskaidrošanas procedūras, kuras nodrošina, ka risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts.

Ņemot vērā to, ka Revīzijas palātas konstatētās nepilnības Austrijā ir maznozīmīgas, Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas Austrijā ir efektīvas.

| 3.16. | IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, sistēmas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku reģistrēšanai, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Tā paredz vairākas attiecināmības pārbaudes, tostarp datubāzu savstarpējās atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

3.16.

IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, sistēmas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku reģistrēšanai, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Tā paredz vairākas attiecināmības pārbaudes, tostarp datubāzu savstarpējās atbilstības pārbaudes.

| 3.17. | Palātas veiktās IAKS revīzijas aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā, īpaši attiecībā uz turpmāk minētajiem elementiem:






  a) | administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte; |
| --- | --- | --- |

3.17.

Palātas veiktās IAKS revīzijas aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā, īpaši attiecībā uz turpmāk minētajiem elementiem:

a)

administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte;

| b) | kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

b)

kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas;

| c) | nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras. |
| --- | --- |

c)

nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras.

Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

| 3.18. | Administratīvajās pārbaudēs (20), ko veic maksājumu aģentūras, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, jāietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un ticamas, vai pārbaudēs atklāja novirzes un vai tika veikti konstatēto kļūdu labošanas pasākumi. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības. |
| --- | --- |

3.18.

Administratīvajās pārbaudēs (20), ko veic maksājumu aģentūras, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, jāietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un ticamas, vai pārbaudēs atklāja novirzes un vai tika veikti konstatēto kļūdu labošanas pasākumi. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības.

| 3.19. | ES tiesību akti paredz, ka pēc noteikta termiņa beigām lauksaimnieki vairs nevar deklarēt papildu zemes gabalus un ka gadījumā, ja maksājumu aģentūra konstatē novirzes, tā samazina atbalsta summu. Taču administrācija var labot pieprasījumu jebkurā laikā, nepiemērojot atbalsta samazinājumu, ja ir konstatēta acīmredzama kļūda, ko definē kā neatbilstību (21), kas atklājas no pašā pieprasījumā iekļautajiem datiem. Palāta konstatēja, ka četrās maksājumu aģentūrās (Dānijā, Somijā, Itālijā (Lombardijā) un Rumānijā) nepareizi piemēroja acīmredzamās kļūdas jēdzienu, atļaujot aizstāt neattiecināmos vai dubulti deklarētos zemes gabalus, kā rezultātā maksājumu aģentūras nepiemēroja atbalsta samazinājumus (sk. 3.3. piemēru). |
| --- | --- |

3.19.

ES tiesību akti paredz, ka pēc noteikta termiņa beigām lauksaimnieki vairs nevar deklarēt papildu zemes gabalus un ka gadījumā, ja maksājumu aģentūra konstatē novirzes, tā samazina atbalsta summu. Taču administrācija var labot pieprasījumu jebkurā laikā, nepiemērojot atbalsta samazinājumu, ja ir konstatēta acīmredzama kļūda, ko definē kā neatbilstību (21), kas atklājas no pašā pieprasījumā iekļautajiem datiem. Palāta konstatēja, ka četrās maksājumu aģentūrās (Dānijā, Somijā, Itālijā (Lombardijā) un Rumānijā) nepareizi piemēroja acīmredzamās kļūdas jēdzienu, atļaujot aizstāt neattiecināmos vai dubulti deklarētos zemes gabalus, kā rezultātā maksājumu aģentūras nepiemēroja atbalsta samazinājumus (sk. 3.3. piemēru).

| 3.19. | Ņemot vērā to, ka Revīzijas palātas konstatētās nepilnības Austrijā ir maznozīmīgas, Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas Austrijā ir efektīvas.

  Attiecībā uz Rumāniju Komisijas dienestu veiktā revīzijā konstatēts, ka reģionālās maksājumu aģentūras ne vienmēr pareizi piemēroja valsts pamatnostādnes acīmredzamu kļūdu noteikšanai. |
| --- | --- |

3.19.

Attiecībā uz Rumāniju Komisijas dienestu veiktā revīzijā konstatēts, ka reģionālās maksājumu aģentūras ne vienmēr pareizi piemēroja valsts pamatnostādnes acīmredzamu kļūdu noteikšanai.

3.3. piemērs.   Nepareiza acīmredzamās kļūdas jēdziena piemērošana

Rumānijā acīmredzamās kļūdas jēdzienu regulāri piemēroja nepareizi. Zemes gabalus, kuriem bija deklarēta pārāk liela platība vai kuri bija deklarēti dubultā, daudzos gadījumos aizstāja ar citiem zemes gabaliem, kuri atradās citur vai bija cita lieluma vai formas. Šādu aizstāšanu nevar uzskatīt par acīmredzamu kļūdu labošanu (22).

3.3. piemērs.
     
  Nepareiza acīmredzamās kļūdas jēdziena piemērošana

Sākot no 2010. gada, Rumānijas iestādes ir izveidojušas tīmekļa vietnē ZGIS (IPA tiešsaistē), kas veicina zemes gabalu atrašanās vietas noteikšanu. Attiecībā uz atsauci Komisijas 2008. gada pārskatā (5.38. punkts) uz Revīzijas palātas konstatējumiem par Rumāniju un kā jau minēts tās attiecīgajā atbildē, Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas viedoklim par to, kā piemērot acīmredzamās kļūdas jēdzienu gadījumā, kad zemes gabala atrašanās vieta noteikta kļūdaini.

| 3.20. | ZGIS ir datubāze, kurā ir reģistrēta visa dalībvalstu lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un attiecināmās platības, kas ir ļoti svarīgi kvalitatīvām administratīvajām savstarpējās atbilstības pārbaudēm (sk. 3.4. piemēru). |
| --- | --- |

3.20.

ZGIS ir datubāze, kurā ir reģistrēta visa dalībvalstu lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un attiecināmās platības, kas ir ļoti svarīgi kvalitatīvām administratīvajām savstarpējās atbilstības pārbaudēm (sk. 3.4. piemēru).

3.20.

3.4. piemērs.   Nepareizi ZGIS dati

Divās dalībvalstīs (23) (Itālijā (Lombardijā) un Spānijā (Galisijā)) Palāta konstatēja gadījumus, kad “pastāvīgo ganību” bāzes zemes gabali bija reģistrēti ZGIS kā 100 % attiecināmi, lai gan faktiski tos klāja biezs mežs vai arī tiem piemita citas neattiecināmas īpašības. Palāta arī konstatēja, ka ZGIS nebija atjaunināta ar rezultātiem, ko maksājumu aģentūras ieguva pārbaudēs uz vietas (Ungārijā, Itālijā (Lombardijā) un Spānijā (Galisijā)).

3.4. piemērs.
     
  Nepareizi ZGIS dati

Itālijas iestādes apgalvo, ka jautājums ir atrisināts kopš 2011. gada. Komisija to pārbauda, izmantojot kontu atbilstības noskaidrošanas procedūru.

Komisija ir informēta par jautājumiem, kas Spānijā saistīti ar ganību apgabalu attiecināmību. Spānijas iestādēm tika lūgts rīkoties šajā jautājumā, un 2010. gada novembrī tās iesniedza ZGIS uzlabošanas plānu, kurā jo īpaši bija iekļauti pasākumi, lai īstenotu attiecināmības koeficienta piemērošanu ganību zemes gabaliem un nodrošinātu sistemātisku ZGIS atjaunināšanu ar uz vietas veiktu pārbaužu rezultātiem. Komisija turpinās uzraudzīt to, kā valsts iestādes īsteno šo plānu.

Komisija arī konstatēja dažus gadījumus Ungārijā, kad ZGIS nav atjaunināta ar pārbaužu uz vietas rezultātiem, un ir rakstiski lūgusi Ungārijas iestādēm rīkoties šajā jomā.

| 3.21. | Lai saņemtu VMS atbalstu, katras lauksaimniekam piederošās tiesības jādeklarē kopā ar vienu hektāru attiecināmas zemes. Palāta ir konstatējusi, ka šis princips dažos gadījumos Austrijā nav ievērots (sk. 3.5. piemēru). |
| --- | --- |

3.21.

Lai saņemtu VMS atbalstu, katras lauksaimniekam piederošās tiesības jādeklarē kopā ar vienu hektāru attiecināmas zemes. Palāta ir konstatējusi, ka šis princips dažos gadījumos Austrijā nav ievērots (sk. 3.5. piemēru).

| 3.21. | Atbilstības noskaidrošanas procedūras ietvaros Komisija līdz šim ir piemērojusi Austrijai finanšu korekcijas 0,214 miljonu euro apmērā saistībā ar deklarētajām Alpu ganībām 2005., 2006. un 2007. pieprasījumu iesniegšanas gadā.

  Skatīt arī kopējo atbildi uz 3.14. un 3.15. punktu. |
| --- | --- |

3.21.

Skatīt arī kopējo atbildi uz 3.14. un 3.15. punktu.

3.5. piemērs.   Nepareiza tiesību aktivizēšana

Austrijā, kad atbalsta pieprasītājam, kas deklarē Alpu ganību platības, nepietiek hektāru, lai aktivizētu visas tiesības, valsts iestādes, pretēji ES tiesību aktiem, samazina pretendenta tiesību skaitu (lai tas atbilstu hektāru skaitam) un proporcionāli palielina to vērtību (24).

3.5. piemērs.
     
  Nepareiza tiesību aktivizēšana

Skatīt atbildi uz 3.21. punktu.

| 3.22. | Visas maksājumtiesības ir jāreģistrē tiesību datubāzē, un to kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt ES tiesību aktos noteikto maksimumu. Divās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka informācija tiesību datubāzēs ir neprecīza, jo bija nepareizi apstrādātas neizlietotās tiesības (25) (Dānijā) un bija atšķirības starp reģionālajām un centrālajām datubāzēm (Spānijā (26)). |
| --- | --- |

3.22.

Visas maksājumtiesības ir jāreģistrē tiesību datubāzē, un to kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt ES tiesību aktos noteikto maksimumu. Divās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka informācija tiesību datubāzēs ir neprecīza, jo bija nepareizi apstrādātas neizlietotās tiesības (25) (Dānijā) un bija atšķirības starp reģionālajām un centrālajām datubāzēm (Spānijā (26)).

| 3.22. | Attiecībā uz Dāniju Komisija ir konstatējusi līdzīgas problēmas, un Dānijas iestādes ir piekritušas veikt attiecīgus koriģējošus pasākumus. Atbilstības noskaidrošanas procedūras ietvaros Komisija turpinās sekot šo pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

3.22.

Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir fiziskas pārbaudes uz vietas

| 3.23. | Lai pareizi noteiktu atbalsta summu, ļoti svarīgi ir kvalitatīvi mērījumi uz vietas. Palāta atkārtoja vairākus mērījumus, ko bija veikušas maksājumu aģentūras. Trijās dalībvalstīs Palātas mērījumi atšķīrās no maksājumu aģentūru paziņotajiem rezultātiem (Dānijā – pieci no 18 mērījumiem, Spānijā (Galisijā) un Somijā – četri no 21 mērījuma). |
| --- | --- |

3.23.

Lai pareizi noteiktu atbalsta summu, ļoti svarīgi ir kvalitatīvi mērījumi uz vietas. Palāta atkārtoja vairākus mērījumus, ko bija veikušas maksājumu aģentūras. Trijās dalībvalstīs Palātas mērījumi atšķīrās no maksājumu aģentūru paziņotajiem rezultātiem (Dānijā – pieci no 18 mērījumiem, Spānijā (Galisijā) un Somijā – četri no 21 mērījuma).

| 3.23. | Komisijas dienesti piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka pārbaužu uz vietas kvalitāte ir būtiska. Komisijas dienestu veiktajās revīzijās tika atklātas līdzīgas nepilnības uz vietas veikto pārbaužu kvalitātē, un konstatētie trūkumi tiek novērsti atbilstības noskaidrošanas procedūrā, kas nodrošina, ka risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts.

  Pēc Komisijas revīzijām Spānijas iestādes 2010. gada novembrī iesniedza ZGIS uzlabošanas plānu, kurā iekļauti pasākumi, lai uzlabotu pārbaužu uz vietas kvalitāti. Šie pasākumi ir spēkā no 2012. pieprasījumu iesniegšanas gada. |
| --- | --- |

3.23.

Pēc Komisijas revīzijām Spānijas iestādes 2010. gada novembrī iesniedza ZGIS uzlabošanas plānu, kurā iekļauti pasākumi, lai uzlabotu pārbaužu uz vietas kvalitāti. Šie pasākumi ir spēkā no 2012. pieprasījumu iesniegšanas gada.

Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras

| 3.24. | Palāta pārbaudīja revidēto maksājumu aģentūru grāmatvedības reģistrus, lai noteiktu, vai atgūstamās summas ir pienācīgi uzskaitītas un vai šīs summas ir pareizi paziņotas Komisijai. Dānijā Palātas pārbaudītās paziņotās summas nesakrita ar pakārtotajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

3.24.

Palāta pārbaudīja revidēto maksājumu aģentūru grāmatvedības reģistrus, lai noteiktu, vai atgūstamās summas ir pienācīgi uzskaitītas un vai šīs summas ir pareizi paziņotas Komisijai. Dānijā Palātas pārbaudītās paziņotās summas nesakrita ar pakārtotajiem ierakstiem.

| 3.24. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas vērtējumam, ka no sešām revidētajām sistēmām četras ir bijušas efektīvas un divas – daļēji efektīvas (skatīt 3.2. pielikumu). Komisija arī uzskata, ka parādu pārvaldības un atgūšanas sistēmas pēdējo gadu laikā ir uzlabojušās, galvenokārt pateicoties 2006. gadā ieviestajam tā sauktajam 50/50 noteikumam, kas dalībvalstīm dod spēcīgu stimulu efektīvi un pēc iespējas ātrāk atgūt nepamatoti izmaksātās summas. Šā iemesla dēļ Komisija ir ierosinājusi “100 % noteikumu” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (t. i., 100 % no summām, kas nav atgūtas 4 vai 8 gadu laikā – atkarībā no tā, vai lieta tiek virzīta administratīvā kārtā vai caur tiesu – būs jāsedz attiecīgajai dalībvalstij) (37).

  Dānijas gadījumā apliecinātājiestāde norādīja arī uz dažām salīdzināšanas problēmām attiecībā uz atgūtajām summām vai starp ziņojumiem Komisijai, izmantojot III pielikuma tabulas, un maksājumu aģentūras debitoru virsgrāmatu. Komisija pārskatīs atbilstību akreditācijas kritērijiem un izveidoto infrastruktūru un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

3.24.

Dānijas gadījumā apliecinātājiestāde norādīja arī uz dažām salīdzināšanas problēmām attiecībā uz atgūtajām summām vai starp ziņojumiem Komisijai, izmantojot III pielikuma tabulas, un maksājumu aģentūras debitoru virsgrāmatu. Komisija pārskatīs atbilstību akreditācijas kritērijiem un izveidoto infrastruktūru un kontroles sistēmas.

Komisijas pārraudzības sistēmas un vadības apliecinājumi

| 3.25. | Komisijas novērtējums par konkrētas politikas jomas izdevumu likumību un pareizību balstās uz četriem elementiem:






  — | Komisijas novērtējums par pārraudzības un kontroles sistēmu pareizu darbību, |
| --- | --- | --- |

3.25.

Komisijas novērtējums par konkrētas politikas jomas izdevumu likumību un pareizību balstās uz četriem elementiem:

—

Komisijas novērtējums par pārraudzības un kontroles sistēmu pareizu darbību,

| — | pašas Komisijas veikto revīziju rezultāti, |
| --- | --- |

—

pašas Komisijas veikto revīziju rezultāti,

| — | pēcpārbaudes par iepriekšējo gadu atrunām un darbības plāniem, |
| --- | --- |

—

pēcpārbaudes par iepriekšējo gadu atrunām un darbības plāniem,

| — | pārliecība par ticamību, kas saņemta no citiem pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. |
| --- | --- |

—

pārliecība par ticamību, kas saņemta no citiem pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem.

| 3.26. | Palāta detalizēti izanalizēja Komisijas novērtējumu par vadības un kontroles sistēmu pareizu darbību, kā aprakstīts 2011. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

3.26.

Palāta detalizēti izanalizēja Komisijas novērtējumu par vadības un kontroles sistēmu pareizu darbību, kā aprakstīts 2011. gada darbības pārskatā.

Komisijas novērtējums par vadības un kontroles sistēmu pareizu darbību

| 3.27. | Galvenie elementi Komisijas novērtējumā par to, cik efektīva ir vadība dalībvalstu līmenī, ir ticamības deklarācijas, ko sniedz maksājumu aģentūru vadība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, un revīzijas darbs, ko par to veikušas apliecinātājiestādes. |
| --- | --- |

3.27.

Galvenie elementi Komisijas novērtējumā par to, cik efektīva ir vadība dalībvalstu līmenī, ir ticamības deklarācijas, ko sniedz maksājumu aģentūru vadība par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, un revīzijas darbs, ko par to veikušas apliecinātājiestādes.

| 3.27. | Kā noteikts ĢD AGRI gada darbības ziņojumā, Komisija novērtē attiecīgo darījumu likumību un pareizību, pamatojoties uz konstatējumiem un indikatoriem, ko var apkopot trīs grupās atkarībā no pārbaudes aspekta:







  1) | maksājumu aģentūru darbība; |
| --- | --- | --- |

3.27.

Kā noteikts ĢD AGRI gada darbības ziņojumā, Komisija novērtē attiecīgo darījumu likumību un pareizību, pamatojoties uz konstatējumiem un indikatoriem, ko var apkopot trīs grupās atkarībā no pārbaudes aspekta:

1)

maksājumu aģentūru darbība;

| 2) | kontroles rezultāti gala saņēmēju līmenī un |
| --- | --- |

2)

kontroles rezultāti gala saņēmēju līmenī un

| 3) | Komisijas atbilstības revīzijas attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

3)

Komisijas atbilstības revīzijas attiecībā uz dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmām.

| 3.28. | Par 2011. gadu Komisija ziņo, ka attiecībā uz ELGF visas 81 maksājumu aģentūru vadītāju sniegtās ticamības deklarācijas bija bez piezīmēm un visi, izņemot vienu (Spānija (Kantabrija)), atzinumi, ko sniedza attiecīgās apliecinātājiestādes, arī bija bez piezīmēm (27). Apliecinātājiestādes veica savas revīzijas, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm saskaņā ar “standarta” vai brīvprātīgu “pastiprinātas ticamības” procedūru, kas ietver papildu pārbaudes. |
| --- | --- |

3.28.

Par 2011. gadu Komisija ziņo, ka attiecībā uz ELGF visas 81 maksājumu aģentūru vadītāju sniegtās ticamības deklarācijas bija bez piezīmēm un visi, izņemot vienu (Spānija (Kantabrija)), atzinumi, ko sniedza attiecīgās apliecinātājiestādes, arī bija bez piezīmēm (27). Apliecinātājiestādes veica savas revīzijas, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm saskaņā ar “standarta” vai brīvprātīgu “pastiprinātas ticamības” procedūru, kas ietver papildu pārbaudes.

Standarta revīzijas prasības apliecinātājiestādēm

| 3.29. | Apliecinātājiestādes pārbauda maksājumu aģentūru akreditācijas kritērijus, novērtē iekšējo kontroles sistēmu, apstiprina inspekciju statistikas apkopojumu un formulē atzinumu par ticamības deklarāciju, ko sniedz maksājumu aģentūru vadītāji. |
| --- | --- |

3.29.

Apliecinātājiestādes pārbauda maksājumu aģentūru akreditācijas kritērijus, novērtē iekšējo kontroles sistēmu, apstiprina inspekciju statistikas apkopojumu un formulē atzinumu par ticamības deklarāciju, ko sniedz maksājumu aģentūru vadītāji.

| 3.30. | Savā 2011. gada darbības pārskatā Komisija apgalvo, ka 91 % apliecinātājiestāžu bija revidējušas inspekciju statistikas apkopojumu attiecībā uz ELGF un IAKS un 92 % no tām izdarīja pozitīvus secinājumus, t. i., ka kļūdu apkopotajā statistikā ir mazāk nekā 2 %. Tādējādi apliecinātājiestādes apstiprināja tikai 84 % maksājumu aģentūru statistikas datu. |
| --- | --- |

3.30.

Savā 2011. gada darbības pārskatā Komisija apgalvo, ka 91 % apliecinātājiestāžu bija revidējušas inspekciju statistikas apkopojumu attiecībā uz ELGF un IAKS un 92 % no tām izdarīja pozitīvus secinājumus, t. i., ka kļūdu apkopotajā statistikā ir mazāk nekā 2 %. Tādējādi apliecinātājiestādes apstiprināja tikai 84 % maksājumu aģentūru statistikas datu.

| 3.30. | Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ĢD AGRI noteica stingrāku pieeju gada darbības ziņojumos par paveikto darbu un secinājumiem, kas izdarīti, pamatojoties uz apliecinātājiestāžu darba rezultātiem: tikai gadījumā, ja apliecinātājiestāde bija paveikusi visu nepieciešamo darbu, tas tika ņemts vērā darba novērtējumā. |
| --- | --- |

3.30.

Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ĢD AGRI noteica stingrāku pieeju gada darbības ziņojumos par paveikto darbu un secinājumiem, kas izdarīti, pamatojoties uz apliecinātājiestāžu darba rezultātiem: tikai gadījumā, ja apliecinātājiestāde bija paveikusi visu nepieciešamo darbu, tas tika ņemts vērā darba novērtējumā.

| 3.31. | Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm inspekciju statistikas apstiprināšana, ko veic apliecinātājiestādes, balstās uz 20 kontroles ziņojumu parauga pārbaudi (28). Taču netiek ietverta inspekciju statistikas pabeigtība un pareiza rezultātu paziņošana (29). |
| --- | --- |

3.31.

Saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm inspekciju statistikas apstiprināšana, ko veic apliecinātājiestādes, balstās uz 20 kontroles ziņojumu parauga pārbaudi (28). Taču netiek ietverta inspekciju statistikas pabeigtība un pareiza rezultātu paziņošana (29).

| 3.31. | Attiecībā uz ziņošanas pabeigtību Komisijas dienesti izstrādā rīkus, kas nodrošinās pilnīgu informāciju, dodot iespēju pārbaudēs uz vietas gūt vispārīgākus rezultātus. Rīku izmēģināšana ir paredzēta pieprasījumiem attiecībā uz platībām 2012. pieprasījumu iesniegšanas gadā. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Lai novērtētu, kāda ir pārbaužu uz vietas kvalitāte, Komisijas pamatnostādnes atļauj apliecinātājiestādēm vai nu piedalīties pārbaudēs uz vietas vai veikt tās atkārtoti. Pamatojoties uz savu pieredzi, Palāta uzskata, ka pārbaužu kvalitāte uzlabotos, ja apliecinātājiestādēm prasītu sistemātiski atkārtot iepriekšējās pārbaudes (30). |
| --- | --- |

3.32.

Lai novērtētu, kāda ir pārbaužu uz vietas kvalitāte, Komisijas pamatnostādnes atļauj apliecinātājiestādēm vai nu piedalīties pārbaudēs uz vietas vai veikt tās atkārtoti. Pamatojoties uz savu pieredzi, Palāta uzskata, ka pārbaužu kvalitāte uzlabotos, ja apliecinātājiestādēm prasītu sistemātiski atkārtot iepriekšējās pārbaudes (30).

| 3.32. | Lai arī Komisija piekrīt, ka, savlaicīgi atkārtojot iepriekš veiktu pārbaudi, var nodrošināt labāku uz vietas veikto pārbaužu kvalitātes novērtējumu, tomēr kontroles vidi ir iespējams novērtēt, veicot pārbaudes kopā ar apliecinātājiestādi. Noteiktos gadījumos var nebūt iespējas savlaicīgi veikt atkārtotu pārbaudi. Šie ierobežojumi ir raksturīgi daudzām ex post kontrolēm, ko veic ārējie revidenti. Šādās situācijās laba alternatīva ir papildpārbaudes. Šādām pārbaudēm ir papildu labums, jo tās lauksaimniekiem samazina administratīvo slogu, izvairoties no pārāk biežām kontrolēm. |
| --- | --- |

3.32.

Lai arī Komisija piekrīt, ka, savlaicīgi atkārtojot iepriekš veiktu pārbaudi, var nodrošināt labāku uz vietas veikto pārbaužu kvalitātes novērtējumu, tomēr kontroles vidi ir iespējams novērtēt, veicot pārbaudes kopā ar apliecinātājiestādi. Noteiktos gadījumos var nebūt iespējas savlaicīgi veikt atkārtotu pārbaudi. Šie ierobežojumi ir raksturīgi daudzām ex post kontrolēm, ko veic ārējie revidenti. Šādās situācijās laba alternatīva ir papildpārbaudes. Šādām pārbaudēm ir papildu labums, jo tās lauksaimniekiem samazina administratīvo slogu, izvairoties no pārāk biežām kontrolēm.

| 3.33. | Turklāt vairākos apliecinātājiestāžu ziņojumos norādīts, ka Komisija ir prasījusi maksājumu aģentūrām turpmākus paskaidrojumus (31) sākotnēji iesniegtajos statistikas datos. Potenciālie grozījumi, kas pēc šiem pieprasījumiem rastos pārbaužu statistikā, saistībā ar apliecinātājiestāžu revīzijām nav analizēti. |
| --- | --- |

3.33.

Turklāt vairākos apliecinātājiestāžu ziņojumos norādīts, ka Komisija ir prasījusi maksājumu aģentūrām turpmākus paskaidrojumus (31) sākotnēji iesniegtajos statistikas datos. Potenciālie grozījumi, kas pēc šiem pieprasījumiem rastos pārbaužu statistikā, saistībā ar apliecinātājiestāžu revīzijām nav analizēti.

| 3.33. | Komisija atzīmē, ka darbam, kas jāveic apliecinātājiestādei, ir jāattiecas uz pārbaužu statistikas datu nosūtīšanu līdz ziņojuma sagatavošanas brīdim. |
| --- | --- |

3.33.

Jaunā ticamības pastiprināšanas procedūra

| 3.34. | Komisija 2010. gadā uz brīvprātības pamata (32) ieviesa jaunu kontroles sistēmu, ko sauc “Ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu”. Šai pastiprināšanai ir vajadzīgs, lai apliecinātājiestādes par katru maksājumu aģentūru un katru no četrām izdevumu grupām (ELGF un IAKS; ELGF un ārpus IAKS; ELFLA un IAKS; ELFLA un ārpus IAKS) atkārtoti pārbaudītu reprezentatīvu darījumu paraugu, kuru maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas. |
| --- | --- |

3.34.

Komisija 2010. gadā uz brīvprātības pamata (32) ieviesa jaunu kontroles sistēmu, ko sauc “Ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu”. Šai pastiprināšanai ir vajadzīgs, lai apliecinātājiestādes par katru maksājumu aģentūru un katru no četrām izdevumu grupām (ELGF un IAKS; ELGF un ārpus IAKS; ELFLA un IAKS; ELFLA un ārpus IAKS) atkārtoti pārbaudītu reprezentatīvu darījumu paraugu, kuru maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi uz vietas.

| 3.35. | Ja Komisija uzskata, ka dalībvalstis piemēro šo procedūru pareizi, tad ar grāmatojumu noskaidrošanu saistītās finanšu korekcijas nepārsniegs kļūdu īpatsvaru, ko iegūst no apstiprinātajiem inspekciju statistikas datiem. |
| --- | --- |

3.35.

Ja Komisija uzskata, ka dalībvalstis piemēro šo procedūru pareizi, tad ar grāmatojumu noskaidrošanu saistītās finanšu korekcijas nepārsniegs kļūdu īpatsvaru, ko iegūst no apstiprinātajiem inspekciju statistikas datiem.

Konceptuālas neatbilstības

| 3.36. | Pastiprinātas ticamības procedūras galīgais mērķis ir ļaut Komisijai izveidot ticamu atlikušo kļūdu īpatsvaru dažādajās izdevumu grupās. Palāta izanalizēja Komisijas norādījumus apliecinātājiestādēm par pastiprināto ticamības procedūru (33). Attiecībā uz padziļinātām pārbaudēm norādījumos paredzēts paraugs no 110 līdz 180 darījumiem un būtiskuma slieksnis 2 %. |
| --- | --- |

3.36.

Pastiprinātas ticamības procedūras galīgais mērķis ir ļaut Komisijai izveidot ticamu atlikušo kļūdu īpatsvaru dažādajās izdevumu grupās. Palāta izanalizēja Komisijas norādījumus apliecinātājiestādēm par pastiprināto ticamības procedūru (33). Attiecībā uz padziļinātām pārbaudēm norādījumos paredzēts paraugs no 110 līdz 180 darījumiem un būtiskuma slieksnis 2 %.

| 3.37. | Taču Komisijas norādījumi pieļauj 2 % pielaides robežu starp atbalsta summām, kuras pārbaudījusi un apstiprinājusi maksājumu aģentūra, un summām, ko noteikusi apliecinātājiestāde, un vēl vienu 2 % pielaides robežu attiecībā uz nepareizi apkopotu maksājumu aģentūras inspekciju statistiku. Abas pielaides robežas ļauj apliecinātājiestādei apstiprināt atlikušo kļūdu īpatsvarus, kas varētu būt nepietiekami novērtēti līdz pat 4 procentu punktiem, līdz ar to apdraudot noteikto būtiskuma slieksni. |
| --- | --- |

3.37.

Taču Komisijas norādījumi pieļauj 2 % pielaides robežu starp atbalsta summām, kuras pārbaudījusi un apstiprinājusi maksājumu aģentūra, un summām, ko noteikusi apliecinātājiestāde, un vēl vienu 2 % pielaides robežu attiecībā uz nepareizi apkopotu maksājumu aģentūras inspekciju statistiku. Abas pielaides robežas ļauj apliecinātājiestādei apstiprināt atlikušo kļūdu īpatsvarus, kas varētu būt nepietiekami novērtēti līdz pat 4 procentu punktiem, līdz ar to apdraudot noteikto būtiskuma slieksni.

| 3.37. | Instrukcijas paredz 2 % pielaides robežu katram no atzinumiem: apkopotajiem statistikas datiem un informācijai. Šo divu pielaides robežu finansiālā ietekme ne vienmēr ir kumulatīva. |
| --- | --- |

3.37.

Īstenošanas kļūdas

| 3.38. | Palāta norādīja uz būtiskām nepilnībām pastiprinātās ticamības procedūras īstenošanā abās revidētajās dalībvalstīs (Bulgārijā un Rumānijā, sk. 3.6. piemēru). |
| --- | --- |

3.38.

Palāta norādīja uz būtiskām nepilnībām pastiprinātās ticamības procedūras īstenošanā abās revidētajās dalībvalstīs (Bulgārijā un Rumānijā, sk. 3.6. piemēru).

3.38.

3.6. piemērs.   Nepilnības apliecinātājiestāžu veiktajā darbā

Bulgārijā atkārtotu pārbaužu uz vietas veikšanu apliecinātājiestāde uzticēja pakalpojuma sniedzējam. Vairākos gadījumos, kad pārbaudes atkārtoja Palāta, izrādījās, ka pakalpojuma sniedzējs bija nepareizi novērtējis zemes attiecināmību. Turklāt apliecinātājiestāde nebija pamanījusi, ka maksājumu aģentūra nebija kompensējusi vienā lauku blokā konstatēto zemes deficītu ar citā lauku blokā konstatēto zemes pārpalikumu, kā to prasa ES tiesību akti. Vēl viens trūkums, ko apliecinātājiestāde nebija atklājusi, bija tas, ka, ja kādu platību bija deklarējuši divi lauksaimnieki (vairākkārtīga deklarēšana), tad maksājumu aģentūra pretēji ES tiesību aktiem aizstāja viena lauksaimnieka prasīto platību ar līdzvērtīgu nedeklarētu zemi citā bāzes zemes gabala daļā.

Rumānijā maksājumu aģentūra ieturēja visus apliecinātājiestādes atlasītos maksājumus un iesniedza minētajai iestādei maksājumu simulācijas, balstoties uz zemes gabalu sarakstiem, no kuriem izslēgti visi neattiecināmie zemes gabali. Taču pēc tam, kad apliecinātājiestāde pabeidza revīziju un apstiprināja maksājumu simulācijas, maksājumu aģentūra sarakstam pievienoja jaunus zemes gabalus, nepareizi piemērojot acīmredzamās kļūdas jēdzienu (34) un maksājot lielākas summas nekā tās, ko bija apstiprinājusi apliecinātājiestāde. Rezultātā apliecinātājiestāde par maksājumu likumību un pareizību sniedza atzinumu bez piezīmes, neraugoties uz Palātas norādītajām nepilnībām.

3.6. piemērs.
     
  Nepilnības apliecinātājiestāžu veiktajā darbā

Skatīt atbildi uz 3.39. punktu.

| 3.39. | Kopumā Palāta uzskata, ka darbs, ko revidētās apliecinātājiestādes veica saistībā ar ticamības pastiprināšanu, nav pietiekams. |
| --- | --- |

3.39.

Kopumā Palāta uzskata, ka darbs, ko revidētās apliecinātājiestādes veica saistībā ar ticamības pastiprināšanu, nav pietiekams.

| 3.39. | Komisija vēlas uzsvērt, ka nevienā no gadījumiem apliecinātājiestāde neapstiprināja statistikas datus. Tādējādi tie netiks izmantoti mērķiem, kas norādīti 3.35. punktā.

  Attiecībā uz Revīzijas palātas konstatējumiem Komisija apspriedīs tos ar attiecīgajām dalībvalstīm un risinās šos jautājumus turpmākajās vadlīnijas, ko tā sniegs. |
| --- | --- |

3.39.

Attiecībā uz Revīzijas palātas konstatējumiem Komisija apspriedīs tos ar attiecīgajām dalībvalstīm un risinās šos jautājumus turpmākajās vadlīnijas, ko tā sniegs.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD vadības apliecinājumi – gada darbības pārskats

| 3.40. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2011. gada darbības pārskatā ir atruna par nopietnām IAKS nepilnībām Bulgārijā un Portugālē. Taču Komisija atcēla savu iepriekšējo atrunu par IAKS izdevumiem Rumānijā. Ņemot vērā 3.19. punktā un 3.6. piemērā minētos apsvērumus, Palāta uzskata, ka tas bija priekšlaicīgi. |
| --- | --- |

3.40.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2011. gada darbības pārskatā ir atruna par nopietnām IAKS nepilnībām Bulgārijā un Portugālē. Taču Komisija atcēla savu iepriekšējo atrunu par IAKS izdevumiem Rumānijā. Ņemot vērā 3.19. punktā un 3.6. piemērā minētos apsvērumus, Palāta uzskata, ka tas bija priekšlaicīgi.

| 3.40. | Jāatgādina, ka atruna attiecībā uz Rumāniju tika noteikta, pamatojoties tikai uz reputāciju nopietnu nepilnību IAKS dēļ, kas ir vienīgā vissvarīgākā kontroles sistēma attiecībā uz KLP un neietvēra finansiālu risku, kurs pārsniegtu 2 % būtiskuma slieksni ES līmenī. 2012. gada februārī Komisijas revīzijās tika konstatēts, ka 2011. pieprasījumu iesniegšanas gadā Rumānijas rīcības plāns bija pabeigts, pareizi īstenots un sistēma darbojās pietiekami kvalitatīvi. Tādēļ Komisija uzskata, ka bija pamatoti atcelt atrunu neatkarīgi no tā, vai kļūdu īpatsvars Rumānijā pārsniedza būtiskuma slieksni. Revīzija par pārskatītās IAKS īstenošanu tiks veikta kā daļa no parastās revīzijas programmas 2012. gadā. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Turklāt Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD uzskata, ka maksājumu aģentūru atrastās novirzes, kad tās veica nejauši atlasītas inspekcijas uz vietas, atspoguļo atlikušo kļūdu īpatsvarus. Palāta atkārtoti kritizē šo pieeju, kā to jau darīja savā 2010. gada pārskatā, jo: |
| --- | --- |

3.41.

Turklāt Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD uzskata, ka maksājumu aģentūru atrastās novirzes, kad tās veica nejauši atlasītas inspekcijas uz vietas, atspoguļo atlikušo kļūdu īpatsvarus. Palāta atkārtoti kritizē šo pieeju, kā to jau darīja savā 2010. gada pārskatā, jo:

| 3.41. | Dalībvalstu kontroles statistikas lielākoties pārbauda un apstiprina apliecinātājiestādes, šo iespēju Revīzijas palāta ieteica savā 2005. gada pārskatā, un šā darba rezultāti tiek atspoguļoti ĢD AGRI gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

3.41.

Dalībvalstu kontroles statistikas lielākoties pārbauda un apstiprina apliecinātājiestādes, šo iespēju Revīzijas palāta ieteica savā 2005. gada pārskatā, un šā darba rezultāti tiek atspoguļoti ĢD AGRI gada darbības pārskatā.

| — | tā balstās uz inspekcijām, kuru kvalitāti pašas Komisijas revīzijas (35) un Palātas veiktās revīzijas (sk. 3.23. punktu) ir atzinušas par nepietiekamu vairāku maksājumu aģentūru gadījumā, |
| --- | --- |

—

tā balstās uz inspekcijām, kuru kvalitāti pašas Komisijas revīzijas (35) un Palātas veiktās revīzijas (sk. 3.23. punktu) ir atzinušas par nepietiekamu vairāku maksājumu aģentūru gadījumā,

| — | Lai novērstu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šādas kontroles statistikas, būtu novērtēts par zemu datubāzu neprecizitāšu vai nepilnību neatbilstīgas novēršanas dēļ, kā minējusi Revīzijas palāta, ĢD AGRI ir palielinājis drošības robežu par 25 %, kuru tas uzskata par pilnīgi pietiekamu, lai aptvertu Revīzijas palātas minētos riskus. |
| --- | --- |

—

Lai novērstu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šādas kontroles statistikas, būtu novērtēts par zemu datubāzu neprecizitāšu vai nepilnību neatbilstīgas novēršanas dēļ, kā minējusi Revīzijas palāta, ĢD AGRI ir palielinājis drošības robežu par 25 %, kuru tas uzskata par pilnīgi pietiekamu, lai aptvertu Revīzijas palātas minētos riskus.

| — | tā balstās uz inspekciju statistiku, kurā saskaņā ar apliecinātājiestādes ziņojumiem ir apkopošanas kļūdas (sk. 3.30. punktu), un |
| --- | --- |

—

tā balstās uz inspekciju statistiku, kurā saskaņā ar apliecinātājiestādes ziņojumiem ir apkopošanas kļūdas (sk. 3.30. punktu), un

| — | Skatīt atbildi iepriekš. |
| --- | --- |

—

| — | tā ir nepilnīga, proti, netiek ņemtas vērā atlikušās kļūdas tādu atbalsta pieprasījumu administratīvajā pārvaldībā, ko Palātas (sk. 3.19., 3.21. un 3.22. punktu) un Komisijas pašas revīzijas ir atzinušas par nepareizām (36). |
| --- | --- |

—

tā ir nepilnīga, proti, netiek ņemtas vērā atlikušās kļūdas tādu atbalsta pieprasījumu administratīvajā pārvaldībā, ko Palātas (sk. 3.19., 3.21. un 3.22. punktu) un Komisijas pašas revīzijas ir atzinušas par nepareizām (36).

| — | Skatīt atbildi iepriekš. |
| --- | --- |

—

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 3.42. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas jomas “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis bija būtisks. |
| --- | --- |

3.42.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas jomas “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis bija būtisks.

| 3.42. | Attiecībā uz 2011. finanšu gadu iespējamākā kļūda, ko konstatējusi Revīzijas palāta, ir neliels palielinājums salīdzinājumā ar pagājušo gadu, bet tas joprojām iekļaujas parastajās statistikas atšķirībās no gada uz gadu un nenorāda uz vispārēju kvalitātes pasliktināšanos dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles jomā. To apstiprina apstāklis, ka, pēc Komisijas domām, viens no gadījumiem, ko Revīzijas palāta uzskatīja par 100% kļūdu, ir bijis ārkārtējs un tas nenorāda uz sistēmai raksturīgu trūkumu. Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas noteiktais kļūdu īpatsvars pēdējos gados kopumā nodrošina ticamus pierādījumus, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ELGF ir salīdzinoši tuvu 2 % būtiskuma slieksnim.

  Zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, kuru Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm un kuru lielā mērā ir pārbaudījušas un apstiprinājušas sertifikācijas struktūras, arī apliecina, ka ELGF izdevumi 2011. finanšu gadā kopumā tika pārvaldīti.


  Visbeidzot, risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts, pateicoties Komisijas atbilstības noskaidrošanas procedūrām.


  Skatīt arī atbildi uz 3.12. punktu. |
| --- | --- |

3.42.

Zemais kļūdu īpatsvars, kas norādīts kontroles statistikā, kuru Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm un kuru lielā mērā ir pārbaudījušas un apstiprinājušas sertifikācijas struktūras, arī apliecina, ka ELGF izdevumi 2011. finanšu gadā kopumā tika pārvaldīti.

Visbeidzot, risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts, pateicoties Komisijas atbilstības noskaidrošanas procedūrām.

Skatīt arī atbildi uz 3.12. punktu.

| 3.43. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas jomā “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

3.43.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas jomā “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 3.43. | Komisija uzskata, ka kopumā IAKS ir efektīva kontroles sistēma, lai mazinātu kļūdu vai nepareizu izdevumu risku, un ka, pamatojoties uz dalībvalstu pārbaužu statistiku Komisijas veikto revīziju konstatējumiem, nepamatotu tiešo maksājumu, uz kuriem attiecas IAKS, līmenis 2011. gadā bija zem 2 % būtiskuma sliekšņa. Skatīt arī atbildi uz 3.15. punktu. Turklāt atlikušais risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts, pateicoties atbilstības noskaidrošanas procedūrai. |
| --- | --- |

3.43.

Ieteikumi

| 3.44. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008.–2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir apkopoti
  3.3. pielikumā
  . Palāta atzīst, ka Komisija ir veikusi koriģējošas darbības attiecībā uz ZGIS reģistrētās informācijas ticamību un pilnīgumu, piemēram, ieviešot obligātos kvalitātes novērtējumus, kas jāveic visām maksājumu aģentūrām, un rīcības plānus dalībvalstīs, kurās ir lielas nepilnības. Taču Palāta novēroja, ka Komisija nebija nodrošinājusi, lai atsevišķas dalībvalstis novērstu ZGIS vai administratīvas nepilnības, par kurām Palāta ziņoja iepriekšējos gada pārskatos (sk. 3.15. punktu). |
| --- | --- |

3.44.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008.–2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir apkopoti
  3.3. pielikumā
  . Palāta atzīst, ka Komisija ir veikusi koriģējošas darbības attiecībā uz ZGIS reģistrētās informācijas ticamību un pilnīgumu, piemēram, ieviešot obligātos kvalitātes novērtējumus, kas jāveic visām maksājumu aģentūrām, un rīcības plānus dalībvalstīs, kurās ir lielas nepilnības. Taču Palāta novēroja, ka Komisija nebija nodrošinājusi, lai atsevišķas dalībvalstis novērstu ZGIS vai administratīvas nepilnības, par kurām Palāta ziņoja iepriekšējos gada pārskatos (sk. 3.15. punktu).

| 3.44. | Sākot ar 2010. gadu dalībvalstīm katru gadu jāveic ZGIS kvalitātes novērtējums saskaņā ar noteiktajām procedūrām, un novērtējuma rezultātus Komisija turpinās uzraudzīt turpmākajos gados. Turklāt 2010. gadā Komisija uz brīvprātības pamata ieviesa jaunu kontroles sistēmu, ko sauc par “Ticamības pastiprināšana par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, balstoties uz apliecinātājiestāžu darbu”. Visbeidzot, vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas rīcības plānus, un Komisija uzraudzīs to izpildi. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Pēc šīs pārbaudes, kā arī, pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, pašreizējā programmu posmā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm rīkoties tā, lai nodrošinātu, ka: |
| --- | --- |

3.45.

Pēc šīs pārbaudes, kā arī, pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, pašreizējā programmu posmā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm rīkoties tā, lai nodrošinātu, ka:

| 3.45. | Skatīt kopējo atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu. |
| --- | --- |

3.45.

| — | 1. ieteikums. Pastāvīgo ganību attiecināmība tiek pienācīgi novērtēta, īpaši gadījumos, kad teritoriju daļēji klāj krūmi, blīvas koku audzes vai akmeņi (sk. 3.12. un 3.20. punktu), |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Pastāvīgo ganību attiecināmība tiek pienācīgi novērtēta, īpaši gadījumos, kad teritoriju daļēji klāj krūmi, blīvas koku audzes vai akmeņi (sk. 3.12. un 3.20. punktu),

Komisija ir informēta par šo jautājumu un ir iesniegusi priekšlikumus, kuru mērķis ir izskaidrot attiecināmības kritērijus saistībā ar notiekošo KLP reformu līdz 2020. gadam.

Pašreizējā laikposmā, ja Komisija atklāj šādas nepilnības, tā sniedz dalībvalstij ieteikumus to labošanai, un, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras, tiek piemērotas finanšu korekcijas nolūkā aizsargāt ES finanšu intereses.

| — | 2. ieteikums. Maksājumu aģentūras nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kad kontroles sistēmas un/vai IAKS datubāzes ir atzītas par nepilnīgām (sk. 3.19.–3.25. punktu), |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Maksājumu aģentūras nekavējoties veic koriģējošus pasākumus, kad kontroles sistēmas un/vai IAKS datubāzes ir atzītas par nepilnīgām (sk. 3.19.–3.25. punktu),

| — | 3. ieteikums. Pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.23. punktu), |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.23. punktu),

Komisija piekrīt Revīzijas palātai un sistemātiski iesaka dalībvalstīm uzlabot kontroles sistēmas un nodrošināt to precīzāku īstenošanu.

Turklāt Komisijas dienesti ir atklājuši līdzīgas nepilnības uz vietas veikto pārbaužu kvalitātē, un konstatētie trūkumi tiek novērsti atbilstības noskaidrošanas procedūrā, kas nodrošina, ka risks ES budžetam tiek pienācīgi novērsts.

| — | 4. ieteikums. Apliecinātājiestāžu veiktā darba plāns un kvalitāte sniedz ticamu novērtējumu par maksājumu aģentūru darbību likumību un pareizību (sk. 3.29. utt. punktu). |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Apliecinātājiestāžu veiktā darba plāns un kvalitāte sniedz ticamu novērtējumu par maksājumu aģentūru darbību likumību un pareizību (sk. 3.29. utt. punktu).

Komisija uzskata, ka vispārējā struktūra un ziņošanas prasības attiecībā uz pārskatu par apliecinātājiestāžu pārbaudēm uz vietas ir atbilstošas. Līdz ar to Komisijas pamatnostādnēs apliecinātājiestādēm 2012. finanšu gadam izmaiņas nav paredzamas. Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt apliecinātājiestāžu darba kvalitāti.

Pašlaik apliecinātājiestādēm vēl nav jāsniedz atzinums par darbību likumību un pareizību. Pagaidām tas ir iespējams tikai uz brīvprātības pamata. Komisijas priekšlikumos Finanšu regulai un horizontālajam regulējumam par KAP finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību noteikts, ka apliecinātājiestādēm (38), sākot ar jauno plānošanas periodu, jāsniedz atzinums par darījumu likumību un pareizību.

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pants.

(2)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).

(3)  Izņemot konkrētus pasākumus, proti, veicināšanas pasākumus un augļu programmu skolām, ko līdzfinansē.

(4)  Katra lauksaimnieka tiesību skaitu un vērtību aprēķina valstu iestādes atbilstoši kādam no modeļiem, kas paredzēti ES tiesību aktos.

(5)  Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Ungārija.

(6)  Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 4. un 6. pants (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

(7)  Lai gan LLVS standarti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 III pielikumā, attiecas uz visām dalībvalstīm, obligātās pārvaldības prasības (OPP), kas minētas šīs regulas II pielikumā, ir obligātas tikai ES 15 dalībvalstīs. ES 10 dalībvalstīm OPP pakāpeniski tiek ieviestas no 2009. līdz 2013. gadam, bet ES 2 dalībvalstīm – no 2012. līdz 2014. gadam.

(8)  Saskaņā ar 70. un 71. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.) samazinājuma līmenis par OPP vai LLVS neievērošanu var svārstīties no 1 % līdz 5 % nolaidības gadījumā, bet apzinātas neatbilstības gadījumā atbalstu var arī pilnībā noraidīt.

(9)  Izvairīšanās no nevēlamas veģetācijas izplatības, terašu saglabāšana, olīvu audžu saglabāšana un minimālā ganāmpulka blīvuma ievērošana vai pļaušanas pienākumi.

(10)  4. OPP, kas attiecas uz nitrātu direktīvu.

(11)  Savstarpējās atbilstības prasības ir būtiskas juridiskas prasības, kas jāievēro visiem tiešā atbalsta saņēmējiem un kas ir pamatprasības – un daudzos gadījumos arī vienīgie nosacījumi –, kuri jāievēro, lai pamatotu pilnas tiešo maksājumu summas izmaksu. Ar to saistīts Palātas lēmums uzskatīt šo prasību neievērošanu par kļūdām.

(12)  Attiecībā uz katru pārkāpumu kļūdas skaitliskā aprēķināšanā ir izmantota valsts sistēma maksājumu samazināšanai.

(13)  Regula (EK) Nr. 1122/2009 nosaka, ka tad, ja konstatē, ka deklarētā platība ir norādīta vairāk nekā par 3 % vai diviem hektāriem lielāka, atbalsta apmēru aprēķina, pamatojoties uz šo konstatēto platību, kas samazināta par divkāršu nepareizi deklarēto platību. Ja starpība ir vairāk nekā 20 %, par attiecīgo laukaugu grupu atbalstu nepiešķir. Līdzīgi noteikumi attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem.

(14)  Sk. 3.34. un 3.35. punktu.

(15)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 1,1 % līdz 4,7 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(16)  Pārsniegums bija vairāk nekā par 280 miljoniem EUR, bet, tā kā trūka būtiskas informācijas par pamatojumu tiesību piešķiršanai, Palāta nevarēja skaitliski izteikt ietekmi uz ES budžetu.

(17)  14 gadījumos no 22 revidētajiem maksājumiem, bet atlikušie 8 gadījumi attiecas uz turpmākajiem maksājumiem.

(18)  Visbiežāk novērotie savstarpējās atbilstības pārkāpumi attiecas uz to, ka nav kur glabāt dzīvnieku izcelsmes nitrātus vai arī šādu glabātavu ietilpība nav pietiekama, uz hektāru saražotie nitrāti pārsniedz atļauto maksimālo slieksni un trūkst barības elementu reģistra.

(19)  Šie konstatējumi, izņemot par tiesībām, attiecas arī uz IAKS ietvertajiem ar platību un ar dzīvniekiem saistītajiem lauku attīstības pasākumiem.

(20)  Regulas (EK) Nr. 1122/2009 28. un 29. pants.

(21)  Piemēram, pārrakstīšanās kļūda, neatbilstība starp grafisko un burtciparu informāciju atbalsta pieprasījumā, kartes nolasījuma kļūdas, utt.

(22)  Palāta jau konstatēja savā 2008. gada pārskatā (5.38. punktā), ka Rumānijā 5 500 lauksaimnieku saņēma 2,2 miljonu EUR lielu VPMS atbalstu, jo bija nepareizi piemērots acīmredzamās kļūdas jēdziens.

(23)  Šo apsvērumu par Spāniju Palāta jau pauda 2008. gada pārskata 5.36. punktā, 2009. gada pārskata 3.38. punktā un 2010. gada pārskata 3.31. punktā, bet par Itāliju – 2009. gada pārskata 3.38. punktā.

(24)  Palāta minēja šo jautājumu jau savā 2006. gada pārskatā (5.23. punktā).

(25)  ES tiesību akti paredz, ka tiesības, kas nav aktivizētas divus gadus pēc kārtas, atgriež atpakaļ valsts rezervē. Sk. Regulas (EK) Nr. 73/2009 42. pantu.

(26)  Par šo jautājumu Palāta jau ziņoja 2008. gada pārskatā (5.37. punktā).

(27)  Par divām Rumānijas maksājumu aģentūrām nav saņemti nekādi apliecinātājiestādes ziņojumi.

(28)  Komisijas pamatnostādnēs ir paredzēts pārbaudīt paraugu, kurā ir vismaz 20 inspekcijas ziņojumi par IAKS platībatkarīgo atbalstu un vēl vienu paraugu, kurā ir 20 IAKS pasākumi, kas saistīti ar piemaksām par dzīvniekiem.

(29)  Pilnīga atbilstība starp izvēlētajiem nejauši atlasītiem paraugiem un statistikai paziņoto informāciju ir priekšnoteikums jēgpilnam atlikušo kļūdu īpatsvara novērtējumam veiktajos maksājumos.

(30)  Sk. arī 2010. gada pārskata 3.46. punktu.

(31)  Apliecinātājiestādes ziņojumā minēts, ka, atbildot uz Komisijas pieprasījumu pēc paskaidrojumiem, kontroles statistika Vācijai (Bavārija) ir koriģēta sešas reizes. Pēdējā galīgā redakcija ir saņemta 2011. gada 7. novembrī.

(32)  2011. finanšu gadā tikai Luksemburga, Bulgārija un Rumānija izvēlējās piemērot pastiprinātās ticamības procedūru.

(33)  AGRI/D(2010) 248617Rev1 – A daļa “Revīzijas stratēģija” un AGRI/D(2010) 251540Rev1 – B daļa “Ziņošana”.

(34)  Sk. arī 3.3. piemēru.

(35)  Grāmatojumu noskaidrošanas ziņojumi AA/2011/15 (Portugāle), 3.2. punkts, AA/2011/09 (Somija), 3.2.1. punkts, AA/2011/05 (Vācija, Meklenburga-Priekšpomerānija), 6.2. punkts, AA/2011/12 (Itālija, Emīlija-Romanja), 3.4.2. punkts, AA/2010/16 (Rumānija), 3.3. punkts, AA/ 2011/17 (Slovēnija), 3.2. punkts, AA/2011/06 (Spānija, Navarra), 3.4. punkts, AA/2011/07 (Spānija, Kastīlija un Leona), 3.4. punkts.

(36)  Piemēram, grāmatojumu noskaidrošanas ziņojumi AA/2011/01 (Bulgārija), 3.3. punkts, AA/2010/15 (Portugāle), 3.3. punkts, AA/2011/12 (Itālija), 3.2. punkts, AA/2011/06 (Spānija), 3.2. punkts un AA/2011/13 (Lietuva), 3.3. punkts.

(37)  SEC (2011) 1153 56. panta 2. punkts.

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību 9. pants (COM (2011) 628 galīgā redakcija/2).

(39)  Šī summa atbilst 05.sadaļas kopējiem administratīvajiem izdevumiem.

(40)  Šis skaitlis ietver 1,5 miljonus EUR centralizētajai pārvaldībai (05 02 20 02 budžeta pozīcija).

(41)  Administratīvo izdevumu revīzija aprakstīta 9. nodaļā.

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

3.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ: TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopīgais darījumu skaits (no tiem): | 180 | 146 | 148 | 151 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 180 | 146 | 148 | 151 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1) |
| Darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 61 % | (109) | 73 % | 76 % | 72 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 39 % | (71) | 27 % | 24 % | 28 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 14 % | (10) | 26 % | 31 % | 29 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 86 % | (60) | 74 % | 69 % | 71 % |
| attiecināmības kļūdas | 23 % | (14) | 3 % | 13 % | 10 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 75 % | (45) | 97 % | 87 % | 90 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 2,9 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 4,7 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,1 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopīgais darījumu skaits (no tiem):

180

146

148

151

avansi

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

180

146

148

151

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)

Darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

61 %

(109)

73 %

76 %

72 %

ir viena vai vairākas kļūdas

39 %

(71)

27 %

24 %

28 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

14 %

(10)

26 %

31 %

29 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

86 %

(60)

74 %

69 %

71 %

attiecināmības kļūdas

23 %

(14)

3 %

13 %

10 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

2 %

(1)

0 %

0 %

0 %

precizitātes kļūdas

75 %

(45)

97 %

87 %

90 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

2,9 %

Augstākais kļūdu līmenis

4,7 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,1 %

---

(1)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

3.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ: TIRGUS UN TIEŠAIS ATBALSTS

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – ELGF

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Shēma | Ar IAKS saistītie izdevumi (valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)


  (1 000 EUR) | Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | VMS | 745 235 | Daļēji efektīvas
  1, 9 | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Dānija | VMS | 1 030 478 | Daļēji efektīvas
  1, 4, 7, 8 | Daļēji efektīvas
  b | Daļēji efektīvas
  A | Daļēji efektīvas |
| Somija | VMS | 565 520 | Daļēji efektīvas
  3, 5, 7, 8 | Daļēji efektīvas
  b, c | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Ungārija | VPMS | 1 073 824 | Daļēji efektīvas
  2, 6, 9 | Daļēji efektīvas
  a, b | Daļēji efektīvas
  B | Daļēji efektīvas |
| Itālija (Lombardija) | VMS | 4 227 177 | Daļēji efektīvas
  2, 5, 8 | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Spānija (Galisija) | VMS | 5 108 650 | Daļēji efektīvas
  1, 2, 3, 4 | Daļēji efektīvas
  b, c | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| 1 | Nepilnības attiecībā uz ZGIS. |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Shēma

Ar IAKS saistītie izdevumi (valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)

(1 000 EUR)

Administratīvās un kontroles procedūras pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana

Nepamatoto maksājumu atgūšanas procedūras

Kopvērtējums

Austrija

VMS

745 235

Daļēji efektīvas

1, 9

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Dānija

VMS

1 030 478

Daļēji efektīvas

1, 4, 7, 8

Daļēji efektīvas

b

Daļēji efektīvas

A

Daļēji efektīvas

Somija

VMS

565 520

Daļēji efektīvas

3, 5, 7, 8

Daļēji efektīvas

b, c

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Ungārija

VPMS

1 073 824

Daļēji efektīvas

2, 6, 9

Daļēji efektīvas

a, b

Daļēji efektīvas

B

Daļēji efektīvas

Itālija (Lombardija)

VMS

4 227 177

Daļēji efektīvas

2, 5, 8

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Spānija (Galisija)

VMS

5 108 650

Daļēji efektīvas

1, 2, 3, 4

Daļēji efektīvas

b, c

Efektīvas

Daļēji efektīvas

1

Nepilnības attiecībā uz ZGIS.

| 2 | Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav atjaunināta. |
| --- | --- |

2

Pēc pārbaudēm uz vietas ZGIS nav atjaunināta.

| 3 | Nepietiekama revīzijas taka IAKS datubāzēs. |
| --- | --- |

3

Nepietiekama revīzijas taka IAKS datubāzēs.

| 4 | Neprecizitātes tiesību datubāzēs. |
| --- | --- |

4

Neprecizitātes tiesību datubāzēs.

| 5 | VMS pieprasījumos nav informācijas, kas ļautu noteikt lauksaimniecības zemes gabalu atrašanās vietu. |
| --- | --- |

5

VMS pieprasījumos nav informācijas, kas ļautu noteikt lauksaimniecības zemes gabalu atrašanās vietu.

| 6 | Veiktas tikai ierobežotas retroaktīvas pārbaudes par iepriekšējos gados, iespējams, pārāk lielu deklarēto platību. |
| --- | --- |

6

Veiktas tikai ierobežotas retroaktīvas pārbaudes par iepriekšējos gados, iespējams, pārāk lielu deklarēto platību.

| 7 | Nepilnības pieprasījumu reģistrēšanas procedūrā. |
| --- | --- |

7

Nepilnības pieprasījumu reģistrēšanas procedūrā.

| 8 | Acīmredzamas kļūdas korekcijas neatbilst acīmredzamās kļūdas jēdzienam. |
| --- | --- |

8

Acīmredzamas kļūdas korekcijas neatbilst acīmredzamās kļūdas jēdzienam.

| 9 | Nepareizs pamats maksājumu aprēķiniem. |
| --- | --- |

9

Nepareizs pamats maksājumu aprēķiniem.

| a | Nav konstatēts, ka laukaugu grupā kompensētu zemes platības, kas deklarētas pārāk lielas vai pārāk mazas. |
| --- | --- |

a

Nav konstatēts, ka laukaugu grupā kompensētu zemes platības, kas deklarētas pārāk lielas vai pārāk mazas.

| b | Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi. |
| --- | --- |

b

Platības mērījumi pārbaudēs uz vietas netiek veikti pietiekami kvalitatīvi.

| c | Pārbaužu uz vietas inspekcijas ziņojumos ir nepareiza vai nepilnīga informācija. |
| --- | --- |

c

Pārbaužu uz vietas inspekcijas ziņojumos ir nepareiza vai nepilnīga informācija.

| A | Neprecizitātes parādnieku pārskatos. |
| --- | --- |

A

Neprecizitātes parādnieku pārskatos.

| B | Nepilnības saistībā ar piespiedu izpildes procedūras izmantošanu. |
| --- | --- |

B

Nepilnības saistībā ar piespiedu izpildes procedūras izmantošanu.

3.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE ELGF JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Attiecībā uz IAKS Palāta secināja, ka vajadzīgi nozīmīgi uzlabojumi, īpaši trijās no astoņām revidētajām maksājumu aģentūrām, proti, Kiprā, Grieķijā un Maltā (3.72. punkts). | Trijās maksājumu aģentūrās ir veikti turpmāk minētie koriģējošie pasākumi.






  — | Grieķija: iestādes bija īstenojušas rīcības plānu nepilnību novēršanai. Bija ieviesta jauna ZGIS-ĢIS sistēma un pārskatīta atbalsta pieprasījumu procedūra. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

2009

Attiecībā uz IAKS Palāta secināja, ka vajadzīgi nozīmīgi uzlabojumi, īpaši trijās no astoņām revidētajām maksājumu aģentūrām, proti, Kiprā, Grieķijā un Maltā (3.72. punkts).

Trijās maksājumu aģentūrās ir veikti turpmāk minētie koriģējošie pasākumi.

—

Grieķija: iestādes bija īstenojušas rīcības plānu nepilnību novēršanai. Bija ieviesta jauna ZGIS-ĢIS sistēma un pārskatīta atbalsta pieprasījumu procedūra.

| — | Kipra: bija ieviests piecgadu atjaunošanas plāns. Balstoties uz jaunākajiem attēliem, no 2011. gada bija atkārtoti noteikti bāzes zemes gabali. |
| --- | --- |

—

Kipra: bija ieviests piecgadu atjaunošanas plāns. Balstoties uz jaunākajiem attēliem, no 2011. gada bija atkārtoti noteikti bāzes zemes gabali.

| — | Malta: maksājumu aģentūra atjaunināja ZGIS 2009. gadā, izmantojot 2008. gada ortofotogrāfijas, un plānoja pabeigt pilnu ZGIS atjaunināšanu ar 2010. gada attēliem 2011. pieprasījumu gadam. |
| --- | --- |

—

Malta: maksājumu aģentūra atjaunināja ZGIS 2009. gadā, izmantojot 2008. gada ortofotogrāfijas, un plānoja pabeigt pilnu ZGIS atjaunināšanu ar 2010. gada attēliem 2011. pieprasījumu gadam.

Palāta uzskatīja, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata saistībā ar to darba raksturu, tvērumu un ziņošanas prasībām, īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un inspekcijas statistikas apstiprināšanu (3.75. punkts).

Komisija izveidoja jaunu sistēmu dalībvalstu kontroles un inspekcijas statistikas apstiprināšanai, sākot no 2010. gada, un to sauc par “pastiprinātas ticamības procedūru” (sk. 3.34. un 3.35. punktu).

Revīzijas, ko Palāta veica divās no trim maksājumu aģentūrām, kuras bija izvēlējušās piemērot šo procedūru, parādīja, ka konceptuālu un īstenošanas nepilnību dēļ no šīm revīzijām nevar gūt ticamību vai arī tā ir ļoti maza divās revidētajās maksājumu aģentūrās (sk. 3.36. punktu).

Komisija nepiekrīt uzskatam, ka “ticamības pastiprināšanas procedūru” ietekmē konceptuālas nepilnības. Komisija arī pārbaudīja darbu, ko apliecinātājiestādes veic saistībā ar attiecīgo divu maksājumu aģentūru kontroles statistiku, un piekrīt uzskatam, ka šajos divos konkrētos gadījumos var gūt tikai ierobežotu pārliecību.

2009 un 2008

Palāta ieteica novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir jānovērš šādi trūkumi (3.73. punkts (1)):

| a) | jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pilnīgums (ar jaunākajām ortofotogrāfijām); |
| --- | --- |

a)

jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pilnīgums (ar jaunākajām ortofotogrāfijām);

| a) | Sākot no 2010. pieprasījumu gada, Komisijas Regula (ES) Nr. 146/2010 ieviesa dalībvalstīm prasību katru gadu veikt ZGIS-ĢIS kvalitātes novērtējumu saskaņā ar noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

a)

Sākot no 2010. pieprasījumu gada, Komisijas Regula (ES) Nr. 146/2010 ieviesa dalībvalstīm prasību katru gadu veikt ZGIS-ĢIS kvalitātes novērtējumu saskaņā ar noteiktajām procedūrām.

| a) | Komisija piekrīt Revīzijas palātas vērtējumam. Tā turpinās uzraudzīt rezultātus turpmākajos gados. |
| --- | --- |

a)

| b) | jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem;

| b) | Palātas ieteikuma ievērošanai nav veikti konkrēti koriģējoši pasākumi. |
| --- | --- |

b)

Palātas ieteikuma ievērošanai nav veikti konkrēti koriģējoši pasākumi.

| b) | Savu revīziju ietvaros Komisija sniedz dalībvalstīm ieteikumus nepārtrauktai situācijas uzlabošanai. Gadu gaitā revīziju rezultāti uzrāda informācijas kvalitātes uzlabošanos datubāzēs. |
| --- | --- |

b)

2009 un 2008

| c) | skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS; |
| --- | --- |

c)

skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS;

| c) | Saistībā ar “veselības pārbaudi” Komisija deva dalībvalstīm iespēju izslēgt tās privātās vai juridiskās personas, kuru galvenā uzņēmējdarbība nav lauksaimniecības jomā vai ir nenozīmīga lauksaimniecības jomā.
  Palāta uzskata, ka joprojām pastāv risks izmaksāt atbalstu tiem pieprasītājiem, kuri neizmanto zemi lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS.
  Priekšlikumā par KLP pēc 2013. gada Komisija precizēja lauksaimnieka definīciju. Palāta uzskata, ka pastāv risks turpināt maksājumus saņēmējiem, kuri neveic nekādu lauksaimniecisku darbību. |
| --- | --- |

c)

Saistībā ar “veselības pārbaudi” Komisija deva dalībvalstīm iespēju izslēgt tās privātās vai juridiskās personas, kuru galvenā uzņēmējdarbība nav lauksaimniecības jomā vai ir nenozīmīga lauksaimniecības jomā.

Palāta uzskata, ka joprojām pastāv risks izmaksāt atbalstu tiem pieprasītājiem, kuri neizmanto zemi lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS.

Priekšlikumā par KLP pēc 2013. gada Komisija precizēja lauksaimnieka definīciju. Palāta uzskata, ka pastāv risks turpināt maksājumus saņēmējiem, kuri neveic nekādu lauksaimniecisku darbību.

| c) | Pēc Revīzijas palātas ieteikuma Komisija izstrādāja “aktīva lauksaimnieka” definīciju savā priekšlikumā par KLP pēc 2013. gada, ko pašlaik vēl apspriež likumdevēji. |
| --- | --- |

c)

Pēc Revīzijas palātas ieteikuma Komisija izstrādāja “aktīva lauksaimnieka” definīciju savā priekšlikumā par KLP pēc 2013. gada, ko pašlaik vēl apspriež likumdevēji.

| d) | jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu.

| d) | Pašreizējā programmu posmā nekāda virzība nav panākta. |
| --- | --- |

d)

Pašreizējā programmu posmā nekāda virzība nav panākta.

| d) | Pašreizējā sistēma paredz vienotu tiesisko regulējumu, kur katra dalībvalsts ir atbildīga par LLVS uzturēšanas kritēriju definēšanu. Tādējādi tiek nodrošināts, ka tiek ņemtas vērā dažādās lauksaimniecības jomas un tradīcijas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

d)

2008

Palāta, pamatojoties uz kļūdu līmeni pārbaudītajos darījumos un sistēmu novērtējumu, atkārto, ka IAKS kopumā ir efektīva kontroles sistēma kļūdainu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Tomēr revīzijā konstatēja, ka triju dalībvalstu, proti, AK (Skotijas), Bulgārijas un Rumānijas, izvēlētās maksājumu aģentūrās ir nepieciešami nozīmīgi uzlabojumi (5.64. punkts).

Komisija veica turpmāk minētos koriģējošos pasākumus:

| — | Bulgārija: tika izstrādāts 2009.–2011. gada rīcības plāns, kura mērķis bija galvenokārt novērst daudzās nolaidības kļūdas lauksaimnieku atbalsta pieprasījumos, jaunu ortofotogrāfiju iegūšana un ZGIS-ĢIS atjaunināšana ar informāciju no jaunajām ortofotogrāfijām un pārbaužu uz vietas rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Bulgārija: tika izstrādāts 2009.–2011. gada rīcības plāns, kura mērķis bija galvenokārt novērst daudzās nolaidības kļūdas lauksaimnieku atbalsta pieprasījumos, jaunu ortofotogrāfiju iegūšana un ZGIS-ĢIS atjaunināšana ar informāciju no jaunajām ortofotogrāfijām un pārbaužu uz vietas rezultātiem.

| — | Rumānija: tika izstrādāts 2009.–2011. gada rīcības plāns, lai iegūtu jaunas ortofotogrāfijas un atjauninātu ZGIS-ĢIS ar informāciju no jaunajām ortofotogrāfijām un pārbaužu uz vietas rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Rumānija: tika izstrādāts 2009.–2011. gada rīcības plāns, lai iegūtu jaunas ortofotogrāfijas un atjauninātu ZGIS-ĢIS ar informāciju no jaunajām ortofotogrāfijām un pārbaužu uz vietas rezultātiem.

| — | Apvienotā Karaliste (Skotija): valsts iestādes ir pārskatījušas un atjauninājušas ZGIS-ĢIS informāciju. |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste (Skotija): valsts iestādes ir pārskatījušas un atjauninājušas ZGIS-ĢIS informāciju.

Rumānijas un Bulgārijas rīcības plāni tika pabeigti attiecīgi 2011. gada novembrī un 2011. gada februārī.

---

(1)  Līdzīgi ieteikumi bija 2008. gada pārskata 5.65. punktā.

---

4. NODAĻA

Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Lauku attīstība

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Lauku attīstība

Savstarpējā atbilstība

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

Sistēmu efektivitāte

Lauku attīstība

Dalībvalstu sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas sistēma un vadības apliecinājumi

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD iekšējās kontroles sistēma

Pārējo ģenerāldirektorātu vadības apliecinājumi – gada darbības pārskats

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”, kurā ietilpst lauku attīstība (tā ir daļa no politikas jomas “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”) un vēl trīs politikas jomas: “07. Vide un klimata politika”, “11. Jūrlietas un zivsaimniecība” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”, kurā ietilpst lauku attīstība (tā ir daļa no politikas jomas “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”) un vēl trīs politikas jomas: “07. Vide un klimata politika”, “11. Jūrlietas un zivsaimniecība” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  .

4.1. tabula.   Galvenā informācija par lauku attīstību, vidi, zivsaimniecību un veselību 2011. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 05. | Lauku attīstība | Lauku attīstība | 12 292 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi | 102 | Decentralizēta |
| Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti | 5 | Centralizēta tieša |
| | 12 399 | |
| 07. | Vide un klimata politika | Administratīvie izdevumi | 92 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 240 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša |
| | 332 | |
| 11. | Jūrlietas un zivsaimniecība | Administratīvie izdevumi | 41 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 731 | Centralizēta/dalīta |
| | 772 | |
| 17. | Veselība un patērētāju aizsardzība | Administratīvie izdevumi | 117 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 506 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša |
| | 623 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (24) | 250 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 13 876 | |
| No kuriem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

05.

Lauku attīstība

Lauku attīstība

12 292

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi

102

Decentralizēta

Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti

5

Centralizēta tieša

12 399

07.

Vide un klimata politika

Administratīvie izdevumi

92

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

240

Centralizēta tieša/centralizēta netieša

332

11.

Jūrlietas un zivsaimniecība

Administratīvie izdevumi

41

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

731

Centralizēta/dalīta

772

17.

Veselība un patērētāju aizsardzība

Administratīvie izdevumi

117

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

506

Centralizēta tieša/centralizēta netieša

623

Administratīvie izdevumi kopā (24)

250

Pamatdarbības izdevumi kopā

13 876

No kuriem:

—

566

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

13 310

Maksājumi gadā kopā

14 126

Saistības gadā kopā

16 779

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Lauku attīstība

| 4.2. | Lauku attīstība ir daļa no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kuras vispārējie mērķi un finansējuma avoti ir aprakstīti 3. nodaļā (sk. 3.2. un 3.3. punktu). |
| --- | --- |

4.2.

Lauku attīstība ir daļa no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kuras vispārējie mērķi un finansējuma avoti ir aprakstīti 3. nodaļā (sk. 3.2. un 3.3. punktu).

| 4.3. | No Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) dažādā apjomā līdzfinansē lauku attīstības izdevumus saskaņā ar dalībvalstu lauku attīstības programmām. Izdevumi ir sadalīti 45 pasākumiem, starp kuriem ir gan ar platību saistīti pasākumi (agrovides maksājumi, kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi), gan ar platību nesaistīti pasākumi (lauku saimniecību modernizācija, pamatpakalpojumu izveide tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem) (12 394 miljoni EUR) (1). |
| --- | --- |

4.3.

No Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) dažādā apjomā līdzfinansē lauku attīstības izdevumus saskaņā ar dalībvalstu lauku attīstības programmām. Izdevumi ir sadalīti 45 pasākumiem, starp kuriem ir gan ar platību saistīti pasākumi (agrovides maksājumi, kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi apstākļi), gan ar platību nesaistīti pasākumi (lauku saimniecību modernizācija, pamatpakalpojumu izveide tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem) (12 394 miljoni EUR) (1).

| 4.4. | KLP izdevumu pārvaldība un kontrole ir aprakstīta 3. nodaļā (sk. 3.6. un 3.7. punktu). Dažās ELFLA atbalsta shēmās (2) ES atbalsta saņēmējiem ir jāuzņemas juridiskas saistības ievērot savstarpējās atbilstības nosacījumus, kas aprakstīti 3.5. punktā. |
| --- | --- |

4.4.

KLP izdevumu pārvaldība un kontrole ir aprakstīta 3. nodaļā (sk. 3.6. un 3.7. punktu). Dažās ELFLA atbalsta shēmās (2) ES atbalsta saņēmējiem ir jāuzņemas juridiskas saistības ievērot savstarpējās atbilstības nosacījumus, kas aprakstīti 3.5. punktā.

| 4.4. | Skatīt atbildes uz 3.5. punktu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Savā 2010. gada pārskatā Palāta atzīmēja, ka lauku attīstības izdevumos var ieviesties īpaši daudz kļūdu (3). Visvairāk pareizībai kaitē bieži vien sarežģītie noteikumi un attiecināmības nosacījumi. Turklāt, tā kā dažās programmās ir zemi izpildes rādītāji (4), pastāv risks, ka deklarē neattiecināmus izdevumus, īpaši programmu posma beigās, lai izvairītos no piešķirto līdzekļu atcelšanas. |
| --- | --- |

4.5.

Savā 2010. gada pārskatā Palāta atzīmēja, ka lauku attīstības izdevumos var ieviesties īpaši daudz kļūdu (3). Visvairāk pareizībai kaitē bieži vien sarežģītie noteikumi un attiecināmības nosacījumi. Turklāt, tā kā dažās programmās ir zemi izpildes rādītāji (4), pastāv risks, ka deklarē neattiecināmus izdevumus, īpaši programmu posma beigās, lai izvairītos no piešķirto līdzekļu atcelšanas.

| 4.5. | Komisija atbalsta Palātas viedokli, ka dažās lauku attīstības izdevumu jomās pastāv lielāks kļūdu biežums, salīdzinot ar KLP pirmo pīlāru. Tomēr relatīvi augstāks kļūdu īpatsvars lauku attīstības jomā ir jāskata kontekstā arī ar lauku attīstības politikas mērķiem, kurus var sasniegt tikai ar sarežģītākiem noteikumiem un atbilstības nosacījumiem, uz kuriem norādīja Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

4.5.

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

| 4.6. | Ar Savienības politiku vides jomā aizsargā un uzlabo vides kvalitāti, iedzīvotāju dzīves apstākļus un dabas resursu racionālu izmantošanu, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (5) ir finansiāli nozīmīgākais instruments (izdevumi 2011. gadā bija 184 miljoni EUR), ar ko līdzfinansē dalībvalstu projektus i) dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, ii) vides politikai un pārvaldībai un iii) informācijai un komunikācijai. |
| --- | --- |

4.6.

Ar Savienības politiku vides jomā aizsargā un uzlabo vides kvalitāti, iedzīvotāju dzīves apstākļus un dabas resursu racionālu izmantošanu, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (5) ir finansiāli nozīmīgākais instruments (izdevumi 2011. gadā bija 184 miljoni EUR), ar ko līdzfinansē dalībvalstu projektus i) dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, ii) vides politikai un pārvaldībai un iii) informācijai un komunikācijai.

| 4.7. | Kopējai zivsaimniecības politikai, kas ietilpst politikas jomā “Jūrlietas un zivsaimniecība”, ir tādi paši vispārējie mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.2. punktu). Šīs politikas galvenais instruments ir Eiropas Zivsaimniecības fonds (6) (EZF) (izdevumi 2011. gadā – 441 miljons EUR). |
| --- | --- |

4.7.

Kopējai zivsaimniecības politikai, kas ietilpst politikas jomā “Jūrlietas un zivsaimniecība”, ir tādi paši vispārējie mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.2. punktu). Šīs politikas galvenais instruments ir Eiropas Zivsaimniecības fonds (6) (EZF) (izdevumi 2011. gadā – 441 miljons EUR).

| 4.8. | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES dod ieguldījumu, pirmkārt, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzībā un, otrkārt, patērētāju labklājības veicināšanā. Lielāko daļu finansējuma piešķir dzīvnieku slimību izskaušanas programmām un ES aģentūrām (7) (2011. gada izdevumi – attiecīgi 186 miljoni EUR un 171 miljons EUR). |
| --- | --- |

4.8.

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES dod ieguldījumu, pirmkārt, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzībā un, otrkārt, patērētāju labklājības veicināšanā. Lielāko daļu finansējuma piešķir dzīvnieku slimību izskaušanas programmām un ES aģentūrām (7) (2011. gada izdevumi – attiecīgi 186 miljoni EUR un 171 miljons EUR).

Revīzijas tvērums un pieeja

| 4.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem. |
| --- | --- |

4.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Lauku attīstības, vides, zivsaimniecības un veselības jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem.

4.9.

| — | Revīzijā pārbaudīja 178 starpposma un galīgo maksājumu paraugu, kurā bija iekļauti 160 maksājumi lauku attīstībai un 18 maksājumi videi un klimata politikai, jūrlietām un zivsaimniecībai, kā arī veselībai un patērētāju aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

Revīzijā pārbaudīja 178 starpposma un galīgo maksājumu paraugu, kurā bija iekļauti 160 maksājumi lauku attīstībai un 18 maksājumi videi un klimata politikai, jūrlietām un zivsaimniecībai, kā arī veselībai un patērētāju aizsardzībai.

| — | Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta pārbaudēs galveno uzmanību pievērsa tam, vai tiek ievērota prasība uzturēt zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) un obligātās pārvaldības prasības (OPP) (8), par ko varēja iegūt pierādījumus un izdarīt secinājumus revīzijas apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz savstarpējo atbilstību Palāta pārbaudēs galveno uzmanību pievērsa tam, vai tiek ievērota prasība uzturēt zemi labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) un obligātās pārvaldības prasības (OPP) (8), par ko varēja iegūt pierādījumus un izdarīt secinājumus revīzijas apmeklējuma laikā.

| — | Skatīt atbildi uz 4.16.–4.18. punktu. |
| --- | --- |

—

| — | Palātas izdarītajā kļūdu īpatsvara aprēķinā (9) nav ņemti vērā samazinājumi un izslēgšana, ko dalībvalstis piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji deklarē pārāk lielas platības, dzīvnieku skaitu vai neattiecināmus izdevumus (10). |
| --- | --- |

—

Palātas izdarītajā kļūdu īpatsvara aprēķinā (9) nav ņemti vērā samazinājumi un izslēgšana, ko dalībvalstis piemēro gadījumos, kad ES atbalsta saņēmēji deklarē pārāk lielas platības, dzīvnieku skaitu vai neattiecināmus izdevumus (10).

| — | Lauku attīstības sistēmu novērtēšanā pārbaudīja pa vienai maksājumu aģentūrai katrā no sešām revidētajām dalībvalstīm: Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā, Austrijā un Somijā. Jūrlietu un zivsaimniecības jomā Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles sistēmu Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD. |
| --- | --- |

—

Lauku attīstības sistēmu novērtēšanā pārbaudīja pa vienai maksājumu aģentūrai katrā no sešām revidētajām dalībvalstīm: Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā, Austrijā un Somijā. Jūrlietu un zivsaimniecības jomā Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles sistēmu Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD.

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudēs ietvēra Lauksaimniecības un lauku attīstības (saistībā ar lauku attīstību), Klimata politikas, Vides, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudēs ietvēra Lauksaimniecības un lauku attīstības (saistībā ar lauku attīstību), Klimata politikas, Vides, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatu.

| — | Lai novērtētu pamatojumu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu un ELFLA apliecinātājiestāžu apliecinājumus un ziņojumus par 15 maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

—

Lai novērtētu pamatojumu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu un ELFLA apliecinātājiestāžu apliecinājumus un ziņojumus par 15 maksājumu aģentūrām.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 4.10. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 57 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,7 % (11). |
| --- | --- |

4.10.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 57 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,7 % (11).

| 4.11. | No lauku attīstības izdevumos pārbaudītajiem 160 darījumiem kļūdas konstatētas 93 (58 %) darījumos, un no tām 61 (66 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Vides, klimata politikas, jūrlietu, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības izdevumos no 18 pārbaudītajiem darījumiem kļūdas konstatētas 8 (44 %) darījumos, un no tām 2 (25 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

4.11.

No lauku attīstības izdevumos pārbaudītajiem 160 darījumiem kļūdas konstatētas 93 (58 %) darījumos, un no tām 61 (66 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Vides, klimata politikas, jūrlietu, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības izdevumos no 18 pārbaudītajiem darījumiem kļūdas konstatētas 8 (44 %) darījumos, un no tām 2 (25 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas.

| 4.10. un 4.11. | Komisija ņem vērā visticamāko kļūdu īpatsvaru, ko aplēsusi Palāta. Lai gan tā nepiekrīt Palātas novērtējumam dažos gadījumos, Komisijas veiktās aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni, kuru pamatā ir dalībvalstu 2011. gadā sniegtā kontroles statistika, arī liecina par situācijas pasliktināšanos, kaut gan mazākā mērā. Tāpēc DG AGRI ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā 2011. gadam iekļāva atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.


  Šai atrunai ir pievienoti vairāki koriģējoši pasākumi, kurus noteiks Komisija kopā ar dalībvalstīm, lai risinātu šo situāciju.


  Tomēr relatīvi augstāks kļūdu īpatsvars lauku attīstības jomā, salīdzinot ar KLP pirmo pīlāru, ir jāskata kontekstā arī ar lauku attīstības politikas mērķiem, kurus var sasniegt tikai ar sarežģītākiem noteikumiem un atbilstības nosacījumiem, uz kuriem 4.5. punktā norādīja Revīzijas palāta.


  Komisija atzīmē, ka puse no skaitļos izsakāmām kļūdām finanšu izteiksmē ir diezgan mazas (mazākas par 5 %). |
| --- | --- |

4.10. un 4.11.

Komisija ņem vērā visticamāko kļūdu īpatsvaru, ko aplēsusi Palāta. Lai gan tā nepiekrīt Palātas novērtējumam dažos gadījumos, Komisijas veiktās aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni, kuru pamatā ir dalībvalstu 2011. gadā sniegtā kontroles statistika, arī liecina par situācijas pasliktināšanos, kaut gan mazākā mērā. Tāpēc DG AGRI ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā 2011. gadam iekļāva atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.

Šai atrunai ir pievienoti vairāki koriģējoši pasākumi, kurus noteiks Komisija kopā ar dalībvalstīm, lai risinātu šo situāciju.

Tomēr relatīvi augstāks kļūdu īpatsvars lauku attīstības jomā, salīdzinot ar KLP pirmo pīlāru, ir jāskata kontekstā arī ar lauku attīstības politikas mērķiem, kurus var sasniegt tikai ar sarežģītākiem noteikumiem un atbilstības nosacījumiem, uz kuriem 4.5. punktā norādīja Revīzijas palāta.

Komisija atzīmē, ka puse no skaitļos izsakāmām kļūdām finanšu izteiksmē ir diezgan mazas (mazākas par 5 %).

Lauku attīstība

| 4.12. | ELFLA darījumu pārbaudēs Palāta revidēja 26 dažādus pasākumus. 75 darījumi bija saistīti ar platību, savukārt 85 darījumi ar to nebija saistīti. Lielākā daļa no 4.10. punktā minētā iespējamākā kļūdu īpatsvara attiecas uz to pasākumu attiecināmību, kas nav saistīti ar platību. Palāta konstatēja arī biežas kļūdas gadījumos, kad finansējuma saņēmēji bija valsts sektora iestādes, piemēram, pašvaldības vai pati maksājumu aģentūra: tika revidēti 34 darījumi, kuros bija iesaistīti valsts sektora saņēmēji, un tajos bija 17 kļūdas (50 %) saistībā ar tādiem jautājumiem kā deklarēts neattiecināms PVN vai neievēroti publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

4.12.

ELFLA darījumu pārbaudēs Palāta revidēja 26 dažādus pasākumus. 75 darījumi bija saistīti ar platību, savukārt 85 darījumi ar to nebija saistīti. Lielākā daļa no 4.10. punktā minētā iespējamākā kļūdu īpatsvara attiecas uz to pasākumu attiecināmību, kas nav saistīti ar platību. Palāta konstatēja arī biežas kļūdas gadījumos, kad finansējuma saņēmēji bija valsts sektora iestādes, piemēram, pašvaldības vai pati maksājumu aģentūra: tika revidēti 34 darījumi, kuros bija iesaistīti valsts sektora saņēmēji, un tajos bija 17 kļūdas (50 %) saistībā ar tādiem jautājumiem kā deklarēts neattiecināms PVN vai neievēroti publiskā iepirkuma noteikumi.

| 4.12. | Komisija ņem vērā Palātas konstatējumus, kaut arī tie ne vienmēr sakrīt ar dalībvalstu sniegto kontroles statistiku, un ņems tos vērā, īstenojot rīcības plānu lauku attīstībai, ja tas tiks uzskatīts par vajadzīgu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | 160 lauku attīstības darījumu paraugā ietilpa 43 maksājumi agrovides shēmām. Palāta konstatēja, ka 10 gadījumos (23 %) lauksaimnieki nebija pildījuši uzņemtās agrovides saistības. Šāda Palātas atklāta kļūda ir aprakstīta 4.1. piemērā. Pasākumā “Lauku saimniecību modernizācija” Palāta revidēja 21 maksājumu un atklāja astoņus neattiecināmu izdevumu gadījumus (38 %). |
| --- | --- |

4.13.

160 lauku attīstības darījumu paraugā ietilpa 43 maksājumi agrovides shēmām. Palāta konstatēja, ka 10 gadījumos (23 %) lauksaimnieki nebija pildījuši uzņemtās agrovides saistības. Šāda Palātas atklāta kļūda ir aprakstīta 4.1. piemērā. Pasākumā “Lauku saimniecību modernizācija” Palāta revidēja 21 maksājumu un atklāja astoņus neattiecināmu izdevumu gadījumus (38 %).

4.13.

4.1. piemērs.   Agrovides saistību nepildīšana (attiecināmības kļūdas piemērs)

Saņēmējs pieteicās uz atbalstu no divām agrovides shēmām. Saistībā ar pirmo shēmu viņš apņēmās 14 lauku blokos neaudzēt kultūras viena metra aizsargjoslā un šo joslu neapstrādāt, nerakt, nemēslot un nesmidzināt. Revidenti konstatēja, ka šī prasība nebija ievērota nevienā no 14 lauku blokiem. Saistībā ar otro shēmu lauksaimnieks apņēmās izmantot pienācīgus augļu dārzu kopšanas paņēmienus un ievērot labu lauksaimniecības praksi, tostarp izgriezt zarus un retināt augļkokus. Revidenti konstatēja, ka zari nebija izgriezti un lauku bloku daļās, kur auga koki, krājās atkritumi. Atbilstoši valsts noteikumiem šādi nopietni prasību pārkāpumi abās shēmās būtu jāsankcionē ar maksājuma samazināšanu par 100 %.

4.1. piemērs.
     
  Agrovides saistību nepildīšana (attiecināmības kļūdas piemērs)

Komisija uzskata, ka Palātas konstatējums attiecas uz nesistemātisku gadījumu, kad nav ievērotas saistības, kas pieņemtas saskaņā ar agrovides pasākumu.

Komisija lūgs attiecīgo sertifikācijas iestādi uzraudzīt nepamatoti izmaksāto summu atgūšanu.

| 4.14. | 31 no revidētajiem darījumiem saņēmējam bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Palāta konstatēja, ka 12 gadījumos (39 %) nebija ievērots viens vai vairāki no šiem noteikumiem (sk. 4.2. piemēru). |
| --- | --- |

4.14.

31 no revidētajiem darījumiem saņēmējam bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Palāta konstatēja, ka 12 gadījumos (39 %) nebija ievērots viens vai vairāki no šiem noteikumiem (sk. 4.2. piemēru).

| 4.14. | Komisija norāda, ka daži Palātas apsvērumi ir saistīti ar valsts noteikumiem publiskā iepirkuma jomā un ka dažas dalībvalstis atšķirīgi interpretē šos noteikumus salīdzinājumā ar Palātas interpretāciju. |
| --- | --- |

4.14.

4.2. piemērs.   Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpums (attiecināmības kļūdas piemērs)

5,1 miljona EUR atbalsta saņēmējs bija pati maksājumu aģentūra. Summu izmaksāja pasākumam “Tehniskā palīdzība”, un tā bija daļa no lielāka pasākuma maksājumu aģentūras IT sistēmas uzturēšanai. Palāta konstatēja, ka par diviem visa lielā pasākuma līgumiem, kuru vērtība sasniedza apmēram 58 miljonus EUR, līgumi ar uzņēmumu bija noslēgti, pamatojoties uz sarunu procedūru bez paziņojuma. Maksājumu aģentūra nebija veikusi vajadzīgo analīzi vai sagatavojusi pamatojumu, kāpēc līgumslēgšanas tiesības piešķiramas saskaņā ar sarunu procedūru, nevis rīkojot atklātu vai slēgtu konkursu.

4.2. piemērs.
     
  Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi (attiecināmības kļūdas piemērs)

Komisija atzīmē, ka, ja šai procedūrai būtu sniegts atbilstīgs pamatojums, saņēmējam principā būtu bijis likumīgi iespējams piešķirt līgumus, izmantojot sarunu procedūru. Šādā gadījumā Komisija, iespējams, neizslēgtu no ES finansējuma visus izdevumus saistībā ar tās atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, lai ievērotu proporcionalitātes principu.

| 4.15. | Vairākos gadījumos Palāta novēroja, ka darījumu pārbaudē atklāta kļūda ir sistemātiska, t. i., tā ir ieviesusies vairākos maksājumos, ne tikai revidētajā (sk. 4.3. piemēru). |
| --- | --- |

4.15.

Vairākos gadījumos Palāta novēroja, ka darījumu pārbaudē atklāta kļūda ir sistemātiska, t. i., tā ir ieviesusies vairākos maksājumos, ne tikai revidētajā (sk. 4.3. piemēru).

4.15.

4.3. piemērs.   Neattiecināma PVN ieskaitīšana (sistemātiskas attiecināmības kļūdas piemērs)

Viens revidētais maksājums bija piešķirts valsts sektora iestādei par mācību un informācijas programmu. Valsts sektora iestāde deklarēja pilnu maksājuma summu, ieskaitot neattiecināmu PVN, un visa summa tika segta no ES budžeta. Šī sistemātiskā kļūda bija pieļauta visos attiecīgā lauku attīstības pasākuma izdevumos šajā dalībvalstī kopā par 0,8 miljoniem EUR.

4.3. piemērs.
     
  Neattiecināms PVN ir iekļauts (sistemātiskas attiecināmības kļūdas piemērs)

Finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros Komisijas dienesti izvērtēs Revīzijas palātas konstatējumus attiecībā uz valstu pārvaldes iestādēm nolūkā atgūt jebkādus nepamatotos maksājumus.

Savstarpējā atbilstība

| 4.16. | Kā minēts 3. nodaļā (sk. 3.9. punktu), savstarpējās atbilstības kļūdas pirmo reizi ir ņemtas vērā Palātas kļūdu īpatsvara aprēķinā. |
| --- | --- |

4.16.

Kā minēts 3. nodaļā (sk. 3.9. punktu), savstarpējās atbilstības kļūdas pirmo reizi ir ņemtas vērā Palātas kļūdu īpatsvara aprēķinā.

| 4.17. | Saistībā ar 2011. gada ticamības deklarāciju Palātas veiktajās pārbaudēs (sk. 4.9. punkta otro ievilkumu) tika konstatēts viens vai vairāki savstarpējās atbilstības pārkāpumi 26 (12) no 73 maksājumiem, kuriem piemēro savstarpējo atbilstību (36 %). Lai šīs kļūdas izteiktu skaitļos, katram pārkāpumam Palāta piemēroja valsts sistēmu maksājumu samazināšanai. Visos gadījumos samazinājums bija robežās no 0 % līdz 5 %. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,2 procentpunktus no kopējā kļūdu īpatsvara, kas minēts 4.10. punktā. |
| --- | --- |

4.17.

Saistībā ar 2011. gada ticamības deklarāciju Palātas veiktajās pārbaudēs (sk. 4.9. punkta otro ievilkumu) tika konstatēts viens vai vairāki savstarpējās atbilstības pārkāpumi 26 (12) no 73 maksājumiem, kuriem piemēro savstarpējo atbilstību (36 %). Lai šīs kļūdas izteiktu skaitļos, katram pārkāpumam Palāta piemēroja valsts sistēmu maksājumu samazināšanai. Visos gadījumos samazinājums bija robežās no 0 % līdz 5 %. Atklātās kļūdas veido apmēram 0,2 procentpunktus no kopējā kļūdu īpatsvara, kas minēts 4.10. punktā.

| 4.18. | Palāta novēroja īpaši nopietnas problēmas ar savstarpējās atbilstības prasībām attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju. No 46 paraugā iekļautajām saimniecībām, kurās turēja mājlopus, 16 gadījumos (35 %) prasības nebija ievērotas. |
| --- | --- |

4.18.

Palāta novēroja īpaši nopietnas problēmas ar savstarpējās atbilstības prasībām attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju. No 46 paraugā iekļautajām saimniecībām, kurās turēja mājlopus, 16 gadījumos (35 %) prasības nebija ievērotas.

| 4.16.–4.18. | Lielākā daļa savstarpējās atbilstības prasību, t. i., likumā noteiktās pārvaldības prasības, ir jāievēro visiem ES iedzīvotājiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir lauksaimnieki, kas saņem ES atbalstu saskaņā ar KLP. Savstarpējās atbilstības prasību ievērošana nav attiecināmības kritērijs, un tāpēc šo prasību pārbaudes neattiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Lauksaimnieki, kas neievēro šīs prasības, ir tiesīgi saņemt maksājumus, bet tiem piemēro sankcijas atkarībā no konstatētās neatbilstības smaguma, mēroga, pastāvības un atkārtošanās, kā arī konkrētā lauksaimnieka nolaidības vai nolūka. To arī apliecina fakts, ka maksājumus var veikt pirms savstarpējās atbilstības pārbaužu pabeigšanas un ka sodus nepiemēro par maksājumiem, kas veikti attiecībā uz kalendāro gadu, kurā lauksaimnieks neizpildīja prasības, bet gan piemēro maksājumiem, kas veikti attiecībā uz kalendāro gadu, kurā valstu pārvaldes iestādes veica konstatējumus. Visu šo iemeslu dēļ Komisija savstarpējās atbilstības saistību pārkāpumus neņem vērā, aprēķinot kļūdu īpatsvaru attiecībā uz savu ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

4.16.–4.18.

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

| 4.19. | 4.4. piemērā ir aprakstīta viena no kļūdām, kas atrastas politikas jomās “Vide un klimata politika”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”. |
| --- | --- |

4.19.

4.4. piemērā ir aprakstīta viena no kļūdām, kas atrastas politikas jomās “Vide un klimata politika”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”.

4.19.

4.4. piemērs.   Apliecinošo dokumentu trūkums un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi

Dalībvalstu iestādēm līdz 30. aprīlim ir jāiesniedz Komisijai izdevumu deklarācijas par dzīvnieku slimību izskaušanas programmām iepriekšējā kalendārajā gadā. Vienas dalībvalsts deklarācijā par 2010. gadu (kopā par 12,4 miljoniem EUR) bija ieskaitīti 0,3 miljoni EUR par izdevumiem, kas notikuši pēc 2011. gada 30. aprīļa.

4.4. piemērs.
     
  Apliecinošo dokumentu trūkums un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi

Komisija nolēma maksāt pirmo iemaksu pirms galīgās finansiālās iemaksas noteikšanas, jo dalībvalsts izmaksu deklarāciju 2011. gadā nevarēja apstiprināt tāpēc, ka joprojām tika veiktas pārbaudes uz vietas (C(2011) 9743, 1. un 2. pants). Pārbaudes par to, vai deklarētās izmaksas tika samaksātas pēc 30. aprīļa, ir paredzētas standarta pārbaužu sarakstā attiecībā uz pārbaudēm uz vietas.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Lauku attīstība

Dalībvalstu sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

| 4.20. | Rezultāti, ko Palāta ieguvusi dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē, ir apkopoti
  4.2. pielikumā
  . Attiecībā uz sešām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka viena no ieviestajām kontroles sistēmām nebija efektīva (Dānija), četras bija daļēji efektīvas (Spānija (Galisija), Itālija (Lombardija), Ungārija un Somija) un viena efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību (Austrija). |
| --- | --- |

4.20.

Rezultāti, ko Palāta ieguvusi dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē, ir apkopoti
  4.2. pielikumā
  . Attiecībā uz sešām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka viena no ieviestajām kontroles sistēmām nebija efektīva (Dānija), četras bija daļēji efektīvas (Spānija (Galisija), Itālija (Lombardija), Ungārija un Somija) un viena efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību (Austrija).

| 4.20. | Komisija ņem vērā, ka sniegtie rezultāti ir līdzīgi pagājušā gada rezultātiem. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Ar platību saistītiem lauku attīstības pasākumiem, kādi cita starpā ir agrovides pasākumi, daļu svarīgāko elementu, tostarp attiecināmo platību, pārbauda Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā (IAKS), kas aprakstīta 3. nodaļā (3.16. punkts). Citām attiecināmības prasībām ir izstrādāti atsevišķi kontroles mehānismi (13). Kā aprakstīts 3. nodaļā (3.14.–3.17. punkts), Palāta konstatēja, ka 2011. gadā IAKS sistēmas visās pārbaudītajās iestādēs darbojās daļēji efektīvi. |
| --- | --- |

4.21.

Ar platību saistītiem lauku attīstības pasākumiem, kādi cita starpā ir agrovides pasākumi, daļu svarīgāko elementu, tostarp attiecināmo platību, pārbauda Integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā (IAKS), kas aprakstīta 3. nodaļā (3.16. punkts). Citām attiecināmības prasībām ir izstrādāti atsevišķi kontroles mehānismi (13). Kā aprakstīts 3. nodaļā (3.14.–3.17. punkts), Palāta konstatēja, ka 2011. gadā IAKS sistēmas visās pārbaudītajās iestādēs darbojās daļēji efektīvi.

| 4.21. | Komisija uzskata, ka kopumā IAKS ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska samazināšanai.

  Skatīt arī Komisijas atbildes uz 3.14. un 3.15. punktu. |
| --- | --- |

4.21.

Skatīt arī Komisijas atbildes uz 3.14. un 3.15. punktu.

| 4.22. | Palātas veiktā revīzija aptvēra atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem un sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Galvenokārt pārbaudīja šādus elementus: |
| --- | --- |

4.22.

Palātas veiktā revīzija aptvēra atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem un sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Galvenokārt pārbaudīja šādus elementus:

| 4.22. | Skatīt kopīgo atbildi uz 4.16.–4.18. punktu. |
| --- | --- |

4.22.

| a) | administratīvās un kontroles procedūras, ar kurām nodrošina pareizus maksājumus; |
| --- | --- |

a)

administratīvās un kontroles procedūras, ar kurām nodrošina pareizus maksājumus;

| b) | kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

b)

kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas;

| c) | sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai. |
| --- | --- |

c)

sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai.

Administratīvās un kontroles procedūras, ar kurām nodrošina pareizus maksājumus

| 4.23. | Maksājumu aģentūru veiktajās administratīvajās pārbaudēs jāietver atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizība un atbalsta piešķiršanai izvirzīto attiecināmības prasību izpilde. |
| --- | --- |

4.23.

Maksājumu aģentūru veiktajās administratīvajās pārbaudēs jāietver atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizība un atbalsta piešķiršanai izvirzīto attiecināmības prasību izpilde.

| 4.24. | Palāta konstatēja nepilnības administratīvo pārbaužu veikšanā saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Itālijā (Lombardija), Ungārijā, Austrijā un Somijā). Viena no nepilnībām ir aprakstīta 4.5. piemērā. Vienā dalībvalstī (Dānijā) Palāta pārbaudīja paraugu ar pieciem nejauši atlasītiem projektiem, kas ietilpa ar platību nesaistītos pasākumos. Revīzijā tika konstatēti neattiecināmi izdevumi četros projektos, bet maksājumu aģentūra tos nebija atklājusi. |
| --- | --- |

4.24.

Palāta konstatēja nepilnības administratīvo pārbaužu veikšanā saistībā ar attiecināmības nosacījumiem un saistībām piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Itālijā (Lombardija), Ungārijā, Austrijā un Somijā). Viena no nepilnībām ir aprakstīta 4.5. piemērā. Vienā dalībvalstī (Dānijā) Palāta pārbaudīja paraugu ar pieciem nejauši atlasītiem projektiem, kas ietilpa ar platību nesaistītos pasākumos. Revīzijā tika konstatēti neattiecināmi izdevumi četros projektos, bet maksājumu aģentūra tos nebija atklājusi.

| 4.25. | Palāta konstatēja arī, ka trīs no revidētajām sešām dalībvalstīm (Dānija, Itālija (Lombardija) un Somija) nepareizi piemēroja tiesību aktos paredzētos samazinājumus. |
| --- | --- |

4.25.

Palāta konstatēja arī, ka trīs no revidētajām sešām dalībvalstīm (Dānija, Itālija (Lombardija) un Somija) nepareizi piemēroja tiesību aktos paredzētos samazinājumus.

| 4.25. | Ja revīziju ietvaros Komisija konstatē administratīvo pārbaužu nepilnības, tās tiek risinātas, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru, lai aizsargātu ES finanšu intereses. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot konkurenci lauksaimniecības nozarē (piemēram, lauku saimniecību modernizācija) un uzlabot un attīstīt lauku infrastruktūru, administratīvajās pārbaudēs (14) cita starpā skata tādu svarīgu jautājumu kā deklarēto izmaksu pamatotība. Tāpēc dalībvalstīm ir jāievieš piemērotas sistēmas saņēmēju deklarēto izmaksu novērtēšanai. Palāta konstatēja, ka šī tiesību aktu prasība nebija efektīvi īstenota četrās no sešām revidētajām valsts iestādēm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija) un Ungārijā). To pierāda veiktā darījumu parauga pārbaude, kurā atklājās kļūdas 21 no 70 pārbaudītajiem darījumiem (30 %). Līdzīgs konstatējums bija formulēts jau pagājušajā gadā attiecībā uz citām maksājumu aģentūrām (sk. Palātas 2010. gada pārskata 3.35. punktu). |
| --- | --- |

4.26.

Saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot konkurenci lauksaimniecības nozarē (piemēram, lauku saimniecību modernizācija) un uzlabot un attīstīt lauku infrastruktūru, administratīvajās pārbaudēs (14) cita starpā skata tādu svarīgu jautājumu kā deklarēto izmaksu pamatotība. Tāpēc dalībvalstīm ir jāievieš piemērotas sistēmas saņēmēju deklarēto izmaksu novērtēšanai. Palāta konstatēja, ka šī tiesību aktu prasība nebija efektīvi īstenota četrās no sešām revidētajām valsts iestādēm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija) un Ungārijā). To pierāda veiktā darījumu parauga pārbaude, kurā atklājās kļūdas 21 no 70 pārbaudītajiem darījumiem (30 %). Līdzīgs konstatējums bija formulēts jau pagājušajā gadā attiecībā uz citām maksājumu aģentūrām (sk. Palātas 2010. gada pārskata 3.35. punktu).

| 4.26. | Komisija piekrīt viedoklim, ka izmaksu pamatotības administratīvās pārbaudes ir būtiskas, lai nodrošinātu visas kontroles sistēmas efektivitāti. Komisijas revīzijas misiju laikā šīs būtiskās pārbaudes tiek sistemātiski pārbaudītas. Tomēr Komisija atzīmē, ka Itālijas gadījumā Revīzijas palātas konstatējums attiecas uz summām (vispārējās izmaksas), ko parasti maksā, pamatojoties uz vienotu likmi, kas nepārsniedz 10 %, vai pamatojoties uz fiksētu likmi, vai arī pamatojoties uz likmi, kas ir ārpus saņēmēja ietekmes (nodokļi, maksa par kvalitātes sistēmas sertifikāciju utt.). |
| --- | --- |

4.26.

Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas

| 4.27. | Dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, un lielākajā daļā atbalsta shēmu šajās pārbaudēs katru gadu jāaptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem (15). Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, cik kvalitatīvas bija pārbaudes un ziņojumu sagatavošana un cik piemērotas bija veiktās korekcijas. |
| --- | --- |

4.27.

Dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, un lielākajā daļā atbalsta shēmu šajās pārbaudēs katru gadu jāaptver vismaz 5 % no visiem saņēmējiem (15). Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, cik kvalitatīvas bija pārbaudes un ziņojumu sagatavošana un cik piemērotas bija veiktās korekcijas.

| 4.27.–4.29. | Revīzijas palātas minētie jautājumi tiek sistemātiski izskatīti arī Komisijas revīzijas apmeklējumu laikā. Ja tiek konstatētas nepilnības, to rezultātā dalībvalstīm tiek piemērotas finanšu korekcijas, izmantojot grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūru, kā arī ieteikumus, kā uzlabot kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

4.27.–4.29.

| 4.28. | Palāta konstatēja, ka piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā) veiktās pārbaudes neaptvēra visas saņēmēju saistības un pienākumus, ko varēja pārbaudīt apmeklējuma laikā, kā tas prasīts tiesību aktos. |
| --- | --- |

4.28.

Palāta konstatēja, ka piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā) veiktās pārbaudes neaptvēra visas saņēmēju saistības un pienākumus, ko varēja pārbaudīt apmeklējuma laikā, kā tas prasīts tiesību aktos.

| 4.29. | Katrā no sešām apmeklētajām dalībvalstīm Palāta atkārtoja četras nejauši atlasītas pārbaudes. Praktiski Palāta atkārtoja visas maksājumu aģentūras sākotnēji veiktās pārbaudes, ieskaitot visas administratīvās pārbaudes un visas pārbaudes uz vietas. Atkārtojot pārbaudes uz vietas, ko bija veikušas maksājumu aģentūras, Palāta konstatēja, ka pārbaudes ne vienmēr bija veiktas pienācīgi. Sk. 4.5. piemēru. |
| --- | --- |

4.29.

Katrā no sešām apmeklētajām dalībvalstīm Palāta atkārtoja četras nejauši atlasītas pārbaudes. Praktiski Palāta atkārtoja visas maksājumu aģentūras sākotnēji veiktās pārbaudes, ieskaitot visas administratīvās pārbaudes un visas pārbaudes uz vietas. Atkārtojot pārbaudes uz vietas, ko bija veikušas maksājumu aģentūras, Palāta konstatēja, ka pārbaudes ne vienmēr bija veiktas pienācīgi. Sk. 4.5. piemēru.

4.5. piemērs.   Dalībvalstu veikto administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas nepietiekama kvalitāte

Vienā no Palātas atkārtotajām pārbaudēm Itālijā (Lombardijā) revidenti pārbaudīja projektu, ar kuru saskaņā lauku saimniecībā bija paredzēts uzbūvēt divstāvīgu ēku, kurā izvietot augļu un citu saimniecībā saražoto produktu pārstrādes laboratoriju, uzglabāšanas zonu un terasi augļu žāvēšanai.

Paveikusi gan administratīvās pārbaudes, gan pārbaudes uz vietas, maksājumu aģentūra apstiprināja galīgā maksājuma pieprasījuma pilno summu EUR 221 205 apmērā.

Palāta savukārt secināja, ka ēka drīzāk izskatās pēc privātmājas, nevis pēc lauku saimniecības, un ka izmaksas tāpēc nebija attiecināmas. Fakts, ka valsts iestādes bija apstiprinājušas deklarēto izdevumu pilnu summu, liecina par būtiskām sistēmas nepilnībām administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas.

4.5. piemērs.
     
  Dalībvalstu veikto administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas nepietiekama

Komisija saistībā ar atbilstīguma noskaidrošanas procedūru veiks lietas pēcpārbaudi kopā ar Itālijas iestādēm.

Sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai

| 4.30. | Pārbaudot izstrādātās savstarpējās atbilstības sistēmas un to īstenošanu, Palāta konstatēja vairākas nopietnas nepilnības, kas ir svarīgas arī saistībā ar 3. nodaļu. Neviena no sešām revidētajām dalībvalstīm nebija izstrādājusi un neveica tādas pārbaudes, kurās skatītu pilnīgi visas tiesību aktos izvirzītās prasības. |
| --- | --- |

4.30.

Pārbaudot izstrādātās savstarpējās atbilstības sistēmas un to īstenošanu, Palāta konstatēja vairākas nopietnas nepilnības, kas ir svarīgas arī saistībā ar 3. nodaļu. Neviena no sešām revidētajām dalībvalstīm nebija izstrādājusi un neveica tādas pārbaudes, kurās skatītu pilnīgi visas tiesību aktos izvirzītās prasības.

| 4.30. | Komisija ir veikusi savstarpējās atbilstības revīzijas sešās dalībvalstīs, kurās revīzijas veica Palāta (kaut gan ne tajos pašos reģionos Spānijā un Itālijā), un ir novērojusi arī būtiskas nepilnības LLVS standartu un likumā noteikto pārvaldības prasību definēšanā un kontrolē. Ik reizi, kad šajās sešās dalībvalstīs tika skaidri konstatēts risks attiecībā uz fondiem, Komisija vairāku šādu izmeklēšanu ietvaros ir piemērojusi finanšu korekciju (Dānija, Ungārija, Austrija un citi Itālijas un Spānijas reģioni) vai grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, kas jau notiek attiecībā uz izmeklēšanām par šīm sešām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Pārbaužu plānošana un laika grafiks bija nepilnīgs piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā). Piemēram, vienā dalībvalstī (Itālijā (Lombardija)) visas triju OPP pārbaudes (16) veica no oktobra līdz decembrim. Tātad nepārbaudīja citos mēnešos ievērojamās prasības, piemēram, aizliegumu pret nitrātu jutīgās zonās līdz 28. februārim izklāt kūtsmēslus vai citas nitrātu saturošas vielas. |
| --- | --- |

4.31.

Pārbaužu plānošana un laika grafiks bija nepilnīgs piecās no sešām revidētajām dalībvalstīm (Dānijā, Spānijā (Galisija), Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā). Piemēram, vienā dalībvalstī (Itālijā (Lombardija)) visas triju OPP pārbaudes (16) veica no oktobra līdz decembrim. Tātad nepārbaudīja citos mēnešos ievērojamās prasības, piemēram, aizliegumu pret nitrātu jutīgās zonās līdz 28. februārim izklāt kūtsmēslus vai citas nitrātu saturošas vielas.

| 4.31. | Savstarpējās atbilstības revīziju laikā Komisija sistemātiski pārbauda atbilstību prasībām uz vietas veicamo pārbaužu plānošanai un laika sinhronizācijai (vai dalībvalstis gada laikā panāk atbilstīgu kontroles līmeni, vai pārbaudes tiek pārnestas uz nākamo gadu, paziņošanas termiņu ievērošana utt.). Komisija ir arī novērojusi šīs nepilnības Ungārijā, Itālijā un citās dalībvalstīs, un veic to pēckontroli, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | Trijās no revidētajām dalībvalstīm (Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā) Palāta konstatēja, ka tad, kad pārbaudes veica, par prasību neievērošanu ne vienmēr sodīja ar attiecīgiem samazinājumiem. Vienā dalībvalstī (Itālijā (Lombardija)) sešām OPP, kas attiecas uz dzīvniekiem, nebija noteikti samazinājumi, pamatojoties uz tiesību aktos izvirzītajiem kritērijiem (neatbilstības apmērs, nopietnība un ilgums). Tā vietā šī dalībvalsts vērtēja, vai kļūda bija labojama un vai tā bija pirmā reize, kad pie pārbaudītā saņēmēja atklāta kļūda. Tādējādi lielāko daļu neatbilstību uzskatīja par nenozīmīgām un par tām samazinājumu nepiemēroja. |
| --- | --- |

4.32.

Trijās no revidētajām dalībvalstīm (Itālijā (Lombardija), Ungārijā un Somijā) Palāta konstatēja, ka tad, kad pārbaudes veica, par prasību neievērošanu ne vienmēr sodīja ar attiecīgiem samazinājumiem. Vienā dalībvalstī (Itālijā (Lombardija)) sešām OPP, kas attiecas uz dzīvniekiem, nebija noteikti samazinājumi, pamatojoties uz tiesību aktos izvirzītajiem kritērijiem (neatbilstības apmērs, nopietnība un ilgums). Tā vietā šī dalībvalsts vērtēja, vai kļūda bija labojama un vai tā bija pirmā reize, kad pie pārbaudītā saņēmēja atklāta kļūda. Tādējādi lielāko daļu neatbilstību uzskatīja par nenozīmīgām un par tām samazinājumu nepiemēroja.

| 4.32. | Komisija pievērš īpašu uzmanību novērtēšanas un sankciju piemērošanas sistēmai, ko dalībvalstis izstrādājušas savstarpējās atbilstības nodrošināšanai (sistēmas iecietība, adekvāta izmantošana un maznozīmīgu neatbilstību pēckontrole, neatbilstības, kā rezultātā nerodas samazinājumi, jo netiek pareizi izmantotas pielaides utt.). Komisija šos trūkumus ir novērojusi arī Revīzijas palātas minētajās dalībvalstīs, un izrietošajam riskam attiecībā uz fondiem tiek nodrošināta pēckontrole, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru.

  Komisija ir arī novērojusi konkrētus nopietnus trūkumus attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm par likumā noteiktajām pārvaldības prasībām dzīvniekiem Itālijā un veic to pēcpārbaudi, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

4.32.

Komisija ir arī novērojusi konkrētus nopietnus trūkumus attiecībā uz savstarpējās atbilstības pārbaudēm par likumā noteiktajām pārvaldības prasībām dzīvniekiem Itālijā un veic to pēcpārbaudi, izmantojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūru.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas sistēma un vadības apliecinājumi

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

| 4.33. | Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Dalībvalsts izmaksā atbalstu, ko Komisija pēc tam atlīdzina (reizi ceturksnī par ELFLA izdevumiem un reizi mēnesī par ELGF izdevumiem). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, kuru sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finansējuma lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus (17). |
| --- | --- |

4.33.

Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Dalībvalsts izmaksā atbalstu, ko Komisija pēc tam atlīdzina (reizi ceturksnī par ELFLA izdevumiem un reizi mēnesī par ELGF izdevumiem). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, kuru sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finansējuma lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus (17).

| 4.34. | Iepriekšējos gada pārskatos, kā arī Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2010 par grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīziju (18) Palāta ir kritizējusi to, ka finanšu korekcijas maksā dalībvalstis, nevis galasaņēmēji un ka atbilstīguma korekcijās daudz izmanto vienotu likmi, kas nav tieši saistīta ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstīguma noskaidrošanas sistēma 2011. gadā nav mainījusies. |
| --- | --- |

4.34.

Iepriekšējos gada pārskatos, kā arī Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2010 par grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīziju (18) Palāta ir kritizējusi to, ka finanšu korekcijas maksā dalībvalstis, nevis galasaņēmēji un ka atbilstīguma korekcijās daudz izmanto vienotu likmi, kas nav tieši saistīta ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstīguma noskaidrošanas sistēma 2011. gadā nav mainījusies.

| 4.34. | Tas, ko Palāta kritizē atbilstības pārbaudes sistēmā, ir raksturīgs šai sistēmai. Atbilstības pārbaudes ir izveidotas, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tas nav mehānisms, lai atgūtu nepareizus maksājumus saņēmējiem, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu ir vienīgi dalībvalstu pienākums.

  Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic turpmākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešams atgūt saņēmējiem izmaksātas summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus.


  Eiropas Savienības Tiesa ir akceptējusi vienoto likmju izmantošanu kā praksi, kas atbilst tiesību normām, kuras reglamentē darbu atbilstības jomā, un savukārt Eiropas Parlaments tās ir atbalstījis, ņemot vērā noteiktus apstākļus, savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā (22).


  Visbeidzot, Komisija ir norādījusi (23) dalībvalstīm: ja to sertifikācijas iestādes atkārtoti pārbauda reprezentatīvu izlasi no darījumiem, kurus maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi, veicot pārbaudi uz vietas, un uz šī pamata apstiprina dalībvalsts kontroles statistikas ticamību, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku un ka finanšu korekcijas minētajam gadam nepārsniegs šo līmeni. |
| --- | --- |

4.34.

Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic turpmākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešams atgūt saņēmējiem izmaksātas summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus.

Eiropas Savienības Tiesa ir akceptējusi vienoto likmju izmantošanu kā praksi, kas atbilst tiesību normām, kuras reglamentē darbu atbilstības jomā, un savukārt Eiropas Parlaments tās ir atbalstījis, ņemot vērā noteiktus apstākļus, savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā (22).

Visbeidzot, Komisija ir norādījusi (23) dalībvalstīm: ja to sertifikācijas iestādes atkārtoti pārbauda reprezentatīvu izlasi no darījumiem, kurus maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi, veicot pārbaudi uz vietas, un uz šī pamata apstiprina dalībvalsts kontroles statistikas ticamību, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku un ka finanšu korekcijas minētajam gadam nepārsniegs šo līmeni.

| 4.35. | Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras pirmais posms ir revīzijas, ko veic neatkarīgas apliecinātājiestādes dalībvalstīs. Šīs iestādes iesniedz Komisijai apliecinājuma ziņojumu par maksājumu aģentūru pārskatiem un iekšējās kontroles sistēmu, kā arī atzinumu par maksājumu aģentūras direktora sagatavotu ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

4.35.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras pirmais posms ir revīzijas, ko veic neatkarīgas apliecinātājiestādes dalībvalstīs. Šīs iestādes iesniedz Komisijai apliecinājuma ziņojumu par maksājumu aģentūru pārskatiem un iekšējās kontroles sistēmu, kā arī atzinumu par maksājumu aģentūras direktora sagatavotu ticamības deklarāciju.

| 4.36. | Palāta pārskatīja paraugu ar 32 šādām revīzijām saistībā ar ELGF un ELFLA, un konstatēja, ka apliecinātājiestādes pārsvarā cieši seko Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD izstrādātajam paraugziņojumam. Savās revīzijās apliecinātājiestādēm ir jāpiemēro starptautiskie revīzijas standarti, kuros ir paredzēta arī citu avotu izmantošana, tostarp agrākas revīzijas (19). Tomēr Palāta novēroja, ka apliecinātājiestādes reti ņem vērā Komisijas vai Palātas agrākās revīzijās formulētos apsvērumus, piemēram, vajadzību ziņot, vai maksājumu aģentūra atbilstoši formulētajiem apsvērumiem ir veikusi pietiekamus koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

4.36.

Palāta pārskatīja paraugu ar 32 šādām revīzijām saistībā ar ELGF un ELFLA, un konstatēja, ka apliecinātājiestādes pārsvarā cieši seko Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD izstrādātajam paraugziņojumam. Savās revīzijās apliecinātājiestādēm ir jāpiemēro starptautiskie revīzijas standarti, kuros ir paredzēta arī citu avotu izmantošana, tostarp agrākas revīzijas (19). Tomēr Palāta novēroja, ka apliecinātājiestādes reti ņem vērā Komisijas vai Palātas agrākās revīzijās formulētos apsvērumus, piemēram, vajadzību ziņot, vai maksājumu aģentūra atbilstoši formulētajiem apsvērumiem ir veikusi pietiekamus koriģējošus pasākumus.

| 4.36. | DG AGRI pamatnostādnēs tiek atgādināts, ka Starptautiskais revīzijas standarts (ISA) Nr. 315 “Būtiski nepatiesa paziņojuma riska konstatēšana un novērtēšana, izprotot struktūru un tās darbības vidi” paredz sertifikācijas iestādēm novērtēt pārbaužu izstrādi un īstenošanu un aplūkot organizācijas spēju identificēt riskus un novērtēt to iespējamo ietekmi uz pārskatiem.


  Tāpēc Komisija uzskata, ka ES revidentu konstatējumi, neatkarīgi no tā, vai tos sniedz Revīzijas palāta vai Komisijas revīzijas dienesti, varētu būt ļoti vērtīgs informācijas avots sertifikācijas iestādēm, lai izprastu un novērtētu maksājumu aģentūru iekšējās kontroles sistēmas. Sertifikācijas iestādēm tiek atgādināts par to, cik nozīmīgi ir apsvērt šādus konstatējumus sertifikācijas iestāžu ekspertu grupas sanāksmē. |
| --- | --- |

4.36.

DG AGRI pamatnostādnēs tiek atgādināts, ka Starptautiskais revīzijas standarts (ISA) Nr. 315 “Būtiski nepatiesa paziņojuma riska konstatēšana un novērtēšana, izprotot struktūru un tās darbības vidi” paredz sertifikācijas iestādēm novērtēt pārbaužu izstrādi un īstenošanu un aplūkot organizācijas spēju identificēt riskus un novērtēt to iespējamo ietekmi uz pārskatiem.

Tāpēc Komisija uzskata, ka ES revidentu konstatējumi, neatkarīgi no tā, vai tos sniedz Revīzijas palāta vai Komisijas revīzijas dienesti, varētu būt ļoti vērtīgs informācijas avots sertifikācijas iestādēm, lai izprastu un novērtētu maksājumu aģentūru iekšējās kontroles sistēmas. Sertifikācijas iestādēm tiek atgādināts par to, cik nozīmīgi ir apsvērt šādus konstatējumus sertifikācijas iestāžu ekspertu grupas sanāksmē.

| 4.37. | Palāta izskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas darbu attiecībā uz apliecinātājiestāžu ziņojumiem un konstatēja, ka šis darbs balstījies uz sīki izstrādātiem kontrolsarakstiem, kuros iekļauti svarīgākie jautājumi. Tomēr ģenerāldirektorāts nepārbauda, vai apliecinātājiestāžu ziņojumos ir aprakstīta iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude, pat tad, ja apsvērumi bijuši daļa no Komisijas atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. Pašlaik Komisijas vadlīnijās nav noteikts, ka apliecinātājiestādēm savā revīzijas stratēģijā jāiekļauj un ziņojumos jāatspoguļo informācija no citiem avotiem, tostarp no iepriekšējām Komisijas vai Palātas revīzijām. Tātad apliecinātājiestādēm nav jānovērtē ne risks saistībā ar nepārbaudītiem iepriekšējiem apsvērumiem vai attiecīgās finansiālās sekas, ne maksājumu aģentūras rīcība konstatējumos norādīto trūkumu novēršanai. |
| --- | --- |

4.37.

Palāta izskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas darbu attiecībā uz apliecinātājiestāžu ziņojumiem un konstatēja, ka šis darbs balstījies uz sīki izstrādātiem kontrolsarakstiem, kuros iekļauti svarīgākie jautājumi. Tomēr ģenerāldirektorāts nepārbauda, vai apliecinātājiestāžu ziņojumos ir aprakstīta iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude, pat tad, ja apsvērumi bijuši daļa no Komisijas atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. Pašlaik Komisijas vadlīnijās nav noteikts, ka apliecinātājiestādēm savā revīzijas stratēģijā jāiekļauj un ziņojumos jāatspoguļo informācija no citiem avotiem, tostarp no iepriekšējām Komisijas vai Palātas revīzijām. Tātad apliecinātājiestādēm nav jānovērtē ne risks saistībā ar nepārbaudītiem iepriekšējiem apsvērumiem vai attiecīgās finansiālās sekas, ne maksājumu aģentūras rīcība konstatējumos norādīto trūkumu novēršanai.

| 4.37. | Sertifikācijas iestādēm ir jāziņo par maksājumu aģentūras pēcpasākumiem attiecībā uz šo iestāžu iepriekšējiem konstatējumiem, vai tie būtu finansiālas kļūdas vai ieteikumi, kā risināt sistēmas nepilnības. Pārbaudot sertifikācijas iestāžu ziņojumus, Komisija sistemātiski nodrošina, ka sertificēšanas iestādes pienācīgi pievēršas pēcpasākumiem attiecībā uz pašu konstatējumiem no iepriekšējiem gadiem.

  Attiecībā uz citu revidentu konstatējumiem Komisija uzskata, ka tie varētu būt noderīgs informācijas avots, ko sertifikācijas iestāde, plānojot savu revīzijas stratēģiju, varētu apsvērt (skatīt atbildi uz 4.36. punktu iepriekš).


  Tomēr tas neietilpst sertifikācijas iestādes pilnvarās regulāri sīkāk informēt par pēcpasākumiem attiecībā uz Komisijas, Revīzijas palātas vai jebkuras citas ārējas revīzijas iestādes konstatējumu. |
| --- | --- |

4.37.

Attiecībā uz citu revidentu konstatējumiem Komisija uzskata, ka tie varētu būt noderīgs informācijas avots, ko sertifikācijas iestāde, plānojot savu revīzijas stratēģiju, varētu apsvērt (skatīt atbildi uz 4.36. punktu iepriekš).

Tomēr tas neietilpst sertifikācijas iestādes pilnvarās regulāri sīkāk informēt par pēcpasākumiem attiecībā uz Komisijas, Revīzijas palātas vai jebkuras citas ārējas revīzijas iestādes konstatējumu.

| 4.38. | Palāta pārskatīja arī apliecinātājiestādes darbu attiecībā uz ELFLA tajā dalībvalstī (Dānijā), kurā tā bija apzinājusi visnopietnākās pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības. Palāta konstatēja, ka šī apliecinātājiestāde: |
| --- | --- |

4.38.

Palāta pārskatīja arī apliecinātājiestādes darbu attiecībā uz ELFLA tajā dalībvalstī (Dānijā), kurā tā bija apzinājusi visnopietnākās pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības. Palāta konstatēja, ka šī apliecinātājiestāde:

4.38.

| a) | nebija pilnībā neatkarīga, kā tas prasīts tiesību aktos, jo uzņēmums, kas veica apliecināšanas darbu, bija iesaistīts arī attiecināmības pārbaužu veikšanā pirms maksājumiem 35 % no 65 revidētajām lietām; |
| --- | --- |

a)

nebija pilnībā neatkarīga, kā tas prasīts tiesību aktos, jo uzņēmums, kas veica apliecināšanas darbu, bija iesaistīts arī attiecināmības pārbaužu veikšanā pirms maksājumiem 35 % no 65 revidētajām lietām;

| b) | daudz paļāvās uz maksājumu aģentūras iekšējās kontroles darbinieku paveikto, lai gan nebija dokumentācijas, kas liecinātu par iekšējās kontroles darba pietiekamu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

b)

daudz paļāvās uz maksājumu aģentūras iekšējās kontroles darbinieku paveikto, lai gan nebija dokumentācijas, kas liecinātu par iekšējās kontroles darba pietiekamu pārskatīšanu;

| a) un b) | Finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ietvaros Komisija turpinās izskatīt šo jautājumu ar Dānijas pārvaldes iestādēm, jo īpaši, lai pastiprinātu sertifikācijas iestādes darbības neatkarību. |
| --- | --- |

a) un b)

| c) | nebija pietiekami pārbaudījusi izdevumu atbilstību visiem attiecināmības kritērijiem. Septiņās no 11 atlasītajām lietām, kuras apliecinātājiestāde bija pārbaudījusi, Palāta atrada neattiecināmus izdevumus, kas veidoja 8 % no pārbaudītās ELFLA summas. |
| --- | --- |

c)

nebija pietiekami pārbaudījusi izdevumu atbilstību visiem attiecināmības kritērijiem. Septiņās no 11 atlasītajām lietām, kuras apliecinātājiestāde bija pārbaudījusi, Palāta atrada neattiecināmus izdevumus, kas veidoja 8 % no pārbaudītās ELFLA summas.

| c) | Darbs, kas sertifikācijas iestādēm jāveic saistībā ar finanšu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, galvenokārt ir mērķēts uz to, lai pārbaudītu, ka pārskati ir pilnīgi, pareizi un patiesi. |
| --- | --- |

c)

| 4.39. | Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras otrais posms ir Komisijas veiktās revīzijas. Palāta izskatīja visas 27 revīzijas, kurās Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2011. gadā bija revidējis ELFLA, un konstatēja, ka šīs revīzijas kopumā veido pietiekamu pamatu atbilstīguma noskaidrošanas procedūrai, izņemot turpmāk aprakstītās nepilnības. Savās revīzijās Komisija bija konstatējusi līdzīgas nepilnības tām, par ko ziņoja Palāta, piemēram, nepietiekamas pārbaudes par izmaksu pamatotību, publisko iepirkumu un izdevumu attiecināmību. |
| --- | --- |

4.39.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras otrais posms ir Komisijas veiktās revīzijas. Palāta izskatīja visas 27 revīzijas, kurās Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2011. gadā bija revidējis ELFLA, un konstatēja, ka šīs revīzijas kopumā veido pietiekamu pamatu atbilstīguma noskaidrošanas procedūrai, izņemot turpmāk aprakstītās nepilnības. Savās revīzijās Komisija bija konstatējusi līdzīgas nepilnības tām, par ko ziņoja Palāta, piemēram, nepietiekamas pārbaudes par izmaksu pamatotību, publisko iepirkumu un izdevumu attiecināmību.

| 4.40. | Komisija atbilstīguma revīzijās skata sistēmas, nevis pakāroto darījumu likumību un pareizību. Paraugus tā atlasa uz profesionāla sprieduma pamata un tajos ietver vairāku budžeta gadu izdevumus. Tātad Komisijas veiktais revīzijas darbs nesniedz informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu gada kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

4.40.

Komisija atbilstīguma revīzijās skata sistēmas, nevis pakāroto darījumu likumību un pareizību. Paraugus tā atlasa uz profesionāla sprieduma pamata un tajos ietver vairāku budžeta gadu izdevumus. Tātad Komisijas veiktais revīzijas darbs nesniedz informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu gada kļūdu īpatsvaru.

| 4.40. | Skatīt kopīgo atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu. |
| --- | --- |

4.40.

| 4.41. | Palāta konstatēja, ka Komisijai ne vienmēr bija pienācīga uzskaite par veiktajām pārbaudēm un ka revīzijas darbu pārsvarā nepārskatīja neatkarīga persona. Tas nesaskan ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Piemēram, 11 revīzijās, kurās pārbaudīja ar platību nesaistītus pasākumus, nebija izmantoti kontrolsaraksti. Ar pieejamajiem dokumentiem nepietika, lai Palātas revidenti varētu novērtēt veiktā revīzijas darba veidu un apmēru. |
| --- | --- |

4.41.

Palāta konstatēja, ka Komisijai ne vienmēr bija pienācīga uzskaite par veiktajām pārbaudēm un ka revīzijas darbu pārsvarā nepārskatīja neatkarīga persona. Tas nesaskan ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Piemēram, 11 revīzijās, kurās pārbaudīja ar platību nesaistītus pasākumus, nebija izmantoti kontrolsaraksti. Ar pieejamajiem dokumentiem nepietika, lai Palātas revidenti varētu novērtēt veiktā revīzijas darba veidu un apmēru.

| 4.41. | Komisijai ir atbilstoša uzskaite par veiktajām pārbaudēm, lai gan tai nav standartizētas formas visos gadījumos. Tas ir saistīts ar to, ka pasākumi ir ļoti neviendabīgi, un turklāt dalībvalstis tos īsteno ļoti atšķirīgi. Komisijas dienesti apsvērs piemērotu standartizētu kontrolsarakstu izmantošanu visos gadījumos.

  Visus revīzijas konstatējumus un izrietošos ziņojumus pirms to pabeigšanas izskata un apstiprina darba grupu vadītāji un nodaļas vadītājs. |
| --- | --- |

4.41.

Visus revīzijas konstatējumus un izrietošos ziņojumus pirms to pabeigšanas izskata un apstiprina darba grupu vadītāji un nodaļas vadītājs.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD vadības apliecinājumi – gada darbības pārskats

| 4.42. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā (GDP) ir ietverta atruna par visiem ELFLA izdevumiem 2011. gadā (11,8 miljardi EUR), un riskam pakļautā atlikusī summa ir 278 miljoni EUR (20). Palāta uzskata, ka principā šāda atruna apstiprina iepriekš izklāstītos Palātas apsvērumus par padziļinātajām pārbaudēm un sistēmu revīziju. |
| --- | --- |

4.42.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā (GDP) ir ietverta atruna par visiem ELFLA izdevumiem 2011. gadā (11,8 miljardi EUR), un riskam pakļautā atlikusī summa ir 278 miljoni EUR (20). Palāta uzskata, ka principā šāda atruna apstiprina iepriekš izklāstītos Palātas apsvērumus par padziļinātajām pārbaudēm un sistēmu revīziju.

| 4.43. | Ģenerāldirektorāta galvenais arguments tam, kāpēc ir formulēta atruna par ELFLA, balstās uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķināto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas ir 2,36 %, tātad pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni. Palāta atzīmē, ka ģenerāldirektorāts savā GDP (21): |
| --- | --- |

4.43.

Ģenerāldirektorāta galvenais arguments tam, kāpēc ir formulēta atruna par ELFLA, balstās uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķināto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas ir 2,36 %, tātad pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni. Palāta atzīmē, ka ģenerāldirektorāts savā GDP (21):

4.43.

| — | neanalizē un neizskaidro, kāpēc ĢD aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ELFLA ir “ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu”, |
| --- | --- |

—

neanalizē un neizskaidro, kāpēc ĢD aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ELFLA ir “ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu”,

| — | Augstāks kļūdu īpatsvars attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, salīdzinot ar pasākumiem saskaņā ar KLP pirmo pīlāru, ko finansē ar ELGF līdzekļiem, ir galvenokārt saistīts ar to, ka atbalstam dažiem no šiem pasākumiem, piemēram, agrovides pasākumam, tiek piemērots liels skaits nosacījumu, kas bieži vien ir ļoti specifiski, kas savukārt var palielināt saņēmēju pieļauto kļūdu risku un padarīt valsts pārvaldes iestāžu veiktās pārbaudes sarežģītākas.

  Atrunas par lauku attīstības izdevumiem, ko savā ticamības deklarācijā 2011. gada darbības pārskatā paudis DG AGRI ģenerāldirektors, rezultātā Komisijas dienesti sadarbībā ar dalībvalstīm (2012. gada jūnijs), ir uzsākuši padziļinātu situācijas analīzi, lai konstatētu pamatiemeslus lielākam kļūdu īpatsvaram un noteiktu konkrētus koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

—

Atrunas par lauku attīstības izdevumiem, ko savā ticamības deklarācijā 2011. gada darbības pārskatā paudis DG AGRI ģenerāldirektors, rezultātā Komisijas dienesti sadarbībā ar dalībvalstīm (2012. gada jūnijs), ir uzsākuši padziļinātu situācijas analīzi, lai konstatētu pamatiemeslus lielākam kļūdu īpatsvaram un noteiktu konkrētus koriģējošus pasākumus.

| — | informē, ka ir izstrādājis pasākumu plānu šā stāvokļa koriģēšanai. |
| --- | --- |

—

informē, ka ir izstrādājis pasākumu plānu šā stāvokļa koriģēšanai.

| 4.44. | Palāta atzīmē arī to, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD kļūdu īpatsvara aprēķinā ir izmantoti dalībvalstu paziņotie dati par 2010. gadu. Viens iemesls tam, kāpēc Palātas aprēķinātais kļūdu īpatsvars ir daudz lielāks nekā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķinātais, ir Palātas revīzijā konstatētais fakts, ka dalībvalstis neatklāj visus neattiecināmos izdevumus un neziņo par tiem, jo maksājumu aģentūru veiktajās administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas ir nepilnības, kā tas aprakstīts 4.2. un 4.5. piemērā, kā arī 4.24., 4.28., 4.29. un 4.39. punktā. |
| --- | --- |

4.44.

Palāta atzīmē arī to, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD kļūdu īpatsvara aprēķinā ir izmantoti dalībvalstu paziņotie dati par 2010. gadu. Viens iemesls tam, kāpēc Palātas aprēķinātais kļūdu īpatsvars ir daudz lielāks nekā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķinātais, ir Palātas revīzijā konstatētais fakts, ka dalībvalstis neatklāj visus neattiecināmos izdevumus un neziņo par tiem, jo maksājumu aģentūru veiktajās administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas ir nepilnības, kā tas aprakstīts 4.2. un 4.5. piemērā, kā arī 4.24., 4.28., 4.29. un 4.39. punktā.

| 4.44. | Lai mazinātu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šīs kontroles statistikas, varētu būt nepietiekami novērtēts datubāzu neprecizitāšu dēļ vai noviržu nepienācīgas pēcpārbaudes dēļ, kā to minējusi Revīzijas palāta, DG AGRI, aprēķinot nenoskaidroto risku fondam, piemēroja 25 % drošības rezervi. Komisija uzskata, ka tā lielā mērā ir pietiekama, lai aptvertu Palātas minētos riskus.


  Būtu jānorāda arī tas, ka dalībvalstu kontroles statistiku lielākoties pārbauda un apstiprina sertifikācijas iestādes, ko Palāta savā 2005. gada pārskatā ieteikusi kā iespēju, un šā darba rezultāti tiek atspoguļoti DG AGRI gada darbības pārskatā.


  Komisija norāda, ka daži Palātas apsvērumi ir saistīti ar valsts noteikumiem publiskā iepirkuma jomā un ka dažas dalībvalstis atšķirīgi interpretē šos noteikumus, salīdzinājumā ar Palātas interpretāciju. |
| --- | --- |

4.44.

Lai mazinātu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šīs kontroles statistikas, varētu būt nepietiekami novērtēts datubāzu neprecizitāšu dēļ vai noviržu nepienācīgas pēcpārbaudes dēļ, kā to minējusi Revīzijas palāta, DG AGRI, aprēķinot nenoskaidroto risku fondam, piemēroja 25 % drošības rezervi. Komisija uzskata, ka tā lielā mērā ir pietiekama, lai aptvertu Palātas minētos riskus.

Būtu jānorāda arī tas, ka dalībvalstu kontroles statistiku lielākoties pārbauda un apstiprina sertifikācijas iestādes, ko Palāta savā 2005. gada pārskatā ieteikusi kā iespēju, un šā darba rezultāti tiek atspoguļoti DG AGRI gada darbības pārskatā.

Komisija norāda, ka daži Palātas apsvērumi ir saistīti ar valsts noteikumiem publiskā iepirkuma jomā un ka dažas dalībvalstis atšķirīgi interpretē šos noteikumus, salīdzinājumā ar Palātas interpretāciju.

Vide un klimata politika, jūrlietas un zivsaimniecība, veselība un patērētāju aizsardzība

| 4.45. | Komisijas pārvaldītajās politikas jomās “Vide un klimata politika”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība” tiek piemērotas īpašas kontroles sistēmas. Palāta revidēja Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD iekšējās kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

4.45.

Komisijas pārvaldītajās politikas jomās “Vide un klimata politika”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība” tiek piemērotas īpašas kontroles sistēmas. Palāta revidēja Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD iekšējās kontroles sistēmu.

Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD iekšējās kontroles sistēma

| 4.46. | Pārbaudīja 30 nejauši atlasītus maksājumus Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD galvenajās budžeta jomās. Revidenti konstatēja, ka galvenos kontroles mehānismus ne vienmēr pienācīgi dokumentēja, un tas rada risku, ka attiecīgās pārbaudes nav veiktas. Turklāt nepietiekami uzraudzīja nozveju saskaņā ar starptautisku zvejas nolīgumu, tāpēc Komisijai radās neparedzēti izdevumi. Sk. 4.6. piemēru. |
| --- | --- |

4.46.

Pārbaudīja 30 nejauši atlasītus maksājumus Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD galvenajās budžeta jomās. Revidenti konstatēja, ka galvenos kontroles mehānismus ne vienmēr pienācīgi dokumentēja, un tas rada risku, ka attiecīgās pārbaudes nav veiktas. Turklāt nepietiekami uzraudzīja nozveju saskaņā ar starptautisku zvejas nolīgumu, tāpēc Komisijai radās neparedzēti izdevumi. Sk. 4.6. piemēru.

| 4.46. | To nozvejas uzraudzība ir pastiprināta, un brīdinājuma mehānisms tagad novērš pārsniegšanu. |
| --- | --- |

4.46.

4.6. piemērs.   Nozvejas nepietiekama uzraudzība

Saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ko Eiropas Savienība uz četriem gadiem (līdz 2012. gada 31. jūlijam) noslēgusi ar kādu trešo valsti Mauritānijas Islāma Republiku, ES reģistrēti kuģi katru gadu (zvejas gads beidzas 31. jūlijā) drīkst nozvejot līdz 300 000 tonnām zivju. ES par katru nozvejoto tonnu maksā EUR 40. Nolīgumam pievienotajā protokolā paredzēts, ka gadījumā, ja ES vēlas papildu kvotu, tad tā informē valsts iestādes ne vēlāk kā līdz katra gada 15. februārim, un maksa par tonnu paliek tā pati. Gadā, kas beidzās 2010. gada 31. jūlijā, Komisijas dienesti nepietiekami uzraudzīja nozveju atbilstoši partnerattiecību nolīgumam, un valsts iestādes līdz 2010. gada 15. februārim nebija informētas par vēlēšanos saņemt papildu kvotu. 2010. gada oktobrī valsts iestādes informēja Komisiju, ka 300 000 tonnu kvota par gadu, kas beidzās 2010. gada 31. jūlijā, bija izsmelta. Komisija samaksāja Mauritānijas Islāma Republikai 1,9 miljonus EUR par kvotas pārsniegšanu par 47 346 tonnām. Ja nozveja būtu labāk uzraudzīta, Komisija būtu varējusi rīkoties preventīvi un novērst papildu maksāšanu.

4.6. piemērs.
     
  Nozvejas nepietiekama uzraudzība

Komisija atzīst, ka nedaudz aizkavējās pelaģisko nozveju uzraudzība 2009./2010. protokola gadā (1. augusts–31. jūlijs) un ka tam bija konkrētas sekas papildu maksājumu izteiksmē Mauritānijai 2010. gadā.

Šis jautājums tagad ir pilnībā atrisināts, īpaši atskaitot pārsniegto daudzumu (un, protams, attiecīgo maksājumu) no papildu pelaģiskās nozvejas kvotas 2011./2012. gadam. Citiem vārdiem sakot, 2009./2010. gadā nozvejotais un apmaksātais apjoms tika atskaitīts 2011./2012. gadā. Tādējādi tika ievērota gan ilgtspēja, gan finanšu pareiza pārvaldība.

Turklāt, lai vēl vairāk nostiprinātu nozveju uzraudzību, vispārējās darba metodes kopš 2010. gada ir ievērojami uzlabojušās. Lai novērstu pārsniegšanu, tika ieviests brīdinājuma mehānisms (pelaģiskā nozveja, kas tuvojas nozvejas limitiem, tiek uzraudzīta katru nedēļu). 2011. gadā pēc kvotas pilnīgas izmantošanas Komisija slēdza pelaģisko zveju 16 dienas pirms protokola gada beigām pēc tam, kad bija ik nedēļu uzraudzījusi pelaģisko nozveju, pēdējā periodā to uzraugot arī katru dienu. Tā pati piesardzības pieeja dominēja 2012. gadā (pelaģiskā zveja tika slēgta jau 2012. gada 23. aprīlī).

Pārējo ģenerāldirektorātu vadības apliecinājumi – gada darbības pārskati

| 4.47. | Palāta pārbaudīja Vides, Klimata politikas, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatu (GDP). |
| --- | --- |

4.47.

Palāta pārbaudīja Vides, Klimata politikas, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatu (GDP).

| 4.48. | Vides ĢD gada darbības pārskatā atrunu nav, jo atlikušo kļūdu īpatsvars ir zem 2 % būtiskuma sliekšņa. Palāta atzīmē, ka ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins balstās uz pieņēmumiem, kas nav pamatoti ar reprezentatīvām pārbaudēm. |
| --- | --- |

4.48.

Vides ĢD gada darbības pārskatā atrunu nav, jo atlikušo kļūdu īpatsvars ir zem 2 % būtiskuma sliekšņa. Palāta atzīmē, ka ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins balstās uz pieņēmumiem, kas nav pamatoti ar reprezentatīvām pārbaudēm.

| 4.48. | Saskaņā ar norādēm gada darbības pārskata pastāvīgajos norādījumos DG ENV papildināja ex-post pārbaužu rezultātus ar analīzi par 245 uzraudzības apmeklējumiem uz vietas attiecībā uz LIFE projektiem, kas veikti 2011. gadā. Šīs pārbaudes dod reālu un pietiekami pamatotu bāzi iespējamā kļūdu īpatsvara aplēsēm. |
| --- | --- |

4.48.

Saskaņā ar norādēm gada darbības pārskata pastāvīgajos norādījumos DG ENV papildināja ex-post pārbaužu rezultātus ar analīzi par 245 uzraudzības apmeklējumiem uz vietas attiecībā uz LIFE projektiem, kas veikti 2011. gadā. Šīs pārbaudes dod reālu un pietiekami pamatotu bāzi iespējamā kļūdu īpatsvara aplēsēm.

| 4.49. | Klimata politikas ĢD ir saglabājis 2010. gada atrunu, kurai par iemeslu bija reputācijas jautājums: nopietns drošības pārkāpums valstu reģistros, kuros kārto ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas uzskaiti. Atrunas nav formulētas par izdevumiem, kuru lielākā daļa ir par iepirkumiem. |
| --- | --- |

4.49.

Klimata politikas ĢD ir saglabājis 2010. gada atrunu, kurai par iemeslu bija reputācijas jautājums: nopietns drošības pārkāpums valstu reģistros, kuros kārto ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas uzskaiti. Atrunas nav formulētas par izdevumiem, kuru lielākā daļa ir par iepirkumiem.

| 4.49. | Komisija uzskata, ka pašlaik darbojošās iepirkuma procedūras ir piemērotas, lai ierobežotu kļūdu vai nepareizu izdevumu risku. |
| --- | --- |

4.49.

| 4.50. | Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD vienīgā atruna attiecas uz pārtikas un barības politikas jomu, jo atlikušo kļūdu īpatsvars ir 4,3 %. Visi 2011. gada maksājumi sabiedrības veselības politikas jomā (neskaitot iemaksas regulējošajām iestādēm) bija maksājumi par iepirkumu. Ģenerāldirektorāts neveica šo izdevumu ex post pārbaudes, bet pieņēma, ka pēc ex ante pārbaudēm ar iepirkumu saistītajos izdevumos kļūdu īpatsvars ir 0 %. |
| --- | --- |

4.50.

Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD vienīgā atruna attiecas uz pārtikas un barības politikas jomu, jo atlikušo kļūdu īpatsvars ir 4,3 %. Visi 2011. gada maksājumi sabiedrības veselības politikas jomā (neskaitot iemaksas regulējošajām iestādēm) bija maksājumi par iepirkumu. Ģenerāldirektorāts neveica šo izdevumu ex post pārbaudes, bet pieņēma, ka pēc ex ante pārbaudēm ar iepirkumu saistītajos izdevumos kļūdu īpatsvars ir 0 %.

| 4.50. | DG SANCO noslēdz iepirkuma līgumus, kuriem līgumā noteiktās cenas ir jāmaksā, kad preces un pakalpojumi tiek piegādāti, kā pieprasīts. Tiklīdz DG SANCO ir panācis labu cenas un kvalitātes attiecību līgumslēdzēja piedāvājumā un nodrošinājis, ka tiek panākta prasītā kvalitāte, tas pārbauda, lai līgumslēdzēja rēķins atbilst līgumā paredzētajām cenām. Piemērotas iepirkuma procedūras, kā arī tehniskās un finansiālās pārbaudes pirms maksājuma veikšanas ir pietiekamas, lai sniegtu pietiekamu apliecinājumu, ka kļūdu īpatsvars ir ļoti zems. Tādējādi ir maz ticams, ka papildu pārbaudēs pēc galīgā maksājuma veikšanas (ex-post) tiks konstatētas būtiskas kļūdas, un tāpēc tās ir pārmērīgs administratīvs slogs. |
| --- | --- |

4.50.

DG SANCO noslēdz iepirkuma līgumus, kuriem līgumā noteiktās cenas ir jāmaksā, kad preces un pakalpojumi tiek piegādāti, kā pieprasīts. Tiklīdz DG SANCO ir panācis labu cenas un kvalitātes attiecību līgumslēdzēja piedāvājumā un nodrošinājis, ka tiek panākta prasītā kvalitāte, tas pārbauda, lai līgumslēdzēja rēķins atbilst līgumā paredzētajām cenām. Piemērotas iepirkuma procedūras, kā arī tehniskās un finansiālās pārbaudes pirms maksājuma veikšanas ir pietiekamas, lai sniegtu pietiekamu apliecinājumu, ka kļūdu īpatsvars ir ļoti zems. Tādējādi ir maz ticams, ka papildu pārbaudēs pēc galīgā maksājuma veikšanas (ex-post) tiks konstatētas būtiskas kļūdas, un tāpēc tās ir pārmērīgs administratīvs slogs.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 4.51. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

4.51.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis.

| 4.51. | Komisija ņem vērā visticamāko kļūdu īpatsvaru, ko aplēsusi Palāta. Lai gan tā nepiekrīt Palātas novērtējumam dažos gadījumos, Komisijas veiktās aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni, kuru pamatā ir dalībvalstu 2011. gadā sniegtā kontroles statistika, arī liecina par situācijas pasliktināšanos, kaut gan mazākā mērā. Tāpēc DG AGRI ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā 2011. gadam iekļāva atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.


  Šai atrunai ir pievienoti vairāki koriģējoši pasākumi, kurus noteiks Komisija kopā ar dalībvalstīm, lai risinātu šo situāciju.


  Tomēr relatīvi augstāks kļūdu īpatsvars lauku attīstības jomā, salīdzinot ar KLP pirmo pīlāru, ir jāskata kontekstā arī ar lauku attīstības politikas mērķiem, kurus var sasniegt tikai ar sarežģītākiem noteikumiem un atbilstības nosacījumiem, uz kuriem 4.5. punktā norādīja Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

4.51.

Komisija ņem vērā visticamāko kļūdu īpatsvaru, ko aplēsusi Palāta. Lai gan tā nepiekrīt Palātas novērtējumam dažos gadījumos, Komisijas veiktās aplēses par nepamatotu maksājumu līmeni, kuru pamatā ir dalībvalstu 2011. gadā sniegtā kontroles statistika, arī liecina par situācijas pasliktināšanos, kaut gan mazākā mērā. Tāpēc DG AGRI ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā 2011. gadam iekļāva atrunu attiecībā uz lauku attīstības izdevumiem.

Šai atrunai ir pievienoti vairāki koriģējoši pasākumi, kurus noteiks Komisija kopā ar dalībvalstīm, lai risinātu šo situāciju.

Tomēr relatīvi augstāks kļūdu īpatsvars lauku attīstības jomā, salīdzinot ar KLP pirmo pīlāru, ir jāskata kontekstā arī ar lauku attīstības politikas mērķiem, kurus var sasniegt tikai ar sarežģītākiem noteikumiem un atbilstības nosacījumiem, uz kuriem 4.5. punktā norādīja Revīzijas palāta.

| 4.52. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

4.52.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas.

| 4.52. | Komisija ņem vērā, ka sniegtie rezultāti ir līdzīgi pagājušā gada rezultātiem. |
| --- | --- |

4.52.

Ieteikumi

| 4.53. | 4.3. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu (2008.–2009. g.) pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Jāatzīmē, ka paliek spēkā Palātas ieteikums vēl vairāk vienkāršot lauku attīstības noteikumus. |
| --- | --- |

4.53.

4.3. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu (2008.–2009. g.) pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Jāatzīmē, ka paliek spēkā Palātas ieteikums vēl vairāk vienkāršot lauku attīstības noteikumus.

| 4.53. | Komisijas priekšlikumi tiesiskajam regulējumam, kas reglamentē nākamo plānošanas periodu (KLP 2020. gada perspektīvā; COM(2011) 627 final/2), ietver virkni vienkāršošanas priekšlikumu. Komisija arī ierosina vēl vairāk palielināt dalībvalstu pārvaldes iestāžu atbildību attiecībā uz pasākumu pārbaudāmības un kontrolējamības nodrošināšanu lauku attīstības programmās. |
| --- | --- |

4.53.

| 4.54. | Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus lauku attīstības jomai pašreizējā programmu posmā. |
| --- | --- |

4.54.

Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus lauku attīstības jomai pašreizējā programmu posmā.

| 4.54. | Skatīt kopīgo atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu. |
| --- | --- |

4.54.

| — | 1. ieteikums. Dalībvalstīm stingrāk jāveic administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas un tādā veidā jāmazina risks, ka ES tiek deklarēti neattiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Dalībvalstīm stingrāk jāveic administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas un tādā veidā jāmazina risks, ka ES tiek deklarēti neattiecināmi izdevumi.

Komisija piekrīt Palātai un sistemātiski iesaka dalībvalstīm novērst visus šādus trūkumus atbilstīguma noskaidrošanas procedūru ietvaros.

| — | 2. ieteikums. Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina šādu noteikumu stingrāka piemērošana:






  — | publiskā iepirkuma un PVN noteikumi gadījumos, kad atbalsta saņēmējs ir valsts sektora iestāde, |
| --- | --- | --- |

—

2. ieteikums. Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina šādu noteikumu stingrāka piemērošana:

—

publiskā iepirkuma un PVN noteikumi gadījumos, kad atbalsta saņēmējs ir valsts sektora iestāde,

| — | agrovides pienākumi un lauku saimniecību modernizācijai piemērojamie noteikumi. |
| --- | --- |

—

agrovides pienākumi un lauku saimniecību modernizācijai piemērojamie noteikumi.

Esošo noteikumu izpildes nodrošināšana ir grāmatojumu noskaidrošanas sistēmas pamatā. Komisija piemēro dalībvalstīm finanšu korekcijas, ja ir noteikti riski fondam, un valstu pārvaldes iestādēm tiek adresēti ieteikumi uzlabojumu veikšanai. Tas turpināsies, īpašu uzmanību pievēršot problēmām, ko uzsvēra Revīzijas palāta, jo šīs problēmas Komisija ir konstatējusi arī savās veiktajās revīzijās.

| — | 3. ieteikums. Komisijai jāanalizē iemesli kļūdu īpatsvara ievērojamam pieaugumam. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Komisijai jāanalizē iemesli kļūdu īpatsvara ievērojamam pieaugumam.

DG AGRI ģenerāldirektors savā ikgadējā ticamības deklarācijā par 2011. gadu ir norādījis atrunu attiecībā uz lauku attīstību, jo atlikušo kļūdu īpatsvars, par kuru paziņojušas dalībvalstis, pārsniedz būtiskuma slieksni, ja tiek ņemta vērā 25 % drošības rezerve. Atrunu papildina koriģējoši pasākumi, kuru mērķis ir, sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, noteikt augstāka kļūdu īpatsvara pamatcēloņus, kā arī konkrētus pasākumus, kas veicami pašreizējā un turpmākajos plānošanas periodos.

Šajā saistībā arī jāatgādina, ka saskaņā ar 4. panta 5. punktu Komisijas Regulā (ES) Nr. 65/2011 dalībvalstīm ir pienākums noteikt to problēmu iemeslus, kuras radušās pārbaužu laikā, un īstenot koriģējošus un preventīvus pasākumus.

| — | 4. ieteikums. Komisijai jāņem vērā Palātas konstatējumi, kad tiek izstrādāta Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas stratēģija. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Komisijai jāņem vērā Palātas konstatējumi, kad tiek izstrādāta Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas stratēģija.

Komisija pienācīgi ņem vērā Palātas konstatējumus un uzskata tos par vienu no elementiem, kas jāņem vērā, veicot tās centrālā riska analīzi revīzijas programmas izveidei.

| — | 5. ieteikums. Komisijai jāpapildina apliecinātājiestādēm sagatavotās vadlīnijas ar prasību šīm iestādēm iekļaut savās revīzijas stratēģijās un ziņojumos Komisijas un Palātas iepriekšējo revīziju konstatējumus. |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Komisijai jāpapildina apliecinātājiestādēm sagatavotās vadlīnijas ar prasību šīm iestādēm iekļaut savās revīzijas stratēģijās un ziņojumos Komisijas un Palātas iepriekšējo revīziju konstatējumus.

Lai gan sertifikācijas iestāžu pilnvarās neietilpst sniegt sīku ziņojumu par Komisijas, Revīzijas palātas vai citu ārēju revīzijas iestāžu konstatējumu pēcpasākumiem, Komisijas un Revīzijas palātas iepriekšējo revīziju konstatējumi sertifikācijas iestādēm ir noderīgi plānošanas posmā, kad jāveido to sava revīzijas stratēģija.

Komisija ir atgādinājusi sertifikācijas iestādēm apsvērt šādus konstatējumus nākamajā sertifikācijas iestāžu ekspertu darba grupas sanāksmē.

| — | 6. ieteikums. Attiecībā uz savstarpējo atbilstību dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek ievērotas prasības par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju, un pārbaudes gada gaitā jāsadala tā, lai pienācīgi pārbaudītu visas attiecīgās prasības. |
| --- | --- |

—

6. ieteikums. Attiecībā uz savstarpējo atbilstību dalībvalstīm jānodrošina, ka tiek ievērotas prasības par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju, un pārbaudes gada gaitā jāsadala tā, lai pienācīgi pārbaudītu visas attiecīgās prasības.

Komisija savstarpējās atbilstības revīziju ietvaros sistemātiski pārbauda, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka tiek ievērotas prasības attiecībā uz dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju, kā arī laiks, kad tiek veiktas pārbaudes uz vietas.

| 4.55. | Politikas jomām “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība” Palāta ir formulējusi 7. ieteikumu. |
| --- | --- |

4.55.

Politikas jomām “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība” Palāta ir formulējusi 7. ieteikumu.

4.55.

| — | 7. ieteikums. Komisijai rūpīgāk jāuzrauga nozveja atbilstoši partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības jomā, kas noslēgti ar valstīm ārpus ES. |
| --- | --- |

—

7. ieteikums. Komisijai rūpīgāk jāuzrauga nozveja atbilstoši partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības jomā, kas noslēgti ar valstīm ārpus ES.

Lai vēl vairāk nostiprinātu nozvejas uzraudzību, vispārējās darba metodes, sākot ar 2010. gadu, ir ievērojami uzlabojušās. Lai novērstu pārsniegšanu, ir ieviests brīdinājuma mehānisms (pelaģiskā nozveja, kas tuvojas nozvejas limitiem, tiek uzraudzīta katru nedēļu).

---

(1)  Šajā summā ir ieskaitīti izdevumi par iepriekšējo programmu (2000.–2006. g.) pabeigšanu (500 miljoni EUR) un pirmspievienošanās pasākumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (102 miljoni EUR).

(2)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 50.a pantā (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

(3)  Sk. Palātas 2010. gada pārskata 3.18. punktu.

(4)  Piecus gadus pēc 2007.–2013. gada programmu posma sākuma izpildes rādītāji (t. i., maksājumi attiecībā pret finanšu plānu) joprojām bija ļoti zemi Bulgārijā (29,1 %), Rumānijā (34,3 %) un Itālijā (36,2 %) (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD dati 2011. gada 31. decembrī).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 614/2007 (OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp.).

(6)  Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI) kārtējā programmu posmā (2007.–2013. g.) ir aizstāts ar EZF saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Eiropas Zāļu aģentūra.

(8)  Visas 6.–8. OPP normas (dzīvnieku identifikācija un reģistrācija), kā arī gadījumi, kad nepārprotami nav ievērota 4. OPP (Nitrātu direktīva) un 18. OPP (dzīvnieku labturība).

(9)  16., 17. un 30. pants Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 25, 28.1.2011., 8. lpp.).

(10)  Izņemot gadījumus, kad dalībvalstis jau atklājušas pārkāpumu, nepiemērojot attiecīgu samazinājumu/izslēgšanu.

(11)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 4,5 % līdz 10,9 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(12)  17 no 26 gadījumiem kļūda skāra arī revidēto maksājumu, savukārt pārējos 9 gadījumos būs ietekmēti nākotnes maksājumi.

(13)  Lauku attīstības pasākumiem 2007.–2013. gada programmu posmā prasības ir sīki izstrādātas Regulā (ES) Nr. 65/2011.

(14)  Regulas (ES) Nr. 65/2011 24. pants.

(15)  Regulas (ES) Nr. 65/2011 12. un 25. pants.

(16)  1. OPP (Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.)); 4. OPP (Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.)) un 5. OPP (Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.)).

(17)  Maksājumu aģentūru pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīga struktūra (apliecinātājiestāde), kura par to ziņo Komisijai nākamā gada februārī. Līdz tā paša gada 30. aprīlim Komisijai jānolemj, vai pārskatus pieņemt (finansiālās noformēšanas lēmums) vai lūgt papildu darbu vai informāciju. Komisija arī veic revīzijas ar mērķi pārbaudīt, vai dalībvalstis ir piemērojušas ES noteikumus attiecībā uz izdevumu likumību un pareizību (atbilstīguma revīzijas). Pamatojoties uz šīm revīzijām, Komisija var piemērot dalībvalstīm korekciju, savukārt dalībvalstīm ir tiesības izmantot samierināšanas procedūru. Kad šī procedūra ir pabeigta, Komisija var ietvert korekciju atbilstīguma lēmumā.

(18)  http://eca.europa.eu

(19)  200. starptautiskā revīzijas standarta (ISA) “Neatkarīga revidenta vispārējais mērķis un revīzijas veikšana atbilstoši starptautisko revīzijas standartu prasībām” A28. punkts: “Revīzijas pierādījumus izmanto revidenta atzinuma un ziņojuma izstrādei. Tie pēc rakstura ir kumulatīvi, un galvenokārt tos iegūst, revīzijas gaitā veicot revīzijas procedūras. Tomēr revīzijas pieradījumos var tikt iekļauta arī no citiem avotiem iegūta informācija, piemēram, informācija, kas iegūta iepriekšējās revīzijās (. .)”.

(20)  Atruna neattiecas uz izdevumiem par iepriekšējo programmu (2000.–2006. g.) pabeigšanu (500 miljoni EUR) un par pirmspievienošanās pasākumiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (102 miljoni EUR).

(21)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD Gada darbības pārskata 58., 59. un 79.–81. lpp.

(22)  Skatīt Eiropas Parlamenta 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas 83. punktu.

(23)  Dokuments D/413722/2009.

(24)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

4.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKU ATTĪSTĪBAS, VIDES, ZIVSAIMNIECĪBAS UN VESELĪBAS JOMĀ

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauku attīstība | Vide, zivsaimniecība un veselība | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 160 | 18 | 178 | 92 | 93 | 53 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 42 % | (67) | 56 % | (10) | 43 % | (77) | 48 % | 67 % | 55 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 58 % | (93) | 44 % | (8) | 57 % | (101) | 52 % | 33 % | 45 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 34 % | (32) | 75 % | (6) | 38 % | (38) | 48 % | 42 % | 38 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 66 % | (61) | 25 % | (2) | 62 % | (63) | 52 % | 58 % | 62 % |
| attiecināmības kļūdas | 69 % | (42) | 50 % | (1) | 68 % | (43) | 56 % | 22 % | 40 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 2 % | (1) | 0 % | 6 % | 7 % |
| precizitātes kļūdas | 31 % | (19) | 0 % | (0) | 30 % | (19) | 44 % | 72 % | 53 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 7,7 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 10,9 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 4,5 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

Lauku attīstība

Vide, zivsaimniecība un veselība

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

160

18

178

92

93

53

avansi

0

0

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

160

18

178

92

93

53

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

42 %

(67)

56 %

(10)

43 %

(77)

48 %

67 %

55 %

ir viena vai vairākas kļūdas

58 %

(93)

44 %

(8)

57 %

(101)

52 %

33 %

45 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

34 %

(32)

75 %

(6)

38 %

(38)

48 %

42 %

38 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

66 %

(61)

25 %

(2)

62 %

(63)

52 %

58 %

62 %

attiecināmības kļūdas

69 %

(42)

50 %

(1)

68 %

(43)

56 %

22 %

40 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

50 %

(1)

2 %

(1)

0 %

6 %

7 %

precizitātes kļūdas

31 %

(19)

0 %

(0)

30 %

(19)

44 %

72 %

53 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

7,7 %

Augstākais kļūdu līmenis

10,9 %

Zemākais kļūdu līmenis

4,5 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

4.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Administratīvās un kontroles procedūras | Pārbaužu uz vietas metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un rezultātu paziņošana | Savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | Neefektīvas
  1, 2, 3, 4, 5 | Daļēji efektīva
  A, B, C | Daļēji efektīva
  2, A, D, a | Neefektīvas |
| Spānija (Galisija) | Daļēji efektīvas
  2, 3 | Daļēji efektīva
  A, C, D | Daļēji efektīva
  2, C, D, a | Daļēji efektīvas |
| Itālija (Lombardija) | Daļēji efektīvas
  1, 2, 3, 4 | Daļēji efektīva
  A, C, D | Neefektīva
  4, A, B, C, D, a, b | Daļēji efektīvas |
| Ungārija | Daļēji efektīvas
  1, 3 | Daļēji efektīva
  B, C, D | Daļēji efektīva
  2, 4, B, D, a, b | Daļēji efektīvas |
| Austrija | Daļēji efektīvas
  1, 2 | Efektīva
  A | Efektīva
  a | Efektīvas |
| Somija | Daļēji efektīvas
  1, 2, 4 | Daļēji efektīva
  2, C, D | Daļēji efektīva
  2, 4, A, D, a | Daļēji efektīvas |
| 1 | Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes (piem., ieskaitīts neattiecināms PVN, dubulta finansēšana). |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Administratīvās un kontroles procedūras

Pārbaužu uz vietas metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un rezultātu paziņošana

Savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Dānija

Neefektīvas

1, 2, 3, 4, 5

Daļēji efektīva

A, B, C

Daļēji efektīva

2, A, D, a

Neefektīvas

Spānija (Galisija)

Daļēji efektīvas

2, 3

Daļēji efektīva

A, C, D

Daļēji efektīva

2, C, D, a

Daļēji efektīvas

Itālija (Lombardija)

Daļēji efektīvas

1, 2, 3, 4

Daļēji efektīva

A, C, D

Neefektīva

4, A, B, C, D, a, b

Daļēji efektīvas

Ungārija

Daļēji efektīvas

1, 3

Daļēji efektīva

B, C, D

Daļēji efektīva

2, 4, B, D, a, b

Daļēji efektīvas

Austrija

Daļēji efektīvas

1, 2

Efektīva

A

Efektīva

a

Efektīvas

Somija

Daļēji efektīvas

1, 2, 4

Daļēji efektīva

2, C, D

Daļēji efektīva

2, 4, A, D, a

Daļēji efektīvas

1

Neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes (piem., ieskaitīts neattiecināms PVN, dubulta finansēšana).

| 2 | Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē. |
| --- | --- |

2

Nepilnības pārbaužu administratīvajā organizēšanā un iekšējā kontrolē.

| 3 | Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību. |
| --- | --- |

3

Nav pienācīgas sistēmas, ar kuru novērtēt atbalsta pieprasījumā ierosināto izmaksu pamatotību.

| 4 | Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums). |
| --- | --- |

4

Nepareizi aprēķini un maksājumi (piem., nav piemērots samazinājums).

| 5 | Sistemātiskas nepilnības II sadaļas (t. i., ar platību nesaistītos) pasākumos, kā iznākumā pieņemti neattiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

5

Sistemātiskas nepilnības II sadaļas (t. i., ar platību nesaistītos) pasākumos, kā iznākumā pieņemti neattiecināmi izdevumi.

| A | Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts. |
| --- | --- |

A

Veikto pārbaužu apjoms nav pietiekami detalizēti dokumentēts.

| B | Nekonsekventi dati par veikto pārbaužu skaitu. |
| --- | --- |

B

Nekonsekventi dati par veikto pārbaužu skaitu.

| C | Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: nav atklāta noteikumu neievērošana un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi. |
| --- | --- |

C

Nepietiekami kvalitatīvas pārbaudes: nav atklāta noteikumu neievērošana un/vai nav aptvertas visas saistības un pienākumi.

| D | Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā (piem., pārbaudes veiktas pēc lauksaimniecības gada beigām). |
| --- | --- |

D

Nepilnības pārbaužu plānošanā un laika grafikā (piem., pārbaudes veiktas pēc lauksaimniecības gada beigām).

| a | Nav izstrādātas visas prasības (piem., nepietiekami valsts LLVS standarti, trūkst prasību vairākām OPP). |
| --- | --- |

a

Nav izstrādātas visas prasības (piem., nepietiekami valsts LLVS standarti, trūkst prasību vairākām OPP).

| b | Valsts nepareizi piemēro Nitrātu direktīvu. |
| --- | --- |

b

Valsts nepareizi piemēro Nitrātu direktīvu.

4.3. PIELIKUMS

PĒCPĀRBAUDE LAUKU ATTĪSTĪBAS, VIDES, ZIVSAIMNIECĪBAS UN VESELĪBAS JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par paveikto | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Palāta ieteica kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi rīkoties, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos (Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD, 2009. gada pārskata 3.76. punkts). | Attiecināmo izdevumu kontroles mehānismi, ko piemēro saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu, ir pilnveidoti salīdzinājumā ar kontroles mehānismiem, ko piemēroja saistībā iepriekšējo Zivsaimniecības virzības finanšu instrumentu. | |
| Palāta ieteica iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri nošķirt pienākumus starp Komisijas dienestiem un izstrādāt pienācīgas oficiālās kontroles procedūras (Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, 2009. gada pārskata 3.76. punkts). | Komisija ir skaidrāk nošķīrusi pienākumus un ir veikusi vairākus risku mazinošus pasākumus, piem., ir vienkāršojusi 2012. gada programmu juridisko pamatu. | |
| 2009 un 2008 | Palāta atkārtoti uzsvēra, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus (3.74. punkts (1)). | Komisija pārstrādāja Regulu (EK) Nr. 1975/2006 un 2011. gada 1. janvārī aizstāja to ar Regulu (ES) Nr. 65/2011.
  Jaunajā regulā zināmā mērā ir precizēti noteikumi par kontroles procedūrām, savstarpējo atbilstību, samazinājumiem, izslēgšanu un piedziņu.
  Komisija uzskata, ka šī iniciatīva ir ņemta vērā KLP pēc 2013. gada, kad ir paredzēti vairāki vienkāršojumi lauku attīstības jomā.
  Atzinumā Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku no 2014. gada posmā Palāta atzinīgi novērtē Komisijas centienus vienkāršot KLP, tomēr uzskata, ka politikas juridiskais regulējums joprojām būs sarežģīts. | |
| 2008 | Palāta ieteica veikt iedarbīgus pasākumus, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības politikas jomās konstatētās problēmas (Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, 2008. gada pārskata 5.67. punkts). | Komisija ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, ar kurām risinātas Palātas apzinātās problēmas (sk. analīzi par 2009. gadu). | |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par paveikto

Komisijas atbilde

2009

Palāta ieteica kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi rīkoties, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos (Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD, 2009. gada pārskata 3.76. punkts).

Attiecināmo izdevumu kontroles mehānismi, ko piemēro saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu, ir pilnveidoti salīdzinājumā ar kontroles mehānismiem, ko piemēroja saistībā iepriekšējo Zivsaimniecības virzības finanšu instrumentu.

Palāta ieteica iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri nošķirt pienākumus starp Komisijas dienestiem un izstrādāt pienācīgas oficiālās kontroles procedūras (Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, 2009. gada pārskata 3.76. punkts).

Komisija ir skaidrāk nošķīrusi pienākumus un ir veikusi vairākus risku mazinošus pasākumus, piem., ir vienkāršojusi 2012. gada programmu juridisko pamatu.

2009 un 2008

Palāta atkārtoti uzsvēra, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus (3.74. punkts (1)).

Komisija pārstrādāja Regulu (EK) Nr. 1975/2006 un 2011. gada 1. janvārī aizstāja to ar Regulu (ES) Nr. 65/2011.

Jaunajā regulā zināmā mērā ir precizēti noteikumi par kontroles procedūrām, savstarpējo atbilstību, samazinājumiem, izslēgšanu un piedziņu.

Komisija uzskata, ka šī iniciatīva ir ņemta vērā KLP pēc 2013. gada, kad ir paredzēti vairāki vienkāršojumi lauku attīstības jomā.

Atzinumā Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku no 2014. gada posmā Palāta atzinīgi novērtē Komisijas centienus vienkāršot KLP, tomēr uzskata, ka politikas juridiskais regulējums joprojām būs sarežģīts.

2008

Palāta ieteica veikt iedarbīgus pasākumus, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības politikas jomās konstatētās problēmas (Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, 2008. gada pārskata 5.67. punkts).

Komisija ir īstenojusi vairākas iniciatīvas, ar kurām risinātas Palātas apzinātās problēmas (sk. analīzi par 2009. gadu).

---

(1)  Līdzīgi ieteikumi doti 2008. gada pārskata 5.66. punktā.

---

5. NODAĻA

Reģionālā politika, enerģētika un transports

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Revīzijas iestādes

Palātas veiktā septiņu revīzijas iestāžu pārbaude

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

2000.–2006. gada programmu posma programmu slēgšanas novērtējums

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, kurā ietilpst politikas jomas “06. Mobilitāte un transports”, “13. Reģionālā politika” un “32. Enerģētika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Reģionālā politika, enerģētika un transports”, kurā ietilpst politikas jomas “06. Mobilitāte un transports”, “13. Reģionālā politika” un “32. Enerģētika”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  .

5.1. tabula.   Reģionālā politika, enerģētika un transports. Galvenā informācija par 2011. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Veiktie maksājumi | Pārvaldības veids |
| 06. | Mobilitāte un transports | Administratīvie izdevumi | 71 | Centralizēta tieša |
| Iekšzemes, gaisa un jūras transports | 150 | Centralizēta tieša un netieša |
| Eiropas komunikāciju tīkli | 833 | Centralizēta tieša un netieša |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu | 59 | Centralizēta tieša |
| | 1 113 | |
| 13. | Reģionālā politika | Administratīvie izdevumi | 84 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un citi reģionāli pasākumi | 25 841 | Dalīta |
| Kohēzijas fonds (KF) | 6 450 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | 351 | Decentralizēta |
| Solidaritātes fonds | 269 | Centralizēta netieša |
| | 32 995 | |
| 32. | Enerģētika | Administratīvie izdevumi | 74 | Centralizēta tieša |
| Eiropas tīkli | 18 | Centralizēta tieša |
| Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | 591 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga |
| Kodolenerģija | 121 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku | 159 | Centralizēta tieša |
| | 963 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (35) | 229 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 34 842 | |
| No tiem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Veiktie maksājumi

Pārvaldības veids

06.

Mobilitāte un transports

Administratīvie izdevumi

71

Centralizēta tieša

Iekšzemes, gaisa un jūras transports

150

Centralizēta tieša un netieša

Eiropas komunikāciju tīkli

833

Centralizēta tieša un netieša

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu

59

Centralizēta tieša

1 113

13.

Reģionālā politika

Administratīvie izdevumi

84

Centralizēta tieša

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un citi reģionāli pasākumi

25 841

Dalīta

Kohēzijas fonds (KF)

6 450

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

351

Decentralizēta

Solidaritātes fonds

269

Centralizēta netieša

32 995

32.

Enerģētika

Administratīvie izdevumi

74

Centralizēta tieša

Eiropas tīkli

18

Centralizēta tieša

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

591

Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga

Kodolenerģija

121

Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku

159

Centralizēta tieša

963

Administratīvie izdevumi kopā (35)

229

Pamatdarbības izdevumi kopā

34 842

No tiem:

—

1 469

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

33 373

Maksājumi gadā kopā

35 071

Saistības gadā kopā

42 964

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

| 5.2. | Reģionālo politiku finansē galvenokārt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un no Kohēzijas fonda (KF). Šos fondus reglamentē tie paši noteikumi (atskaitot izņēmumus, kas definēti katra fonda izveides regulās), kuri reglamentē Eiropas Sociālo fondu (ESF), un tos bieži pārvalda tās pašas iestādes, kas pārvalda ESF. Šajā nodaļā ESF ir minēts gadījumos, kad ir apskatīti jautājumi, kuri ir kopīgi visiem fondiem, bet 6. nodaļā ESF ir apskatīts izvērsti. |
| --- | --- |

5.2.

Reģionālo politiku finansē galvenokārt no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un no Kohēzijas fonda (KF). Šos fondus reglamentē tie paši noteikumi (atskaitot izņēmumus, kas definēti katra fonda izveides regulās), kuri reglamentē Eiropas Sociālo fondu (ESF), un tos bieži pārvalda tās pašas iestādes, kas pārvalda ESF. Šajā nodaļā ESF ir minēts gadījumos, kad ir apskatīti jautājumi, kuri ir kopīgi visiem fondiem, bet 6. nodaļā ESF ir apskatīts izvērsti.

| 5.3. | Reģionālā politika veido 94 % izdevumu šajā politikas grupā, bet atlikušie 6 % attiecas uz enerģētikas un transporta jomām. |
| --- | --- |

5.3.

Reģionālā politika veido 94 % izdevumu šajā politikas grupā, bet atlikušie 6 % attiecas uz enerģētikas un transporta jomām.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Reģionālā politika

| 5.4. | Reģionālās politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī. |
| --- | --- |

5.4.

Reģionālās politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī.

Enerģētika un transports

| 5.5. | Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

5.5.

Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu.

Politikas instrumenti

Reģionālā politika

| 5.6. | ERAF un Kohēzijas fonds ir galvenie instrumenti reģionālās politikas īstenošanā (1). ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un darbības mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam (2). No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

5.6.

ERAF un Kohēzijas fonds ir galvenie instrumenti reģionālās politikas īstenošanā (1). ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un darbības mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam (2). No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja.

| 5.7. | Izdevumi no ERAF (26 miljardi EUR maksājumos) un Kohēzijas fonda (6 miljardi EUR maksājumos) 2011. gadā (3) veidoja 98 % izdevumu 13. budžeta sadaļā. |
| --- | --- |

5.7.

Izdevumi no ERAF (26 miljardi EUR maksājumos) un Kohēzijas fonda (6 miljardi EUR maksājumos) 2011. gadā (3) veidoja 98 % izdevumu 13. budžeta sadaļā.

Izdevumu pārvaldība un kontrole Eiropas Reģionālās attīstības fondā, Kohēzijas fondā un Eiropas Sociālajā fondā

| 5.8. | ERAF, KF un ESF (4) darbību reglamentē kopēji noteikumi, un šos fondus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis. Papildu noteikumi katram fondam ir izklāstīti konkrētās regulās. Līdzekļus izlieto daudzgadu programmās. |
| --- | --- |

5.8.

ERAF, KF un ESF (4) darbību reglamentē kopēji noteikumi, un šos fondus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis. Papildu noteikumi katram fondam ir izklāstīti konkrētās regulās. Līdzekļus izlieto daudzgadu programmās.

| 5.9. | Katram programmu posmam Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās daudzgadu darbības programmas, kā arī orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts arī ES un valstu ieguldījums (5). Darbības programmās paredzētos projektus īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālās vai valsts iestādes. |
| --- | --- |

5.9.

Katram programmu posmam Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās daudzgadu darbības programmas, kā arī orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts arī ES un valstu ieguldījums (5). Darbības programmās paredzētos projektus īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālās vai valsts iestādes.

| 5.10. | Dalībvalstīs atbildība par ikdienas pārvaldību gulstas uz izraudzītām vadošajām iestādēm un starpniekstruktūrām (6). Tās atlasa konkrētus projektus, veic pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu kļūdas izdevumu deklarācijās, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apliecinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes pirms izdevumu deklarāciju iesniegšanas Komisijai. |
| --- | --- |

5.10.

Dalībvalstīs atbildība par ikdienas pārvaldību gulstas uz izraudzītām vadošajām iestādēm un starpniekstruktūrām (6). Tās atlasa konkrētus projektus, veic pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu kļūdas izdevumu deklarācijās, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apliecinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes pirms izdevumu deklarāciju iesniegšanas Komisijai.

| 5.11. | Revīzijas iestādes dalībvalstīs pilda svarīgu lomu, lai nodrošinātu, ka no ERAF, ESF un KF atlīdzinātie izdevumi ir pareizi. Tās ir atbildīgas par sistēmu un darbību (t. i., projektu vai projektu grupas) revīzijām, lai varētu sniegt pamatotu pārliecību par vadības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās par šīm revīzijām ziņo Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos (7). |
| --- | --- |

5.11.

Revīzijas iestādes dalībvalstīs pilda svarīgu lomu, lai nodrošinātu, ka no ERAF, ESF un KF atlīdzinātie izdevumi ir pareizi. Tās ir atbildīgas par sistēmu un darbību (t. i., projektu vai projektu grupas) revīzijām, lai varētu sniegt pamatotu pārliecību par vadības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās par šīm revīzijām ziņo Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos (7).

| 5.12. | Katra programmu posma sākumā Komisija veic priekšfinansējuma maksājumus dalībvalstīm (8). Finansējot projektu, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana, pamatojoties uz izdevumu deklarācijām, kuras iesniedz projektu iniciatori. Šīs atsevišķās deklarācijas periodiski apkopo katras darbības programmas izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. ES līdzfinansēto daļu pēc tam atlīdzina no ES budžeta. |
| --- | --- |

5.12.

Katra programmu posma sākumā Komisija veic priekšfinansējuma maksājumus dalībvalstīm (8). Finansējot projektu, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana, pamatojoties uz izdevumu deklarācijām, kuras iesniedz projektu iniciatori. Šīs atsevišķās deklarācijas periodiski apkopo katras darbības programmas izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. ES līdzfinansēto daļu pēc tam atlīdzina no ES budžeta.

| 5.13. | Noteikumus par izdevumu attiecināmību nosaka valstu, reizēm – reģionālā līmenī, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Par nepareizu maksājumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. |
| --- | --- |

5.13.

Noteikumus par izdevumu attiecināmību nosaka valstu, reizēm – reģionālā līmenī, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Par nepareizu maksājumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis.

| 5.13. | Noteikumu par izdevumu attiecināmību izveide dalībvalstu līmenī (Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 56. pants) bija viens no vienkāršošanas galvenajiem elementiem, kas tika ieviests 2007.–2013. gada programmu posmā. Tā mērķis bija nodrošināt dalībvalstīm lielāku elastību noteikumu par izdevumu attiecināmību pielāgošanā īpašām reģionu vajadzībām vai programmām un saskaņot šos noteikumus ar spēkā esošiem noteikumiem citām valsts shēmām. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi (9). Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, kuri ir apliecināti un deklarēti, vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus (10). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (11). |
| --- | --- |

5.14.

Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas vadības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi (9). Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, kuri ir apliecināti un deklarēti, vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus (10). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (11).

| 5.14. | Komisija 2011. gada darbības pārskatā sniedza sīki izstrādātu novērtējumu par pārliecību attiecībā uz vadības un kontroles sistēmu izveidi un turpmāko darbību katrai līdzfinansētai programmai, kā arī vispārīgu novērtējumu par valsts kontroles sistēmām.

  Sistēmu trūkumu gadījumā Komisija, pildot savu pārraudzības uzdevumu, pārtrauc un/vai aptur maksājumus. Tā ziņo par šā pienākuma izpildi gada darbības pārskatā. 2011. gadā Reģionālās politikas ĢD ziņo par 70 maksājumu termiņu pārtraukšanu un apturēšanas procedūru sākšanu 10 programmām. Nodarbinātības ĢD 2011. gadā ziņo par 21 starpposma maksājuma pieprasījuma pārtraukšanu un 3 papildu apturēšanas lēmumiem. |
| --- | --- |

5.14.

Sistēmu trūkumu gadījumā Komisija, pildot savu pārraudzības uzdevumu, pārtrauc un/vai aptur maksājumus. Tā ziņo par šā pienākuma izpildi gada darbības pārskatā. 2011. gadā Reģionālās politikas ĢD ziņo par 70 maksājumu termiņu pārtraukšanu un apturēšanas procedūru sākšanu 10 programmām. Nodarbinātības ĢD 2011. gadā ziņo par 21 starpposma maksājuma pieprasījuma pārtraukšanu un 3 papildu apturēšanas lēmumiem.

Enerģētika un transports

| 5.15. | Eiropas Savienības enerģētikas politikas mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus un uzņēmumus ar pieejamu enerģiju par konkurētspējīgām cenām un ar tehnoloģiski progresīviem enerģētikas pakalpojumiem. Tā veicina ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, transportu un patēriņu un drošu enerģijas piegādi ES un tās dalībvalstīs. Galvenais finanšu instruments ir Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPR), kura finansē projektus, lielākoties dotāciju un subsīdiju veidā. |
| --- | --- |

5.15.

Eiropas Savienības enerģētikas politikas mērķis ir nodrošināt iedzīvotājus un uzņēmumus ar pieejamu enerģiju par konkurētspējīgām cenām un ar tehnoloģiski progresīviem enerģētikas pakalpojumiem. Tā veicina ilgtspējīgu enerģijas ražošanu, transportu un patēriņu un drošu enerģijas piegādi ES un tās dalībvalstīs. Galvenais finanšu instruments ir Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai (EEPR), kura finansē projektus, lielākoties dotāciju un subsīdiju veidā.

| 5.16. | Transporta politikas mērķis ir iekšējā tirgus attīstība, konkurences palielināšana un jauninājumu veicināšana un transporta tīklu integrēšana. Šīs ES politikas jomas sekmē mobilitāti, ilgtspējīgu attīstību un transporta drošību. Eiropas Transporta tīkla programma (TEN-T) ir galvenais finanšu instruments, kas nodrošina līdzekļus lieliem infrastruktūras projektiem. |
| --- | --- |

5.16.

Transporta politikas mērķis ir iekšējā tirgus attīstība, konkurences palielināšana un jauninājumu veicināšana un transporta tīklu integrēšana. Šīs ES politikas jomas sekmē mobilitāti, ilgtspējīgu attīstību un transporta drošību. Eiropas Transporta tīkla programma (TEN-T) ir galvenais finanšu instruments, kas nodrošina līdzekļus lieliem infrastruktūras projektiem.

| 5.17. | Maksājumi enerģētikas un transporta jomā 06. un 32. budžeta sadaļā 2011. gadā bija aptuveni 2 miljardi EUR (12). |
| --- | --- |

5.17.

Maksājumi enerģētikas un transporta jomā 06. un 32. budžeta sadaļā 2011. gadā bija aptuveni 2 miljardi EUR (12).

Izdevumu pārvaldība un kontrole enerģētikas un transporta jomā

| 5.18. | Komisija (Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD) enerģētikas un transporta izdevumu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši (ar divu izpildaģentūru un kopuzņēmuma starpniecību (13)) un arī kopīgi (piemēram, kodoliekārtu slēgšanai paredzētie līdzekļi vai Eiropas energoefektivitātes finanšu mehānisms). |
| --- | --- |

5.18.

Komisija (Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD) enerģētikas un transporta izdevumu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši (ar divu izpildaģentūru un kopuzņēmuma starpniecību (13)) un arī kopīgi (piemēram, kodoliekārtu slēgšanai paredzētie līdzekļi vai Eiropas energoefektivitātes finanšu mehānisms).

| 5.19. | Komisija parasti finansē projektus pēc tam, kad tā oficiāli ir izsludinājusi uzaicinājumus iesniegt projektu priekšlikumus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotācijas nolīgumiem vai Komisijas pieņemtajiem finansēšanas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Gandrīz visus maksājumus veic pa daļām avansu veidā (priekšfinansējums) pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, lai saņēmējiem atlīdzinātu attiecināmos izdevumus. |
| --- | --- |

5.19.

Komisija parasti finansē projektus pēc tam, kad tā oficiāli ir izsludinājusi uzaicinājumus iesniegt projektu priekšlikumus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotācijas nolīgumiem vai Komisijas pieņemtajiem finansēšanas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Gandrīz visus maksājumus veic pa daļām avansu veidā (priekšfinansējums) pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, lai saņēmējiem atlīdzinātu attiecināmos izdevumus.

| 5.20. | Pārbaudot izdevumus, Komisija pievēršas šādiem galvenajiem aspektiem: priekšlikumu novērtēšanai saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un līgumu piešķiršanas kritērijiem, informācijas un pamatnostādņu sniegšanai saņēmējiem, kā arī projektu uzraudzībai un izpildes pārbaudei, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu. Ja tas noteikts finansēšanas nolīgumā, izdevumu deklarācijas jāapstiprina neatkarīgam ārējam revidentam vai attiecīgai valsts iestādei. |
| --- | --- |

5.20.

Pārbaudot izdevumus, Komisija pievēršas šādiem galvenajiem aspektiem: priekšlikumu novērtēšanai saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un līgumu piešķiršanas kritērijiem, informācijas un pamatnostādņu sniegšanai saņēmējiem, kā arī projektu uzraudzībai un izpildes pārbaudei, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu. Ja tas noteikts finansēšanas nolīgumā, izdevumu deklarācijas jāapstiprina neatkarīgam ārējam revidentam vai attiecīgai valsts iestādei.

| 5.21. | Komisija veic arī ex post revīzijas, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras var nebūt novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā, un lai sniegtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija veic arī ex post revīzijas, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras var nebūt novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā, un lai sniegtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību.

Riski saistībā ar pareizību

Reģionālā politika

| 5.22. | ERAF un KF izdevumu galvenie riski ir saistīti ar to, ka tiek finansēti projekti, kuri neatbilst ES un valsts publiskā iepirkuma noteikumiem vai kuros nav ievēroti ES regulās vai darbības programmās noteiktie attiecināmības nosacījumi. Turklāt pastāv arī risks, ka saņēmēji deklarē īpašas izmaksas, kuras nav attiecināmas. |
| --- | --- |

5.22.

ERAF un KF izdevumu galvenie riski ir saistīti ar to, ka tiek finansēti projekti, kuri neatbilst ES un valsts publiskā iepirkuma noteikumiem vai kuros nav ievēroti ES regulās vai darbības programmās noteiktie attiecināmības nosacījumi. Turklāt pastāv arī risks, ka saņēmēji deklarē īpašas izmaksas, kuras nav attiecināmas.

| 5.22. | Komisija piekrīt šim novērtējumam, kā izklāstīts dienestu darba dokumentā “Kļūdu analīze kohēzijas politikā 2006.–2009. gadā” (SEC(2011) 1179, 5.10.2011.). Šajā dokumentā Komisija norāda konkrētus pasākumus šo risku mazināšanai (jo īpaši papildu norādījumus un apmācību vadošajām iestādēm par konstatētajiem riskiem, finanšu korekciju savlaicīgu īstenošanu, pārtraukšanas un apturēšanas procedūrām, mērķtiecīgāku revīzijas darbību riskantākajās jomās). |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Darbības programmu īstenošanā dalībvalstu iestādes saskaras ar savstarpēji konkurējošām prioritātēm. No vienas puses, izdevumu pareizība ir pienācīgi jākontrolē, bet, no otras puses, ir jānodrošina, lai pieejamie ES līdzekļi tiktu savlaicīgi apgūti. Praksē vēlme savlaicīgi īstenot programmu var traucēt konsekventi piemērot stingrus kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

5.23.

Darbības programmu īstenošanā dalībvalstu iestādes saskaras ar savstarpēji konkurējošām prioritātēm. No vienas puses, izdevumu pareizība ir pienācīgi jākontrolē, bet, no otras puses, ir jānodrošina, lai pieejamie ES līdzekļi tiktu savlaicīgi apgūti. Praksē vēlme savlaicīgi īstenot programmu var traucēt konsekventi piemērot stingrus kontroles mehānismus.

| 5.23. | Komisija piekrīt, ka stabila vadības un kontroles sistēma ir sistēma, kas ļauj apstiprināt likumīgus un pareizus izdevumus, vienlaikus nodrošinot, lai līdzekļi tiktu savlaicīgi apgūti. |
| --- | --- |

5.23.

| 5.24. | Ja neatbilstības gadījumus neatklāj un neizlabo ne dažādajos kontroles līmeņos dalībvalstī, ne arī Komisijā, no ES budžeta tiek atlīdzināti neattiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

5.24.

Ja neatbilstības gadījumus neatklāj un neizlabo ne dažādajos kontroles līmeņos dalībvalstī, ne arī Komisijā, no ES budžeta tiek atlīdzināti neattiecināmi izdevumi.

| 5.24. | Tā kā vadības un kontroles sistēma ir daudzgadu sistēma, tad apstiprināšanas laikā Komisijas atlīdzinātā maksājuma pieprasījumā konstatētu pārmaksu vēl nevarēja pakļaut visiem kontroles posmiem valsts un ES līmenī. |
| --- | --- |

5.24.

Enerģētika un transports

| 5.25. | Izdevumos enerģētikas un transporta jomā galvenais risks ir tāds, ka Komisija pirms izmaksu atlīdzināšanas neatklāj saņēmēju deklarētās neattiecināmās izmaksas. Līdzīgi kā saistībā ar ERAF un KF, pastāv arī risks, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi. TEN-T projektos šo risku potenciālo ietekmi uz ES budžetu mazina apstāklis, ka attiecināmās izmaksas bieži vien pārsniedz finanšu nolīgumos noteikto maksimālo summu. |
| --- | --- |

5.25.

Izdevumos enerģētikas un transporta jomā galvenais risks ir tāds, ka Komisija pirms izmaksu atlīdzināšanas neatklāj saņēmēju deklarētās neattiecināmās izmaksas. Līdzīgi kā saistībā ar ERAF un KF, pastāv arī risks, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi. TEN-T projektos šo risku potenciālo ietekmi uz ES budžetu mazina apstāklis, ka attiecināmās izmaksas bieži vien pārsniedz finanšu nolīgumos noteikto maksimālo summu.

| 5.26. | Ievērojamas maksājumu daļas koncentrēšana ierobežotā periodā var negatīvi ietekmēt pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un palielināt kļūdu risku (sk. 1.35. punktu). 2011. gadā 32 % maksājumu (to vērtības izteiksmē) saskaņā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai tika veikti decembrī. Turklāt no šīs programmas piešķirto finansējumu cenšas izmaksāt īsā laikā, un tas var apdraudēt pienācīgu kontroles mehānismu piemērošanu. |
| --- | --- |

5.26.

Ievērojamas maksājumu daļas koncentrēšana ierobežotā periodā var negatīvi ietekmēt pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti un palielināt kļūdu risku (sk. 1.35. punktu). 2011. gadā 32 % maksājumu (to vērtības izteiksmē) saskaņā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai tika veikti decembrī. Turklāt no šīs programmas piešķirto finansējumu cenšas izmaksāt īsā laikā, un tas var apdraudēt pienācīgu kontroles mehānismu piemērošanu.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 5.27. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Reģionālās politikas, enerģētikas un transporta politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  a) | revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu (14) dalībvalstīs un Komisijā; |
| --- | --- | --- |

5.27.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Reģionālās politikas, enerģētikas un transporta politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

a)

revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu (14) dalībvalstīs un Komisijā;

| b) | sistēmu novērtējumā bija iekļautas:






  — | ERAF, ESF un KF revīzijas iestādes 2007.–2013. gada programmu posmā (15), |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmu novērtējumā bija iekļautas:

—

ERAF, ESF un KF revīzijas iestādes 2007.–2013. gada programmu posmā (15),

| — | Komisijas un dalībvalstu līmenī īstenotās procedūras, kas saistītas ar 2000.–2006. gada programmu posma programmu slēgšanu, |
| --- | --- |

—

Komisijas un dalībvalstu līmenī īstenotās procedūras, kas saistītas ar 2000.–2006. gada programmu posma programmu slēgšanu,

| — | Reģionālās politikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD gada darbības pārskatos iekļauto Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude. |
| --- | --- |

—

Reģionālās politikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD gada darbības pārskatos iekļauto Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 5.28. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 59 % no revidētajiem 180 maksājumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,0 % (16). |
| --- | --- |

5.28.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 59 % no revidētajiem 180 maksājumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 6,0 % (16).

| 5.28. | Komisija norāda, ka trešo gadu pēc kārtas kļūdu līmenis (iespējamākais kļūdu īpatsvars 6,0 %) joprojām ir daudz zemāks par to, kādu Palāta norādīja par 2006.–2008. gada periodu. Šī pozitīvā attīstība izriet no pastiprinātajiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada programmu posmā un tās stingrās pārtraukšanas/apturēšanas politikas, kad tiek konstatēti trūkumi, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam.

  Kā norādīts 1. nodaļas 1.3. tabulā, iespējamākais kļūdu īpatsvars reģionālai politikai, transportam, enerģētikai, nodarbinātībai un sociālajām lietām arī ievērojami samazinājās salīdzinājumā ar 2010. gadu no 7,7 % līdz 5,1 %.


  Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.28.

Kā norādīts 1. nodaļas 1.3. tabulā, iespējamākais kļūdu īpatsvars reģionālai politikai, transportam, enerģētikai, nodarbinātībai un sociālajām lietām arī ievērojami samazinājās salīdzinājumā ar 2010. gadu no 7,7 % līdz 5,1 %.

Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm.

| 5.29. | Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 62 % reģionālās politikas darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

5.29.

Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 62 % reģionālās politikas darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

| 5.29. | Komisija veic šo gadījumu stingru pēcpārbaudi, lai nodrošinātu, ka turpmāk attiecīgās sistēmas labāk novērš kļūdas pirms apstiprināšanas.

  Vadošajām iestādēm pirms izdevumu apstiprināšanas jāveic dokumentāras pārbaudes par visām saņēmēju iesniegtajām prasībām. Taču darbības pārbaudes uz vietas var notikt arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, pēc apstiprināšanas un līdz slēgšanai, un tas izskaidro to, kāpēc nebija iespējams atklāt daļu kļūdu Palātas paraugā (skatīt arī Komisijas atbildi uz 5.22. un 5.24. punktu). Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvara samazināšanu parasti ir redzama tikai turpmākajos gados pēc tam, kad ir īstenota kontrole visos līmeņos. |
| --- | --- |

5.29.

Vadošajām iestādēm pirms izdevumu apstiprināšanas jāveic dokumentāras pārbaudes par visām saņēmēju iesniegtajām prasībām. Taču darbības pārbaudes uz vietas var notikt arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, pēc apstiprināšanas un līdz slēgšanai, un tas izskaidro to, kāpēc nebija iespējams atklāt daļu kļūdu Palātas paraugā (skatīt arī Komisijas atbildi uz 5.22. un 5.24. punktu). Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvara samazināšanu parasti ir redzama tikai turpmākajos gados pēc tam, kad ir īstenota kontrole visos līmeņos.

| 5.30. | Reģionālās politikas jomā nepilnības valstu iestāžu īstenotajās pārbaudēs it īpaši atklājās “pirmā līmeņa pārbaudēs”, kuras veica vadošās iestādes un starpniekstruktūras. |
| --- | --- |

5.30.

Reģionālās politikas jomā nepilnības valstu iestāžu īstenotajās pārbaudēs it īpaši atklājās “pirmā līmeņa pārbaudēs”, kuras veica vadošās iestādes un starpniekstruktūras.

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi tika atklāti vienā ceturtdaļā darījumu

| 5.31. | Iepriekšējo gadu revīzijas ir parādījušas, ka publiskā iepirkuma procedūrās ir īpaši daudz kļūdu (17). Palāta 2011. gadā revidēja 298 būvdarbu un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras, kas bija pamatā izdevumiem 180 darījumos, kuri bija apstiprināti Komisijai (18). Kopējā aplēstā līgumu vērtība revidētajos publiskajos iepirkumos bija 6,7 miljardi EUR (19). |
| --- | --- |

5.31.

Iepriekšējo gadu revīzijas ir parādījušas, ka publiskā iepirkuma procedūrās ir īpaši daudz kļūdu (17). Palāta 2011. gadā revidēja 298 būvdarbu un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras, kas bija pamatā izdevumiem 180 darījumos, kuri bija apstiprināti Komisijai (18). Kopējā aplēstā līgumu vērtība revidētajos publiskajos iepirkumos bija 6,7 miljardi EUR (19).

| 5.31. | Publiskā iepirkuma kļūdas ir saistītas ar iekšējā tirgus noteikumu neievērošanu un nav specifiskas kohēzijas politikai, kā norādīts šā pārskata citās nodaļās. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | Palāta konstatēja kļūdas saistībā ar ES un valstu publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu 25 % no 180 revidētajiem darījumiem. No pārbaudītajiem darījumiem 9 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi (sk. 5.1. piemēru). Šīs kļūdas veido 44 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 58 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā. |
| --- | --- |

5.32.

Palāta konstatēja kļūdas saistībā ar ES un valstu publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu 25 % no 180 revidētajiem darījumiem. No pārbaudītajiem darījumiem 9 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi (sk. 5.1. piemēru). Šīs kļūdas veido 44 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 58 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā.

| 5.32. | Lai gan Komisija un Palāta veic revīziju par publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu tādā pašā veidā, Komisija piemēro proporcionālas vienotas likmes korekcijas kohēzijas politikā, tādējādi novēršot risku kaitēt ES budžetam un ņemot vērā pārkāpumu veidu un smagumu.

  Šīs vienotās likmes piemēro Komisija un lielākā daļa valstu iestāžu, nosakot finanšu korekcijas attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, tostarp veicot visu Palātas norādīto publiskā iepirkuma kļūdu pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

5.32.

Šīs vienotās likmes piemēro Komisija un lielākā daļa valstu iestāžu, nosakot finanšu korekcijas attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, tostarp veicot visu Palātas norādīto publiskā iepirkuma kļūdu pēcpārbaudi.

5.1. piemērs.   Publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi

| a) | Tiešā piešķīruma nepamatota izmantošana. EEPR projektā, kas bija saistīts ar gāzes vada būvniecību, līgumu par būvdarbu izpildi projekta otrajā un trešajā posmā bez konkursa izsludināšanas piešķīra konsorcijam, kuram pirms pieciem gadiem bija piešķirts līgums par būvdarbu izpildi gāzes vada būvniecības pirmajā posmā. Šāda prakse neatbilst piemērojamajiem ES un valsts publiskā iepirkuma noteikumiem. |
| --- | --- |

a)

Tiešā piešķīruma nepamatota izmantošana. EEPR projektā, kas bija saistīts ar gāzes vada būvniecību, līgumu par būvdarbu izpildi projekta otrajā un trešajā posmā bez konkursa izsludināšanas piešķīra konsorcijam, kuram pirms pieciem gadiem bija piešķirts līgums par būvdarbu izpildi gāzes vada būvniecības pirmajā posmā. Šāda prakse neatbilst piemērojamajiem ES un valsts publiskā iepirkuma noteikumiem.

| b) | Tieši piešķīra līgumu par papildu būvdarbu izpildi, kaut arī nebija neparedzamu apstākļu. Ar ceļu būvi saistītā KF projektā līgumslēgšanas tiesības par papildu būvdarbu izpildi saistībā ar grozījumiem, kurus izdarīja pēc sākotnējā plāna apstiprināšanas, tieši piešķīra tam pašam līgumslēdzējam. Šie papildu būvdarbi nebija jāveic neparedzētu apstākļu rezultātā, tādējādi bija pārkāpti publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

b)

Tieši piešķīra līgumu par papildu būvdarbu izpildi, kaut arī nebija neparedzamu apstākļu. Ar ceļu būvi saistītā KF projektā līgumslēgšanas tiesības par papildu būvdarbu izpildi saistībā ar grozījumiem, kurus izdarīja pēc sākotnējā plāna apstiprināšanas, tieši piešķīra tam pašam līgumslēdzējam. Šie papildu būvdarbi nebija jāveic neparedzētu apstākļu rezultātā, tādējādi bija pārkāpti publiskā iepirkuma noteikumi.

| c) | Līgums piešķirts vienīgajam pretendentam, sarunu laikā nepanākot paredzēto cenas samazinājumu. KF projektā, kas bija saistīts ar dūņu apstrādes iekārtu būvniecību, tika saņemts tikai viens piedāvājums. Saņēmējs uzskatīja, ka piedāvājums ir nepieņemams augstās cenas dēļ, kas bija vairāk nekā divas reizes lielāka par aplēsto budžetu. Tad saņēmējs uzsāka sarunas ar vienīgo pretendentu. Šo sarunu rezultātā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas ar tikai 1 % piedāvātās cenas samazinājumu. Ņemot vērā, ka sarunas, kuru mērķis bija nodrošināt zemāku cenu, cieta neveiksmi, saņēmējam vajadzēja secināt, ka konkursa procedūra ir bijusi nesekmīga. |
| --- | --- |

c)

Līgums piešķirts vienīgajam pretendentam, sarunu laikā nepanākot paredzēto cenas samazinājumu. KF projektā, kas bija saistīts ar dūņu apstrādes iekārtu būvniecību, tika saņemts tikai viens piedāvājums. Saņēmējs uzskatīja, ka piedāvājums ir nepieņemams augstās cenas dēļ, kas bija vairāk nekā divas reizes lielāka par aplēsto budžetu. Tad saņēmējs uzsāka sarunas ar vienīgo pretendentu. Šo sarunu rezultātā līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas ar tikai 1 % piedāvātās cenas samazinājumu. Ņemot vērā, ka sarunas, kuru mērķis bija nodrošināt zemāku cenu, cieta neveiksmi, saņēmējam vajadzēja secināt, ka konkursa procedūra ir bijusi nesekmīga.

| d) | Konkursu mākslīgs dalījums. ERAF projektā, kas bija saistīts ar konsultāciju pakalpojumu sniegšanu valsts ministrijai, par līdzīgiem vai identiskiem pakalpojumiem tieši piešķīra vairākus maza apjoma līgumus. Saskaņā ar ES un valsts iepirkuma tiesību aktiem šie pakalpojumi bija jāiepērk kopā kā vienots pakalpojums un, tā kā kopējā vērtība tādā gadījumā būtu pārsniegusi zināmu robežvērtību, līgumslēgšanas tiesības bija jāpiešķir tikai pēc publiskā iepirkuma procedūras piemērošanas, tādā veidā ļaujot lielākam skaitam pretendentu iesniegt piedāvājumus. |
| --- | --- |

d)

Konkursu mākslīgs dalījums. ERAF projektā, kas bija saistīts ar konsultāciju pakalpojumu sniegšanu valsts ministrijai, par līdzīgiem vai identiskiem pakalpojumiem tieši piešķīra vairākus maza apjoma līgumus. Saskaņā ar ES un valsts iepirkuma tiesību aktiem šie pakalpojumi bija jāiepērk kopā kā vienots pakalpojums un, tā kā kopējā vērtība tādā gadījumā būtu pārsniegusi zināmu robežvērtību, līgumslēgšanas tiesības bija jāpiešķir tikai pēc publiskā iepirkuma procedūras piemērošanas, tādā veidā ļaujot lielākam skaitam pretendentu iesniegt piedāvājumus.

| e) | Nozīmīgas izmaiņas līgumā paredzēto būvdarbu tvērumā. Ar jaunas metro līnijas būvi saistītā KF projektā pakalpojumu līguma apjoms un budžets ievērojami mainījās, jo tika pieaicināti eksperti, kuru līdzdalība sākumā nebija paredzēta. Papildus veicamie darbi nebija izskaidrojami ar neparedzētiem apstākļiem, bet gan ar veidu, kā līgumslēdzēja iestāde bija izplānojusi projektu. |
| --- | --- |

e)

Nozīmīgas izmaiņas līgumā paredzēto būvdarbu tvērumā. Ar jaunas metro līnijas būvi saistītā KF projektā pakalpojumu līguma apjoms un budžets ievērojami mainījās, jo tika pieaicināti eksperti, kuru līdzdalība sākumā nebija paredzēta. Papildus veicamie darbi nebija izskaidrojami ar neparedzētiem apstākļiem, bet gan ar veidu, kā līgumslēdzēja iestāde bija izplānojusi projektu.

| 5.33. | Turklāt Palāta atklāja arī citas skaitļos neizsakāmas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 16 % no 180 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana (piemēram, novēloti publicēts paziņojums par līguma piešķiršanu), trūkumi konkursa specifikācijās un procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Šīs kļūdas nav iekļautas Palātas veiktajā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsē (sk. 5.28. punktu) (20). |
| --- | --- |

5.33.

Turklāt Palāta atklāja arī citas skaitļos neizsakāmas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 16 % no 180 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana (piemēram, novēloti publicēts paziņojums par līguma piešķiršanu), trūkumi konkursa specifikācijās un procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Šīs kļūdas nav iekļautas Palātas veiktajā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsē (sk. 5.28. punktu) (20).

| 5.33. | Komisija veiks visu Palātas norādīto kļūdu pēcpārbaudi un piemēros finanšu korekcijas, kad tas būs atbilstīgi un juridiski iespējams. |
| --- | --- |

5.33.

Neattiecināmas izmaksas veido vairāk nekā pusi no Palātas konstatētajām skaitļos izsakāmajām kļūdām

| 5.34. | Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas ir deklarētas 12 % revidēto darījumu. Šīs kļūdas veido 56 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 42 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 5.2. piemēru). |
| --- | --- |

5.34.

Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas ir deklarētas 12 % revidēto darījumu. Šīs kļūdas veido 56 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 42 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 5.2. piemēru).

| 5.34. | Komisija cenšas nodrošināt, lai saņēmēji un programmu vadošās iestādes būtu labi informētas par noteikumiem par izdevumu attiecināmību. To var veikt ar apmācību un norādījumiem, un attiecībā uz reģionālo politiku vadošajām iestādēm jānodod šīs zināšanas visām struktūrām, kas atbild par līdzekļu pārvaldīšanu. Attiecībā uz reģionālo politiku, kad Komisija konstatē komplicētus noteikumus programmas līmenī, tā arī sniedz ieteikumus dalībvalstīm vienkāršot noteikumus.

  Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz programmu iestādēm, kad ir konstatēti riski (skatīt arī atbildes uz 5.24. un 5.28. punktu). |
| --- | --- |

5.34.

Komisija turpinās koncentrēt savus pasākumus uz programmu iestādēm, kad ir konstatēti riski (skatīt arī atbildes uz 5.24. un 5.28. punktu).

5.2. piemērs.   Neattiecināmas izmaksas

| a) | Nav ievērots projekta apstiprināšanas lēmums. Ar ERAF finansēšanas vadības instrumentu, kas paredzēts, lai sniegtu finansiālu atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piešķīra līdzekļus arī lieliem uzņēmumiem. Saskaņā ar valsts apstiprināšanas lēmumu šim projektam tas nebija atļauts. |
| --- | --- |

a)

Nav ievērots projekta apstiprināšanas lēmums. Ar ERAF finansēšanas vadības instrumentu, kas paredzēts, lai sniegtu finansiālu atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piešķīra līdzekļus arī lieliem uzņēmumiem. Saskaņā ar valsts apstiprināšanas lēmumu šim projektam tas nebija atļauts.

| b) | Netika ņemti vērā ieņēmumi, ko guva, pārdodot vecās iekārtas, kuras aizvietoja ar ERAF finansētajām iekārtām. ERAF projektā, kas bija saistīts ar metālapstrādes iekārtu iegādi, bija jāņem vērā ieņēmumi, ko guva, pārdodot vecās iekārtas, kuras aizvietoja ar jaunām, un tie būtu samazinājuši deklarētos izdevumus jauno iekārtu iegādei. |
| --- | --- |

b)

Netika ņemti vērā ieņēmumi, ko guva, pārdodot vecās iekārtas, kuras aizvietoja ar ERAF finansētajām iekārtām. ERAF projektā, kas bija saistīts ar metālapstrādes iekārtu iegādi, bija jāņem vērā ieņēmumi, ko guva, pārdodot vecās iekārtas, kuras aizvietoja ar jaunām, un tie būtu samazinājuši deklarētos izdevumus jauno iekārtu iegādei.

| c) | Nebija ievēroti īpaši valsts attiecināmības noteikumi. KF projektā saistībā ar automaģistrāles būvniecību tika atmaksātas izmaksas, kas attiecās uz finanšu un apdrošināšanas pakalpojumiem, tomēr saskaņā ar valsts noteikumiem šādas izmaksas nav attiecināmas. |
| --- | --- |

c)

Nebija ievēroti īpaši valsts attiecināmības noteikumi. KF projektā saistībā ar automaģistrāles būvniecību tika atmaksātas izmaksas, kas attiecās uz finanšu un apdrošināšanas pakalpojumiem, tomēr saskaņā ar valsts noteikumiem šādas izmaksas nav attiecināmas.

| d) | Vairākkārt deklarētas neattiecināmas izmaksas. TEN-T projektā, kas saistīts ar tuneļa būves priekšizpēti, rēķins bija deklarēts divas reizes. Turklāt nebija svarīgas dokumentācijas saistībā ar publiskā iepirkuma procedūrām (piemēram, vērtēšanas komisijas ziņojuma un konkursā izvēlētā pretendenta piedāvājuma). Tomēr, tā kā kopējās deklarētās izmaksas būtiski pārsniedza ES maksimālo ieguldījumu, šai pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanai nebija ietekmes uz ES budžetu (sk. 5.25. punktu). |
| --- | --- |

d)

Vairākkārt deklarētas neattiecināmas izmaksas. TEN-T projektā, kas saistīts ar tuneļa būves priekšizpēti, rēķins bija deklarēts divas reizes. Turklāt nebija svarīgas dokumentācijas saistībā ar publiskā iepirkuma procedūrām (piemēram, vērtēšanas komisijas ziņojuma un konkursā izvēlētā pretendenta piedāvājuma). Tomēr, tā kā kopējās deklarētās izmaksas būtiski pārsniedza ES maksimālo ieguldījumu, šai pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanai nebija ietekmes uz ES budžetu (sk. 5.25. punktu).

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Revīzijas iestādes

| 5.35. | Ar regulām, kurās definēti noteikumi saistībā ar ERAF, ESF un KF 2007.–2013. gada programmu posmā, ir ieviestas svarīgas izmaiņas attiecībā uz revīzijas iestāžu uzdevumiem un pienākumiem dalībvalstīs (21). |
| --- | --- |

5.35.

Ar regulām, kurās definēti noteikumi saistībā ar ERAF, ESF un KF 2007.–2013. gada programmu posmā, ir ieviestas svarīgas izmaiņas attiecībā uz revīzijas iestāžu uzdevumiem un pienākumiem dalībvalstīs (21).

| 5.35. | Revīzijas iestādēm patiešām ir galvenā loma pārliecības veidošanas procesā no programmu posma sākuma un sistēmu izveides. Pēc tam tās katru gadu Komisijai sniedz revīzijas atzinumu par vadības un kontroles sistēmu darbību, pamatojoties uz vadības un kontroles sistēmu revīzijām un saskaņā ar revīzijas stratēģiju veikto darbību statistiskiem paraugiem. Šā iemesla dēļ Komisija cieši sadarbojas un veic koordināciju ar tām, un jau 2009. gadā ir sākusi pārskatīt to metodiku un revīzijas rezultātus, kā aprakstīts turpmāk. Tas veicināja spēju veidošanu, sniedzot konsultācijas, norādījumus un ieteikumus revīzijas iestādēm, Komisijai veicot atkārtotas izpildes darbu. Regula Komisijai dod iespēju paļauties uz revīzijas iestādes darbu pārliecības nodrošināšanai zināmos apstākļos (73. pants). |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | 2007.–2013. gada programmu posma 434 darbības programmām ir izveidotas 112 revīzijas iestādes 27 dalībvalstīs. Vairāk nekā puse no šīm revīzijas iestādēm ir atbildīga par darbības programmu revīziju saistībā ar visiem trim fondiem savā reģionā (t. i., ERAF, KF un ESF), bet pārējās revīzijas iestādes revidē konkrētas darbības programmas (22) saistībā ar vienu fondu. |
| --- | --- |

5.36.

2007.–2013. gada programmu posma 434 darbības programmām ir izveidotas 112 revīzijas iestādes 27 dalībvalstīs. Vairāk nekā puse no šīm revīzijas iestādēm ir atbildīga par darbības programmu revīziju saistībā ar visiem trim fondiem savā reģionā (t. i., ERAF, KF un ESF), bet pārējās revīzijas iestādes revidē konkrētas darbības programmas (22) saistībā ar vienu fondu.

| 5.37. | Gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi sniedz informāciju par ES izdevumu pareizību saistībā ar ERAF, ESF un KF 2007.–2013. gada programmu posmā (23). Ir vajadzīga informācijas precizitātes un ticamības efektīva pārbaude, lai Komisija kā vienu no galvenajiem pārliecības gūšanas avotiem varētu izmantot rezultātus, kurus revīzijas iestādes izklāsta gada kontroles ziņojumos. 2011. gadā Komisijai kopā tika iesniegti 204 gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi (24) par ERAF un KF un 117 gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi par ESF. |
| --- | --- |

5.37.

Gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi sniedz informāciju par ES izdevumu pareizību saistībā ar ERAF, ESF un KF 2007.–2013. gada programmu posmā (23). Ir vajadzīga informācijas precizitātes un ticamības efektīva pārbaude, lai Komisija kā vienu no galvenajiem pārliecības gūšanas avotiem varētu izmantot rezultātus, kurus revīzijas iestādes izklāsta gada kontroles ziņojumos. 2011. gadā Komisijai kopā tika iesniegti 204 gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi (24) par ERAF un KF un 117 gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi par ESF.

| 5.37. | Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības ĢD 2011. gada darbības pārskatā sniedza sīki izstrādātu novērtējumu par tās revīzijas informācijas un rezultātu precizitāti un ticamību, ko revīzijas iestādes sniedza savos 2011. gada kontroles ziņojumos (skatīt Reģionālās politikas ĢD 2011. gada darbības pārskata 63.–66. lpp. un Nodarbinātības ĢD 2011. gada darbības pārskata 42.–45. lpp.). |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Palāta par 2011. gadu veica savu pārbaudi septiņās revīzijas iestādēs un novērtēja Komisijas veikto darbu revīzijas iestāžu uzraudzībā (25). |
| --- | --- |

5.38.

Palāta par 2011. gadu veica savu pārbaudi septiņās revīzijas iestādēs un novērtēja Komisijas veikto darbu revīzijas iestāžu uzraudzībā (25).

| 5.38. | Reģionālās politikas jomā Komisija veica revīzijas pilnīgi vai daļēji, lai līdz 2011. gada beigām pārbaudītu 34 revīzijas iestāžu darbu (29 revīzijas iestāžu pārbaudes pabeigtas, 5 turpinās) pēc 2009. gada riska analīzes, kas tiek atjaunināta katru gadu. |
| --- | --- |

5.38.

Palātas veiktā septiņu revīzijas iestāžu pārbaude

| 5.39. | Atsevišķu galveno prasību pārbaudes rezultāti un pārbaudīto revīzijas iestāžu kopvērtējums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Izdarot vispārējo secinājumu, Palāta īpašu uzmanību pievērsa gada kontroles ziņojumiem un gada atzinumiem un tai revīzijas iestāžu darba daļai, kurai bija tieša un nozīmīga ietekme uz tajos ziņotajiem secinājumiem (26). |
| --- | --- |

5.39.

Atsevišķu galveno prasību pārbaudes rezultāti un pārbaudīto revīzijas iestāžu kopvērtējums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Izdarot vispārējo secinājumu, Palāta īpašu uzmanību pievērsa gada kontroles ziņojumiem un gada atzinumiem un tai revīzijas iestāžu darba daļai, kurai bija tieša un nozīmīga ietekme uz tajos ziņotajiem secinājumiem (26).

| 5.39. | Komisija ņem vērā Palātas konstatējumus savam valsts revīzijas iestāžu novērtējumam, lai veicinātu uzlabojumus, kur tie joprojām ir nepieciešami, un nodrošinātu nosacījumus vienotai revīzijai nākamajos gados. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Katrā no septiņām paraugā iekļautajām revīzijas iestādēm Palāta pārbaudīja:






  a) | organizācijas struktūru un revīzijas metodes; |
| --- | --- | --- |

5.40.

Katrā no septiņām paraugā iekļautajām revīzijas iestādēm Palāta pārbaudīja:

a)

organizācijas struktūru un revīzijas metodes;

| b) | darba dokumentus, kas attiecas uz četrām (vai mazāk) sistēmu revīzijām; |
| --- | --- |

b)

darba dokumentus, kas attiecas uz četrām (vai mazāk) sistēmu revīzijām;

| c) | darba dokumentus, kas attiecas uz paraugu, kurā bija iekļautas ne vairāk kā 25 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti veica vismaz piecas no minētajām 25 revīzijām; |
| --- | --- |

c)

darba dokumentus, kas attiecas uz paraugu, kurā bija iekļautas ne vairāk kā 25 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti veica vismaz piecas no minētajām 25 revīzijām;

| d) | 2011. gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus līdz ar saistītajiem darba dokumentiem. |
| --- | --- |

d)

2011. gada kontroles ziņojumus un gada atzinumus līdz ar saistītajiem darba dokumentiem.

| 5.40. | Komisija atzīmē, ka tās revīzijas metodika, lai pārbaudītu revīzijas iestāžu darbu, atbilst Palātas revīzijas metodikai. |
| --- | --- |

5.40.

| 5.41. | No pārbaudītajām septiņām revīzijas iestādēm Palāta četras novērtēja kā “efektīvas”. Šīs četras revīzijas iestādes bija izpildījušas visas galvenās prasības vai to lielāko daļu, un iestāžu gada kontroles ziņojums un gada atzinums uzskatāmi par ticamiem. |
| --- | --- |

5.41.

No pārbaudītajām septiņām revīzijas iestādēm Palāta četras novērtēja kā “efektīvas”. Šīs četras revīzijas iestādes bija izpildījušas visas galvenās prasības vai to lielāko daļu, un iestāžu gada kontroles ziņojums un gada atzinums uzskatāmi par ticamiem.

| 5.41. | Komisija piekrīt Palātas novērtējumam par šīm četrām revīzijas iestādēm un izdarīja līdzīgus secinājumus, veicot savas revīzijas. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Par trim pārējām revīzijas iestādēm Palāta sniedz turpmāk izklāstītos atzinumus. |
| --- | --- |

5.42.

Par trim pārējām revīzijas iestādēm Palāta sniedz turpmāk izklāstītos atzinumus.

| 5.42. | Komisija piekrīt Palātas novērtējumam un veic koriģējošus un preventīvus pasākumus. |
| --- | --- |

5.42.

| a) | Divas revīzijas iestādes Palāta novērtēja kā “daļēji efektīvas”, jo tā konstatēja problēmas saistībā ar dažu galveno prasību izpildi, un gada kontroles ziņojumā uzrādītais kļūdu īpatsvars bija novērtēts par zemu. |
| --- | --- |

a)

Divas revīzijas iestādes Palāta novērtēja kā “daļēji efektīvas”, jo tā konstatēja problēmas saistībā ar dažu galveno prasību izpildi, un gada kontroles ziņojumā uzrādītais kļūdu īpatsvars bija novērtēts par zemu.

| a) | Attiecībā uz divām revīzijas iestādēm, kas novērtētas kā daļēji efektīvas, Komisija vienā gadījumā piekrita sniegtajam revīzijas atzinumam savas pārliecības nolūkā, jo tas bija ar piezīmēm. Otrajā gadījumā Komisija konstatēja un koriģēja kļūdu nepareizo ekstrapolāciju savam pārliecības procesam, kā norādīts gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

a)

| b) | Vienu revīzijas iestādi novērtēja kā “neefektīvu”, jo tika konstatētas nopietnas problēmas saistībā ar gandrīz visu galveno prasību izpildi, tāpēc gada kontroles ziņojumā uzrādītais kļūdu īpatsvars nav ticams. Komisija bija konstatējusi tādas pašas problēmas šajā revīzijas iestādē, kā arī saistībā ar citiem aspektiem šīs iestādes pārziņā esošo darbības programmu vadības un kontroles sistēmās (sk. 5.49. punkta b) apakšpunktu). |
| --- | --- |

b)

Vienu revīzijas iestādi novērtēja kā “neefektīvu”, jo tika konstatētas nopietnas problēmas saistībā ar gandrīz visu galveno prasību izpildi, tāpēc gada kontroles ziņojumā uzrādītais kļūdu īpatsvars nav ticams. Komisija bija konstatējusi tādas pašas problēmas šajā revīzijas iestādē, kā arī saistībā ar citiem aspektiem šīs iestādes pārziņā esošo darbības programmu vadības un kontroles sistēmās (sk. 5.49. punkta b) apakšpunktu).

| 5.43. | Palāta noteica jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi: |
| --- | --- |

5.43.

Palāta noteica jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi:

5.43.

| a) | četrās revīzijas iestādēs izmantotajos pārbaudes sarakstos nebija pietiekami iekļauti galvenie riski saistībā ar izdevumu pareizību. Tas īpaši attiecas uz pārbaužu tvērumu un apjomu, kādā jāveic pārbaudes, revidējot publisko iepirkumu, valsts atbalsta noteikumus, projektus, no kuriem gūst ieņēmumus, un projektu atlases procedūras. Komisijas norādījumi saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem vēl nav iekļauti revīzijas iestāžu revīzijas pārbaudes sarakstos; |
| --- | --- |

a)

četrās revīzijas iestādēs izmantotajos pārbaudes sarakstos nebija pietiekami iekļauti galvenie riski saistībā ar izdevumu pareizību. Tas īpaši attiecas uz pārbaužu tvērumu un apjomu, kādā jāveic pārbaudes, revidējot publisko iepirkumu, valsts atbalsta noteikumus, projektus, no kuriem gūst ieņēmumus, un projektu atlases procedūras. Komisijas norādījumi saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem vēl nav iekļauti revīzijas iestāžu revīzijas pārbaudes sarakstos;

| a) | Veicot revīzijas iestāžu plašu pārbaudi 2009.–2011. gadā, Komisija konstatēja arī to, ka atsevišķos gadījumos un attiecībā uz konkrētiem jautājumiem ir jāpastiprina esošie pārbaudes saraksti, ko valsts revīzijas iestādes lieto darbību revīzijām. Pēcpārbaudes ietvaros Komisija dalībvalstu revīzijas iestādēm 2011. gada oktobrī darīja zināmu savu pārbaudes sarakstu darbību revīzijām.

  Šie pārbaudes saraksti attiecas uz Palātas ierosinātajiem jautājumiem – publisko iepirkumu, valsts atbalsta noteikumiem, projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus, un projektu atlases procedūrām. Attiecībā uz publisko iepirkumu Komisija dalībvalstīm ir darījusi zināmu analīzi par kļūdu veidiem, kuras kohēzijā atklātas ES revīzijās iepriekšējos gados, un sākusi procedūru paraugprakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu (skatīt arī 6.29. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

a)

Šie pārbaudes saraksti attiecas uz Palātas ierosinātajiem jautājumiem – publisko iepirkumu, valsts atbalsta noteikumiem, projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus, un projektu atlases procedūrām. Attiecībā uz publisko iepirkumu Komisija dalībvalstīm ir darījusi zināmu analīzi par kļūdu veidiem, kuras kohēzijā atklātas ES revīzijās iepriekšējos gados, un sākusi procedūru paraugprakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu (skatīt arī 6.29. punkta a) apakšpunktu).

| b) | divās revīzijas iestādēs sistēmu un/vai darbību revīziju kvalitātes kontrole neatbilda pašas revīzijas iestādes revīzijas rokasgrāmatas prasībām, bet abās pārējās tā nebija dokumentēta; |
| --- | --- |

b)

divās revīzijas iestādēs sistēmu un/vai darbību revīziju kvalitātes kontrole neatbilda pašas revīzijas iestādes revīzijas rokasgrāmatas prasībām, bet abās pārējās tā nebija dokumentēta;

| c) | divās revīzijas iestādēs izmantotā revīzijas parauga ņemšanas metode neatbilda Fondu koordinācijas komitejas (27) (COCOF) izdotajām norādēm, vai arī revīzijas iestādes bija nepareizi piemērojušas parauga ņemšanas metodi, un tas nozīmē, ka to veikto revīziju rezultātus nebija iespējams ekstrapolēt, kā prasīts. |
| --- | --- |

c)

divās revīzijas iestādēs izmantotā revīzijas parauga ņemšanas metode neatbilda Fondu koordinācijas komitejas (27) (COCOF) izdotajām norādēm, vai arī revīzijas iestādes bija nepareizi piemērojušas parauga ņemšanas metodi, un tas nozīmē, ka to veikto revīziju rezultātus nebija iespējams ekstrapolēt, kā prasīts.

| c) | Komisija ir konstatējusi līdzīgas nepilnības savu revīziju laikā un pastiprina centienus norādījumu sniegšanai par parauga ņemšanu. |
| --- | --- |

c)

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

| 5.44. | Komisija 2011. gadā pārbaudīja revīzijas iestāžu paraugu (28) un dokumentu pārbaudēs novērtēja to revīzijas stratēģijas īstenošanu un gada kontroles ziņojumos norādītā kļūdu īpatsvara ticamību. |
| --- | --- |

5.44.

Komisija 2011. gadā pārbaudīja revīzijas iestāžu paraugu (28) un dokumentu pārbaudēs novērtēja to revīzijas stratēģijas īstenošanu un gada kontroles ziņojumos norādītā kļūdu īpatsvara ticamību.

| 5.44. | Komisija 2009.–2011. gada periodā ir veikusi 127 revīzijas apmeklējumus par ERAF/KF 34 revīzijas iestādēm un 78 revīzijas apmeklējumus par ESF 67 revīzijas iestādēm. 2011. gada beigās revīzijas darbs – gan dokumentu pārbaude, gan darbs uz vietas attiecībā uz sistēmu revīziju, revīzijas metodikas pārbaudi, sistēmu revīziju un darbību revīziju atkārtotu veikšanu uz vietas – bija pabeigts par ERAF/KF 29 revīzijas iestādēm un ESF 67 revīzijas iestādēm.

  Komisija ir arī novērtējusi, veicot dokumentu pārbaudi, kas vajadzības gadījumā pilnveidota ar faktu noskaidrošanas apmeklējumiem uz vietas, revīzijas stratēģijas īstenošanu un gada kontroles ziņojumos norādītā kļūdu īpatsvara ticamību visām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

5.44.

Komisija ir arī novērtējusi, veicot dokumentu pārbaudi, kas vajadzības gadījumā pilnveidota ar faktu noskaidrošanas apmeklējumiem uz vietas, revīzijas stratēģijas īstenošanu un gada kontroles ziņojumos norādītā kļūdu īpatsvara ticamību visām revīzijas iestādēm.

Novērtējums par Komisijas veikto revīzijas iestāžu parauga pārbaudi

| 5.45. | Palāta pārbaudīja Komisijas darba dokumentus un apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Reģionālās politikas ĢD saistībā ar 14 revīzijas iestādēm, kuru pārziņā bija 39 darbības programmas, un dokumentus, kas attiecas uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD saistībā ar septiņām revīzijas iestādēm, kuru pārziņā bija septiņas darbības programmas (29). |
| --- | --- |

5.45.

Palāta pārbaudīja Komisijas darba dokumentus un apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Reģionālās politikas ĢD saistībā ar 14 revīzijas iestādēm, kuru pārziņā bija 39 darbības programmas, un dokumentus, kas attiecas uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD saistībā ar septiņām revīzijas iestādēm, kuru pārziņā bija septiņas darbības programmas (29).

| 5.46. | Komisija bija konstatējusi nepilnības, kas bija līdzīgas tām, kuras Palāta atrada savās revīzijas iestāžu revīzijās (sk. 5.42. un 5.43. punktu). |
| --- | --- |

5.46.

Komisija bija konstatējusi nepilnības, kas bija līdzīgas tām, kuras Palāta atrada savās revīzijas iestāžu revīzijās (sk. 5.42. un 5.43. punktu).

| 5.46. | Komisija piekrīt Palātas novērtējumam par revīzijas iestāžu darba atbilstību un efektivitāti. |
| --- | --- |

5.46.

| 5.47. | Palāta konstatēja, ka visos gadījumos, kuros Komisija atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu. |
| --- | --- |

5.47.

Palāta konstatēja, ka visos gadījumos, kuros Komisija atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu.

| 5.47. | Revīzijas iestāžu plašās pārbaudes ietvaros Komisija patiešām paziņoja mērķtiecīgus ieteikumus revīzijas iestādēm, lai vajadzības gadījumā novērstu konstatētās nepilnības.

  Tas veicināja plašu spēju veidošanas procedūru, kas ļāva kopumā uzlabot darbu un paaugstināt revīzijas rezultātu kvalitāti revidētajām revīzijas iestādēm, tādējādi dažos gadījumos dodot iespēju Komisijai noslēgt 73. panta nolīgumus, gūt papildu pieredzi un izplatīt labu praksi visām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

5.47.

Tas veicināja plašu spēju veidošanas procedūru, kas ļāva kopumā uzlabot darbu un paaugstināt revīzijas rezultātu kvalitāti revidētajām revīzijas iestādēm, tādējādi dažos gadījumos dodot iespēju Komisijai noslēgt 73. panta nolīgumus, gūt papildu pieredzi un izplatīt labu praksi visām revīzijas iestādēm.

Novērtējums par Komisijas veiktajām gada kontroles ziņojumu dokumentu pārbaudēm

| 5.48. | Visām 112 revīzijas iestādēm Komisija pārbaudīja, vai satura un formāta ziņā gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi atbilst regulas prasībām. Komisija to darīja, analizējot revīzijas iestāžu iesniegto attiecīgo informāciju par vadības un kontroles sistēmu darbību un pārbaudot paziņotā kļūdu īpatsvara aprēķinu. Šajā pārbaudē Komisija ņēma vērā arī citu tai pieejamo informāciju par darbības programmu pārraudzības un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

5.48.

Visām 112 revīzijas iestādēm Komisija pārbaudīja, vai satura un formāta ziņā gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi atbilst regulas prasībām. Komisija to darīja, analizējot revīzijas iestāžu iesniegto attiecīgo informāciju par vadības un kontroles sistēmu darbību un pārbaudot paziņotā kļūdu īpatsvara aprēķinu. Šajā pārbaudē Komisija ņēma vērā arī citu tai pieejamo informāciju par darbības programmu pārraudzības un kontroles sistēmām.

| 5.48. | Gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu analīze ir plaša procedūra katra gada sākumā. Tajā patiešām tiek ņemti vērā visi valsts revīziju rezultāti, ko revīzijas iestādes saņēmušas gada laikā, kā arī citi Komisijas un ERP revīzijas rezultāti. Turklāt 2012. gadā Komisijas dienesti veica faktu noskaidrošanas apmeklējumus uz vietas 11 dalībvalstīs, lai apkopotu papildu pierādījumus/iegūtu skaidrojumus par iesniegtajiem gada kontroles ziņojumiem un jo īpaši par metodiku kļūdu īpatsvara aprēķināšanai. Šīs analīzes rezultāti ir pārliecības veidošanas procesa galvenais avots, kā paskaidrots gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

5.48.

| 5.49. | Attiecībā uz 2011. gadu Komisija uzskatīja, ka kļūdu īpatsvars, kuru revīzijas iestādes norādīja gada kontroles ziņojumos: |
| --- | --- |

5.49.

Attiecībā uz 2011. gadu Komisija uzskatīja, ka kļūdu īpatsvars, kuru revīzijas iestādes norādīja gada kontroles ziņojumos:

5.49.

| a) | ir ticams 363 no 434 darbības programmām (84 %). Šīs 363 darbības programmas veido 67 % no aplēstajiem izdevumiem 2007.–2013. gada programmu posmā; |
| --- | --- |

a)

ir ticams 363 no 434 darbības programmām (84 %). Šīs 363 darbības programmas veido 67 % no aplēstajiem izdevumiem 2007.–2013. gada programmu posmā;

| b) | nav ticams 71 darbības programmai (16 %). Šī 71 darbības programma veido 33 % no aplēstajiem izdevumiem 2007.–2013. gada programmu posmā. Šīm darbības programmām Komisija pārrēķināja kļūdu īpatsvaru, balstoties uz savu novērtējumu par vadības un kontroles sistēmu darbību, vai piemēroja fiksētu kļūdu īpatsvaru. Pēc tam šo pielāgoto kļūdu īpatsvaru izmantoja, lai aplēstu Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada kontroles ziņojumā norādīto apdraudēto maksājumu summu (30) (sk. 5.66. punktu un 6.24. punktu). |
| --- | --- |

b)

nav ticams 71 darbības programmai (16 %). Šī 71 darbības programma veido 33 % no aplēstajiem izdevumiem 2007.–2013. gada programmu posmā. Šīm darbības programmām Komisija pārrēķināja kļūdu īpatsvaru, balstoties uz savu novērtējumu par vadības un kontroles sistēmu darbību, vai piemēroja fiksētu kļūdu īpatsvaru. Pēc tam šo pielāgoto kļūdu īpatsvaru izmantoja, lai aplēstu Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada kontroles ziņojumā norādīto apdraudēto maksājumu summu (30) (sk. 5.66. punktu un 6.24. punktu).

| b) | Kad Komisija varēja pārrēķināt kļūdu īpatsvaru, tas nozīmē, ka tā ieguva papildu, ticamu informāciju vai nu pašā gada kontroles ziņojumā, vai pēc saziņas ar revīzijas iestādi. Komisija paziņoja šo pārrēķināto īpatsvaru attiecīgajām revīzijas iestādēm, kas tādējādi varēs sniegt ticamāku informāciju nākamajā procedūrā.

  Šā iemesla dēļ Komisija attiecīgajos gada darbības pārskatos norāda atsevišķi kļūdu īpatsvaru, ko tā varēja pārrēķināt, un kļūdu īpatsvaru, ko tā uzskatīja par tādu, kas nav ticams. Tikai šim kļūdu īpatsvaram, kas nav ticams, risks tika aplēsts, pamatojoties uz vienotām likmēm. No 2011. gadā kopā veiktajiem maksājumiem tas bija 9 % un 7 % attiecīgi Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības ĢD. |
| --- | --- |

b)

Šā iemesla dēļ Komisija attiecīgajos gada darbības pārskatos norāda atsevišķi kļūdu īpatsvaru, ko tā varēja pārrēķināt, un kļūdu īpatsvaru, ko tā uzskatīja par tādu, kas nav ticams. Tikai šim kļūdu īpatsvaram, kas nav ticams, risks tika aplēsts, pamatojoties uz vienotām likmēm. No 2011. gadā kopā veiktajiem maksājumiem tas bija 9 % un 7 % attiecīgi Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības ĢD.

| 5.50. | Palāta kopumā uzskata, ka Komisijas izmantotā pieeja principā ir piemērota. Tomēr Komisijai ir ierobežota iespēja apstiprināt un vajadzības gadījumā pielāgot kļūdu īpatsvaru, kuru revīzijas iestādes norādījušas gada kontroles ziņojumos, jo saskaņā ar regulām revīzijas iestādēm nav pienākuma sniegt Komisijai informāciju par savām darbību revīzijām. Līdz ar to saistībā ar 2011. gada kontroles ziņojumiem Reģionālās politikas ĢD rīkoja faktu noskaidrošanas apmeklējumus 12 revīzijas iestādēs 11 dalībvalstīs, lai noskaidrotu, kā tiek aprēķināts gada kontroles ziņojumos norādītais kļūdu īpatsvars. Arī Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD veica 12 darbības programmu papildu pārbaudes pēc tam, kad bija pārskatījis gada kontroles ziņojumus. |
| --- | --- |

5.50.

Palāta kopumā uzskata, ka Komisijas izmantotā pieeja principā ir piemērota. Tomēr Komisijai ir ierobežota iespēja apstiprināt un vajadzības gadījumā pielāgot kļūdu īpatsvaru, kuru revīzijas iestādes norādījušas gada kontroles ziņojumos, jo saskaņā ar regulām revīzijas iestādēm nav pienākuma sniegt Komisijai informāciju par savām darbību revīzijām. Līdz ar to saistībā ar 2011. gada kontroles ziņojumiem Reģionālās politikas ĢD rīkoja faktu noskaidrošanas apmeklējumus 12 revīzijas iestādēs 11 dalībvalstīs, lai noskaidrotu, kā tiek aprēķināts gada kontroles ziņojumos norādītais kļūdu īpatsvars. Arī Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD veica 12 darbības programmu papildu pārbaudes pēc tam, kad bija pārskatījis gada kontroles ziņojumus.

| 5.50. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas novērtējumu otro gadu pēc kārtas, jo gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu analīze ir pārliecības veidošanas procesa svarīga daļa gada darbības pārskatos. Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības ĢD organizētie faktu noskaidrošanas apmeklējumi, pamatojoties uz šaubām vai konstatētajiem riskiem, ļāva uzlabot ticību par norādīto kļūdu īpatsvaru vai dažos gadījumos nodrošināt stabilu pamatu ar revīzijas iestādi kopīgi saskaņotā kļūdu īpatsvara pārrēķinam. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Palāta uzskata, ka no gada kontroles ziņojumu pārbaudēm Komisija izdarīja pienācīgus secinājumus un ka tā, pamatojoties uz šo novērtējumu, ir vajadzības gadījumā pielāgojusi paziņoto kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

5.51.

Palāta uzskata, ka no gada kontroles ziņojumu pārbaudēm Komisija izdarīja pienācīgus secinājumus un ka tā, pamatojoties uz šo novērtējumu, ir vajadzības gadījumā pielāgojusi paziņoto kļūdu īpatsvaru.

2000.–2006. gada programmu posma programmu slēgšanas novērtējums

| 5.52. | Ar katru programmu posmu saistītie maksājumi parasti turpinās vairākus gadus pēc programmu posma beigām. Galasaņēmējiem drīkstēja rasties izdevumi par 2000.–2006. gada programmu posmu līdz 2009. gada jūnija beigām (ar dažiem izņēmumiem). |
| --- | --- |

5.52.

Ar katru programmu posmu saistītie maksājumi parasti turpinās vairākus gadus pēc programmu posma beigām. Galasaņēmējiem drīkstēja rasties izdevumi par 2000.–2006. gada programmu posmu līdz 2009. gada jūnija beigām (ar dažiem izņēmumiem).

| 5.53. | Darbības programmas slēgšana ir nesamaksātu ES budžeta saistību nokārtošana saistībā ar programmu. Slēgšana notiek, kad dalībvalstij samaksā galīgo atlikumu vai atceļ neizmantotu atlikumu, vai atgūst nepamatoti samaksātu summu. |
| --- | --- |

5.53.

Darbības programmas slēgšana ir nesamaksātu ES budžeta saistību nokārtošana saistībā ar programmu. Slēgšana notiek, kad dalībvalstij samaksā galīgo atlikumu vai atceļ neizmantotu atlikumu, vai atgūst nepamatoti samaksātu summu.

| 5.54. | Nesen publicētajā īpašajā ziņojumā Palāta atzīmēja, ka tām programmām, uz kuru vadības un kontroles sistēmu efektīvu darbību Komisija nevar pilnībā paļauties, atlikušā kļūdu riska galīgais novērtējums Komisijai būs jāveic pašreizējās slēgšanas procedūras laikā (31). |
| --- | --- |

5.54.

Nesen publicētajā īpašajā ziņojumā Palāta atzīmēja, ka tām programmām, uz kuru vadības un kontroles sistēmu efektīvu darbību Komisija nevar pilnībā paļauties, atlikušā kļūdu riska galīgais novērtējums Komisijai būs jāveic pašreizējās slēgšanas procedūras laikā (31).

| 5.54. | Komisijas pārliecība par 2000.–2006. gada programmām veidojusies gadu gaitā, proti, pateicoties Komisijas dienestu veiktajam ievērojamam revīzijas darbam.

  Rezultātā Komisijas dienesti uzkrāja plašas zināšanas par revīzijas rezultātiem un riskiem, kas saistīti ar katru dalībvalsti, un tas nodrošina vērā ņemamu pamatu, analizējot atbalsta izbeigšanas deklarācijas. |
| --- | --- |

5.54.

Rezultātā Komisijas dienesti uzkrāja plašas zināšanas par revīzijas rezultātiem un riskiem, kas saistīti ar katru dalībvalsti, un tas nodrošina vērā ņemamu pamatu, analizējot atbalsta izbeigšanas deklarācijas.

| 5.55. | Lai katru programmu slēgtu, dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai trīs dokumenti:






  a) | nobeiguma ziņojums par izpildi, kuru iesniedz vadošā iestāde par to, cik lielā mērā ir sasniegti programmas mērķi un kā ir izmantoti finanšu resursi; |
| --- | --- | --- |

5.55.

Lai katru programmu slēgtu, dalībvalstīm ir jāiesniedz Komisijai trīs dokumenti:

a)

nobeiguma ziņojums par izpildi, kuru iesniedz vadošā iestāde par to, cik lielā mērā ir sasniegti programmas mērķi un kā ir izmantoti finanšu resursi;

| b) | par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras deklarācija, kurā apkopoti programmu posmā veikto pārbaužu secinājumi un novērtēts pēdējā maksājuma pieprasījuma derīgums un apliecinātā izdevumu pārskata aptverto darījumu pareizība; |
| --- | --- |

b)

par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras deklarācija, kurā apkopoti programmu posmā veikto pārbaužu secinājumi un novērtēts pēdējā maksājuma pieprasījuma derīgums un apliecinātā izdevumu pārskata aptverto darījumu pareizība;

| c) | apliecināts izdevumu pārskats, kuru sagatavojusi maksātājiestāde, un galīgā maksājuma pieprasījums, ja galīgais atlikums pienākas dalībvalstij. |
| --- | --- |

c)

apliecināts izdevumu pārskats, kuru sagatavojusi maksātājiestāde, un galīgā maksājuma pieprasījums, ja galīgais atlikums pienākas dalībvalstij.

| 5.56. | Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi nobeiguma ziņojumu par izpildi un pārbaudījusi atbalsta izbeigšanas dokumentus, Komisija lemj par galīgo summu, kura jāsamaksā, jāatgūst vai jāatceļ. Ja Komisijas apstiprinātais galīgais kļūdu īpatsvars pārsniedz 2 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, Komisija pirms galīgā atlikuma samaksas vai atgūstamās summas pieprasīšanas piemēro finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.56.

Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi nobeiguma ziņojumu par izpildi un pārbaudījusi atbalsta izbeigšanas dokumentus, Komisija lemj par galīgo summu, kura jāsamaksā, jāatgūst vai jāatceļ. Ja Komisijas apstiprinātais galīgais kļūdu īpatsvars pārsniedz 2 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, Komisija pirms galīgā atlikuma samaksas vai atgūstamās summas pieprasīšanas piemēro finanšu korekcijas.

| 5.56. | Saskaņā ar 2000.–2006. gada tiesisko regulējumu dalībvalstīm bija jāveic darbību parauga revīzija, pamatojoties uz riskiem un nodrošinot galveno struktūru un saņēmēju reprezentativitāti.

  Tāpēc rūpīgi jāanalizē kļūdu īpatsvars, kuru slēgšanas laikā norādīja par darbības izbeigšanu atbildīgā struktūra, – lai izdarītu secinājumus par kļūdu biežumu un atlikušajiem riskiem, pirms iespējamo papildkorekciju izvērtēšanas jāņem vērā visi korektīvie pasākumi, kurus dalībvalstis un Komisija veikušas īstenošanas laikā (skatīt Komisijas pamatnostādnes par slēgšanu, 2. pielikuma 3.6., 3.7. un 4.2. punktu).


  Ja, pamatojoties uz šo analīzi, Komisija konstatē, ka atlikušais risks pārsniedz 2 %, piemēro finanšu korekciju. |
| --- | --- |

5.56.

Tāpēc rūpīgi jāanalizē kļūdu īpatsvars, kuru slēgšanas laikā norādīja par darbības izbeigšanu atbildīgā struktūra, – lai izdarītu secinājumus par kļūdu biežumu un atlikušajiem riskiem, pirms iespējamo papildkorekciju izvērtēšanas jāņem vērā visi korektīvie pasākumi, kurus dalībvalstis un Komisija veikušas īstenošanas laikā (skatīt Komisijas pamatnostādnes par slēgšanu, 2. pielikuma 3.6., 3.7. un 4.2. punktu).

Ja, pamatojoties uz šo analīzi, Komisija konstatē, ka atlikušais risks pārsniedz 2 %, piemēro finanšu korekciju.

| 5.57. | Lai slēgšana būtu efektīva, atbalsta izbeigšanas deklarācijām jābūt ticamām un Komisijai jānovērš jebkādas nozīmīgas nepilnības šajos dokumentos. Palāta novērtēja, vai dalībvalstu iesniegtie slēgšanas dokumenti bija ticami un vai Komisija šos dokumentus pienācīgi izmantoja. |
| --- | --- |

5.57.

Lai slēgšana būtu efektīva, atbalsta izbeigšanas deklarācijām jābūt ticamām un Komisijai jānovērš jebkādas nozīmīgas nepilnības šajos dokumentos. Palāta novērtēja, vai dalībvalstu iesniegtie slēgšanas dokumenti bija ticami un vai Komisija šos dokumentus pienācīgi izmantoja.

| 5.58. | Palātas pārbaudes aptvēra slēgšanas procesa sākumu, un to pamatā bija:






  a) | procedūru, rokasgrāmatu, pārbaudes sarakstu un uzraudzības un ziņojumu sagatavošanas instrumentu caurskatīšana Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD; |
| --- | --- | --- |

5.58.

Palātas pārbaudes aptvēra slēgšanas procesa sākumu, un to pamatā bija:

a)

procedūru, rokasgrāmatu, pārbaudes sarakstu un uzraudzības un ziņojumu sagatavošanas instrumentu caurskatīšana Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD;

| b) | Komisijas novērtējuma pārbaude par slēgšanas dokumentiem 31 darbības programmas paraugam, kurā bija iekļauti ERAF un ESF izdevumi astoņās dalībvalstīs (32). Revīzijas laikā neviena no šīm programmām nebija oficiāli slēgta; |
| --- | --- |

b)

Komisijas novērtējuma pārbaude par slēgšanas dokumentiem 31 darbības programmas paraugam, kurā bija iekļauti ERAF un ESF izdevumi astoņās dalībvalstīs (32). Revīzijas laikā neviena no šīm programmām nebija oficiāli slēgta;

| c) | deviņu par darbības izbeigšanu atbildīgo struktūru apmeklējumi divās dalībvalstīs. Tajos bija aptvertas 14 no 31 paraugā iekļautās programmas un tika analizēti dati, uz kuriem balstījās slēgšanas dokumentos ziņotā informācija. |
| --- | --- |

c)

deviņu par darbības izbeigšanu atbildīgo struktūru apmeklējumi divās dalībvalstīs. Tajos bija aptvertas 14 no 31 paraugā iekļautās programmas un tika analizēti dati, uz kuriem balstījās slēgšanas dokumentos ziņotā informācija.

| 5.57. un 5.58. | Palāta pārbaudīja Komisijas veikto sākotnējo novērtējumu par dalībvalstu iesniegtajiem slēgšanas dokumentiem Palātas paraugā, jo slēgšanas process šīm programmām Palātas veiktās revīzijas laikā tikai sākās. Palātas norādītās nepilnības atbalsta izbeigšanas deklarācijās Komisija bija konstatējusi un analizējusi pirms Palātas veiktās revīzijas. Komisija šīs nepilnības novērsusi slēgšanas procesa laikā pēc Palātas veiktās revīzijas, un pēc slēgšanas dokumentu sākotnējā novērtējuma tika veikts vai tiek veikts papildu revīzijas darbs, ja tas ir nepieciešams, lai izdarītu secinājumus par atlikušo risku. Attiecīgā gadījumā tika piemērotas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.57. un 5.58.

| 5.59. | Palāta konstatēja, ka Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm bija veikusi pasākumus, piemēram, savlaicīgi publicējusi pamatnostādnes un regulāri apspriedusi ar slēgšanu saistītos jautājumus, tādējādi nodrošinot, ka slēgšanas process ir labāk sagatavots nekā iepriekšējos programmu posmos. |
| --- | --- |

5.59.

Palāta konstatēja, ka Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm bija veikusi pasākumus, piemēram, savlaicīgi publicējusi pamatnostādnes un regulāri apspriedusi ar slēgšanu saistītos jautājumus, tādējādi nodrošinot, ka slēgšanas process ir labāk sagatavots nekā iepriekšējos programmu posmos.

| 5.59. | Komisija arī stingri uzraudzīja vadības un kontroles sistēmas un revīzijas darbu 2000.–2006. gada programmu posma īstenošanas laikā līdz slēgšanas procesam.

  Lai uzlabotu 2000.–2006. gada programmu slēgšanas procesu, 2006. gada augustā pirms slēgšanas procesa sākuma tika publicētas pamatnostādnes dalībvalstīm par struktūrfondu slēgšanu. Komisija apsprieda slēgšanas jautājumus ar dalībvalstu kontroles iestādēm regulārajās ikgadējās divpusējās sanāksmēs. Komisija organizēja slēgšanas seminārus ar dalībvalstīm 2008. gada septembrī un 2009. gada decembrī, izstrādāja “bieži uzdoto jautājumu” sarakstu un rīkoja tehniskas sanāksmes ar struktūrām, kas ir atbildīgas par slēgšanas deklarāciju sagatavošanu. |
| --- | --- |

5.59.

Lai uzlabotu 2000.–2006. gada programmu slēgšanas procesu, 2006. gada augustā pirms slēgšanas procesa sākuma tika publicētas pamatnostādnes dalībvalstīm par struktūrfondu slēgšanu. Komisija apsprieda slēgšanas jautājumus ar dalībvalstu kontroles iestādēm regulārajās ikgadējās divpusējās sanāksmēs. Komisija organizēja slēgšanas seminārus ar dalībvalstīm 2008. gada septembrī un 2009. gada decembrī, izstrādāja “bieži uzdoto jautājumu” sarakstu un rīkoja tehniskas sanāksmes ar struktūrām, kas ir atbildīgas par slēgšanas deklarāciju sagatavošanu.

| 5.60. | Tomēr Palāta konstatēja nepilnības, kuras lika apšaubīt dažu Komisijai iesniegto dalībvalstu slēgšanas dokumentu ticamību, un norādīja uz nepilnībām Komisijas procedūrās, kas paredzētas slēgšanas dokumentu sākotnējai novērtēšanai. Tas, ka dalībvalstis Komisijai iesniedz dokumentus, uz kuriem nevar paļauties, pastiprina spiedienu uz Komisiju, jo palielinās tā darba apjoms, kas Komisijai jāveic, lai nodrošinātu, ka slēgtajās programmās atlikušo kļūdu īpatsvars nav būtisks. |
| --- | --- |

5.60.

Tomēr Palāta konstatēja nepilnības, kuras lika apšaubīt dažu Komisijai iesniegto dalībvalstu slēgšanas dokumentu ticamību, un norādīja uz nepilnībām Komisijas procedūrās, kas paredzētas slēgšanas dokumentu sākotnējai novērtēšanai. Tas, ka dalībvalstis Komisijai iesniedz dokumentus, uz kuriem nevar paļauties, pastiprina spiedienu uz Komisiju, jo palielinās tā darba apjoms, kas Komisijai jāveic, lai nodrošinātu, ka slēgtajās programmās atlikušo kļūdu īpatsvars nav būtisks.

| 5.60. | Komisija uzskata, ka ir novērtējusi visus gadījumus atbilstīgi starptautiskajiem revīzijas standartiem pirms Palātas veiktās revīzijas un atbilstīgi novērsusi visus konstatētos riskus. |
| --- | --- |

5.60.

| 5.61. | Dažos Palātas revidētajos slēgšanas dokumentos bija šādas problēmas: |
| --- | --- |

5.61.

Dažos Palātas revidētajos slēgšanas dokumentos bija šādas problēmas:

5.61.

| a) | dalībvalstīs bija vairākas konkrētas nepilnības otrā līmeņa pārbaudēs, kuras ir būtiskas atbalsta izbeigšanas deklarāciju sagatavošanā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīs bija vairākas konkrētas nepilnības otrā līmeņa pārbaudēs, kuras ir būtiskas atbalsta izbeigšanas deklarāciju sagatavošanā;

| a) | Komisija piekrīt Palātas novērtējumam piecos no desmit gadījumiem, kas ir pamatā Palātas apsvērumam.

  Vispārīgi runājot, Palātas apsvēruma pamatā ir atbalsta izbeigšanas deklarāciju analīze, kuru Komisija veica revīzijas laikā. Komisija vēlāk veica atbilstīgus pasākumus problēmu risināšanai un atlikušo risku mazināšanai minētajos gadījumos. Visos pārējos gadījumos Komisija uzskata, ka otrā līmeņa pārbaudes bija atbilstīgi veiktas un norādītas atbalsta izbeigšanas deklarācijās. |
| --- | --- |

a)

Vispārīgi runājot, Palātas apsvēruma pamatā ir atbalsta izbeigšanas deklarāciju analīze, kuru Komisija veica revīzijas laikā. Komisija vēlāk veica atbilstīgus pasākumus problēmu risināšanai un atlikušo risku mazināšanai minētajos gadījumos. Visos pārējos gadījumos Komisija uzskata, ka otrā līmeņa pārbaudes bija atbilstīgi veiktas un norādītas atbalsta izbeigšanas deklarācijās.

| b) | atbalsta izbeigšanas deklarācijās iekļautā informācija nebija pilnīga; |
| --- | --- |

b)

atbalsta izbeigšanas deklarācijās iekļautā informācija nebija pilnīga;

| b) | Komisija savās revīzijās konstatēja tādas pašas problēmas divos gadījumos, kas ir pamatā Palātas apsvērumam. Slēgšanas laikā tiks ierosinātas atbilstīgas finanšu korekcijas.

  Abos pārējos gadījumos Komisijas dienesti pēc rūpīgas analīzes novērtēja atbalsta izbeigšanas deklarācijā sniegtās informācijas pilnīgumu. |
| --- | --- |

b)

Abos pārējos gadījumos Komisijas dienesti pēc rūpīgas analīzes novērtēja atbalsta izbeigšanas deklarācijā sniegtās informācijas pilnīgumu.

| c) | par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras dažās dalībvalstīs iesniedza deklarācijas, kurās bija norādīts nepamatots galīgā kļūdu īpatsvara samazinājums, un atzinumus, kuri neatbilda pārbaužu rezultātiem (sk.
  5.2. tabulu). |
| --- | --- |

c)

par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras dažās dalībvalstīs iesniedza deklarācijas, kurās bija norādīts nepamatots galīgā kļūdu īpatsvara samazinājums, un atzinumus, kuri neatbilda pārbaužu rezultātiem (sk.
  5.2. tabulu).

| c) | Attiecībā uz 5.2. tabulā minētajiem trijiem gadījumiem Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvara samazinājumi ir pienācīgi pamatoti.

  Komisijas dienesti novērtēja revīzijas atzinumus, kurus par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras sniegušas atbilstīgi starptautiskajiem revīzijas standartiem, ņemot vērā visus pieejamos revīzijas rezultātus un pierādījumus, kā arī to, kā dalībvalstis labo savas kļūdas, kas nav tikai atsevišķas revidētajā paraugā konstatētās kļūdas. Visos gadījumos Komisijas dienesti veica nepieciešamos pasākumus problēmu risināšanai, tostarp slēgšanas procesa pārtraukšanu, papildinformācijas pieprasīšanu un procesa sākšanu, kā rezultātā vajadzības gadījumā tiek piemērotas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

c)

Komisijas dienesti novērtēja revīzijas atzinumus, kurus par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras sniegušas atbilstīgi starptautiskajiem revīzijas standartiem, ņemot vērā visus pieejamos revīzijas rezultātus un pierādījumus, kā arī to, kā dalībvalstis labo savas kļūdas, kas nav tikai atsevišķas revidētajā paraugā konstatētās kļūdas. Visos gadījumos Komisijas dienesti veica nepieciešamos pasākumus problēmu risināšanai, tostarp slēgšanas procesa pārtraukšanu, papildinformācijas pieprasīšanu un procesa sākšanu, kā rezultātā vajadzības gadījumā tiek piemērotas finanšu korekcijas.

5.2. tabula.   Atbalsta izbeigšanas deklarācijās norādītā galīgā kļūdu īpatsvara nepamatota samazinājuma ietekme

| Darbības programma | Apliecinātā summa kopā



  (EUR) | Kļūdu īpatsvars pirms netipisku kļūdu izslēgšanas | Ziņotais kļūdu īpatsvars |
| --- | --- | --- | --- |
| Štīrija, 2. mērķis, ERAF | 1 643 131 021 | 2,9 % | 0,7 % |
| Rietummidlenda, 2. mērķis, ERAF | 2 131 670 207 | 10,6 % | 6,47 % |
| Mērzisaida, 1. mērķis, ERAF | 2 495 941 228 | 2,8 % | 1,1 % |
| Sicīlija, 1. mērķis, ERAF | 5 557 834 587 | 11,0 % | 1,2 % |
| Spānija, vietējā attīstība, 1. mērķis, ERAF | 1 644 137 526 | 6,7 % | 1,2 % |
| Piezīme. Vēl divos citos gadījumos (Francija, 3. mērķis, ESF, un Apvienotā Karaliste, Rietumvelsa un Ielejas, 1. mērķis, ERAF) samazinājuma ietekmi nevarēja skaitliski aprēķināt, izmantojot slēgšanas dokumentos pieejamo informāciju. Samazinājums Spānijas ERAF programmā attiecas uz to daļu, kuru īstenoja vietējās pārvaldes iestādes, respektīvi, uz aptuveni 25 % no programmas kopējiem izdevumiem. |

Darbības programma

Apliecinātā summa kopā

(EUR)

Kļūdu īpatsvars pirms netipisku kļūdu izslēgšanas

Ziņotais kļūdu īpatsvars

Štīrija, 2. mērķis, ERAF

1 643 131 021

2,9 %

0,7 %

Rietummidlenda, 2. mērķis, ERAF

2 131 670 207

10,6 %

6,47 %

Mērzisaida, 1. mērķis, ERAF

2 495 941 228

2,8 %

1,1 %

Sicīlija, 1. mērķis, ERAF

5 557 834 587

11,0 %

1,2 %

Spānija, vietējā attīstība, 1. mērķis, ERAF

1 644 137 526

6,7 %

1,2 %

Piezīme. Vēl divos citos gadījumos (Francija, 3. mērķis, ESF, un Apvienotā Karaliste, Rietumvelsa un Ielejas, 1. mērķis, ERAF) samazinājuma ietekmi nevarēja skaitliski aprēķināt, izmantojot slēgšanas dokumentos pieejamo informāciju. Samazinājums Spānijas ERAF programmā attiecas uz to daļu, kuru īstenoja vietējās pārvaldes iestādes, respektīvi, uz aptuveni 25 % no programmas kopējiem izdevumiem.

| 5.62. | Palātas norādītās problēmas dalībvalstu iesniegtajās atbalsta izbeigšanas deklarācijās apgrūtina Komisijas darbu deklarāciju un pakārtotās informācijas novērtēšanā. Revidētajos gadījumos Komisijas veikto novērtējumu ietekmēja nepilnības procedūrā, īpaši attiecībā uz dienestu savstarpējo apmaiņu ar informāciju un slēgšanas procesa uzraudzību un ziņojumu sagatavošanu, kā arī daži trūkumi Komisijas īstenotajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

5.62.

Palātas norādītās problēmas dalībvalstu iesniegtajās atbalsta izbeigšanas deklarācijās apgrūtina Komisijas darbu deklarāciju un pakārtotās informācijas novērtēšanā. Revidētajos gadījumos Komisijas veikto novērtējumu ietekmēja nepilnības procedūrā, īpaši attiecībā uz dienestu savstarpējo apmaiņu ar informāciju un slēgšanas procesa uzraudzību un ziņojumu sagatavošanu, kā arī daži trūkumi Komisijas īstenotajās pārbaudēs.

| 5.62. | Komisija uzskata, ka tās slēgšanas procedūra ir ļāvusi konstatēt būtiskus atlikušos riskus slēgšanas laikā, un to novērš, veicot papildu revīzijas darbu un/vai piemērojot atbilstīgas finanšu korekcijas.

  Apspriešana starp Komisijas dienestiem atbilstīgi saskaņotām noteiktām procedūrām tika konsekventi īstenota, izņemot dažus gadījumus, kad konstatētā informācijas nesniegšana citiem dienestiem neradīja risku. Komisija uzsver, ka laika gaitā palielinājās ziņojumu kvalitāte, jo bija pieejama kvalitatīvāka informācija par notiekošo analīzi. Komisija atzīmē, ka Palātas norādītās neesošās pārbaudes faktiski veica dažādi dienesti ģenerāldirektorātos. |
| --- | --- |

5.62.

Apspriešana starp Komisijas dienestiem atbilstīgi saskaņotām noteiktām procedūrām tika konsekventi īstenota, izņemot dažus gadījumus, kad konstatētā informācijas nesniegšana citiem dienestiem neradīja risku. Komisija uzsver, ka laika gaitā palielinājās ziņojumu kvalitāte, jo bija pieejama kvalitatīvāka informācija par notiekošo analīzi. Komisija atzīmē, ka Palātas norādītās neesošās pārbaudes faktiski veica dažādi dienesti ģenerāldirektorātos.

| 5.63. | Palāta arī konstatēja, ka četrās no sešām revidētajām programmām, kurām programmu posmā piemēroja finanšu korekcijas, kļūdu īpatsvars saglabājās augsts arī pēc tam, un tas liecināja, ka vadības un kontroles sistēmas joprojām bija nepilnīgas. Tādējādi Komisijai jāveic papildu darbs, lai slēgšanas laikā iegūtu pietiekamu pārliecību. |
| --- | --- |

5.63.

Palāta arī konstatēja, ka četrās no sešām revidētajām programmām, kurām programmu posmā piemēroja finanšu korekcijas, kļūdu īpatsvars saglabājās augsts arī pēc tam, un tas liecināja, ka vadības un kontroles sistēmas joprojām bija nepilnīgas. Tādējādi Komisijai jāveic papildu darbs, lai slēgšanas laikā iegūtu pietiekamu pārliecību.

| 5.63. | Komisija ar nožēlu atzīst, ka 4 minētajām programmām, neraugoties uz finanšu korekcijām programmu posma laikā, slēgšanas laikā joprojām varētu pastāvēt augsts atlikušais risks. Tāpēc, neraugoties uz jau īstenotajām finanšu korekcijām, Komisija sistemātiski novērtē atlikušo risku slēgšanas laikā visām programmām un veic papildpārbaudes šī riska mazināšanai.

  Turklāt Komisija savās slēgšanas revīzijās ir iekļāvusi programmas, saistībā ar kurām joprojām pastāv dažas problēmas, tādējādi ļaujot panākt lielu pārliecību slēgšanas laikā arī attiecībā uz šīm programmām. |
| --- | --- |

5.63.

Turklāt Komisija savās slēgšanas revīzijās ir iekļāvusi programmas, saistībā ar kurām joprojām pastāv dažas problēmas, tādējādi ļaujot panākt lielu pārliecību slēgšanas laikā arī attiecībā uz šīm programmām.

| 5.64. | Ņemot vērā Palātas konstatētās problēmas, īpaši saistībā ar galīgā kļūdu īpatsvara nepamatotu samazināšanu, Palāta uzskata, ka piecu programmu slēgšana (no 31 revidētās programmas) saistīta ar risku, jo nav ticami slēgšanas dokumenti, uz kuriem tā balstīta, ja vien turpmākajos posmos Komisija neveic vajadzīgās darbības. |
| --- | --- |

5.64.

Ņemot vērā Palātas konstatētās problēmas, īpaši saistībā ar galīgā kļūdu īpatsvara nepamatotu samazināšanu, Palāta uzskata, ka piecu programmu slēgšana (no 31 revidētās programmas) saistīta ar risku, jo nav ticami slēgšanas dokumenti, uz kuriem tā balstīta, ja vien turpmākajos posmos Komisija neveic vajadzīgās darbības.

| 5.64. | Komisija uzskata, ka visos Palātas novērtējumā minētajos gadījumos atlikušie riski tiek pietiekami segti notiekošā slēgšanas procesa laikā. Komisijas dienesti ir rūpīgi novērtējuši slēgšanas dokumentus un veikuši nepieciešamos pasākumus konstatēto problēmu risināšanai, tostarp slēgšanas procesa pārtraukšanu, papildinformācijas pieprasīšanu, slēgšanas revīziju veikšanu un eventuāli finanšu korekciju piemērošanu dažām programmām (skatīt arī Komisijas atbildi uz 5.61. punkta c) apakšpunktu). |
| --- | --- |

5.64.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 5.65. | Palāta novērtēja Reģionālās politikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD 2011. gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas. Konkrēti, saistībā ar 2011. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta:






  a) | novērtēja gada darbības pārskatos iekļautās atrunas; |
| --- | --- | --- |

5.65.

Palāta novērtēja Reģionālās politikas ĢD, Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD 2011. gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas. Konkrēti, saistībā ar 2011. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta:

a)

novērtēja gada darbības pārskatos iekļautās atrunas;

| b) | pārbaudīja Komisijas aprēķinu konsekvenci un precizitāti attiecībā uz atlikušo kļūdu īpatsvaru un apdraudēto maksājumu summām. |
| --- | --- |

b)

pārbaudīja Komisijas aprēķinu konsekvenci un precizitāti attiecībā uz atlikušo kļūdu īpatsvaru un apdraudēto maksājumu summām.

Reģionālās politikas ĢD

| 5.66. | Reģionālās politikas ĢD aplēsa, ka kļūdu riskam bija pakļauti no 3,1 % līdz 6,8 % starpposma maksājumu, kas bija apstiprināti 2011. gadā saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu (2011. gadā – kopā aptuveni 29,8 miljardi EUR). Šis novērtējums par kļūdu riskam pakļautajiem maksājumiem ietvēra visas darbības programmas – gan tās, par kurām ir formulētas atrunas, gan tās, par kurām nav. Salīdzinājumā ar 2010. gadu 2011. gadā no 98 līdz 123 pieauga to darbības programmu skaits, par kurām Reģionālās politikas ĢD bija formulējis atrunu. Tas izskaidrojams ar Komisijas stingrāku novērtējumu. Reģionālās politikas ĢD formulēto finanšu atrunu tvērums kopā aptver 31 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām. Saskaņā ar gada darbības pārskatu šo atrunu ietekme ir no 1,9 % līdz 4,3 % maksājumu, kurus Reģionālās politikas ĢD apstiprinājis 2011. gadā. |
| --- | --- |

5.66.

Reģionālās politikas ĢD aplēsa, ka kļūdu riskam bija pakļauti no 3,1 % līdz 6,8 % starpposma maksājumu, kas bija apstiprināti 2011. gadā saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu (2011. gadā – kopā aptuveni 29,8 miljardi EUR). Šis novērtējums par kļūdu riskam pakļautajiem maksājumiem ietvēra visas darbības programmas – gan tās, par kurām ir formulētas atrunas, gan tās, par kurām nav. Salīdzinājumā ar 2010. gadu 2011. gadā no 98 līdz 123 pieauga to darbības programmu skaits, par kurām Reģionālās politikas ĢD bija formulējis atrunu. Tas izskaidrojams ar Komisijas stingrāku novērtējumu. Reģionālās politikas ĢD formulēto finanšu atrunu tvērums kopā aptver 31 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām. Saskaņā ar gada darbības pārskatu šo atrunu ietekme ir no 1,9 % līdz 4,3 % maksājumu, kurus Reģionālās politikas ĢD apstiprinājis 2011. gadā.

| 5.66. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas atsauci uz Komisijas veiktu stingrāku novērtējumu par riskantajām summām, kas bija paredzēts, lai pievērstos Palātas apsvērumiem tās iepriekšējos gada pārskatos. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Palāta norāda, ka Reģionālās politikas ĢD ir formulējis atrunas par tām 2000.–2006. gada programmu posma darbības programmām, kurām dalībvalstis vēl nav pienācīgi novērsušas trūkumus, kas konstatēti slēgšanas procesā. Komisija šīs atrunas nav izteikusi skaitliski (Komisija tās ir apzīmējusi kā atrunas “ar reputāciju saistītu iemeslu dēļ”). Saskaņā ar Palātas veiktā darba rezultātiem ir palicis risks, ka slēgšana notika, pamatojoties uz slēgšanas dokumentiem, kas nav ticami, un ka tādējādi nav veiktas pietiekamas finanšu korekcijas (sk. 5.60. un 5.61. punktu un Īpašā ziņojuma Nr. 3/2012 65.–67. punktu). |
| --- | --- |

5.67.

Palāta norāda, ka Reģionālās politikas ĢD ir formulējis atrunas par tām 2000.–2006. gada programmu posma darbības programmām, kurām dalībvalstis vēl nav pienācīgi novērsušas trūkumus, kas konstatēti slēgšanas procesā. Komisija šīs atrunas nav izteikusi skaitliski (Komisija tās ir apzīmējusi kā atrunas “ar reputāciju saistītu iemeslu dēļ”). Saskaņā ar Palātas veiktā darba rezultātiem ir palicis risks, ka slēgšana notika, pamatojoties uz slēgšanas dokumentiem, kas nav ticami, un ka tādējādi nav veiktas pietiekamas finanšu korekcijas (sk. 5.60. un 5.61. punktu un Īpašā ziņojuma Nr. 3/2012 65.–67. punktu).

| 5.67. | Kā norādīts atbildē uz 5.62. punktu, Komisija uzskata, ka tās slēgšanas procedūra ir ļāvusi konstatēt būtiskus atlikušos riskus slēgšanas laikā. Komisija ir īstenojusi riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu slēgšanas laikā konstatētos riskus. Pamatojoties uz riska novērtējumu, Komisija veic īpašas slēgšanas revīzijas, lai pārbaudītu un apstiprinātu atbalsta izbeigšanas deklarācijas kvalitāti.

  Par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras sniegtā informācija ir balstīta uz kumulatīvo revīzijas informāciju no visiem revīzijas avotiem (valsts, Palātas un Komisijas revīzijām), tostarp no papildu revīzijām, ko par darbības izbeigšanu atbildīgā struktūra vajadzības gadījumā veic slēgšanas laikā. |
| --- | --- |

5.67.

Par darbības izbeigšanu atbildīgās struktūras sniegtā informācija ir balstīta uz kumulatīvo revīzijas informāciju no visiem revīzijas avotiem (valsts, Palātas un Komisijas revīzijām), tostarp no papildu revīzijām, ko par darbības izbeigšanu atbildīgā struktūra vajadzības gadījumā veic slēgšanas laikā.

Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts

| 5.68. | Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD aplēsa, ka apmēram 4,5 % no 2011. gadā apstiprinātajiem maksājumiem saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai bija kļūdas. Abi ģenerāldirektorāti bija attiecīgi formulējuši atrunas par katru no šīm divām izdevumu programmām. Kopumā Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD formulētās atrunas aptver attiecīgi 25,7 % un 18,8 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām. Šo abu atrunu kopējā ietekme ir 0,9 % un 0,8 % no maksājumiem, kurus attiecīgi apstiprinājis Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD. |
| --- | --- |

5.68.

Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD aplēsa, ka apmēram 4,5 % no 2011. gadā apstiprinātajiem maksājumiem saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai bija kļūdas. Abi ģenerāldirektorāti bija attiecīgi formulējuši atrunas par katru no šīm divām izdevumu programmām. Kopumā Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD formulētās atrunas aptver attiecīgi 25,7 % un 18,8 % no visām gada laikā apstiprinātajām maksājumu apropriācijām. Šo abu atrunu kopējā ietekme ir 0,9 % un 0,8 % no maksājumiem, kurus attiecīgi apstiprinājis Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD.

| 5.69. | Palāta atzīmēja šādus jautājumus: |
| --- | --- |

5.69.

Palāta atzīmēja šādus jautājumus:

5.69.

| a) | Palāta uzskata, ka gan Mobilitātes un transporta ĢD, gan Enerģētikas ĢD gadījumā riskam pakļauto maksājumu summa ir novērtēta par zemu tajā izdevumu daļā, kura saistīta ar Septīto pamatprogrammu. Abos gadījumos atruna, kas saistīta ar Septīto pamatprogrammu, ir balstīta uz Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD veikto revīziju rezultātiem. Tomēr Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD veikto Septītās pamatprogrammas projektu revīziju rezultātā tika iegūts kļūdu īpatsvars, kas bija ievērojami augstāks nekā aplēstais kļūdu īpatsvars pamatprogrammai kopumā; |
| --- | --- |

a)

Palāta uzskata, ka gan Mobilitātes un transporta ĢD, gan Enerģētikas ĢD gadījumā riskam pakļauto maksājumu summa ir novērtēta par zemu tajā izdevumu daļā, kura saistīta ar Septīto pamatprogrammu. Abos gadījumos atruna, kas saistīta ar Septīto pamatprogrammu, ir balstīta uz Pētniecības un inovācijas ĢD un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD veikto revīziju rezultātiem. Tomēr Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD veikto Septītās pamatprogrammas projektu revīziju rezultātā tika iegūts kļūdu īpatsvars, kas bija ievērojami augstāks nekā aplēstais kļūdu īpatsvars pamatprogrammai kopumā;

| a) | Komisija uzskata, ka abi ģenerāldirektorāti ievēroja pastāvošos norādījumus, kad tie noteica FP7 riskanto summu, izmantojot labāko pieejamo informāciju.

  Tā kā ĢD ENER un ĢD MOVE vada nelielu skaitu FP7 projektu, tie veica nelielu skaitu FP7 revīziju. Tā kā tas tika uzskatīts par nepietiekami reprezentatīvu, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot rezultātus no ievērojami lielāka skaita izlases veida, reprezentatīvu FP7 revīziju, ko veica ĢD RTD un ĢD INFSO.


  No 2012. gada Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas vada pētniecības projektus, būs kopējs reprezentatīvs revīzijas paraugs attiecībā uz FP7. |
| --- | --- |

a)

Tā kā ĢD ENER un ĢD MOVE vada nelielu skaitu FP7 projektu, tie veica nelielu skaitu FP7 revīziju. Tā kā tas tika uzskatīts par nepietiekami reprezentatīvu, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot rezultātus no ievērojami lielāka skaita izlases veida, reprezentatīvu FP7 revīziju, ko veica ĢD RTD un ĢD INFSO.

No 2012. gada Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas vada pētniecības projektus, būs kopējs reprezentatīvs revīzijas paraugs attiecībā uz FP7.

| b) | attiecībā uz Enerģētikas ĢD Palāta uzskata, ka 2011. gadā saistībā ar EEPR veiktā revīzijas darba tvērums ir nepietiekams attiecībā uz publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Enerģētikas ĢD Palāta uzskata, ka 2011. gadā saistībā ar EEPR veiktā revīzijas darba tvērums ir nepietiekams attiecībā uz publisko iepirkumu.

| b) | Komisija ņems vērā Palātas apsvērumu savā revīzijā par katru no EEPR līdzekļu 65 saņēmējiem EEPR laikā. |
| --- | --- |

b)

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 5.70. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Reģionālā politika, enerģētika un transports”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

5.70.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Reģionālā politika, enerģētika un transports”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtisks kļūdu līmenis.

| 5.70. | Komisija atzīmē kļūdu īpatsvara ievērojamo samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; tas apstiprina pozitīvu attīstību trešo gadu pēc kārtas.

  Komisija uzskata, ka tas jo īpaši ir tās stingrās pārtraukšanas/apturēšanas politikas rezultāts, kad tiek konstatētas nepilnības, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam.


  Komisija veic pasākumus, lai izlabotu Palātas atklātās kļūdas, tostarp attiecīgā gadījumā piemērojot finanšu korekcijas, un koncentrē pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm (34). |
| --- | --- |

5.70.

Komisija uzskata, ka tas jo īpaši ir tās stingrās pārtraukšanas/apturēšanas politikas rezultāts, kad tiek konstatētas nepilnības, atbilstīgi tās 2008. gada rīcības plānam.

Komisija veic pasākumus, lai izlabotu Palātas atklātās kļūdas, tostarp attiecīgā gadījumā piemērojot finanšu korekcijas, un koncentrē pasākumus uz riskantākajām programmām un/vai dalībvalstīm (34).

| 5.71. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu saistībā ar pārbaudītajām pārraudzības un kontroles sistēmām, Palāta konstatēja, ka: |
| --- | --- |

5.71.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu saistībā ar pārbaudītajām pārraudzības un kontroles sistēmām, Palāta konstatēja, ka:

5.71.

| a) | revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja ERAF, ESF un KF darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā; |
| --- | --- |

a)

revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja ERAF, ESF un KF darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā;

| a) | Komisija uzsver, ka revīzijas iestāžu efektivitāte un darba kvalitāte dažādām programmām un dalībvalstīm atšķiras, kā liecina Palātas novērtējums 5.41. punktā un Komisijas veiktā revīzijas darba rezultāti. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. pantu Komisija no 2012. gada jūlija formāli paļaujas uz ERAF/KF 13 revīzijas iestāžu un ESF 9 revīzijas iestāžu darbu. Komisija turpinās pārbaudīt atlikušo revīzijas iestāžu darbu un uzraudzīt situāciju ar tām programmām, kam tika piešķirta 73. panta vēstule. |
| --- | --- |

a)

| b) | Komisijas un dalībvalstu procedūras bija daļēji efektīvas, īstenojot 2000.–2006. gada programmu posma slēgšanas procesa sākotnējo fāzi. |
| --- | --- |

b)

Komisijas un dalībvalstu procedūras bija daļēji efektīvas, īstenojot 2000.–2006. gada programmu posma slēgšanas procesa sākotnējo fāzi.

| b) | Komisija uzskata, ka ir izveidojusi noturīgas procedūras un norādījumus slēgšanas procesam, un uzskata, ka lielākā daļa dalībvalstu ir veikušas svarīgu un profesionālu darbu, lai nodrošinātu programmu slēgšanu un palielinātu pārliecību slēgšanas laikā. Komisija uzskata arī, ka ir veikusi visaptverošu darbu slēgšanas laikā, rūpīgi analizējot visus slēgšanas dokumentus, vajadzības gadījumā veicot papildu revīzijas un izzināšanu, kas daudzos gadījumos noveda pie papildu finanšu korekciju piemērošanas slēgšanas laikā, lai novērstu atlikušos riskus. |
| --- | --- |

b)

| 5.72. | Palātas revīzijas ir parādījušas, ka nav pārliecības par to, vai finanšu korekciju mehānismi visās darbības programmās pietiekami kompensē atklātās kļūdas un vai tiek atrisināti visi būtiskie jautājumi. Tāpat arī nav pierādījumu, ka finanšu korekciju mehānismi noteikti dod sistēmu ilgstošus uzlabojumus, kas novērš atklāto kļūdu atkārtošanos (33). |
| --- | --- |

5.72.

Palātas revīzijas ir parādījušas, ka nav pārliecības par to, vai finanšu korekciju mehānismi visās darbības programmās pietiekami kompensē atklātās kļūdas un vai tiek atrisināti visi būtiskie jautājumi. Tāpat arī nav pierādījumu, ka finanšu korekciju mehānismi noteikti dod sistēmu ilgstošus uzlabojumus, kas novērš atklāto kļūdu atkārtošanos (33).

| 5.72. | Izdevumu un kontroles cikla daudzgadu raksturs ietver slēgšanas procesu, kurā galīgās pārbaudes tiek veiktas par izdevumu likumību un pareizību un vajadzības gadījumā tiek veiktas galīgās korekcijas.

  2007.–2013. gada programmu slēgšanas process tiks turpmāk nostiprināts salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada periodu, apsverot jo īpaši pastiprinātas prasības par reprezentatīva statistiska parauga revīziju katru gadu un ikgadējiem atzinumiem.


  Turklāt ierobežotam skaitam darbības programmu Komisijas veiktās revīzijas arī parādīja, ka programmu iestādēm joprojām jāuzlabo savas vadības un kontroles sistēmas, neraugoties uz piemērotajām korekcijām. Tādos gadījumos tiek piemēroti Komisijas papildu pasākumi, piemēram, pārtraukšana vai apturēšana.


  Komisija ir ierosinājusi 2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā palielināt iespēju automātiski veikt finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.72.

2007.–2013. gada programmu slēgšanas process tiks turpmāk nostiprināts salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada periodu, apsverot jo īpaši pastiprinātas prasības par reprezentatīva statistiska parauga revīziju katru gadu un ikgadējiem atzinumiem.

Turklāt ierobežotam skaitam darbības programmu Komisijas veiktās revīzijas arī parādīja, ka programmu iestādēm joprojām jāuzlabo savas vadības un kontroles sistēmas, neraugoties uz piemērotajām korekcijām. Tādos gadījumos tiek piemēroti Komisijas papildu pasākumi, piemēram, pārtraukšana vai apturēšana.

Komisija ir ierosinājusi 2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā palielināt iespēju automātiski veikt finanšu korekcijas.

Ieteikumi

Skatīt kopīgo atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu.

| 5.73. | Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

5.73.

Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus.

5.73.

| — | 1. ieteikums. Padarīt sankciju sistēmas efektīvākas, palielinot finanšu korekciju ietekmi un samazinot iespēju aizvietot neattiecināmos izdevumus ar citiem izdevumiem, kā Komisija to ierosināja kohēzijas jomā attiecībā uz nākamo programmu posmu. Ir jābūt pieņēmumam, ka automātiski piemēro finanšu korekciju, ja pēc gada pārskatu iesniegšanas konstatē pārkāpumus. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Padarīt sankciju sistēmas efektīvākas, palielinot finanšu korekciju ietekmi un samazinot iespēju aizvietot neattiecināmos izdevumus ar citiem izdevumiem, kā Komisija to ierosināja kohēzijas jomā attiecībā uz nākamo programmu posmu. Ir jābūt pieņēmumam, ka automātiski piemēro finanšu korekciju, ja pēc gada pārskatu iesniegšanas konstatē pārkāpumus.

Komisija uzskata, ka dalībvalstīm jābūt tiesībām to atklātos neattiecināmos izdevumus aizstāt ar likumīgiem un pareiziem izdevumiem, lai optimizētu kohēzijas līdzekļu izlietojumu, kas palielina to pievienoto vērtību, un nodrošinātu efektīvu kontroli dalībvalstu līmenī. Komisijas priekšlikums 2014.–2020. gada tiesiskajam regulējumam paredz, ka “Ja Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, izrietošajā finanšu korekcijā samazina darbības programmai piešķirto atbalstu no fondiem (137. panta 6. punkts)”, tādējādi ierobežojot atsaukšanas/aizvietošanas iespējas ar kārtējo finanšu gadu. Šis noteikums ir paredzēts kā stimuls, lai apstiprinātajos gada pārskatos iekļautie izdevumi būtu likumīgi un pareizi.

| — | 2. ieteikums. Pieprasīt, lai tiktu stingri ievērotas attiecināmības prasības ES finansējuma saņemšanai, īpaši, lai tiktu pareizi piemēroti ES un valstu publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Pieprasīt, lai tiktu stingri ievērotas attiecināmības prasības ES finansējuma saņemšanai, īpaši, lai tiktu pareizi piemēroti ES un valstu publiskā iepirkuma noteikumi.

Komisija ir īstenojusi ievērojamus centienus, lai tiktu stingri ievērotas attiecināmības prasības un tiktu pareizi piemēroti publiskā iepirkuma noteikumi. Piemēram:

| — | attiecībā uz reģionālo politiku tā ir nodrošinājusi apmācību un norādījumus attiecībā uz noteikumiem par izdevumu attiecināmību programmu vadošām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tās nodod šīs zināšanas visām par līdzekļu pārvaldību atbildīgajām struktūrām. Turklāt, kad Komisija konstatē komplicētus noteikumus programmu līmenī, tā sniedz ieteikumus noteikumu vienkāršošanai. Tā dalībvalstīm ir darījusi zināmu arī analīzi par iepirkuma kļūdu veidiem, kuras kohēzijas politikā iepriekšējo gadu laikā atklātas ES revīzijās, un sākusi procedūru paraugprakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz reģionālo politiku tā ir nodrošinājusi apmācību un norādījumus attiecībā uz noteikumiem par izdevumu attiecināmību programmu vadošām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tās nodod šīs zināšanas visām par līdzekļu pārvaldību atbildīgajām struktūrām. Turklāt, kad Komisija konstatē komplicētus noteikumus programmu līmenī, tā sniedz ieteikumus noteikumu vienkāršošanai. Tā dalībvalstīm ir darījusi zināmu arī analīzi par iepirkuma kļūdu veidiem, kuras kohēzijas politikā iepriekšējo gadu laikā atklātas ES revīzijās, un sākusi procedūru paraugprakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu,

| — | attiecībā uz TEN-T programmu visā finansēšanas procesā tiek pieprasīts stingri ievērot attiecināmības prasības, piemēram, pretendentu rokasgrāmatā iekļautas skaidras norādes par šo prasību ievērošanu. Šo noteikumu ievērošana tad tiek pārbaudīta ar paraugu ņemšanas kontroli, veicot starpposma un galīgos maksājumus. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz TEN-T programmu visā finansēšanas procesā tiek pieprasīts stingri ievērot attiecināmības prasības, piemēram, pretendentu rokasgrāmatā iekļautas skaidras norādes par šo prasību ievērošanu. Šo noteikumu ievērošana tad tiek pārbaudīta ar paraugu ņemšanas kontroli, veicot starpposma un galīgos maksājumus.

| — | 3. ieteikums. Novērst nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs” vadošo iestāžu un starpniekstruktūru līmenī attiecībā uz ERAF un KF, vajadzības gadījumā nodrošinot mācības un īpašas norādes. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Novērst nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs” vadošo iestāžu un starpniekstruktūru līmenī attiecībā uz ERAF un KF, vajadzības gadījumā nodrošinot mācības un īpašas norādes.

Komisija sniedz pamatnostādnes dalībvalstīm par veidu, kā vadošajām iestādēm jānosaka un jāīsteno vadības pārbaudes.

Turklāt Komisija 2009. gadā izstrādāja visaptverošas pamatnostādnes pirmā līmeņa pārbaudēm un pašnovērtējuma rīku vadošajām iestādēm, ko tās var izmantot, lai uzlabotu savu darbību. Komisija ir arī izstrādājusi un 2011. gadā izplatījusi revīzijas iestādēm pārbaudes sarakstus vadības pārbaužu revīzijai, kurus vadošās iestādes var izmantot pašas kā kritēriju.

| — | 4. ieteikums. Saistībā ar revīzijas iestāžu kontroles sistēmu kohēzijas jomā: |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Saistībā ar revīzijas iestāžu kontroles sistēmu kohēzijas jomā:

| — | sniegt plašāk izstrādātas norādes revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un kvalitātes kontroli, |
| --- | --- |

—

sniegt plašāk izstrādātas norādes revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un kvalitātes kontroli,

| — | Kopš programmu posma sākuma Komisija ir sniegusi sīki izstrādātus un tehniskus norādījumus, piedāvājusi apmācību un rīkojusi tehniskās sanāksmes ar valsts revīzijas iestāžu revidentiem. Turklāt joprojām ir spēkā 2000.–2006. gada programmu posmam sagatavotie norādījumi par darbību revīziju tvērumu un apjomu, jo nav ievērojamas atšķirības starp revīzijām abos programmu posmos. Attiecībā uz paraugu ņemšanu Komisija 2012. gada jūnijā organizēja īpašu darbsemināru. |
| --- | --- |

—

| — | mudināt revīzijas iestādes veikt īpašas sistēmu revīzijas saistībā ar vadošo iestāžu un starpniekstruktūru veiktajām “pirmā līmeņa pārbaudēm”. |
| --- | --- |

—

mudināt revīzijas iestādes veikt īpašas sistēmu revīzijas saistībā ar vadošo iestāžu un starpniekstruktūru veiktajām “pirmā līmeņa pārbaudēm”.

| — | Komisija aktīvi īsteno šo ieteikumu un turpinās to darīt. Kad Komisija konstatē nepilnības vadības pārbaudēs (izmantojot dažādus revīzijas rezultātus valsts vai Kopienas līmenī), tā pieprasa revīzijas iestādei pārskatīt revīzijas stratēģiju un revīzijas plānu, lai iekļautu vadības pārbaužu mērķtiecīgas revīzijas, vai alternatīvi pēc pārskatītiem riska novērtējumiem tā tieši veic šādas revīzijas (revīzijas izzināšanas ietvaros “pārliecības trūkuma novēršana”). Turklāt, pamatojoties uz vadības pārbaužu darbības novērtējumu visās līdzfinansētās programmās uz visu pieejamo revīzijas rezultātu pamata, Komisija 2011. gada oktobrī ir aicinājusi revīzijas iestādes sistēmu revīzijās pievērst īpašu uzmanību pirmā līmeņa pārbaudēm (sal. homologu grupa, īpašs darbseminārs par revīzijas iestāžu lomu, lai veicinātu vadības pārbaužu uzlabošanu). |
| --- | --- |

—

| — | 5. ieteikums. Lai padarītu kohēzijas jomas daudzgadu programmu slēgšanas procedūru efektīvāku: |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Lai padarītu kohēzijas jomas daudzgadu programmu slēgšanas procedūru efektīvāku:

| — | atgādināt dalībvalstīm, ka tām ir jānodrošina par 2007.–2013. gada programmu posmu iesniegto galīgo deklarāciju ticamība, |
| --- | --- |

—

atgādināt dalībvalstīm, ka tām ir jānodrošina par 2007.–2013. gada programmu posmu iesniegto galīgo deklarāciju ticamība,

| — | Saskaņā ar 2007.–2013. gada tiesisko regulējumu reprezentatīva, statistiska parauga ikgadējai revīzijai paredzētas pavisam citādas prasības, un uz tām balstās revīzijas iestāžu oficiālie revīzijas atzinumi. Tādējādi slēgšanas deklarācijām tiks izveidots stabilāks pamats, kas ļaus konstatēt atlikušo risku pēc visu korekciju veikšanas programmas īstenošanas laikā. Jāatzīmē arī, ka COCOF sanāksmes laikā 2012. gada jūnijā dalībvalstis jau tika iepazīstinātas ar pamatnostādnēm 2007.–2013. gada slēgšanai. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar 2007.–2013. gada tiesisko regulējumu reprezentatīva, statistiska parauga ikgadējai revīzijai paredzētas pavisam citādas prasības, un uz tām balstās revīzijas iestāžu oficiālie revīzijas atzinumi. Tādējādi slēgšanas deklarācijām tiks izveidots stabilāks pamats, kas ļaus konstatēt atlikušo risku pēc visu korekciju veikšanas programmas īstenošanas laikā. Jāatzīmē arī, ka COCOF sanāksmes laikā 2012. gada jūnijā dalībvalstis jau tika iepazīstinātas ar pamatnostādnēm 2007.–2013. gada slēgšanai.

| — | pārbaudīt Palātas norādītās konkrētās nepilnības atbalsta izbeigšanas deklarācijās saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu, |
| --- | --- |

—

pārbaudīt Palātas norādītās konkrētās nepilnības atbalsta izbeigšanas deklarācijās saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu,

| — | Komisija šīs nepilnības konstatējusi un novērsusi. |
| --- | --- |

—

| — | apsvērt, vai šīs problēmas sastopamas arī citās darbības programmās, un vajadzības gadījumā piemērot finanšu korekcijas, |
| --- | --- |

—

apsvērt, vai šīs problēmas sastopamas arī citās darbības programmās, un vajadzības gadījumā piemērot finanšu korekcijas,

| — | Vispārīgāk runājot, Komisija rūpīgi analizē katru atbalsta izbeigšanas deklarāciju un izdara secinājumus, tostarp vajadzības gadījumā piemēro finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

—

| — | nodrošināt, lai pašreizējās slēgšanas revīzijās ir pienācīgi ņemti vērā Palātas izvirzītie jautājumi. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai pašreizējās slēgšanas revīzijās ir pienācīgi ņemti vērā Palātas izvirzītie jautājumi.

| — | Komisija ir pārliecināta, ka tās slēgšanas process vajadzības gadījumā ļaus piemērot atbilstīgas finanšu korekcijas slēgšanas laikā, kad tās dienesti būs veikuši visu saņemto slēgšanas dokumentu un pieprasītās papildinformācijas vajadzīgos novērtējumus, un ņemot vērā slēgšanas revīziju laikā savāktos pierādījumus. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Reģionālās politikas īstenošanai izmanto arī Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, ar kuru atbalsta reģionālos un pārrobežu sadarbības pasākumus Rietumbalkānu valstīs, Turcijā un Islandē, un ES Solidaritātes fondu, kurš sniedz atbalstu dalībvalstīm, ja tajās ir notikušas dabas katastrofas.

(2)  No ERAF un ESF sniedz atbalstu MVU, izmantojot dotācijas un finansēšanas vadības instrumentus. Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 2/2012 “No Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansēto mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanas instrumenti” (http://eca.europa.eu).

(3)  2011. gadā 29,9 miljardi EUR jeb 93 % attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posmu, bet 2,4 miljardi EUR jeb 7 % – uz 2000.–2006. gada programmu posmu.

(4)  Palātas konstatējumus un secinājumus par ESF skatīt 6. nodaļā.

(5)  Par 2007.–2013. gada programmu posmu Komisija kopā ir apstiprinājusi 434 darbības programmas: 317 – ERAF/KF (no tiem 24 darbības programmas ietver KF projektus) un 117 – ESF.

(6)  Starpniekstruktūras ir publiskas vai privātas struktūras, par kuru darbību ir atbildīga vadošā iestāde un kuras šīs iestādes vārdā pilda savus pienākumus.

(7)  Turklāt revīzijas iestādēm ir jāiesniedz Komisijai sistēmu revīzijas ziņojumu kopijas. Revīzijas ziņojumus par darbību revīzijām Komisijai parasti nenosūta.

(8)  Sk. Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.) 82. pantu.

(9)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 72. pants.

(10)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.) 39. panta 2. punkts un Regulas (EK) Nr. 1083/2006 91. un 92. pants.

(11)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 99. pants.

(12)  Aptuveni 41 % enerģētikas un transporta izdevumu atvēl Eiropas Transporta tīkliem (TEN), 28 % – tradicionālās un atjaunojamās enerģijas projektiem un vēl 11 % – pētniecības projektiem, kurus galvenokārt finansē no pētniecības pamatprogrammām. Divas citas galvenās izdevumu kategorijas ir projekti, kas saistīti ar iekšzemes, gaisa un jūras transportu (7 %) un kodolenerģiju (6 %).

(13)  Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra, Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra, kā arī SESAR kopuzņēmums (Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte).

(14)  Paraugā iekļāva 180 maksājumus, kas veikti saistībā ar 129 ERAF, 39 KF, 8 enerģētikas un 4 projektiem transporta jomā. 148 maksājumi ERAF/KF jomas projektiem attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posmu un 20 – uz 2000.–2006. gada programmu posmu. Paraugam atlasīja visu veidu maksājumus, izņemot avansa maksājumus, kuru kopsumma 2011. gadā bija 1,4 miljardi EUR.

(15)  Saistībā ar revīzijas iestādām Palātas veiktais revīzijas darbs ietvēra: a) septiņu revīzijas iestāžu (un attiecīgā gadījumā pilnvaroto revīzijas struktūru) parauga pārbaudi septiņās dalībvalstīs (Čehijas Republikā, Grieķijā, Itālijā (Sicīlijā), Latvijā, Ungārijā, Portugālē un Rumānijā) un b) Komisijas veikto revīzijas iestāžu pārraudzības pasākumu pārbaudi kopumā. Sk. Pārskata par 2010. finanšu gadu 4.37.–4.44. punktu.

(16)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 3,0 % līdz 9,0 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(17)  Sk. Eiropas Komisijas dokumentu “Kļūdu analīze kohēzijas politikā 2006.–2009. gadā” (SEC(2011) 1179, 5.10.2011.).

(18)  41 % no Palātas revidētajām 298 publiskā iepirkuma procedūrām līguma vērtība pārsniedza robežvērtību, virs kuras jāievēro ES publiskā iepirkuma noteikumi, kas transponēti valstu tiesību aktos.

(19)  Šī summa ir piešķirto līgumu kopējie izdevumi, daļa no tiem ir apliecināta revidētajās izdevumu deklarācijās.

(20)  Plašāka informācija par Palātas pieeju publiskajos konkursos konstatēto kļūdu kvantitatīvās izteiksmes noteikšanai ir izklāstīta
  1.1. pielikuma
  10. un 11. punktā.

(21)  Revīzijas iestādes aizstāja kontroles iestādes, kas bija atbildīgas par “10. panta pārbaudēm” un “15. panta palīdzības izbeigšanas deklarācijām”. Sk. 10. un 15. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 438/2001 (OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.).

(22)  63 no šīm revīzijas iestādēm ir kopējas visiem trim fondiem. 18 revīzijas iestādes ERAF un KF darbības programmām un 31 revīzija iestāde ESF darbības programmām.

(23)  Katra revīzijas iestāde var sagatavot vienu vai vairākus gada kontroles ziņojumus, kuri savukārt var attiekties uz vienu vai vairākām darbības programmām.

(24)  Gada kontroles ziņojumi un gada atzinumi balstās uz revīzijas iestāžu konstatējumiem saistībā ar izdevumiem, kas apliecināti Komisijai iepriekšējā ES finanšu gadā (sk. Regulas (EK) Nr. 1083/2006 62. panta 1. punkta d) apakšpunktu).

(25)  Komisijas novērtējums balstās uz iekšējā riska vērtējumu un ES līdzfinansējuma kopsummu revīzijas iestāžu revidētajām darbības programmām. 2010. gadā Palāta sniedza detalizētu novērtējumu par astoņām revīzijas iestādēm. Sk. Pārskata par 2010. finanšu gadu 4.37.–4.44. punktu.

(26)  Konkrēti, kā norādīts
  5.2. pielikumā
  , revīzijas iestādēm bija dots novērtējums “neefektīvas”, ja Palāta atklāja nozīmīgus trūkumus gada kontroles ziņojumos un/vai gada atzinumos vai ja revīzijas iestāžu darba svarīgākajos elementos bija plaši izplatītas nepilnības, kas apdraudēja gada kontroles ziņojumu un gada atzinumu ticamību.

(27)  COCOF ir Eiropas Komisijas pastāvīgā komiteja. Tās uzdevums ir apspriest jautājumus, kas saistīti ar to regulu piemērošanu, kuras reglamentē ERAF, ESF un KF. Tās sanāksmes vada Eiropas Komisija, un tajās piedalās dalībvalstu ierēdņi.

(28)  Reģionālās politikas ĢD 2011. gadā pabeidza 14 revīzijas iestāžu pārbaudi saistībā ar ERAF un KF. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD īpaši pārbaudīja 42 ESF darbības programmas. Šī pārbaude ietvēra arī to revīzijas iestāžu darba izskatīšanu, kuru pārziņā bija pārbaudītās darbības programmas.

(29)  Šīs 14 revīzijas iestādes, kuras attiecas uz Reģionālās politikas ĢD atbildības jomu, un 7 revīzijas iestādes – uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD atbildības jomu, Palāta pārbaudīja papildus tām, kuras tā bija pārbaudījusi 2010. gadā (sk. Pārskata par 2010. finanšu gadu 4.42. punktu).

(30)  Sk. Reģionālās politikas ĢD gada darbības pārskatu, tabulu “Dalīta pārvaldība: valstu kontroles sistēmu novērtējums”, 121. lpp., un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskatu, 76. lpp.

(31)  65. punkts Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2012 “Struktūrfondi. Vai Komisijai ir izdevies sekmīgi novērst dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās konstatētos trūkumus” (http://eca.europa.eu).

(32)  Vācija, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Austrija un Apvienotā Karaliste. Itālijā revīziju koordinēja ar Itālijas augstāko revīzijas iestādi (Corte dei Conti Italiana), pamatojoties uz saprašanās memorandu un kopīgu deklarāciju, kuru parakstīja Corte dei Conti un Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs. Šajā revīzijā koordinētās darbības galvenokārt attiecās uz revīzijas pierādījumu vākšanu.

(33)  Sk. Pārskata par 2010. finanšu gadu 1.25. punktu un Īpašo ziņojumu Nr. 3/2012.

(34)  Kā parādīts dienestu darba dokumentā “Kļūdu analīze kohēzijas politikā 2006.–2009. gadā” (sal. SEC(2011) 1179, 5.10.2011.) un Reģionālās politikas ĢD 2011. gada darbības pārskatā.

(35)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

5.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “REĢIONĀLĀ POLITIKA, ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS”

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF | Kohēzijas fonds | Enerģētika | Transports | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 165 | 140 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 129 | 39 | 8 | 4 | 180 | 177 | 145 | 131 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 49 % | (63) | 18 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | (0) | 41 % | (73) | 43 % | 64 % | 49 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 51 % | (66) | 82 % | (32) | 62 % | (5) | 100 % | (4) | 59 % | (107) | 57 % | 36 % | 51 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| avansi | — | — | — | — | — | — | 3 % | 0 % |
| starpposma/galīgie maksājumi | 97 % | 100 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 58 % | (38) | 81 % | (26) | 20 % | (1) | 75 % | (3) | 64 % | (68) | 60 % | 59 % | 41 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 42 % | (28) | 19 % | (6) | 80 % | (4) | 25 % | (1) | 36 % | (39) | 40 % | 41 % | 59 % |
| attiecināmības kļūdas | 96 % | (27) | 100 % | (6) | 100 % | (4) | 0 % | (0) | 94 % | (37) | 97 % | 71 % | 93 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 3 % | (1) | 0 % | 0 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 3 % | 29 % | 7 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 6,0 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 9,0 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 3,0 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

ERAF

Kohēzijas fonds

Enerģētika

Transports

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

129

39

8

4

180

177

165

140

avansi

0

0

0

0

0

0

20

9

starpposma/galīgie maksājumi

129

39

8

4

180

177

145

131

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

49 %

(63)

18 %

(7)

38 %

(3)

0 %

(0)

41 %

(73)

43 %

64 %

49 %

ir viena vai vairākas kļūdas

51 %

(66)

82 %

(32)

62 %

(5)

100 %

(4)

59 %

(107)

57 %

36 %

51 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

avansi

—

—

—

—

—

—

3 %

0 %

starpposma/galīgie maksājumi

97 %

100 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

58 %

(38)

81 %

(26)

20 %

(1)

75 %

(3)

64 %

(68)

60 %

59 %

41 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

42 %

(28)

19 %

(6)

80 %

(4)

25 %

(1)

36 %

(39)

40 %

41 %

59 %

attiecināmības kļūdas

96 %

(27)

100 %

(6)

100 %

(4)

0 %

(0)

94 %

(37)

97 %

71 %

93 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

3 %

(1)

0 %

0 %

0 %

precizitātes kļūdas

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

3 %

29 %

7 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

6,0 %

Augstākais kļūdu līmenis

9,0 %

Zemākais kļūdu līmenis

3,0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

5.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS JOMĀ (REĢIONĀLĀ POLITIKA UN NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLĀ JOMA UN IEKĻAUTĪBA)

Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums. Revīzijas iestādes (RI) – atbilstība galvenajām reglamentējošajām prasībām un darbību pareizības nodrošināšanas efektivitāte

| Palātas pārbaudītās galvenās prasības | | Čehijas Republika ERAF/KF/ESF RI | Grieķija ERAF/KF/ESF RI | Itālija – Sicīlija ERAF/KF/ESF RI | Latvija ERAF/KF/ESF RI | Ungārija ERAF/KF/ESF RI | Portugāle ERAF/KF/ESF RI | Rumānija ERAF/KF/ESF RI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgi aspekti | Darbības programmas vadības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles struktūrām | neatbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Revīzijas rokasgrāmatas tvērums | Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura atbilst starptautiski atzītiem standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai | Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un apliecinātājiestādēm), un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Sistēmu revīziju pārskats | RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam laikposmam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | neefektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |
| Paraugu atlases metodes darbību revīzijām | Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | daļēji atbilst | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Parauga izveide darbību revīzijām | Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | daļēji efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |
| Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām | Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai | neatbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | daļēji atbilst |
| Darbību revīziju pārskats | Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi darbību revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | daļēji efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas |
| Atkārtotas darbību revīzijas | Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai | neefektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |
| Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums | Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās | neatbilst | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst |
| Kopvērtējums
   (1) | | neefektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas |

Palātas pārbaudītās galvenās prasības

Čehijas Republika ERAF/KF/ESF RI

Grieķija ERAF/KF/ESF RI

Itālija – Sicīlija ERAF/KF/ESF RI

Latvija ERAF/KF/ESF RI

Ungārija ERAF/KF/ESF RI

Portugāle ERAF/KF/ESF RI

Rumānija ERAF/KF/ESF RI

Vispārīgi aspekti

Darbības programmas vadības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles struktūrām

neatbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Revīzijas rokasgrāmatas tvērums

Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura atbilst starptautiski atzītiem standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai

Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un apliecinātājiestādēm), un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Sistēmu revīziju pārskats

RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam laikposmam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

neefektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

Paraugu atlases metodes darbību revīzijām

Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

daļēji atbilst

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Parauga izveide darbību revīzijām

Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu darbību paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

daļēji efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām

Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz pārbaudes sarakstu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai

neatbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

daļēji atbilst

Darbību revīziju pārskats

Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi darbību revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

daļēji efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

Atkārtotas darbību revīzijas

Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai

neefektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums

Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās

neatbilst

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

Kopvērtējums
   (1)

neefektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

---

(1)  Tāpat kā iepriekšējā gadā veiktajā revīzijas iestāžu pārbaudē (sk. 2010. gada pārskata 4.2. pielikumu) RI kopvērtējuma iegūšanai tika izmantoti šādi kritēriji, pamatojoties uz pārbaudītajām galvenajām īpašajām prasībām:

| a) | “efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “efektīvas”; |
| --- | --- |

a)

“efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “efektīvas”;

| b) | “daļēji efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir vismaz “daļēji atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir vismaz “daļēji efektīvas”; |
| --- | --- |

b)

“daļēji efektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir vismaz “daļēji atbilst” un galveno prasību “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir vismaz “daļēji efektīvas”;

| c) | “neefektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “neatbilst” vai vismaz vienas no galvenajām prasībām “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “neefektīvas”. |
| --- | --- |

c)

“neefektīvas”: galvenās prasības “Gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums” novērtējums ir “neatbilst” vai vismaz vienas no galvenajām prasībām “Sistēmu revīziju pārskats”, “Parauga izveide”, “Darbību revīziju pārskats” un “Atkārtotas darbību revīzijas” novērtējums ir “neefektīvas”.

---

6. NODAĻA

Nodarbinātība un sociālās lietas

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Divu revīzijas iestāžu padziļināta pārbaude

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “04. Nodarbinātība un sociālās lietas”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “04. Nodarbinātība un sociālās lietas”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  .

| 6.2. | Nodarbinātības un sociālo lietu politiku finansē galvenokārt no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kura darbību reglamentē tie paši noteikumi, kuri reglamentē Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF) darbību, kā izklāstīts 5. nodaļā. Papildu noteikumi par ESF ir izklāstīti atsevišķā regulā. Par jautājumiem, kas kopīgi visiem trim minētajiem fondiem, šajā nodaļā norādītas atsauces uz 5. nodaļu. |
| --- | --- |

6.2.

Nodarbinātības un sociālo lietu politiku finansē galvenokārt no Eiropas Sociālā fonda (ESF), kura darbību reglamentē tie paši noteikumi, kuri reglamentē Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda (KF) darbību, kā izklāstīts 5. nodaļā. Papildu noteikumi par ESF ir izklāstīti atsevišķā regulā. Par jautājumiem, kas kopīgi visiem trim minētajiem fondiem, šajā nodaļā norādītas atsauces uz 5. nodaļu.

6.1. tabula.   Nodarbinātība un sociālās lietas. Galvenā informācija par 2011. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 04. | Nodarbinātība un sociālās lietas | Administratīvie izdevumi | 93 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Sociālais fonds | 9 966 | Dalīta |
| Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte | 59 | Centralizēta tieša |
| Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | 132 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai | 114 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 28 | Decentralizēta |
| | 10 392 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (4) | 93 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 10 299 | |
| No tiem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

04.

Nodarbinātība un sociālās lietas

Administratīvie izdevumi

93

Centralizēta tieša

Eiropas Sociālais fonds

9 966

Dalīta

Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte

59

Centralizēta tieša

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

132

Centralizēta tieša

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai

114

Dalīta

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

28

Decentralizēta

10 392

Administratīvie izdevumi kopā (4)

93

Pamatdarbības izdevumi kopā

10 299

No tiem:

—

128

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

10 171

Maksājumi gadā kopā

10 392

Saistības gadā kopā

11 638

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

| 6.3. | Nodarbinātības un sociālo lietu politikas grupa ir daļa no ES kohēzijas politikas, kuras mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES, samazinot reģionu attīstības atšķirības. Konkrēti, ES nodarbinātības un sociālās politikas galvenie mērķi ir mazināt bezdarbu, attīstīt cilvēkresursus un veicināt iekļaušanos darba tirgū. |
| --- | --- |

6.3.

Nodarbinātības un sociālo lietu politikas grupa ir daļa no ES kohēzijas politikas, kuras mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju ES, samazinot reģionu attīstības atšķirības. Konkrēti, ES nodarbinātības un sociālās politikas galvenie mērķi ir mazināt bezdarbu, attīstīt cilvēkresursus un veicināt iekļaušanos darba tirgū.

Politikas instrumenti

| 6.4. | Eiropas Sociālais fonds (ESF) ir nodarbinātības un sociālās politikas galvenais īstenošanas rīks, proti, 97 % šīs politikas jomas izdevumu 2011. gadā tika finansēti no ESF līdzekļiem. ESF finansē investīcijas cilvēkkapitālā, īstenojot apmācību un citus nodarbinātības pasākumus. |
| --- | --- |

6.4.

Eiropas Sociālais fonds (ESF) ir nodarbinātības un sociālās politikas galvenais īstenošanas rīks, proti, 97 % šīs politikas jomas izdevumu 2011. gadā tika finansēti no ESF līdzekļiem. ESF finansē investīcijas cilvēkkapitālā, īstenojot apmācību un citus nodarbinātības pasākumus.

| 6.5. | Pārējie izdevumi ir subsīdijas un dotācijas organizācijām, kas īsteno un koordinē darbības sociālajā un nodarbinātības jomā. Šie izdevumi ietver Eiropas Nodarbinātības dienesta (EURES) tīkla finansējumu. EURES nodrošina sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm Eiropas Nodarbinātības stratēģijas ieviešanā, kā arī programmas “Progress” ieviešanā, kas veicina politikas ieviešanu dalībvalstīs, īstenojot pētījumus, analīzi un citus pasākumus. |
| --- | --- |

6.5.

Pārējie izdevumi ir subsīdijas un dotācijas organizācijām, kas īsteno un koordinē darbības sociālajā un nodarbinātības jomā. Šie izdevumi ietver Eiropas Nodarbinātības dienesta (EURES) tīkla finansējumu. EURES nodrošina sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm Eiropas Nodarbinātības stratēģijas ieviešanā, kā arī programmas “Progress” ieviešanā, kas veicina politikas ieviešanu dalībvalstīs, īstenojot pētījumus, analīzi un citus pasākumus.

| 6.6. | Finansējums tiek piešķirts arī ES aģentūrām: Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai. |
| --- | --- |

6.6.

Finansējums tiek piešķirts arī ES aģentūrām: Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondam un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūrai.

| 6.7. | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) sniedz atbalstu tiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, kuri atlaisti no darba tāpēc, ka pasaules tirdzniecības modeļos notikušas lielas strukturālas izmaiņas, un finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā. Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) nodrošina atbalstu kandidātvalstīm cilvēkresursu attīstībā. |
| --- | --- |

6.7.

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) sniedz atbalstu tiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, kuri atlaisti no darba tāpēc, ka pasaules tirdzniecības modeļos notikušas lielas strukturālas izmaiņas, un finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā. Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) nodrošina atbalstu kandidātvalstīm cilvēkresursu attīstībā.

Izdevumu pārvaldība un kontrole

| 6.8. | Komisija un dalībvalstis īsteno ESF izdevumu dalītu pārvaldību. Uz ESF attiecas kohēzijas politikas izdevumiem kopumā piemērotās vadības un kontroles sistēmas, kā minēts iepriekšējā nodaļā (5.8.–5.14. punkts). |
| --- | --- |

6.8.

Komisija un dalībvalstis īsteno ESF izdevumu dalītu pārvaldību. Uz ESF attiecas kohēzijas politikas izdevumiem kopumā piemērotās vadības un kontroles sistēmas, kā minēts iepriekšējā nodaļā (5.8.–5.14. punkts).

| 6.8. | Lai gan, kā minēts 5.8. punktā, ESF, ERAF un KF pārvaldības un kontroles sistēmas reglamentē kopīgi noteikumi, praksē lielākajai daļai ESF darbības programmu ir savas īpašas iestādes un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Arī uz EGF īstenošanu attiecināta dalītā pārvaldība. Saistībā ar EGF budžeta lēmējiestāde pieņem lēmumu par apropriācijām, bet Komisija izskata finansējuma pieteikumus, ko iesniegušas dalībvalstis, un apstiprina maksājumus. Pirmspievienošanās palīdzības instruments tiek pārvaldīts decentralizēti, turpretī citiem ar sociālo un nodarbinātības jomu saistītiem izdevumiem tiek piemērota tieša centralizēta pārvaldība. |
| --- | --- |

6.9.

Arī uz EGF īstenošanu attiecināta dalītā pārvaldība. Saistībā ar EGF budžeta lēmējiestāde pieņem lēmumu par apropriācijām, bet Komisija izskata finansējuma pieteikumus, ko iesniegušas dalībvalstis, un apstiprina maksājumus. Pirmspievienošanās palīdzības instruments tiek pārvaldīts decentralizēti, turpretī citiem ar sociālo un nodarbinātības jomu saistītiem izdevumiem tiek piemērota tieša centralizēta pārvaldība.

Riski saistībā ar pareizību

| 6.10. | Galvenie ESF izdevumu riski saistīti ar cilvēkkapitālā veikto investīciju nemateriālo raksturu (piemēram, mācību kursi), līdzfinansēto darbību daudzveidību un daudzu, bieži vien nelielu, partneru iesaisti projektu īstenošanā. Šo faktoru dēļ tiek apstiprināti neattiecināmi izdevumi vai pieļautas kļūdas aprēķinos, un tas ietekmē pieprasījumu pareizību – esošās sistēmas vēlāk nespēj atklāt šīs novirzes. |
| --- | --- |

6.10.

Galvenie ESF izdevumu riski saistīti ar cilvēkkapitālā veikto investīciju nemateriālo raksturu (piemēram, mācību kursi), līdzfinansēto darbību daudzveidību un daudzu, bieži vien nelielu, partneru iesaisti projektu īstenošanā. Šo faktoru dēļ tiek apstiprināti neattiecināmi izdevumi vai pieļautas kļūdas aprēķinos, un tas ietekmē pieprasījumu pareizību – esošās sistēmas vēlāk nespēj atklāt šīs novirzes.

| 6.10. | Komisija ir veikusi īpašus pasākumus, lai mazinātu konstatētos riskus, kas ietver jo īpaši preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un maksājumu pārtraukšanu. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | EGF galvenais risks ir saistīts ar to, ka pieteikumos var būt neprecīza informācija, kuru Komisija nav atklājusi, apstiprinot attiecīgo pieprasījumu vai veicot turpmākas pārbaudes. IPA galvenais risks ir saistīts ar kandidātvalstu spēju izveidot un pārvaldīt nepieciešamās struktūras un kontroles sistēmas. Galvenais risks, kas saistīts ar citiem sociālo un nodarbinātības jomas izdevumiem, ir tas, ka finansējuma saņēmēji savās izmaksu deklarācijās var iekļaut neatbilstīgus izdevumus. |
| --- | --- |

6.11.

EGF galvenais risks ir saistīts ar to, ka pieteikumos var būt neprecīza informācija, kuru Komisija nav atklājusi, apstiprinot attiecīgo pieprasījumu vai veicot turpmākas pārbaudes. IPA galvenais risks ir saistīts ar kandidātvalstu spēju izveidot un pārvaldīt nepieciešamās struktūras un kontroles sistēmas. Galvenais risks, kas saistīts ar citiem sociālo un nodarbinātības jomas izdevumiem, ir tas, ka finansējuma saņēmēji savās izmaksu deklarācijās var iekļaut neatbilstīgus izdevumus.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 6.12. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Nodarbinātības un sociālo lietu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  a) | revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu; |
| --- | --- | --- |

6.12.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Nodarbinātības un sociālo lietu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

a)

revīzijā pārbaudīja 180 starpposma un galīgo maksājumu paraugu;

| b) | kohēzijas jomā vērtēja divu revīzijas iestāžu sistēmas 2007.–2013. gada programmu posmā; |
| --- | --- |

b)

kohēzijas jomā vērtēja divu revīzijas iestāžu sistēmas 2007.–2013. gada programmu posmā;

| c) | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskata pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD gada darbības pārskata pārbaudi.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 6.13. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 40 % no revidētajiem 180 maksājumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,2 % (1). |
| --- | --- |

6.13.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 40 % no revidētajiem 180 maksājumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,2 % (1).

| 6.13. | Visticamākais kļūdu īpatsvars, ko Palāta aplēsa 2011. gadā, atbilst pozitīvajai attīstībai pēdējos gados. Tas izskaidrojams ar uzlabojumiem, ko dalībvalstis veikušas to pārvaldības un kontroles sistēmās, ar stingro pārtraukšanas un apturēšanas politiku, kuru kopš 2008. gada piemēro DG EMPL, un to vienkāršošanas pasākumu pozitīvo ietekmi, kas paredzēti noteikumos pašreizējām plānošanas periodam.

  Kā parādīts 1. nodaļas 1.3. tabulā, visticamākais kombinētais kļūdu īpatsvars reģionālās politikas, transporta, enerģētikas, nodarbinātības un sociālo lietu jomā salīdzinājumā ar 2010. gadu būtiski samazinājās no 7,7 % līdz 5,1 %. |
| --- | --- |

6.13.

Kā parādīts 1. nodaļas 1.3. tabulā, visticamākais kombinētais kļūdu īpatsvars reģionālās politikas, transporta, enerģētikas, nodarbinātības un sociālo lietu jomā salīdzinājumā ar 2010. gadu būtiski samazinājās no 7,7 % līdz 5,1 %.

| 6.14. | Dalībvalstu izveidotajām vadības un kontroles sistēmām jāparedz procedūras, lai nodrošinātu, ka deklarētie izdevumi ir likumīgi un pareizi (2). Palātas veiktās revīzijas rezultāti liecina par nepilnībām, īpaši izdevumu “pirmā līmeņa pārbaudēs”, par ko atbild dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras. |
| --- | --- |

6.14.

Dalībvalstu izveidotajām vadības un kontroles sistēmām jāparedz procedūras, lai nodrošinātu, ka deklarētie izdevumi ir likumīgi un pareizi (2). Palātas veiktās revīzijas rezultāti liecina par nepilnībām, īpaši izdevumu “pirmā līmeņa pārbaudēs”, par ko atbild dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras.

| 6.14. | Vadošajām iestādēm ir uzdots pirms izdevumu apstiprināšanas dokumentāri pārbaudīt visas saņēmēju iesniegtās prasības. Taču darbības pārbaudes uz vietas var notikt arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, proti, pēc apstiprināšanas un līdz slēgšanai, un tas izskaidro to, kāpēc nebija iespējams atklāt daļu kļūdu Palātas izlasē. Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvara samazināšanu parasti ir redzama tikai turpmākajos gados pēc tam, kad ir īstenota kontrole visos līmeņos. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Pamatojoties uz katra kļūdainā darījuma pārbaudi, Palāta uzskata, ka attiecībā uz ESF dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 76 % darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

6.15.

Pamatojoties uz katra kļūdainā darījuma pārbaudi, Palāta uzskata, ka attiecībā uz ESF dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 76 % darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

| 6.15. | Komisija stingri seko līdzi šiem gadījumiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgajās sistēmās ir ieviesti piemēroti rīcības plāni, lai novērstu kļūdas pirms izdevumu apstiprināšanas nākotnē.

  Skatīt arī atbildi uz 6.14. punktu. |
| --- | --- |

6.15.

Skatīt arī atbildi uz 6.14. punktu.

Neattiecināmas un nepareizi aprēķinātas izmaksas

| 6.16. | Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas (attiecināmības kļūdas) atlīdzinātas 13 % no 180 pārbaudītajiem darījumiem. Visas minētās attiecināmības kļūdas saistītas ar ESF projektiem. Šīs kļūdas veido 77 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni 73 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 6.1. piemēru). |
| --- | --- |

6.16.

Palāta konstatēja, ka neattiecināmas izmaksas (attiecināmības kļūdas) atlīdzinātas 13 % no 180 pārbaudītajiem darījumiem. Visas minētās attiecināmības kļūdas saistītas ar ESF projektiem. Šīs kļūdas veido 77 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni 73 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 6.1. piemēru).

| 6.16 un 6.17. | Komisija izskatīs visas kļūdas, par kurām ziņojusi Palāta, un nodrošinās, ka dalībvalstis pieņem korektīvus pasākumus un vajadzības gadījumā veic finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

6.16 un 6.17.

6.1. piemērs.   Neattiecināmas izmaksas

| a) | Dalībnieki, kuriem nebija tiesību piedalīties mācību kursos. ESF finansējums tika piešķirts mācību kursiem, lai paaugstinātu elektronikas nozarē strādājošo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. Palāta konstatēja, ka daudzi dalībnieki nestrādāja elektronikas nozarē, līdz ar to tiem nebija tiesību piedalīties šādās mācībās. Izmaksas, kas tika deklarētas saistībā ar šiem dalībniekiem, veidoja 29 % no pārbaudītās summas. |
| --- | --- |

a)

Dalībnieki, kuriem nebija tiesību piedalīties mācību kursos. ESF finansējums tika piešķirts mācību kursiem, lai paaugstinātu elektronikas nozarē strādājošo kvalifikācijas un zināšanu līmeni. Palāta konstatēja, ka daudzi dalībnieki nestrādāja elektronikas nozarē, līdz ar to tiem nebija tiesību piedalīties šādās mācībās. Izmaksas, kas tika deklarētas saistībā ar šiem dalībniekiem, veidoja 29 % no pārbaudītās summas.

| b) | Nepamatoti paaugstinātas personāla izmaksas. ESF finansējums tika piešķirts tirdzniecības apvienībai, lai atbalstītu tās darbību, tajā skaitā konsultāciju sniegšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Vairāku apvienības darbinieku izmaksas tika attiecinātas uz ESF projektu, lai gan netika sniegti pierādījumi tam, ka viņu darba laiks attiecināms uz šo projektu. Palāta uzskata, ka projektā iesaistīto darbinieku izmaksas ir nepamatoti paaugstinātas par 60 %. |
| --- | --- |

b)

Nepamatoti paaugstinātas personāla izmaksas. ESF finansējums tika piešķirts tirdzniecības apvienībai, lai atbalstītu tās darbību, tajā skaitā konsultāciju sniegšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Vairāku apvienības darbinieku izmaksas tika attiecinātas uz ESF projektu, lai gan netika sniegti pierādījumi tam, ka viņu darba laiks attiecināms uz šo projektu. Palāta uzskata, ka projektā iesaistīto darbinieku izmaksas ir nepamatoti paaugstinātas par 60 %.

| c) | Neattiecināmas personāla izmaksas. Saistībā ar profesionālās izglītības kursiem finansējuma saņēmēja deklarētie izdevumi ietvēra maksājumus, kurus projektā iesaistītie darbinieki saņēma kā darba attiecību izbeigšanas pabalstus. Tomēr saskaņā ar dalībvalstu izdevumu attiecināmības noteikumiem šādi maksājumi uzskatāmi par neattiecināmiem. Tādējādi 2,5 % no pārbaudītā projekta deklarētajiem izdevumiem uzskatāmi par neattiecināmiem. |
| --- | --- |

c)

Neattiecināmas personāla izmaksas. Saistībā ar profesionālās izglītības kursiem finansējuma saņēmēja deklarētie izdevumi ietvēra maksājumus, kurus projektā iesaistītie darbinieki saņēma kā darba attiecību izbeigšanas pabalstus. Tomēr saskaņā ar dalībvalstu izdevumu attiecināmības noteikumiem šādi maksājumi uzskatāmi par neattiecināmiem. Tādējādi 2,5 % no pārbaudītā projekta deklarētajiem izdevumiem uzskatāmi par neattiecināmiem.

| 6.17. | Vēl 3 % no pārbaudītajiem 180 darījumiem attiecās uz projektiem, kuros atlīdzināmās izmaksas bija nepareizi aprēķinātas (precizitātes kļūdas). Šādas kļūdas bija sastopamas 20 % no visiem darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, un aptuveni 9 % no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara (sk. 6.2. piemēru). |
| --- | --- |

6.17.

Vēl 3 % no pārbaudītajiem 180 darījumiem attiecās uz projektiem, kuros atlīdzināmās izmaksas bija nepareizi aprēķinātas (precizitātes kļūdas). Šādas kļūdas bija sastopamas 20 % no visiem darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, un aptuveni 9 % no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara (sk. 6.2. piemēru).

6.2. piemērs.   Nepareizi aprēķinātas izmaksas

| a) | Nepareizs pieskaitāmo izmaksu aprēķins. Projektam, kura ietvaros organizēti mācību kursi bezdarbniekiem, pieskaitāmās izmaksas bija attiecinātas, piemērojot koeficientu, kas noteikts atbilstoši projekta nolūkā izmantotajai ēkas platībai. Palāta konstatēja, ka minētais koeficients aprēķināts nepareizi, līdz ar to uzrādīto pieskaitāmo izmaksu pārsniegums bija 2,4 % no revidētās summas. |
| --- | --- |

a)

Nepareizs pieskaitāmo izmaksu aprēķins. Projektam, kura ietvaros organizēti mācību kursi bezdarbniekiem, pieskaitāmās izmaksas bija attiecinātas, piemērojot koeficientu, kas noteikts atbilstoši projekta nolūkā izmantotajai ēkas platībai. Palāta konstatēja, ka minētais koeficients aprēķināts nepareizi, līdz ar to uzrādīto pieskaitāmo izmaksu pārsniegums bija 2,4 % no revidētās summas.

| b) | Nepareizi aprēķinātas deklarētās izmaksas. Projekts attiecās uz vietējo iestāžu pārvaldītiem pasākumiem izglītības kvalitātes paaugstināšanai un izglītības sistēmas modernizācijai. Palāta konstatēja atšķirību starp summu, kuru revidētā vietējā iestāde bija deklarējusi vadošajai iestādei, un projekta summu, kuru vadošā iestāde bija deklarējusi Komisijai. Vadošā iestāde bija pieļāvusi kļūdas aprēķinos, apkopojot vietējās iestādes iesniegtos ziņojumus, līdz ar to uzrādīto attiecināmo izmaksu pārsniegums bija 6,7 % no revidētās summas. |
| --- | --- |

b)

Nepareizi aprēķinātas deklarētās izmaksas. Projekts attiecās uz vietējo iestāžu pārvaldītiem pasākumiem izglītības kvalitātes paaugstināšanai un izglītības sistēmas modernizācijai. Palāta konstatēja atšķirību starp summu, kuru revidētā vietējā iestāde bija deklarējusi vadošajai iestādei, un projekta summu, kuru vadošā iestāde bija deklarējusi Komisijai. Vadošā iestāde bija pieļāvusi kļūdas aprēķinos, apkopojot vietējās iestādes iesniegtos ziņojumus, līdz ar to uzrādīto attiecināmo izmaksu pārsniegums bija 6,7 % no revidētās summas.

Daudzi procedūras prasību neievērošanas gadījumi

| 6.18. | Gandrīz visi darījumi, kuros Palāta konstatēja skaitļos neizsakāmas kļūdas (40 no 42), bija saistīti ar dažādiem procedūras prasību pārkāpumiem, kurus vadošās iestādes un finansējuma saņēmēji pieļāva ESF projektu pārvaldībā un ieviešanā. Palāta 23 gadījumos šādus pārkāpumus uzskatījusi par nopietniem neatbilstības gadījumiem. 6.3. piemērā sniegti galvenie minētās kļūdas veidi. |
| --- | --- |

6.18.

Gandrīz visi darījumi, kuros Palāta konstatēja skaitļos neizsakāmas kļūdas (40 no 42), bija saistīti ar dažādiem procedūras prasību pārkāpumiem, kurus vadošās iestādes un finansējuma saņēmēji pieļāva ESF projektu pārvaldībā un ieviešanā. Palāta 23 gadījumos šādus pārkāpumus uzskatījusi par nopietniem neatbilstības gadījumiem. 6.3. piemērā sniegti galvenie minētās kļūdas veidi.

| 6.18. | Komisija veiks pēckontroli visām tām kļūdām, par kurām ziņojusi Palāta, un nodrošinās, ka tiek veikti korektīvi pasākumi. |
| --- | --- |

6.18.

6.3. piemērs.   Procedūras prasību neievērošana

| a) | Atsevišķas uzskaites trūkums. Vairākiem profesionālās izglītības pasākumiem, kas paredzēti jauniešiem bezdarbniekiem, projekta uzskaitē nebija atsevišķi norādīti visi ar projektu saistītie izdevumi, piemēram, darbinieku algas. Ja nav atbilstoši nodrošināta atsevišķa uzskaite, nav arī pārliecības, ka attiecīgās izmaksas nav deklarētas arī saistībā ar kādiem citiem projektiem. |
| --- | --- |

a)

Atsevišķas uzskaites trūkums. Vairākiem profesionālās izglītības pasākumiem, kas paredzēti jauniešiem bezdarbniekiem, projekta uzskaitē nebija atsevišķi norādīti visi ar projektu saistītie izdevumi, piemēram, darbinieku algas. Ja nav atbilstoši nodrošināta atsevišķa uzskaite, nav arī pārliecības, ka attiecīgās izmaksas nav deklarētas arī saistībā ar kādiem citiem projektiem.

| b) | Mācību uzņēmumu akreditācijas noteikumu neievērošana. Finansējuma saņēmējs bija mācību uzņēmums, kuram, lai saglabātu savu akreditētā uzņēmuma statusu, būtu vajadzējis ieviest procedūras, ar kuru palīdzību varētu mērīt apmācīto personu apmierinātības pakāpi un vēlāk pārbaudīt, vai attiecīgo mācību rezultātā tās ir vai nav atradušas darbu. Palāta konstatēja, ka finansējuma saņēmējs nav ievērojis šīs prasības. |
| --- | --- |

b)

Mācību uzņēmumu akreditācijas noteikumu neievērošana. Finansējuma saņēmējs bija mācību uzņēmums, kuram, lai saglabātu savu akreditētā uzņēmuma statusu, būtu vajadzējis ieviest procedūras, ar kuru palīdzību varētu mērīt apmācīto personu apmierinātības pakāpi un vēlāk pārbaudīt, vai attiecīgo mācību rezultātā tās ir vai nav atradušas darbu. Palāta konstatēja, ka finansējuma saņēmējs nav ievērojis šīs prasības.

| c) | Novēlots paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem līgumslēdzējām iestādēm paziņojums par līguma piešķiršanas procedūras rezultātiem jānosūta ne vēlāk kā 48 dienu laikā pēc līguma piešķiršanas. Palāta konstatēja, ka trīs gadījumos šis noteikums nebija ievērots. |
| --- | --- |

c)

Novēlots paziņojums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem līgumslēdzējām iestādēm paziņojums par līguma piešķiršanas procedūras rezultātiem jānosūta ne vēlāk kā 48 dienu laikā pēc līguma piešķiršanas. Palāta konstatēja, ka trīs gadījumos šis noteikums nebija ievērots.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Divu revīzijas iestāžu padziļināta pārbaude

| 6.19. | Palāta izvērtēja divu revīzijas iestāžu darbu divās dalībvalstīs 2011. gadā. Šis darbs bija daļa no septiņu revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar ERAF, KF un ESF. Palātas veiktās revīzijas tvērums ir aprakstīts 5.40. punktā. Divās revīzijas iestādēs (Itālijā, Sicīlijā, un Latvijā), kurās Palāta pārbaudīja to darbu un atkārtoti veica darbību revīzijas, galvenā uzmanība tika pievērsta ESF izdevumiem. Palātas veiktās revīzijas iestāžu pārbaudes rezultāti par visiem struktūrfondiem ir sniegti 5. nodaļā (5.41.–5.43. punktā un
  5.2. pielikumā
  ). |
| --- | --- |

6.19.

Palāta izvērtēja divu revīzijas iestāžu darbu divās dalībvalstīs 2011. gadā. Šis darbs bija daļa no septiņu revīzijas iestāžu pārbaudes saistībā ar ERAF, KF un ESF. Palātas veiktās revīzijas tvērums ir aprakstīts 5.40. punktā. Divās revīzijas iestādēs (Itālijā, Sicīlijā, un Latvijā), kurās Palāta pārbaudīja to darbu un atkārtoti veica darbību revīzijas, galvenā uzmanība tika pievērsta ESF izdevumiem. Palātas veiktās revīzijas iestāžu pārbaudes rezultāti par visiem struktūrfondiem ir sniegti 5. nodaļā (5.41.–5.43. punktā un
  5.2. pielikumā
  ).

| 6.19. | Revīzijas iestādes tiešām ir galvenā loma ticamības veidošanas procesā no plānošanas perioda sākuma un sistēmu izveides. Pēc tam tās katru gadu Komisijai sniedz revīzijas atzinumu par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību, balstoties uz pārvaldes un kontroles sistēmu revīzijām un uz to darbību statistikas paraugiem, kas veiktas saskaņā ar revīzijas stratēģiju. Šā iemesla dēļ Komisija veic ciešu sadarbību un koordināciju ar tām, un ir sākusi pārskatīt to metodiku un revīzijas rezultātus jau 2009. gadā. Tas veicināja kapacitātes palielināšanu, sniedzot padomus, norādījumus un ieteikumus revīzijas iestādēm, pateicoties Komisijas atkārtotam darbam. Regulā Komisijai paredzēta iespēja paļauties uz revīzijas iestādes darbu attiecībā uz tās ticamību, ņemot vērā noteiktus nosacījumus (73. pants). |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Izvērtējot, kā Latvijas revīzijas iestāde ievēro galvenās reglamentējošās prasības un nodrošina darījumu pareizību, tās darbs ir novērtēts kā efektīvs. Itālijas (Sicīlija) revīzijas iestādes darbs ir novērtēs kā daļēji efektīvs. Palāta norādīja uz konkrētām problēmām revīzijas iestādes veiktajā revidējamo darbību parauga atlasē un kļūdu ekstrapolācijā. Līdz ar to revīzijas iestādes gada kontroles ziņojumā norādīts pārāk zems kļūdu īpatsvars. Arī Komisija, pamatojoties uz sava darba rezultātiem, uzskatīja, ka uz norādīto kļūdu īpatsvaru nevar paļauties (sk. 5.42.–5.43. punktu). |
| --- | --- |

6.20.

Izvērtējot, kā Latvijas revīzijas iestāde ievēro galvenās reglamentējošās prasības un nodrošina darījumu pareizību, tās darbs ir novērtēts kā efektīvs. Itālijas (Sicīlija) revīzijas iestādes darbs ir novērtēs kā daļēji efektīvs. Palāta norādīja uz konkrētām problēmām revīzijas iestādes veiktajā revidējamo darbību parauga atlasē un kļūdu ekstrapolācijā. Līdz ar to revīzijas iestādes gada kontroles ziņojumā norādīts pārāk zems kļūdu īpatsvars. Arī Komisija, pamatojoties uz sava darba rezultātiem, uzskatīja, ka uz norādīto kļūdu īpatsvaru nevar paļauties (sk. 5.42.–5.43. punktu).

| 6.20. | DG EMPL 2011. gadā veica revīzijas, lai pārskatītu 42 ESF revīzijas iestāžu darbu, tostarp Sicīlijas un Latvijas revīzijas iestāžu darbu. Šajā izlasē, balstoties uz riska analīzi, kas tiek atjaunināta ik gadu, tika atlasītas 12 revīzijas iestādes, bet pārējās 30 tika izvēlētas pēc nejaušības principa. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, DG EMPL piekrīt novērtējumam par Palātas atlasītajām divām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

6.20.

DG EMPL 2011. gadā veica revīzijas, lai pārskatītu 42 ESF revīzijas iestāžu darbu, tostarp Sicīlijas un Latvijas revīzijas iestāžu darbu. Šajā izlasē, balstoties uz riska analīzi, kas tiek atjaunināta ik gadu, tika atlasītas 12 revīzijas iestādes, bet pārējās 30 tika izvēlētas pēc nejaušības principa. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, DG EMPL piekrīt novērtējumam par Palātas atlasītajām divām revīzijas iestādēm.

Komisijas īstenotās revīzijas iestāžu pārraudzības novērtējums

| 6.21. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā Komisija īstenoja revīzijas iestāžu pārraudzību, ir izklāstīti 5.44.–5.51. punktā. |
| --- | --- |

6.21.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā Komisija īstenoja revīzijas iestāžu pārraudzību, ir izklāstīti 5.44.–5.51. punktā.

| 6.22. | Palāta konstatēja, ka visos gadījumos, kuros Komisija dalībvalstīs veiktajās pārbaudēs atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu (5.47. punkts). |
| --- | --- |

6.22.

Palāta konstatēja, ka visos gadījumos, kuros Komisija dalībvalstīs veiktajās pārbaudēs atklāja konkrētas nepilnības, dalībvalstīm tika ziņots par veicamo koriģējošo pasākumu (5.47. punkts).

| 6.23. | Palāta uzskata, ka Komisija pēc revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumu pārbaudes ir izdarījusi pareizus secinājumus un ka tā, balstoties uz veikto novērtējumu, vajadzības gadījumā ir koriģējusi paziņotos kļūdu īpatsvarus (5.51. punkts). |
| --- | --- |

6.23.

Palāta uzskata, ka Komisija pēc revīzijas iestāžu gada kontroles ziņojumu pārbaudes ir izdarījusi pareizus secinājumus un ka tā, balstoties uz veikto novērtējumu, vajadzības gadījumā ir koriģējusi paziņotos kļūdu īpatsvarus (5.51. punkts).

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 6.24. | Palāta izvērtēja Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2011. gada darbības pārskatu un pievienoto ģenerāldirektora deklarāciju. Konkrēti saistībā ar 2011. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta






  a) | novērtēja gada darbības pārskatos formulētās atrunas; |
| --- | --- | --- |

6.24.

Palāta izvērtēja Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD 2011. gada darbības pārskatu un pievienoto ģenerāldirektora deklarāciju. Konkrēti saistībā ar 2011. gadā apstiprināto maksājumu pareizību Palāta

a)

novērtēja gada darbības pārskatos formulētās atrunas;

| b) | pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi atlikušo kļūdu īpatsvaru un “apdraudēto maksājumu” summas. |
| --- | --- |

b)

pārbaudīja, cik pamatoti un precīzi Komisija ir aprēķinājusi atlikušo kļūdu īpatsvaru un “apdraudēto maksājumu” summas.

| 6.25. | Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir aplēsis, ka 2011. gada starpposma maksājumos saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu kopējais kļūdu līmenis ir no 2 % līdz 2,5 %. Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par maksājumiem 58,7 miljonu EUR apmērā 2007.–2013. gada programmu posmā attiecībā uz 24 no 117 darbības programmām un atruna bez finansiālas ietekmes par 2000.–2006. gada programmu posmu. |
| --- | --- |

6.25.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir aplēsis, ka 2011. gada starpposma maksājumos saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu kopējais kļūdu līmenis ir no 2 % līdz 2,5 %. Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna par maksājumiem 58,7 miljonu EUR apmērā 2007.–2013. gada programmu posmā attiecībā uz 24 no 117 darbības programmām un atruna bez finansiālas ietekmes par 2000.–2006. gada programmu posmu.

| 6.25. | Ņemot vērā Palātas pozitīvo novērtējumu par Nodarbinātības ģenerāldirektorāta 2010. gada darbības pārskatu, Revīzijas palāta sniedza ieteikumu attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar darbības programmām, kuru aplēstais kļūdu īpatsvars ir mazāks par 5 %. Lai novērstu šos riskus, DG EMPL ir uzlabojis savu metodiku, kas tagad šo kategoriju ietver, novērtējot iespējamās atrunas. Tāpēc 2011. gada darbības pārskatā piemērotā metodika ir stingrāka atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumam. |
| --- | --- |

6.25.

Ņemot vērā Palātas pozitīvo novērtējumu par Nodarbinātības ģenerāldirektorāta 2010. gada darbības pārskatu, Revīzijas palāta sniedza ieteikumu attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar darbības programmām, kuru aplēstais kļūdu īpatsvars ir mazāks par 5 %. Lai novērstu šos riskus, DG EMPL ir uzlabojis savu metodiku, kas tagad šo kategoriju ietver, novērtējot iespējamās atrunas. Tāpēc 2011. gada darbības pārskatā piemērotā metodika ir stingrāka atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumam.

| 6.26. | Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir formulējis atrunas par tām darbības programmām 2000.–2006. gada programmu posmā, kurās dalībvalstis vēl nav pienācīgi izlabojušas trūkumus, kas konstatēti slēgšanas procesā. Komisija šīs atrunas nav izteikusi skaitliski (Komisija tās klasificē kā pēcpārbaudes par iepriekšējā gada atrunu). Kā liecina Palātas veiktais darbs, joprojām pastāv risks, ka slēgšana notikusi, balstoties uz tādiem slēgšanas dokumentiem, uz kuriem nevar paļauties, un līdz ar to finanšu korekcijas nav bijušas pietiekamas (sk. 5.63. un 5.64. punktu, kā arī Īpašā ziņojuma Nr. 3/2012 (3) 65.–67. punktu). |
| --- | --- |

6.26.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD ir formulējis atrunas par tām darbības programmām 2000.–2006. gada programmu posmā, kurās dalībvalstis vēl nav pienācīgi izlabojušas trūkumus, kas konstatēti slēgšanas procesā. Komisija šīs atrunas nav izteikusi skaitliski (Komisija tās klasificē kā pēcpārbaudes par iepriekšējā gada atrunu). Kā liecina Palātas veiktais darbs, joprojām pastāv risks, ka slēgšana notikusi, balstoties uz tādiem slēgšanas dokumentiem, uz kuriem nevar paļauties, un līdz ar to finanšu korekcijas nav bijušas pietiekamas (sk. 5.63. un 5.64. punktu, kā arī Īpašā ziņojuma Nr. 3/2012 (3) 65.–67. punktu).

| 6.26. | Komisija uzskata, ka atlikušajiem riskiem, ko Palāta minēja saistībā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu, tiek pievērsta pienācīga uzmanība notiekošajā slēgšanas procesā. Komisijas dienesti ir veikuši par slēgšanu atbildīgo struktūru iesniegto slēgšanas dokumentu rūpīgu novērtējumu un ir veikuši vajadzīgos pasākumus, lai risinātu konstatētās problēmas, tostarp slēgšanas procesa pārtraukšanu, pieprasījumu sniegt papildu informāciju, slēgšanas revīziju veikšanu, pamatojoties uz tās veikto riska novērtējumu, un, visbeidzot, attiecībā uz dažām programmām – finanšu korekciju piemērošanu.

  Pamatojoties uz iepriekš minētajām slēgšanas procedūrām, tikai tad, kad atlikušo kļūdu īpatsvars katrai darbības programmai tiek uzskatītas par zemāku par 2 % būtiskuma slieksni, Komisija veic galīgo maksājumu. Tāpēc DG EMPL gada darbības pārskatā netika kvantificētas vēlākās atrunas attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu, jo tās nekādi neietekmēja 2011. gadā veiktos galīgos maksājumus. |
| --- | --- |

6.26.

Pamatojoties uz iepriekš minētajām slēgšanas procedūrām, tikai tad, kad atlikušo kļūdu īpatsvars katrai darbības programmai tiek uzskatītas par zemāku par 2 % būtiskuma slieksni, Komisija veic galīgo maksājumu. Tāpēc DG EMPL gada darbības pārskatā netika kvantificētas vēlākās atrunas attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu, jo tās nekādi neietekmēja 2011. gadā veiktos galīgos maksājumus.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 6.27. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Nodarbinātība un sociālās lietas”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis bija būtisks. |
| --- | --- |

6.27.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Nodarbinātība un sociālās lietas”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis bija būtisks.

| 6.27. | Komisija norāda uz zemo kļūdu īpatsvaru 2011. gadā, kas apliecina pozitīvo attīstību pēdējos gados. Šis uzlabojums ir panākts, pateicoties dalībvalstu veiktiem attiecīgiem pasākumiem un efektīvai maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politikai, ko kopš 2008. gada piemēro DG EMPL apvienojumā ar vienkāršošanas pasākumu veiksmīgu īstenošanu.


  Komisija partnerībā ar dalībvalstīm plāno turpināt savus centienus, lai vēl vairāk uzlabotu tās sniegumu, kā ieteikusi Palāta. |
| --- | --- |

6.27.

Komisija norāda uz zemo kļūdu īpatsvaru 2011. gadā, kas apliecina pozitīvo attīstību pēdējos gados. Šis uzlabojums ir panākts, pateicoties dalībvalstu veiktiem attiecīgiem pasākumiem un efektīvai maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politikai, ko kopš 2008. gada piemēro DG EMPL apvienojumā ar vienkāršošanas pasākumu veiksmīgu īstenošanu.

Komisija partnerībā ar dalībvalstīm plāno turpināt savus centienus, lai vēl vairāk uzlabotu tās sniegumu, kā ieteikusi Palāta.

| 6.28. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu saistībā ar pārbaudītajām pārraudzības un kontroles sistēmām, Palāta secina, ka






  a) | revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā; |
| --- | --- | --- |

6.28.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu saistībā ar pārbaudītajām pārraudzības un kontroles sistēmām, Palāta secina, ka

a)

revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja darbību pareizību 2007.–2013. gada programmu posmā;

| b) | Komisijas un dalībvalstu procedūras bija daļēji efektīvas 2000.–2006. gada programmu posma slēgšanas procesa sākumposmā. |
| --- | --- |

b)

Komisijas un dalībvalstu procedūras bija daļēji efektīvas 2000.–2006. gada programmu posma slēgšanas procesa sākumposmā.

| 6.28. | Komisija uzsver, ka revīzijas iestāžu darba efektivitāte un kvalitāte dažādās programmās un dalībvalstīs ir atšķirīga, kā to parāda Palātas novērtējums 5.41. punktā un Komisijas revīzijas darba rezultāti. Saskaņā ar 73. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 Komisija no 2012. gada jūnija oficiāli paļaujas uz deviņu revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ESF. Komisija turpinās pārskatīt atlikušo revīzijas iestāžu darbu un uzraudzīt to programmu situāciju, attiecībā uz kurām piemēro 73. pantu.

  Komisija uzskata, ka ir izveidotas stabilas procedūras un norādījumi attiecībā uz slēgšanas procesu, un uzskata, ka vairums dalībvalstu ir veikušas nozīmīgu un profesionālu darbu, lai būtu iespējama programmu slēgšana un lai palielinātu ticamību, slēdzot programmu. Komisija arī uzskata, ka ir veikusi visaptverošu darbu programmas noslēgumā, rūpīgi analizējot visus slēgšanas dokumentus, vajadzības gadījumā veicot papildu revīzijas un izmeklēšanas, kā rezultātā daudzos gadījumos programmu slēgšanas brīdī ir piemērotas papildu finanšu korekcijas, lai novērstu atlikušos riskus. |
| --- | --- |

6.28.

Komisija uzskata, ka ir izveidotas stabilas procedūras un norādījumi attiecībā uz slēgšanas procesu, un uzskata, ka vairums dalībvalstu ir veikušas nozīmīgu un profesionālu darbu, lai būtu iespējama programmu slēgšana un lai palielinātu ticamību, slēdzot programmu. Komisija arī uzskata, ka ir veikusi visaptverošu darbu programmas noslēgumā, rūpīgi analizējot visus slēgšanas dokumentus, vajadzības gadījumā veicot papildu revīzijas un izmeklēšanas, kā rezultātā daudzos gadījumos programmu slēgšanas brīdī ir piemērotas papildu finanšu korekcijas, lai novērstu atlikušos riskus.

Ieteikumi

| 6.29. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008. un 2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi Kohēzijas jomā, ir apkopoti
  6.2. pielikumā
  . Jāņem vērā šādi jautājumi: |
| --- | --- |

6.29.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008. un 2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi Kohēzijas jomā, ir apkopoti
  6.2. pielikumā
  . Jāņem vērā šādi jautājumi:

6.29.

| a) | Komisija 2011. gada maijā publicēja darba dokumentu par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, lai uzsāktu diskusiju ar dalībvalstīm par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas mazināšanu; |
| --- | --- |

a)

Komisija 2011. gada maijā publicēja darba dokumentu par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, lai uzsāktu diskusiju ar dalībvalstīm par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas mazināšanu;

| a) | Komisija ir ieguldījusi ievērojamas pūles, lai nodrošinātu, ka tiek stingri ievēroti attiecināmības kritēriji un tiek pareizi piemēroti publiskā iepirkuma noteikumi. Ir nodrošināta apmācība un norādījumi par attiecināmības un publiskā iepirkuma noteikumiem. Turklāt, ja tā konstatē sarežģītus noteikumus programmas līmenī, Komisija sniedz ieteikumus, lai vienkāršotu noteikumus. Tā ir arī informējusi dalībvalstis par analīzi, kas veikta par ES revīzijās konstatētajiem iepirkumu kļūdu veidiem kohēzijas politikas jomā iepriekšējos gados, un ierosinājusi procedūru labākās prakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu.

  Publiskā iepirkuma noteikumu piemērošana galvenokārt attiecas uz ERAF un KF finansējumu un tai ir ierobežota ietekme uz ESF finansētiem projektiem. |
| --- | --- |

a)

Publiskā iepirkuma noteikumu piemērošana galvenokārt attiecas uz ERAF un KF finansējumu un tai ir ierobežota ietekme uz ESF finansētiem projektiem.

| b) | pašreizējā programmu posmā Komisija ir turpinājusi savas revīzijas programmas īstenošanu dalībvalstīs, taču, kā liecina Palātas veiktās revīzijas rezultāti, dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas strādā tikai daļēji efektīvi; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā programmu posmā Komisija ir turpinājusi savas revīzijas programmas īstenošanu dalībvalstīs, taču, kā liecina Palātas veiktās revīzijas rezultāti, dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas strādā tikai daļēji efektīvi;

| c) | Komisija ir turpinājusi maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu un finanšu korekciju piemērošanu, taču joprojām ir būtisks kļūdu līmenis izdevumos, kurus dalībvalstis apliecinājušas Komisijai. |
| --- | --- |

c)

Komisija ir turpinājusi maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu un finanšu korekciju piemērošanu, taču joprojām ir būtisks kļūdu līmenis izdevumos, kurus dalībvalstis apliecinājušas Komisijai.

| b) un c) | Veicot visaptverošu revīzijas darbu, Komisija paziņoja mērķtiecīgus ieteikumus vadības un kontroles iestādēm, lai novērstu konstatētos trūkumus.

  Komisija turpinās īstenot stingru pieeju maksājumu pārtraukšanai un apturēšanai. Šīs politikas īstenošanas un dalībvalstu centienu rezultātā var novērot pozitīvu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru kohēzijas jomā (skatīt 1. nodaļas 1.3. tabulu). |
| --- | --- |

b) un c)

Komisija turpinās īstenot stingru pieeju maksājumu pārtraukšanai un apturēšanai. Šīs politikas īstenošanas un dalībvalstu centienu rezultātā var novērot pozitīvu ietekmi uz kļūdu īpatsvaru kohēzijas jomā (skatīt 1. nodaļas 1.3. tabulu).

| 6.30. | Pēc šīs pārbaudes, kā arī, pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

6.30.

Pēc šīs pārbaudes, kā arī, pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus.

| 6.30. | Skatīt kopīgo atbildi uz 1.12.–1.13. punktu. |
| --- | --- |

6.30.

| — | 1. ieteikums. Stingri pieprasīt ESF finansējuma saņemšanai noteikto attiecināmības prasību ievērošanu, un, pamatojoties uz 2007.–2013. gada programmu posmā gūto pieredzi, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai apzinātu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un novērstu iespējamos kļūdu cēloņus periodā pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Stingri pieprasīt ESF finansējuma saņemšanai noteikto attiecināmības prasību ievērošanu, un, pamatojoties uz 2007.–2013. gada programmu posmā gūto pieredzi, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai apzinātu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana, un novērstu iespējamos kļūdu cēloņus periodā pēc 2013. gada.

Komisija ir apņēmusies 2010. gadā turpināt uzraudzīt attiecināmības noteikumu ievērošanu, veicot regulāras revīzijas un pēckontroli visām ES un dalībvalstu revīzijām. Informācija par to tiek sniegta DG EMPL ģenerāldirektora gada darbības pārskatā. Ja nepieciešams, Komisija turpinās veikt korektīvus pasākumus.

Saistībā ar valsts attiecināmības noteikumu novērtēšanu un lielākas vienkāršošanas veidu meklēšanu Komisija norāda uz ievērojamajām pūlēm, kas šajā jomā jau ieguldītas tās mērķtiecīgā rīcības plāna ietvaros attiecībā uz konkrētām dalībvalstīm, kurās konstatētas atkārtotas problēmas. Komisija turpinās šos centienus, īpašu uzmanību pievēršot neattiecināmu izmaksu, pārmaksātu personāla izmaksu problēmas risināšanai un valsts noteikumu racionalizēšanai.

| — | 2. ieteikums. Atgādināt dalībvalstīm par pienākumu ieviest procedūras, kas nodrošina deklarēto izdevumu likumību un pareizību un novērš nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs”, par ko atbild dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras, kā arī nodrošināt papildu norādījumus un mācības. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Atgādināt dalībvalstīm par pienākumu ieviest procedūras, kas nodrošina deklarēto izdevumu likumību un pareizību un novērš nepilnības “pirmā līmeņa pārbaudēs”, par ko atbild dalībvalstu vadošās iestādes un starpniekstruktūras, kā arī nodrošināt papildu norādījumus un mācības.

Komisija turpinās vērst dalībvalstu uzmanību uz sevišķo nozīmību attiecībā uz Palātas konstatēto problēmu atkārtošanos saistībā ar pārvaldības pārbaudēm.

| — | 3. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (2008. g.). Visos gadījumos, kad vadības un kontroles sistēmu darbībā konstatēti būtiski trūkumi, Komisijai jāpārtrauc vai jāaptur maksājumi, kamēr attiecīgā dalībvalsts nav veikusi koriģējošu pasākumu, un, ja nepieciešams, jāpiemēro finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (2008. g.). Visos gadījumos, kad vadības un kontroles sistēmu darbībā konstatēti būtiski trūkumi, Komisijai jāpārtrauc vai jāaptur maksājumi, kamēr attiecīgā dalībvalsts nav veikusi koriģējošu pasākumu, un, ja nepieciešams, jāpiemēro finanšu korekcijas.

Komisija 2010. gadā apņēmās turpināt savlaicīgi vajadzības gadījumā pārtraukt vai apturēt maksājumus. Šīs stingrā politika atkal ir atspoguļota DG EMPL ģenerāldirektora 2011. gada darbības pārskatā (skatīt Komisijas atbildi uz 6.29. punktu c) apakšpunktu).

| — | 4. ieteikums. Sniegt revīzijas iestādēm turpmākus norādījumus pašreizējā programmu posmā, jo īpaši par paraugu veidošanu un projektu revīzijas un kvalitātes kontroles gaitā veicamo pārbaužu tvērumu. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Sniegt revīzijas iestādēm turpmākus norādījumus pašreizējā programmu posmā, jo īpaši par paraugu veidošanu un projektu revīzijas un kvalitātes kontroles gaitā veicamo pārbaužu tvērumu.

Komisija turpinās dod norādījumus un padomus revīzijas iestādēm par daudziem un dažādiem tehniskiem un normatīviem jautājumiem. Šajā saistībā DG REGIO un DG EMPL 2012. gada jūnijā rīkoja semināru, kura laikā tika sniegti norādījumi par izlases veidošanu.

| — | 5. ieteikums. Stingri pārbaudīt revīzijas iestāžu sagatavotajos gada kontroles ziņojumos un revīzijas atzinumos sniegtās informācijas precizitāti un pilnīgumu. Komisijas pārbaudēs pilnībā jāņem vērā informācija, kas pieejama par revīzijas iestāžu veiktajām sistēmu revīzijām un darbību revīzijām. |
| --- | --- |

—

5. ieteikums. Stingri pārbaudīt revīzijas iestāžu sagatavotajos gada kontroles ziņojumos un revīzijas atzinumos sniegtās informācijas precizitāti un pilnīgumu. Komisijas pārbaudēs pilnībā jāņem vērā informācija, kas pieejama par revīzijas iestāžu veiktajām sistēmu revīzijām un darbību revīzijām.

Gada kontroles ziņojumi ir viens no galvenajiem elementiem, uz kura pamata Komisija veido tās ticamību. Tāpēc tajos sniegtā informācija tiek pilnībā ņemta vērā. Ir sniegti papildu norādījumi kļūdu īpatsvara apstrādei 2011. gada kontroles ziņojuma vajadzībām.

Kā paskaidrots DG EMPL 2011. gada darbības pārskatā, katru gadu tiek veikta visu gada kontroles ziņojumu rūpīga pārskatīšana; tā ir pamats atrunu formulēšanai, lai nodrošinātu to uzticamību un atbilstību iepriekš minētajiem norādījumiem.

| — | 6. ieteikums. Mudināt dalībvalstis izmantot regulās atļautās vienkāršotās izmaksu iespējas, lai mazinātu kļūdu rašanās iespējas. |
| --- | --- |

—

6. ieteikums. Mudināt dalībvalstis izmantot regulās atļautās vienkāršotās izmaksu iespējas, lai mazinātu kļūdu rašanās iespējas.

Komisija turpina centienus nodrošināt padomus, apmācību un norādījumus dalībvalstīm, lai šīs noteikumu piedāvātās iespējas rezultātā visām ieinteresētajām personām tiktu panākta reāla vienkāršošana.

Aptuveni 70 % no darbības programmām izmanto vismaz vienu no vienkāršotajiem izmaksu risinājumiem. No daudzajiem risinājumiem visvairāk izmantotie risinājumi ir vienotā likme netiešajām izmaksām un vienību izmaksu standarta shēma.

---

(1)  Palāta kļūdu aplēsi aprēķina, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 0,9 % līdz 3,4 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(2)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 1083/2006 58. panta c) punkts (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

(3)  http://eca.europa.eu.

(4)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

6.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI NODARBINĀTĪBAS UN SOCIĀLO LIETU JOMĀ

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESF | IPA | Pārējie sociālie jautājumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 160 | 6 | 14 | 180 | 66 | 44 | 49 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 56 % | (90) | 100 % | (6) | 86 % | (12) | 60 % | (108) | 73 % | 75 % | 82 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 44 % | (70) | 0 % | (0) | 14 % | (2) | 40 % | (72) | 27 % | 25 % | 18 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 59 % | (41) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 58 % | (42) | 39 % | 0 % | 56 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 41 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 42 % | (30) | 61 % | 100 % | 44 % |
| attiecināmības kļūdas | 79 % | (23) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 77 % | (23) | 91 % | 64 % | 50 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 9 % | 0 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 17 % | (5) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | 20 % | (6) | 0 % | 36 % | 50 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 2,2 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 3,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,9 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

ESF

IPA

Pārējie sociālie jautājumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

160

6

14

180

66

44

49

avansi

0

0

0

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

160

6

14

180

66

44

49

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

56 %

(90)

100 %

(6)

86 %

(12)

60 %

(108)

73 %

75 %

82 %

ir viena vai vairākas kļūdas

44 %

(70)

0 %

(0)

14 %

(2)

40 %

(72)

27 %

25 %

18 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

59 %

(41)

0 %

(0)

50 %

(1)

58 %

(42)

39 %

0 %

56 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

41 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(1)

42 %

(30)

61 %

100 %

44 %

attiecināmības kļūdas

79 %

(23)

0 %

(0)

0 %

(0)

77 %

(23)

91 %

64 %

50 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

9 %

0 %

0 %

precizitātes kļūdas

17 %

(5)

0 %

(0)

100 %

(1)

20 %

(6)

0 %

36 %

50 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

2,2 %

Augstākais kļūdu līmenis

3,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,9 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, kopas sadalīja mazākās.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

6.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE KOHĒZIJAS JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par ieteikumu īstenošanas gaitu | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009. | Kohēzija:

  Komisijai jāuzrauga atbilstība ES finansējuma attiecināmības prasībām, tostarp pareiza ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumu piemērošana.
  (Sk. 2009. gada pārskata 4.38. punktu.) | Komisija sniedz norādījumus dalībvalstu vadošajām un revīzijas iestādēm. 2011. gada maijā Komisija publicēja darba dokumentu par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, lai uzsāktu diskusiju ar dalībvalstīm par publiskā iepirkuma kļūdu skaita mazināšanu struktūrfondu projektos. Komisijas vispārējais vērtējums attiecībā uz ES publiskā iepirkuma tiesību aktu ietekmi un efektivitāti tika publicēts 2011. gada jūnijā. | Komisija paskaidroja Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2011) 1179, 2011. gada 5. oktobris) konkrētos pasākumus, kas veikti, lai mazinātu konstatētos riskus, un kuri ietver jo īpaši preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un maksājumu apturēšanu. |
| Kohēzija:

  Komisijai jānodrošina, lai, dalībvalstīm aizstājot neattiecināmos izdevumus ar jauniem izdevumiem (atsaukšana), netiktu deklarēti jauni nepareizi izdevumi.
  (Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta b) apakšpunktu.) | Komisija veic ar šo risku saistītās pēcpārbaudes, slēdzot 2000.–2006. gada posma programmas. Komisijas priekšlikums par juridisko regulējumu 2014.–2020. gada programmu posmam paredz, ka, ja ES revīziju laikā tiek konstatēti pārkāpumi, kas ietekmē gada pārskatus, darbības programmai piešķirtais finansējums tiek samazināts par atbilstoši piemērotajām korekcijām. Šāds samazinājums ierobežotu izdevumu atsaukšanu un aizstāšanu kārtējā finanšu gadā. | Komisijas priekšlikumā par normatīvo regulējumu laikposmam no 2014.–2020. gadam paredzēts (ikgadējās slēgšanas loģikas ietvaros), ka tad, “ja neatbilstības, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, ir konstatējusi Komisija vai Revīzijas palāta, izrietošajā finanšu korekcijā samazina darbības programmai piešķirto atbalstu no fondiem”. Priekšlikums tādējādi ierobežo atsaukšanas/aizstāšanas iespējas. |
| 2008. un 2009. | Kohēzija:

  Veicot pārraudzību, Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi.
  (Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta c) apakšpunktu un 2008. gada pārskata 6.37. punkta a) un c) apakšpunktu.) | Komisija veic dalībvalstu izveidoto vadības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējumu programmu posma sākumā un veic revīzijas visa programmu posma laikā. Turklāt saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu Komisija arvien vairāk paļaujas uz dalībvalstu revīzijas iestādēm, lai iegūtu pārliecību par šo sistēmu efektīvu darbību. 2011. gadā Komisija turpināja veikt revīzijas iestāžu darba pārbaudi saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posma darbības programmām, tajā skaitā padziļināti pārbaudīja revīzijas iestādes (skatīt 5.35.– 5.37. un 5.44.–5.51. punktu). Kopumā vadības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību: ERAF, KF un ESF maksājumos kļūdu līmenis joprojām ir būtisks. | Komisija ir pastiprinājusi savu uzraudzības lomu kopš rīcības plāna pieņemšanas 2008. gadā un turpina īstenot stingru politiku, apturot un pārtraucot maksājumus, tiklīdz tiek atklāti trūkumi. Šīs noturīgās darbības ir uzlabojušas pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību dalībvalstīs, un zemāks kļūdu īpatsvars, par ko Palāta ziņoja 2011. gada DAS, apstiprina šo pozitīvo attīstību.


  Kā paskaidrots atbildē uz 5.44. punktu, Komisijas paļaušanās uz revīzijas iestādēm ir balstīta uz vispusīgu revīzijas darbu. Komisija atzinīgi novērtē Palātas novērtējumu, ka tā ir paziņojusi dalībvalstīm par korektīvajiem pasākumiem, kas jāveic visos tajos gadījumos, kuros ir konstatēti konkrēti trūkumi (sk. 5.47. punktu). Pamatojoties uz šo revīzijas darbu, Komisija no 2012. gada jūlija oficiāli paļaujas uz 13 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ERAF/KF un 9 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ESF. |
| 2008. un 2009. | Kohēzija:

  Komisijai jāmudina dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apliecināšanas Komisijai.
  (Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta a) apakšpunktu un 2008. gada pārskata 6.37. punkta b) un d) apakšpunktu.) | Komisija turpināja piemērot savu politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu nopietnu pārkāpumu vai kontroles sistēmu trūkumu gadījumā. Dalībvalstu pienākums ir nosūtīt Komisijai informāciju par finanšu korekcijām līdz katra gada 31.martam. Komisija var piemērot finanšu korekcijas, ja attiecīgā dalībvalsts pati neveic atbilstošus koriģējošus pasākumus. 2011. gadā Komisija lēma par finanšu korekciju piemērošanu 2007.–2013. gada programmu posma ERAF programmām 217,6 miljonu EUR apmērā un ESF programmām – 2,7 miljonu EUR apmērā. Tomēr Komisijai iesniegtajos dalībvalstu apliecinātajos izdevumu pārskatos kļūdu līmenis joprojām ir būtisks. | Dalībvalstu sistēmu revīzija tika uzsākta 2011. gada sākumā ar mērķi uzlabot valstu finanšu korekciju paziņošanu Komisijai un nodrošināt ziņojumu pilnīgumu, precizitāti un savlaicīgumu. Rezultāti liecināja par dalībvalstu sistēmu uzlabojumiem, lai piemērotu finanšu korekcijas un ziņotu par tām. Turklāt izdevumu daudzgadu raksturs un kontroles cikls ļauj veikt finanšu korekcijas dažādos īstenošanas posmos, tostarp noslēgumā, ja galīgās pārbaudes tiek veiktas par izdevumu likumību un pareizību, un vajadzības gadījumā tiek veiktas galīgās korekcijas. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par ieteikumu īstenošanas gaitu

Komisijas atbilde

2009.

Kohēzija:

Komisijai jāuzrauga atbilstība ES finansējuma attiecināmības prasībām, tostarp pareiza ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumu piemērošana.

(Sk. 2009. gada pārskata 4.38. punktu.)

Komisija sniedz norādījumus dalībvalstu vadošajām un revīzijas iestādēm. 2011. gada maijā Komisija publicēja darba dokumentu par galvenajiem revīzijas konstatējumiem saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu, lai uzsāktu diskusiju ar dalībvalstīm par publiskā iepirkuma kļūdu skaita mazināšanu struktūrfondu projektos. Komisijas vispārējais vērtējums attiecībā uz ES publiskā iepirkuma tiesību aktu ietekmi un efektivitāti tika publicēts 2011. gada jūnijā.

Komisija paskaidroja Komisijas dienestu darba dokumentā (SEC(2011) 1179, 2011. gada 5. oktobris) konkrētos pasākumus, kas veikti, lai mazinātu konstatētos riskus, un kuri ietver jo īpaši preventīvus un korektīvus pasākumus, piemēram, norādījumus, apmācību un maksājumu apturēšanu.

Kohēzija:

Komisijai jānodrošina, lai, dalībvalstīm aizstājot neattiecināmos izdevumus ar jauniem izdevumiem (atsaukšana), netiktu deklarēti jauni nepareizi izdevumi.

(Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta b) apakšpunktu.)

Komisija veic ar šo risku saistītās pēcpārbaudes, slēdzot 2000.–2006. gada posma programmas. Komisijas priekšlikums par juridisko regulējumu 2014.–2020. gada programmu posmam paredz, ka, ja ES revīziju laikā tiek konstatēti pārkāpumi, kas ietekmē gada pārskatus, darbības programmai piešķirtais finansējums tiek samazināts par atbilstoši piemērotajām korekcijām. Šāds samazinājums ierobežotu izdevumu atsaukšanu un aizstāšanu kārtējā finanšu gadā.

Komisijas priekšlikumā par normatīvo regulējumu laikposmam no 2014.–2020. gadam paredzēts (ikgadējās slēgšanas loģikas ietvaros), ka tad, “ja neatbilstības, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, ir konstatējusi Komisija vai Revīzijas palāta, izrietošajā finanšu korekcijā samazina darbības programmai piešķirto atbalstu no fondiem”. Priekšlikums tādējādi ierobežo atsaukšanas/aizstāšanas iespējas.

2008. un 2009.

Kohēzija:

Veicot pārraudzību, Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstu vadības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi.

(Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta c) apakšpunktu un 2008. gada pārskata 6.37. punkta a) un c) apakšpunktu.)

Komisija veic dalībvalstu izveidoto vadības un kontroles sistēmu atbilstības novērtējumu programmu posma sākumā un veic revīzijas visa programmu posma laikā. Turklāt saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posmu Komisija arvien vairāk paļaujas uz dalībvalstu revīzijas iestādēm, lai iegūtu pārliecību par šo sistēmu efektīvu darbību. 2011. gadā Komisija turpināja veikt revīzijas iestāžu darba pārbaudi saistībā ar 2007.–2013. gada programmu posma darbības programmām, tajā skaitā padziļināti pārbaudīja revīzijas iestādes (skatīt 5.35.– 5.37. un 5.44.–5.51. punktu). Kopumā vadības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību: ERAF, KF un ESF maksājumos kļūdu līmenis joprojām ir būtisks.

Komisija ir pastiprinājusi savu uzraudzības lomu kopš rīcības plāna pieņemšanas 2008. gadā un turpina īstenot stingru politiku, apturot un pārtraucot maksājumus, tiklīdz tiek atklāti trūkumi. Šīs noturīgās darbības ir uzlabojušas pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību dalībvalstīs, un zemāks kļūdu īpatsvars, par ko Palāta ziņoja 2011. gada DAS, apstiprina šo pozitīvo attīstību.

Kā paskaidrots atbildē uz 5.44. punktu, Komisijas paļaušanās uz revīzijas iestādēm ir balstīta uz vispusīgu revīzijas darbu. Komisija atzinīgi novērtē Palātas novērtējumu, ka tā ir paziņojusi dalībvalstīm par korektīvajiem pasākumiem, kas jāveic visos tajos gadījumos, kuros ir konstatēti konkrēti trūkumi (sk. 5.47. punktu). Pamatojoties uz šo revīzijas darbu, Komisija no 2012. gada jūlija oficiāli paļaujas uz 13 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ERAF/KF un 9 revīzijas iestāžu darbu saistībā ar ESF.

2008. un 2009.

Kohēzija:

Komisijai jāmudina dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apliecināšanas Komisijai.

(Sk. 2009. gada pārskata 4.37. punkta a) apakšpunktu un 2008. gada pārskata 6.37. punkta b) un d) apakšpunktu.)

Komisija turpināja piemērot savu politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu vai apturēšanu nopietnu pārkāpumu vai kontroles sistēmu trūkumu gadījumā. Dalībvalstu pienākums ir nosūtīt Komisijai informāciju par finanšu korekcijām līdz katra gada 31.martam. Komisija var piemērot finanšu korekcijas, ja attiecīgā dalībvalsts pati neveic atbilstošus koriģējošus pasākumus. 2011. gadā Komisija lēma par finanšu korekciju piemērošanu 2007.–2013. gada programmu posma ERAF programmām 217,6 miljonu EUR apmērā un ESF programmām – 2,7 miljonu EUR apmērā. Tomēr Komisijai iesniegtajos dalībvalstu apliecinātajos izdevumu pārskatos kļūdu līmenis joprojām ir būtisks.

Dalībvalstu sistēmu revīzija tika uzsākta 2011. gada sākumā ar mērķi uzlabot valstu finanšu korekciju paziņošanu Komisijai un nodrošināt ziņojumu pilnīgumu, precizitāti un savlaicīgumu. Rezultāti liecināja par dalībvalstu sistēmu uzlabojumiem, lai piemērotu finanšu korekcijas un ziņotu par tām. Turklāt izdevumu daudzgadu raksturs un kontroles cikls ļauj veikt finanšu korekcijas dažādos īstenošanas posmos, tostarp noslēgumā, ja galīgās pārbaudes tiek veiktas par izdevumu likumību un pareizību, un vajadzības gadījumā tiek veiktas galīgās korekcijas.

---

7. NODAĻA

Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Riska iezīmes

Budžeta atbalsts

Līdzfinansēto darbību attiecināmība

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts

Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI)

Komisijas vadības apliecinājumi

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  .

7.1. tabula.   Galvenā informācija par ārējām attiecībām, atbalstu un paplašināšanos 2011. gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 19. | Ārējās attiecības | Administratīvie izdevumi | 157 | Centralizēta tieša |
| Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā | 39 | Centralizēta tieša |
| Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 308 | Centralizēta netieša/kopīga |
| Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) | 123 | Centralizēta tieša |
| Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm | 20 | Centralizēta tieša |
| Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai | 238 | Centralizēta tieša/kopīga |
| Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju | 1 448 | Centralizēta tieša/decentralizēta |
| Attiecības ar Latīņameriku | 282 | Centralizēta tieša/decentralizēta |
| Attiecības ar Āzijas, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm | 670 | Centralizēta tieša/decentralizēta/kopīga |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 28 | Centralizēta tieša |
| | 3 313 | |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | Administratīvie izdevumi | 338 | Centralizēta tieša |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 320 | Centralizēta tieša |
| Attīstības nevalstiskie dalībnieki | 202 | Centralizēta tieša |
| Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība | 136 | Centralizēta tieša |
| Humānā un sociālā attīstība | 172 | Centralizēta tieša/kopīga |
| Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 300 | Centralizēta tieša/decentralizēta/kopīga |
| Attīstības sadarbība un ad hoc programmas | 30 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 15 | Centralizēta tieša |
| | 1 513 | |
| 22. | Paplašināšanās | Administratīvie izdevumi | 93 | Centralizēta tieša |
| Paplašināšanās process un stratēģija | 835 | Centralizēta tieša/netieša/decentralizēta |
| | 928 | |
| 23. | Humānā palīdzība | Administratīvie izdevumi | 33 | Centralizēta tieša |
| Humānā palīdzība | 1 008 | Centralizēta tieša/kopīga |
| Civilās aizsardzības finanšu instruments | 27 | Centralizēta tieša |
| | 1 068 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (27) | 621 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 6 201 | |
| No tiem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

19.

Ārējās attiecības

Administratīvie izdevumi

157

Centralizēta tieša

Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā

39

Centralizēta tieša

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

308

Centralizēta netieša/kopīga

Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)

123

Centralizēta tieša

Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm

20

Centralizēta tieša

Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai

238

Centralizēta tieša/kopīga

Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju

1 448

Centralizēta tieša/decentralizēta

Attiecības ar Latīņameriku

282

Centralizēta tieša/decentralizēta

Attiecības ar Āzijas, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm

670

Centralizēta tieša/decentralizēta/kopīga

Politiskā stratēģija un koordinācija

28

Centralizēta tieša

3 313

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

Administratīvie izdevumi

338

Centralizēta tieša

Nodrošinātība ar pārtiku

320

Centralizēta tieša

Attīstības nevalstiskie dalībnieki

202

Centralizēta tieša

Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība

136

Centralizēta tieša

Humānā un sociālā attīstība

172

Centralizēta tieša/kopīga

Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

300

Centralizēta tieša/decentralizēta/kopīga

Attīstības sadarbība un ad hoc programmas

30

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

15

Centralizēta tieša

1 513

22.

Paplašināšanās

Administratīvie izdevumi

93

Centralizēta tieša

Paplašināšanās process un stratēģija

835

Centralizēta tieša/netieša/decentralizēta

928

23.

Humānā palīdzība

Administratīvie izdevumi

33

Centralizēta tieša

Humānā palīdzība

1 008

Centralizēta tieša/kopīga

Civilās aizsardzības finanšu instruments

27

Centralizēta tieša

1 068

Administratīvie izdevumi kopā (27)

621

Pamatdarbības izdevumi kopā

6 201

No tiem:

—

4 080

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

2 121

Maksājumi gadā kopā

6 822

Saistības gadā kopā

8 285

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 7.2. | Ārējo attiecību un attīstības budžetu 2011. gadā īstenoja Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (EuropeAid) un Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI). |
| --- | --- |

7.2.

Ārējo attiecību un attīstības budžetu 2011. gadā īstenoja Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (EuropeAid) un Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI).

| 7.3. | EuropeAid īstenotais budžets (apmēram 3 840 miljoni EUR (2)) aptver šādas darbības:






  a) | attīstības palīdzība Āzijas, Latīņamerikas un ĀKK valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām; |
| --- | --- | --- |

7.3.

EuropeAid īstenotais budžets (apmēram 3 840 miljoni EUR (2)) aptver šādas darbības:

a)

attīstības palīdzība Āzijas, Latīņamerikas un ĀKK valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām;

| b) | Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju; |
| --- | --- |

b)

Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju;

| c) | tematiskās programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

c)

tematiskās programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām.

| 7.4. | Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst dažādiem sarežģītiem noteikumiem, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

7.4.

Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst dažādiem sarežģītiem noteikumiem, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras.

| 7.5. | Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI) ir Komisijas struktūra, ko izveidoja 2011. gada 1. janvārī. Dienests ir tieši pakļauts Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos. FPI pārvaldītie izdevumi (apmēram 490 miljoni EUR (3)) galvenokārt paredzēti darbībām, ko īsteno saskaņā ar:






  a) | kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) (netieša centralizēta pārvaldība), ar ko atbalsta stabilitātes saglabāšanu problemātiskās valstīs un masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- | --- |

7.5.

Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI) ir Komisijas struktūra, ko izveidoja 2011. gada 1. janvārī. Dienests ir tieši pakļauts Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos. FPI pārvaldītie izdevumi (apmēram 490 miljoni EUR (3)) galvenokārt paredzēti darbībām, ko īsteno saskaņā ar:

a)

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) (netieša centralizēta pārvaldība), ar ko atbalsta stabilitātes saglabāšanu problemātiskās valstīs un masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu;

| b) | stabilitātes instrumentu (SI) (tieša centralizēta/kopīga pārvaldība), ar ko atbalsta konfliktu novēršanu, pārvaldību un atrisināšanu un miera nostiprināšanas darbības; |
| --- | --- |

b)

stabilitātes instrumentu (SI) (tieša centralizēta/kopīga pārvaldība), ar ko atbalsta konfliktu novēršanu, pārvaldību un atrisināšanu un miera nostiprināšanas darbības;

| c) | vēlēšanu novērošanas misijām (tieša centralizēta pārvaldība), kuru mērķis ir stiprināt demokratizāciju, labu pārvaldību un konfliktu novēršanu; |
| --- | --- |

c)

vēlēšanu novērošanas misijām (tieša centralizēta pārvaldība), kuru mērķis ir stiprināt demokratizāciju, labu pārvaldību un konfliktu novēršanu;

| d) | industrializēto valstu instrumentu (tieša centralizēta pārvaldība), kas ir galvenais līdzeklis, ar ko veicina sadarbību ar industrializētajām valstīm. |
| --- | --- |

d)

industrializēto valstu instrumentu (tieša centralizēta pārvaldība), kas ir galvenais līdzeklis, ar ko veicina sadarbību ar industrializētajām valstīm.

| 7.6. | Paplašināšanās budžetu (4) (835 miljoni EUR (5)) īstenoja Paplašināšanās ĢD, savukārt humānās palīdzības budžetu (6) – Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ECHO) (1 008 miljoni EUR (7)). Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD atbild arī par Eiropas civilās aizsardzības mehānismu (8) (27 miljoni EUR (9)). |
| --- | --- |

7.6.

Paplašināšanās budžetu (4) (835 miljoni EUR (5)) īstenoja Paplašināšanās ĢD, savukārt humānās palīdzības budžetu (6) – Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD (ECHO) (1 008 miljoni EUR (7)). Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD atbild arī par Eiropas civilās aizsardzības mehānismu (8) (27 miljoni EUR (9)).

Riska iezīmes

| 7.7. | Lielāko daļu budžeta, ko pārvalda Komisijas ģenerāldirektorāti/dienesti, izmaksā avansā, un avansa saņemšanai jāievēro tikai daži nosacījumi. Starpposma un galīgos maksājumus, no otras puses, veic ar nosacījumu, ka tiek iesniegti un apstiprināti dokumenti par projekta faktiskajiem izdevumiem, tāpēc šajos maksājumos ir lielāks likumības un pareizības kļūdu risks nekā avansos. |
| --- | --- |

7.7.

Lielāko daļu budžeta, ko pārvalda Komisijas ģenerāldirektorāti/dienesti, izmaksā avansā, un avansa saņemšanai jāievēro tikai daži nosacījumi. Starpposma un galīgos maksājumus, no otras puses, veic ar nosacījumu, ka tiek iesniegti un apstiprināti dokumenti par projekta faktiskajiem izdevumiem, tāpēc šajos maksājumos ir lielāks likumības un pareizības kļūdu risks nekā avansos.

| 7.8. | Daži šīs politikas jomas instrumenti un maksājumu kārtība ir izstrādāti tādā veidā, ka Komisija var būt diezgan elastīga izdevumu attiecināmības noteikšanā, tā ka šajās darbībās gadās mazāk likumības un pareizības kļūdu. |
| --- | --- |

7.8.

Daži šīs politikas jomas instrumenti un maksājumu kārtība ir izstrādāti tādā veidā, ka Komisija var būt diezgan elastīga izdevumu attiecināmības noteikšanā, tā ka šajās darbībās gadās mazāk likumības un pareizības kļūdu.

| 7.8. | Komisija darbojas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kurus apstiprinājuši Eiropas Parlaments un Padome. |
| --- | --- |

7.8.

Budžeta atbalsts

| 7.9. | ES regulās, kurās iekļauti noteikumi par sadarbību ar partnervalstīm (10), ir noteikts, ka tiešais budžeta atbalsts (11) makroekonomikas vai nozaru reformām piešķirams ar nosacījumu, ka publisko finanšu pārvaldība (PFP) saņēmējvalstīs ir pietiekami pārredzama, pārskatabildīga un efektīva. |
| --- | --- |

7.9.

ES regulās, kurās iekļauti noteikumi par sadarbību ar partnervalstīm (10), ir noteikts, ka tiešais budžeta atbalsts (11) makroekonomikas vai nozaru reformām piešķirams ar nosacījumu, ka publisko finanšu pārvaldība (PFP) saņēmējvalstīs ir pietiekami pārredzama, pārskatabildīga un efektīva.

| 7.10. | Tomēr šīs regulas piedāvā plašas interpretācijas iespējas (12), un izpratne par to, kas ir “pietiekami” attiecībā uz pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti publisko finanšu pārvaldībā, var ļoti atšķirties atkarībā no valsts īpašās situācijas un arī no tās valdības uzņemtā kursa. Šādos apstākļos būtu jāatgādina, ka: |
| --- | --- |

7.10.

Tomēr šīs regulas piedāvā plašas interpretācijas iespējas (12), un izpratne par to, kas ir “pietiekami” attiecībā uz pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti publisko finanšu pārvaldībā, var ļoti atšķirties atkarībā no valsts īpašās situācijas un arī no tās valdības uzņemtā kursa. Šādos apstākļos būtu jāatgādina, ka:

| 7.9–7.10. | Komisija pilnībā nepiekrīt Palātas analīzei par budžeta atbalsta darbību.

  Budžeta atbalsts darbojas attīstības kontekstā, kurā pamata valsts sistēmām, piemēram, valsts finanšu pārvaldībai, var būt būtiski trūkumi. Tomēr attiecināmības nosacījumi ir stingri. Partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu tikai tad, ja valdībai ir attiecīga un ticama stratēģija šo trūkumu novēršanai. Komisija var pieprasīt arī īpašus īstermiņa pasākumus šo risku mazināšanai. Jaunās budžeta atbalsta pamatnostādnēs (24) (kas tika pārskatītas 2012. gadā pēc Komisijas priekšlikumiem (25) un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumiem par jaunu pieeju budžeta atbalstam) tagad ietvertas vairākas jaunas normas, lai papildus precizētu noteikumus. Tur ietverti jauni attiecināmības noteikumi par pārredzamību un pārraudzību, formālu riska novērtēšanas procesu un augstākā līmeņa vadības pārvaldības struktūru. |
| --- | --- |

7.9–7.10.

Budžeta atbalsts darbojas attīstības kontekstā, kurā pamata valsts sistēmām, piemēram, valsts finanšu pārvaldībai, var būt būtiski trūkumi. Tomēr attiecināmības nosacījumi ir stingri. Partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu tikai tad, ja valdībai ir attiecīga un ticama stratēģija šo trūkumu novēršanai. Komisija var pieprasīt arī īpašus īstermiņa pasākumus šo risku mazināšanai. Jaunās budžeta atbalsta pamatnostādnēs (24) (kas tika pārskatītas 2012. gadā pēc Komisijas priekšlikumiem (25) un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumiem par jaunu pieeju budžeta atbalstam) tagad ietvertas vairākas jaunas normas, lai papildus precizētu noteikumus. Tur ietverti jauni attiecināmības noteikumi par pārredzamību un pārraudzību, formālu riska novērtēšanas procesu un augstākā līmeņa vadības pārvaldības struktūru.

| a) | budžeta atbalstu bieži sniedz valstīs, kurās ir vājas PFP sistēmas; viens no lielākajiem riskiem ir tas, ka saņēmējvalsts budžetu var skart krāpšana un korupcija; ņemot vērā to, ka līdzekļus, ko pārskaita saskaņā ar budžeta atbalsta pasākumiem, apvieno ar citiem budžeta resursiem valsts budžeta iekšienē (to sauc par “aizstājamību”), uz šiem līdzekļiem arī attiecas tie paši PFP trūkumi; |
| --- | --- |

a)

budžeta atbalstu bieži sniedz valstīs, kurās ir vājas PFP sistēmas; viens no lielākajiem riskiem ir tas, ka saņēmējvalsts budžetu var skart krāpšana un korupcija; ņemot vērā to, ka līdzekļus, ko pārskaita saskaņā ar budžeta atbalsta pasākumiem, apvieno ar citiem budžeta resursiem valsts budžeta iekšienē (to sauc par “aizstājamību”), uz šiem līdzekļiem arī attiecas tie paši PFP trūkumi;

| b) | tā kā budžeta atbalsta pasākumus īsteno ar partnervalstu PFP sistēmu, procesu un iestāžu starpniecību, Palātas veiktā likumības un pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu iemaksā partnervalstu budžetos; |
| --- | --- |

b)

tā kā budžeta atbalsta pasākumus īsteno ar partnervalstu PFP sistēmu, procesu un iestāžu starpniecību, Palātas veiktā likumības un pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu iemaksā partnervalstu budžetos;

| c) | Komisija ļoti elastīgi var lemt par to, vai partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu. Ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, Komisijas budžeta atbalsta darbībās, iespējams, būs mazāk likumības un pareizības kļūdu. |
| --- | --- |

c)

Komisija ļoti elastīgi var lemt par to, vai partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu. Ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, Komisijas budžeta atbalsta darbībās, iespējams, būs mazāk likumības un pareizības kļūdu.

Neplānots budžeta atbalsts ir paredzēts, lai atalgotu rezultātus, nevis finansētu darbības. Tāpēc ir skaidrs, ka revīzija nevar pārsniegt posmu, kurā līdzekļi tiek pārskaitīti pēc saskaņotu nosacījumu izpildes. Tomēr to darbību revīzija, kuras var finansēt ar budžeta atbalsta maksājumiem, ir to valsts revīzijas iestāžu pārziņā, kurām saistītās programmas piedāvā konkrētu atbalstu.

Šis atbalsta sniegšanas mehānisms ir viens no veidiem, kā Komisija ir reaģējusi uz starptautiskās attīstības sabiedrības un ES ieinteresēto personu aicinājumiem pēc efektīvākas intervences, kas vērsta uz rezultātiem un pārskatatbildību un ir administratīvi mazāk sarežģīta, tādējādi samazinot darījumu izmaksas partnervalstīm.

Līdzfinansējamo darbību attiecināmība

| 7.11. | Daļa Komisijas atbalsta tiek īstenota vairāku līdzekļu devēju kopīgās darbībās, par kurām atbild starptautiskas organizācijas vai ANO struktūras (13). Tādā gadījumā iemaksas nonāk kopējā fondā, kas darbojas pēc minētā aizstājamības principa. Taču reizēm Komisija nesniedz vispārēju atbalstu, bet gan iemaksas sasaista ar konkrētiem tērēšanas kritērijiem. Ja citi līdzekļu devēji savam finansējumam piemēro tādu pašu pieeju un izvirza tādus pašus attiecināmības kritērijus, pastāv risks, ka izdevumi kopumā neatbilst visiem Komisijas un citu donoru apvienotajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

7.11.

Daļa Komisijas atbalsta tiek īstenota vairāku līdzekļu devēju kopīgās darbībās, par kurām atbild starptautiskas organizācijas vai ANO struktūras (13). Tādā gadījumā iemaksas nonāk kopējā fondā, kas darbojas pēc minētā aizstājamības principa. Taču reizēm Komisija nesniedz vispārēju atbalstu, bet gan iemaksas sasaista ar konkrētiem tērēšanas kritērijiem. Ja citi līdzekļu devēji savam finansējumam piemēro tādu pašu pieeju un izvirza tādus pašus attiecināmības kritērijus, pastāv risks, ka izdevumi kopumā neatbilst visiem Komisijas un citu donoru apvienotajiem nosacījumiem.

| 7.11. | Komisijai nav zināmas nekādas īpašas problēmas ar “nosacīto pieeju” (kas ir izstrādāta pēdējos gados, lai Komisijai dotu iespēju piedalīties vairākiem līdzekļu devējiem kopīgās darbībās, tostarp ieguldījumu fondos). Šī pieeja garantē, ka tiek izpildītas juridiskās prasības, kas piemērojamas ES finansējumam ārējās darbībās (nodrošinot, ka citu līdzekļu devēju ieguldītā summa ir pietiekama, lai samaksātu par darbībām, kuras nav attiecināmas saskaņā ar ES noteikumiem), vienlaikus tērējot ES līdzekļus visefektīvākajā veidā (izmantojot līdzekļu devēju koordināciju), saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

  Komisija ierobežo šo risku, novērtējot starptautisko partnerorganizāciju grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un iepirkuma procedūras pirms jebkura kopīga darba, ar tās personāla klātbūtni uz vietas (un dalību koordinācijas grupās) un stingru vispārējo finanšu pārskatu sniegšanu, kas tiek pieprasīta no starptautiskās organizācijas. Turklāt ārējo darbību īstenošanas laikā sistēmas tiek regulāri pārbaudītas, veicot apstiprināšanas apmeklējumus, kuros dodas ārējie revidenti.



  EuropeAid un ĢD ECHO revidenti līdz šim nav ziņojuši par šāda veida konstatējumiem vai “īpašiem riskiem”, un Komisijai nav zināms neviens cits līdzekļu devējs ar “tādiem pašiem attiecināmības kritērijiem”.


  Komisija uzskata, ka šie iekšējās kontroles pasākumi, kurus tā ir ieviesusi kopā ar attiecīgās starptautiskās organizācijas pasākumiem, ierobežo šo teorētisko risku līdz līmenim, kurā tas patiešām ir nenozīmīgs. |
| --- | --- |

7.11.

Komisija ierobežo šo risku, novērtējot starptautisko partnerorganizāciju grāmatvedības, revīzijas, iekšējās kontroles un iepirkuma procedūras pirms jebkura kopīga darba, ar tās personāla klātbūtni uz vietas (un dalību koordinācijas grupās) un stingru vispārējo finanšu pārskatu sniegšanu, kas tiek pieprasīta no starptautiskās organizācijas. Turklāt ārējo darbību īstenošanas laikā sistēmas tiek regulāri pārbaudītas, veicot apstiprināšanas apmeklējumus, kuros dodas ārējie revidenti.

EuropeAid un ĢD ECHO revidenti līdz šim nav ziņojuši par šāda veida konstatējumiem vai “īpašiem riskiem”, un Komisijai nav zināms neviens cits līdzekļu devējs ar “tādiem pašiem attiecināmības kritērijiem”.

Komisija uzskata, ka šie iekšējās kontroles pasākumi, kurus tā ir ieviesusi kopā ar attiecīgās starptautiskās organizācijas pasākumiem, ierobežo šo teorētisko risku līdz līmenim, kurā tas patiešām ir nenozīmīgs.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7.12. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem.






  a) | Revīzijā pārbaudīja 150 maksājumu paraugu, kurā bija iekļauti 30 avansa maksājumi un 120 starpposma un galīgie maksājumi. Revidētie avansi bija izmaksāti 18 valstīm. Pārbaudītie starpposma/galīgie maksājumi, ko bija apstiprinājuši Komisijas centrālie dienesti vai ES delegācijas, bija izmaksāti 11 valstīm (14). Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD gadījumā revidētie starpposma/galīgie maksājumi bija izmaksāti projektiem, ko īstenoja četri šā ĢD partneri (15). |
| --- | --- | --- |

7.12.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējo attiecību, atbalsta un paplašināšanās jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskiem jautājumiem.

a)

Revīzijā pārbaudīja 150 maksājumu paraugu, kurā bija iekļauti 30 avansa maksājumi un 120 starpposma un galīgie maksājumi. Revidētie avansi bija izmaksāti 18 valstīm. Pārbaudītie starpposma/galīgie maksājumi, ko bija apstiprinājuši Komisijas centrālie dienesti vai ES delegācijas, bija izmaksāti 11 valstīm (14). Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD gadījumā revidētie starpposma/galīgie maksājumi bija izmaksāti projektiem, ko īstenoja četri šā ĢD partneri (15).

| b) | Sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos un, atbilstīgos gadījumos, ES delegācijās, tostarp:






  i) | ex ante pārbaudes; |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos un, atbilstīgos gadījumos, ES delegācijās, tostarp:

i)

ex ante pārbaudes;

| ii) | regulārā kontrole un pārraudzība; |
| --- | --- |

ii)

regulārā kontrole un pārraudzība;

| iii) | ex post kontroles mehānismi/ārējā revīzija; |
| --- | --- |

iii)

ex post kontroles mehānismi/ārējā revīzija;

| iv) | iekšējā revīzija. |
| --- | --- |

iv)

iekšējā revīzija.

| 7.13. | Palāta ir atlasījusi šos četrus iekšējās kontroles aspektus, lai novērtētu kontroles mehānismus, ko ārējo darbību veikšanā iesaistītie ģenerāldirektorāti var izmantot izdevumu likumības un pareizības kļūdu novēršanai, atklāšanai un labošanai. |
| --- | --- |

7.13.

Palāta ir atlasījusi šos četrus iekšējās kontroles aspektus, lai novērtētu kontroles mehānismus, ko ārējo darbību veikšanā iesaistītie ģenerāldirektorāti var izmantot izdevumu likumības un pareizības kļūdu novēršanai, atklāšanai un labošanai.

| 7.14. | Pārraudzības un kontroles sistēmas Palāta vērtē rotācijas kārtībā. Tā nevērtēja Paplašināšanās ĢD sistēmas 2011. gadā, lai gan pārbaudīja iepriekšējo gadu ieteikumu izpildi (sk.
  7.3. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

7.14.

Pārraudzības un kontroles sistēmas Palāta vērtē rotācijas kārtībā. Tā nevērtēja Paplašināšanās ĢD sistēmas 2011. gadā, lai gan pārbaudīja iepriekšējo gadu ieteikumu izpildi (sk.
  7.3. pielikumu
  ).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 7.15. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 33 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,1 % (16). Visas atrastās kļūdas bija starpposma vai galīgajos maksājumos. Palāta konstatēja arī biežas skaitļos neizsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

7.15.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 33 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,1 % (16). Visas atrastās kļūdas bija starpposma vai galīgajos maksājumos. Palāta konstatēja arī biežas skaitļos neizsakāmas kļūdas.

| 7.16. | 22 no 150 maksājumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas, no kurām lielākā daļa (16) konstatēta galīgajos maksājumos. Šīs kļūdas nebija atklātas ar Komisijas kontroles mehānismiem. Kļūdas izpaužas kā neattiecināmi izdevumi galasaņēmēju līmenī, piemēram, ārpus attiecināmības perioda radušās izmaksas, neattiecināmu izdevumu (piemēram, PVN, personāla izmaksu, nepamatoti lielu pieskaitāmo izmaksu) ieskaitīšana projekta izmaksu deklarācijā, izdevumi bez pienācīgiem apliecinošajiem dokumentiem. Pāris kļūdas ir aprakstītas 7.1. piemērā. |
| --- | --- |

7.16.

22 no 150 maksājumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas, no kurām lielākā daļa (16) konstatēta galīgajos maksājumos. Šīs kļūdas nebija atklātas ar Komisijas kontroles mehānismiem. Kļūdas izpaužas kā neattiecināmi izdevumi galasaņēmēju līmenī, piemēram, ārpus attiecināmības perioda radušās izmaksas, neattiecināmu izdevumu (piemēram, PVN, personāla izmaksu, nepamatoti lielu pieskaitāmo izmaksu) ieskaitīšana projekta izmaksu deklarācijā, izdevumi bez pienācīgiem apliecinošajiem dokumentiem. Pāris kļūdas ir aprakstītas 7.1. piemērā.

| 7.16. | Komisijas pārbaudes ir paredzētas tādā veidā, lai joprojām būtu iespējama kļūdu atklāšana un labošana, izmantojot ex post revīzijas, pēc galīgajiem maksājumiem. Ex post revīziju plašu programmu katru gadu vada ārējā atbalsta ģenerāldirektorāti, pamatojoties uz formālu riska novērtēšanas procesu.

  Komisija uzskata, ka tā darbojas valstīs, kurās bieži ir sarežģīti vai neiespējami novērst vai izlabot vairākas Palātas novērotās kļūdas. Piemēram, tas ir līgumslēdzēju gadījumā (bieži NVO), kam ir grūtības saņemt obligātos PVN maksājumus, ko atmaksā valsts. |
| --- | --- |

7.16.

Komisija uzskata, ka tā darbojas valstīs, kurās bieži ir sarežģīti vai neiespējami novērst vai izlabot vairākas Palātas novērotās kļūdas. Piemēram, tas ir līgumslēdzēju gadījumā (bieži NVO), kam ir grūtības saņemt obligātos PVN maksājumus, ko atmaksā valsts.

| 7.17. | Tas, ka Komisija ir samaksājusi dotāciju galasaņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju deklarētus neattiecināmus izdevumus, liecina, ka Komisijas piemērotie kļūdu novēršanas un atklāšanas kontroles mehānismi nedarbojas pilnībā efektīvi (piemēram, apmeklējumi uz vietas un deklarēto izdevumu tiešās pārbaudes nenotiek pietiekami bieži vai tām ir ierobežots tvērums, nepietiekami kvalitatīvi tiek apstiprināti izdevumi gadījumos, kad galasaņēmējs apstiprināšanas uzdevumu uzticējis apakšlīgumslēdzējam). |
| --- | --- |

7.17.

Tas, ka Komisija ir samaksājusi dotāciju galasaņēmēju vai pakalpojumu sniedzēju deklarētus neattiecināmus izdevumus, liecina, ka Komisijas piemērotie kļūdu novēršanas un atklāšanas kontroles mehānismi nedarbojas pilnībā efektīvi (piemēram, apmeklējumi uz vietas un deklarēto izdevumu tiešās pārbaudes nenotiek pietiekami bieži vai tām ir ierobežots tvērums, nepietiekami kvalitatīvi tiek apstiprināti izdevumi gadījumos, kad galasaņēmējs apstiprināšanas uzdevumu uzticējis apakšlīgumslēdzējam).

| 7.17. | Komisija uzskata, ka pasākumi, lai pirms galīgo maksājumu veikšanas atklātu un novērstu kļūdas (piemēram, galasaņēmēju akreditācija, ziņojumu iesniegšana, ārējās revīzijas, Komisijas personāla veiktās izdevumu un darījumu pārbaudes), ir efektīvi (26). Turklāt iespējamās neatbilstības pēc tam vēl var labot, veicot ex post revīzijas un atbilstošu piedziņu. Tomēr finanšu kļūdas risku nevar reāli samazināt līdz nullei. |
| --- | --- |

7.17.

| |
| --- |

EuropeAid: Kamerūna

| |
| --- |

Galīgajā maksājumā projektam, ar kuru tika sniegta palīdzība banānu piegādātājiem Kamerūnā, bija nopietnas attiecināmības kļūdas (17). Galasaņēmējs bija pieļāvis konkursa procedūru pārkāpumus. Turklāt viņš iekārtu iegādē nebija ievērojis arī izcelsmes noteikumu (18).

EuropeAid: Kamerūna

Spēkā esošie tiesību akti konkrēti pieļauj formālas atkāpes no ierobežotajiem preču izcelsmes noteikumiem gadījumos, kuros tas ir pienācīgi pamatots. Pašlaik ir gandrīz neiespējami izvairīties no preču izcelsmes no “neattiecināmām” valstīm, īstenojot šādu veidu projektus Āfrikā. Galasaņēmējam būtu bijusi jāpieprasa atkāpe Komisijai, un tā būtu bijusi piešķirta, ja pienācīgi pamatots, kā tas bija šajā gadījumā, jo (sakarā ar konkursa specializēto raksturu) (Kolumbijas) piedāvājums bija vienīgais saņemtais piedāvājums.

Viens no Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD partneriem

Galīgajā maksājumā saskaņā ar dotācijas nolīgumu, ar kuru paredzēta Dārfūras pārvietoto iedzīvotāju labklājības veicināšana un atbalsts, bija vairāki pārkāpumi (piemēram, ārpus attiecināmības perioda radušās izmaksas, nepareizs dalīto izmaksu sadalījums, izdevumi bez pienācīgiem apliecinošajiem dokumentiem) (19).

Viens no ĢD ECHO partneriem

Sniegtajā piemērā ĢD ECHO apgalvo, ka šī humānā palīdzība tika sniegta Dārfūrā, kas ir viena no pasaulē sarežģītākajām vidēm, kam raksturīga neprognozējamība, nepastāvība, nedrošība un problemātiska piekļuve skartajiem iedzīvotājiem, tādējādi radot būtisku pārvaldības problēmu. Lai gan šajā gadījumā netika pilnībā ievērotas dažas līguma prasības, partneris nodrošināja, ka rezultāti tika sasniegti. Vērts atzīmēt arī, ka divi citi darījumi, kuru revīziju Palāta veica attiecībā uz to pašu partneri un kuri īstenoti dažādās valstīs, bija bez kļūdām. Tomēr ĢD ECHO atgādināja partnerim par tā līgumsaistībām un nepieciešamību papildus uzlabot tā iekšējās kontroles sistēmas.

| 7.18. | 27 darījumos no 150 bija 51 skaitļos neizsakāma kļūda, ieskaitot 31 kļūdu Komisijas veiktajās un vizētajās līgumslēgšanas procedūrās, 8 kļūdas saistībā ar budžeta atbalsta maksājumiem un 11 likumisko vai līgumisko saistību neievērošanas kļūdas. |
| --- | --- |

7.18.

27 darījumos no 150 bija 51 skaitļos neizsakāma kļūda, ieskaitot 31 kļūdu Komisijas veiktajās un vizētajās līgumslēgšanas procedūrās, 8 kļūdas saistībā ar budžeta atbalsta maksājumiem un 11 likumisko vai līgumisko saistību neievērošanas kļūdas.

| 7.19. | Minēto 31 kļūdu līgumslēgšanas procedūrās atklāja 22 no 85 maksājumiem, kuriem piemērotā procedūra ir līgumslēgšanas tiesību piešķiršana konkursa kārtībā. Šajās iepirkuma kļūdās ietilpst: |
| --- | --- |

7.19.

Minēto 31 kļūdu līgumslēgšanas procedūrās atklāja 22 no 85 maksājumiem, kuriem piemērotā procedūra ir līgumslēgšanas tiesību piešķiršana konkursa kārtībā. Šajās iepirkuma kļūdās ietilpst:

7.19.

| a) | neskaidri atlases kritēriji vai nepareiza iepirkuma procedūras veida izvēle (16); |
| --- | --- |

a)

neskaidri atlases kritēriji vai nepareiza iepirkuma procedūras veida izvēle (16);

| b) | novērtēšanas procedūru nepietiekama dokumentācija un nevienlīdzīga attieksme pret kandidātiem (9); |
| --- | --- |

b)

novērtēšanas procedūru nepietiekama dokumentācija un nevienlīdzīga attieksme pret kandidātiem (9);

| c) | līgumu grozījumi pēc īstenošanas posma beigām (3). |
| --- | --- |

c)

līgumu grozījumi pēc īstenošanas posma beigām (3).

Sk. 7.2. piemēru.

| |
| --- |

Paplašināšanās ĢD centrālais dienests

| |
| --- |

Tika konstatēti pārkāpumi TAIEX
   (20) konkursa procedūrā saistībā ar trim starpposma maksājumiem. Komisija piešķīra līgumu uzņēmumam, kas neatbilda klauzulai par ekspertu pieejamību, lai gan citi kandidāti tai atbilda. Konkursa dalībniekiem sagatavotajā darba uzdevumā bija minēts, ka ekspertiem jābūt pieejamiem 2008. gada 1. aprīlī, taču izraudzītā uzņēmuma eksperti bija pieejami tikai no 2008. gada 21. maija. Līguma izpildi tomēr uzticēja šim uzņēmumam. Šī kļūda ir pieskaitīta skaitļos neizsakāmajām kļūdām.

Paplašināšanās ĢD centrālais dienests

Komisijas interpretācija par ekspertu pieejamības klauzulu nedeva nekādas konkursa priekšrocības izraudzītajam pretendentam. Bija acīmredzams, ka pretendenta piedāvātie eksperti netiks aicināti strādāt paralēli saskaņā ar diviem dažādiem līgumiem ar Komisiju.

| 7.20. | Četros budžeta atbalsta darījumos no 8 revidētajiem Palāta konstatēja 8 skaitļos neizsakāmas kļūdas, kurām par iemeslu bija tas, ka Komisija nesalīdzināja saņēmējvalstu PFP sasniegumus ar aplūkotajam periodam izvirzītajiem mērķiem un nenodrošināja, ka saņēmējvalsts piemēro pareizu maiņas kursu. |
| --- | --- |

7.20.

Četros budžeta atbalsta darījumos no 8 revidētajiem Palāta konstatēja 8 skaitļos neizsakāmas kļūdas, kurām par iemeslu bija tas, ka Komisija nesalīdzināja saņēmējvalstu PFP sasniegumus ar aplūkotajam periodam izvirzītajiem mērķiem un nenodrošināja, ka saņēmējvalsts piemēro pareizu maiņas kursu.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 7.21. | Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI sistēmas bija daļēji efektīvas. EuropeAid sistēmu novērtējuma rezultāti ir izvērsti izklāstīti Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda. |
| --- | --- |

7.21.

Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI sistēmas bija daļēji efektīvas. EuropeAid sistēmu novērtējuma rezultāti ir izvērsti izklāstīti Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda.

| 7.21. | Par EuropeAid lūgums skatīt atbildi uz EAF 2011. gada pārskata 56. punktu. |
| --- | --- |

7.21.

Par EuropeAid lūgums skatīt atbildi uz EAF 2011. gada pārskata 56. punktu.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts

| 7.22. | Pēdējos gados Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ir turpinājis uzlabot savu pārraudzības un kontroles sistēmu visus elementus. Tomēr galīgajos maksājumos bieži bija skaitļos izsakāmas kļūdas (10 maksājumos no 16), tāpēc ex ante kontroles procedūras tiek uzskatītas par daļēji efektīvām (sk. 7.16. un 7.17. punktu). |
| --- | --- |

7.22.

Pēdējos gados Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ir turpinājis uzlabot savu pārraudzības un kontroles sistēmu visus elementus. Tomēr galīgajos maksājumos bieži bija skaitļos izsakāmas kļūdas (10 maksājumos no 16), tāpēc ex ante kontroles procedūras tiek uzskatītas par daļēji efektīvām (sk. 7.16. un 7.17. punktu).

| 7.22. | ĢD ECHO uzskata, ka tas patiešām ir uzlabojis savas kontroles sistēmas, kas sasniedza apmierinošu efektivitātes līmeni. Galīgais atlikušais risks ir ierobežots un pierādīts, un jebkura papildus izstrāde nebūtu rentabla.


  ĢD ECHO uzskata, ka atsevišķām Palātas novērotām kļūdām ir ļoti maza vērtība relatīvā vai absolūtā izteiksmē. ĢD ECHO lēš, ka tā atlikušo kļūdu īpatsvars 2011. gadā ir mazāks par 1 %.


  Turklāt ĢD ECHO uzsver to, ka ex ante pārbaudes jāapsver kopējās kontroles sistēmas kontekstā. Ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas tomēr varētu atklāt kļūdas, īstenojot ex post pārbaudes, jo darbībām, kurām Palāta veica revīziju, netika veikta revīzija pēc ĢD ECHO kontroles ķēdes galīgajiem posmiem. |
| --- | --- |

7.22.

ĢD ECHO uzskata, ka tas patiešām ir uzlabojis savas kontroles sistēmas, kas sasniedza apmierinošu efektivitātes līmeni. Galīgais atlikušais risks ir ierobežots un pierādīts, un jebkura papildus izstrāde nebūtu rentabla.

ĢD ECHO uzskata, ka atsevišķām Palātas novērotām kļūdām ir ļoti maza vērtība relatīvā vai absolūtā izteiksmē. ĢD ECHO lēš, ka tā atlikušo kļūdu īpatsvars 2011. gadā ir mazāks par 1 %.

Turklāt ĢD ECHO uzsver to, ka ex ante pārbaudes jāapsver kopējās kontroles sistēmas kontekstā. Ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas tomēr varētu atklāt kļūdas, īstenojot ex post pārbaudes, jo darbībām, kurām Palāta veica revīziju, netika veikta revīzija pēc ĢD ECHO kontroles ķēdes galīgajiem posmiem.

Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI)

| 7.23. | Galvenie FPI pārvaldītie instrumenti ir stabilitātes instruments (SI) un kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP). Šie instrumenti veido 87 % no FPI pamatdarbības budžeta. Palāta novērtēja šo divu instrumentu pārraudzības un kontroles sistēmas atsevišķi, jo tām ir atšķirīgas iezīmes, un konstatēja, ka kopumā tās bija daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

7.23.

Galvenie FPI pārvaldītie instrumenti ir stabilitātes instruments (SI) un kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP). Šie instrumenti veido 87 % no FPI pamatdarbības budžeta. Palāta novērtēja šo divu instrumentu pārraudzības un kontroles sistēmas atsevišķi, jo tām ir atšķirīgas iezīmes, un konstatēja, ka kopumā tās bija daļēji efektīvas.

| 7.24. | Galvenās konstatētās nepilnības bija šādas: |
| --- | --- |

7.24.

Galvenās konstatētās nepilnības bija šādas:

7.24.

| a) | nebija efektīvas iekšējās revīzijas nodaļas; |
| --- | --- |

a)

nebija efektīvas iekšējās revīzijas nodaļas;

| a) | Tas bija saistīts ar faktoriem, kurus Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI) nevar ietekmēt. To pašu iemeslu dēļ EuropeAid iekšējās revīzijas struktūra (IAC) nespēja veikt revīzijas par FPI darbību 2011. gadā.


  Ja nav iekšējās revīzijas struktūras, Komisija uzskata, ka dienests var paļauties uz citiem pamatelementiem pārliecības nolūkā, kā noteikts tās gada darbības pārskatā (AAR), tostarp Iekšējās revīzijas dienesta darbu. FPI iekšējās revīzijas vajadzības ir iekļautas EuropeAid IAC 2012. gada darba plānā (viena jauna revīzija un viena turpmākā revīzija, kas saskaņota par FPI darbību). |
| --- | --- |

a)

Tas bija saistīts ar faktoriem, kurus Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI) nevar ietekmēt. To pašu iemeslu dēļ EuropeAid iekšējās revīzijas struktūra (IAC) nespēja veikt revīzijas par FPI darbību 2011. gadā.

Ja nav iekšējās revīzijas struktūras, Komisija uzskata, ka dienests var paļauties uz citiem pamatelementiem pārliecības nolūkā, kā noteikts tās gada darbības pārskatā (AAR), tostarp Iekšējās revīzijas dienesta darbu. FPI iekšējās revīzijas vajadzības ir iekļautas EuropeAid IAC 2012. gada darba plānā (viena jauna revīzija un viena turpmākā revīzija, kas saskaņota par FPI darbību).

| b) | nepietiekama riska novērtēšana, lai atlasītu ex post kontrolējamos līgumus (KĀDP), un riska novērtēšanai izmantotie līgumu atlases kritēriji nebija pietiekami izvērsti (SI); |
| --- | --- |

b)

nepietiekama riska novērtēšana, lai atlasītu ex post kontrolējamos līgumus (KĀDP), un riska novērtēšanai izmantotie līgumu atlases kritēriji nebija pietiekami izvērsti (SI);

| b) | KĀDP un SI projektu atlase ex post pārbaudēm (EPC) un divu attiecīgo darba struktūrvienību EPC plāni bija balstīti uz objektīviem kritērijiem (piemēram, pārvaldīto līgumu vērtība, pēdējās ex post pārbaudes datums un potenciālas krāpšanas biežums vai aizdomas par krāpšanu). Komisija atzīst, ka FPI veikto riska novērtēšanu var uzlabot. 2012. gadā tiek īstenoti centieni, lai uzlabotu riska novērtēšanas metodiku visiem FPI pārvaldītiem instrumentiem, tostarp KĀDP. |
| --- | --- |

b)

KĀDP un SI projektu atlase ex post pārbaudēm (EPC) un divu attiecīgo darba struktūrvienību EPC plāni bija balstīti uz objektīviem kritērijiem (piemēram, pārvaldīto līgumu vērtība, pēdējās ex post pārbaudes datums un potenciālas krāpšanas biežums vai aizdomas par krāpšanu). Komisija atzīst, ka FPI veikto riska novērtēšanu var uzlabot. 2012. gadā tiek īstenoti centieni, lai uzlabotu riska novērtēšanas metodiku visiem FPI pārvaldītiem instrumentiem, tostarp KĀDP.

| c) | ar ex ante kontroles procedūrām nenovērsa dažas kļūdas (SI); |
| --- | --- |

c)

ar ex ante kontroles procedūrām nenovērsa dažas kļūdas (SI);

| c) | Gadījumos, kuros Komisija piekrīt, ka ir bijušas kļūdas, tā tajā pašā laikā atzīmē, ka ar tās ex ante kontroles procedūrām tās atklāja gandrīz visos Palātas norādītajos gadījumos un arī vadība veica atbilstīgu turpmāku darbību. |
| --- | --- |

c)

Gadījumos, kuros Komisija piekrīt, ka ir bijušas kļūdas, tā tajā pašā laikā atzīmē, ka ar tās ex ante kontroles procedūrām tās atklāja gandrīz visos Palātas norādītajos gadījumos un arī vadība veica atbilstīgu turpmāku darbību.

| d) | nebija izpildīti nosacījumi pirms KĀDP misijām (21); |
| --- | --- |

d)

nebija izpildīti nosacījumi pirms KĀDP misijām (21);

| d) | Komisija atgādina, ka saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu KĀDP darbībām jāpierāda, ka tās ir efektīvas attiecībā uz ES budžeta izlietojumu. Tā kā KDAP misijas tiek veidotas no pirmsākumiem un tām jādarbojas no pirmsākumiem, tās nevar uzreiz atbilst Finanšu regulas 56. panta prasībām. Tomēr Komisijai joprojām ir jānodrošina, lai tās finansētās darbības būtu efektīvas saskaņā ar iepriekšminēto principu. AAR norādītie riska mazināšanas kontroles mehānismi ir pietiekams pamats pārliecībai pat tad, ja formāli nav izpildīti nosacījumi 56. panta ievērošanai.

  FPI turpinās veikt sešu pīlāru novērtējumus divas reizes gadā, kas nozīmē, ka finanšu izteiksmē nozīmīgākās misijas jānovērtē līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

d)

Komisija atgādina, ka saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu KĀDP darbībām jāpierāda, ka tās ir efektīvas attiecībā uz ES budžeta izlietojumu. Tā kā KDAP misijas tiek veidotas no pirmsākumiem un tām jādarbojas no pirmsākumiem, tās nevar uzreiz atbilst Finanšu regulas 56. panta prasībām. Tomēr Komisijai joprojām ir jānodrošina, lai tās finansētās darbības būtu efektīvas saskaņā ar iepriekšminēto principu. AAR norādītie riska mazināšanas kontroles mehānismi ir pietiekams pamats pārliecībai pat tad, ja formāli nav izpildīti nosacījumi 56. panta ievērošanai.

FPI turpinās veikt sešu pīlāru novērtējumus divas reizes gadā, kas nozīmē, ka finanšu izteiksmē nozīmīgākās misijas jānovērtē līdz 2013. gada beigām.

| e) | KĀDP līgumus slēdza ar kavēšanos. |
| --- | --- |

e)

KĀDP līgumus slēdza ar kavēšanos.

| e) | FPI turpinās centienus slēgt KĀDP vecos līgumus un šim nolūkam ir izveidojis rīcības plānu. Tas arī pārskata procedūras KĀDP darbību slēgšanai nākotnē optimālākā veidā. |
| --- | --- |

e)

FPI turpinās centienus slēgt KĀDP vecos līgumus un šim nolūkam ir izveidojis rīcības plānu. Tas arī pārskata procedūras KĀDP darbību slēgšanai nākotnē optimālākā veidā.

Komisijas vadības apliecinājumi

| 7.25. | EuropeAid un Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ģenerāldirektori un FPI direktors deklarē, ka viņi ir ieguvuši pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras dod vajadzīgās garantijas pakārtoto darījumu pareizībai (22). Tomēr: |
| --- | --- |

7.25.

EuropeAid un Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ģenerāldirektori un FPI direktors deklarē, ka viņi ir ieguvuši pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras dod vajadzīgās garantijas pakārtoto darījumu pareizībai (22). Tomēr:

7.25.

| a) | FPI savā gada darbības pārskatā nenorāda atlikušo kļūdu īpatsvaru (23), uz kā balstīts secinājums; |
| --- | --- |

a)

FPI savā gada darbības pārskatā nenorāda atlikušo kļūdu īpatsvaru (23), uz kā balstīts secinājums;

| a) | Kā norādīts 2011. gada darbības pārskatā, FPI 2012. gada darbības pārskatam centīsies ieviest atlikušo kļūdu īpatsvaru, pamatojoties uz metodiku, kas ir līdzīga EuropeAid metodikai, bet pielāgota FPI kontroles videi. |
| --- | --- |

a)

Kā norādīts 2011. gada darbības pārskatā, FPI 2012. gada darbības pārskatam centīsies ieviest atlikušo kļūdu īpatsvaru, pamatojoties uz metodiku, kas ir līdzīga EuropeAid metodikai, bet pielāgota FPI kontroles videi.

| b) | Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD aprēķina atlikušo kļūdu īpatsvaru pēc īpašas metodes, kas gada darbības pārskatā nav pietiekami izskaidrota. |
| --- | --- |

b)

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD aprēķina atlikušo kļūdu īpatsvaru pēc īpašas metodes, kas gada darbības pārskatā nav pietiekami izskaidrota.

| b) | ĢD ECHO aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir balstīts uz ĢD ECHO revīzijas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

ĢD ECHO aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir balstīts uz ĢD ECHO revīzijas stratēģijas īstenošanu.

ĢD ECHO uzskata, ka šī metodika pienācīgi atspoguļo tās darbības budžeta pakļautību riskam, jo:

| — | datu kopa, kurai veikta revīzija, ir ļoti reprezentatīva, |
| --- | --- |

—

datu kopa, kurai veikta revīzija, ir ļoti reprezentatīva,

| — | tiek konstatētas sistēmiskas kļūdas un pilnībā pārbaudīta saistītā ietekme, |
| --- | --- |

—

tiek konstatētas sistēmiskas kļūdas un pilnībā pārbaudīta saistītā ietekme,

| — | budžets, kam veikta revīzija, tiek “iztīrīts”, pateicoties neattiecināmu posteņu atgūšanai. |
| --- | --- |

—

budžets, kam veikta revīzija, tiek “iztīrīts”, pateicoties neattiecināmu posteņu atgūšanai.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 7.26. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis nebija būtisks. Tomēr būtisks kļūdu līmenis bija starpposma un galīgajos maksājumos (apmēram vienā trešdaļā no 2011. gadā izmaksātās summas). |
| --- | --- |

7.26.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”2011. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos kļūdu līmenis nebija būtisks. Tomēr būtisks kļūdu līmenis bija starpposma un galīgajos maksājumos (apmēram vienā trešdaļā no 2011. gadā izmaksātās summas).

| 7.26. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka 2011. gadā politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” darījumos nebija būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

7.26.

| 7.27. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

7.27.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas.

| 7.27. | Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Tā uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un ir būtiski uzlabojušās gadu no gada, aptverot gan EAF darbību, gan no ES budžeta finansētas darbības. Neraugoties uz ārējā atbalsta augsta riska vides problēmām, Palātas lēstais visticamākais gada kļūdu īpatsvars ārējam atbalstam no ES budžeta ir bijis zem būtiskuma līmeņa 2010. un 2011. gadā un EAF bija zem būtiskuma līmeņa 2009. gadā. |
| --- | --- |

7.27.

Ieteikumi

| 7.28. | 7.3. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Komisija pievērsusies visiem ieteikumiem, un četri no tiem ir izpildīti. Ieteikumi attiecībā uz EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmām ir iekļauti Palātas Gada pārskatā par 8., 9., un 10. EAF. Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus. |
| --- | --- |

7.28.

7.3. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā noris iepriekšējo gadu pārskatos sniegto ieteikumu izpilde. Komisija pievērsusies visiem ieteikumiem, un četri no tiem ir izpildīti. Ieteikumi attiecībā uz EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmām ir iekļauti Palātas Gada pārskatā par 8., 9., un 10. EAF. Ņemot vērā minēto pārskatīšanu, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta ir izstrādājusi turpmāk uzskaitītos ieteikumus.

| 7.28. | Skatīt kopīgu atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu. |
| --- | --- |

7.28.

| — | 1. ieteikums.
  EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI jāuzlabo dotācijas līgumu pārraudzība, konkrēti, labāk jāizmanto apmeklējumi uz vietas ar mērķi novērst un atklāt neattiecināmu izdevumu deklarēšanu un/vai jāizvērš to revīziju apjoms, par kurām Komisija slēdz apakšlīgumus. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums.
  EuropeAid, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD un FPI jāuzlabo dotācijas līgumu pārraudzība, konkrēti, labāk jāizmanto apmeklējumi uz vietas ar mērķi novērst un atklāt neattiecināmu izdevumu deklarēšanu un/vai jāizvērš to revīziju apjoms, par kurām Komisija slēdz apakšlīgumus.

Dažādiem Komisijas dienestiem ir atšķirīga prakse attiecībā uz “pārbaužu uz vietas” būtību un mērķi to kopējo kontroles sistēmu ietvaros, kā arī to izmantošanu vai neizmantošanu pārliecības nolūkā. Tāpēc, ņemot vērā rentabilitātes aspektus, Komisija nevar piekrist vispārīgam ieteikumam, ka pārbaužu uz vietas uzlabošana būtiski uzlabotu dotācijas līgumu finanšu pārvaldību saistībā ar izdevumu attiecināmību.

Attiecībā uz to revīziju apjomu, par kurām slēdz apakšlīgumus, Komisija uzskata, ka revīziju apjoms attiecībā uz dotācijām ir būtisks un pietiekams. Ņemot vērā Palātas pašas noteikto kļūdu īpatsvaru šai nodaļai, Komisija var tikai daļēji piekrist šim ieteikumam – turpināt pastāvīgus centienus esošās kārtības uzlabošanai.

| — | 2. ieteikums.
  FPI: |
| --- | --- |

—

2. ieteikums.
  FPI:

| — | jānodrošina, lai sāktu darbu iekšējās revīzijas nodaļa, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai sāktu darbu iekšējās revīzijas nodaļa,

| — | FPI pilnībā sadarbosies ar EuropeAid iekšējās revīzijas struktūru savā lomā kā subjekts, kam veic revīziju. |
| --- | --- |

—

FPI pilnībā sadarbosies ar EuropeAid iekšējās revīzijas struktūru savā lomā kā subjekts, kam veic revīziju.

| — | skaidri jādefinē riska novērtējumam vajadzīgie kritēriji, kas izmantojami, atlasot revidējamus līgumus SI un KĀDP jomā, |
| --- | --- |

—

skaidri jādefinē riska novērtējumam vajadzīgie kritēriji, kas izmantojami, atlasot revidējamus līgumus SI un KĀDP jomā,

| — | FPI jau īsteno centienus, lai uzlabotu savus riska novērtējumus saistībā ar tā veiktajām ex post pārbaudēm, tostarp kritēriju labāku noteikšanu, lai atlasītu līgumus/projektus revīzijai. |
| --- | --- |

—

FPI jau īsteno centienus, lai uzlabotu savus riska novērtējumus saistībā ar tā veiktajām ex post pārbaudēm, tostarp kritēriju labāku noteikšanu, lai atlasītu līgumus/projektus revīzijai.

| — | jānodrošina, lai visas KĀDP misijas tiktu akreditētas, izmantojot “sešu pīlāru novērtējumus”, |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai visas KĀDP misijas tiktu akreditētas, izmantojot “sešu pīlāru novērtējumus”,

| — | FPI ir izveidojis grafiku savu KĀDP misiju akreditācijai un turpinās centienus šajā jomā. Atbilstīgi šim grafikam visas finanšu izteiksmē nozīmīgas misijas jāakreditē līdz 2013. gada beigām. |
| --- | --- |

—

FPI ir izveidojis grafiku savu KĀDP misiju akreditācijai un turpinās centienus šajā jomā. Atbilstīgi šim grafikam visas finanšu izteiksmē nozīmīgas misijas jāakreditē līdz 2013. gada beigām.

| — | ātrāk jāslēdz vecie KĀDP līgumi. |
| --- | --- |

—

ātrāk jāslēdz vecie KĀDP līgumi.

| — | FPI palielinās centienus slēgt KĀDP vecos līgumus un šim nolūkam ir izveidojis rīcības plānu. |
| --- | --- |

—

FPI palielinās centienus slēgt KĀDP vecos līgumus un šim nolūkam ir izveidojis rīcības plānu.

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz no Eiropas attīstības fondiem, sagatavo atsevišķu pārskatu, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  19. un 21. budžeta sadaļa, sk.
  7.1. tabulu
  .

(3)  19. budžeta sadaļa.

(4)  Galvenokārt saskaņā ar pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, Phare programmu – tostarp pēcpievienošanās atbalstu –, CARDS, kā arī pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai.

(5)  22. budžeta sadaļa.

(6)  Apmēram pusi budžeta saņem nevalstiskās organizācijas (NVO), bet otru pusi – ANO vai citas starptautiskas organizācijas. Finansējuma nolīgumus paraksta tikai ar tām NVO, kuras ir parakstījušas partnerības pamatnolīgumu, vai ar ANO organizācijām, kuras ir parakstījušas finanšu administratīvo pamatnolīgumu.

(7)  23. budžeta sadaļa.

(8)  Tā mērķis ir atbalstīt dalībvalstu, EBTA valstu, kandidātvalstu un trešo valstu centienus saistībā ar novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas darbībām, kas vajadzīgas dabas vai cilvēka izraisītās katastrofās, terora aktos un tehnikas, radioloģiskos vai vides negadījumos.

(9)  23. budžeta sadaļa.

(10)  25. panta b) punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.), 15. panta 1. punkts Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulā (EK) Nr. 1085/2006), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.), 15. panta 2. punkta e) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.), un 11. panta 1. punkta b) apakšpunkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido stabilitātes instrumentu (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

(11)  No 2011. gada vispārējā budžeta veikti budžeta atbalsta maksājumi 1 miljarda EUR apmērā.

(12)  Sk. 46. punktu Palātas 2003. gada pārskatā par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF) (OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.).

(13)  Šādas līgumsummas tiek lēstas 1,5 miljardu EUR apmērā.

(14)  Kamerūna, Gruzija, Malāvija, Palestīna, Filipīnas, Krievija, Tunisija un Vjetnama (EuropeAid), kā arī Albānija, Melnkalne un Serbija (Paplašināšanās ĢD).

(15)  Divi no šiem partneriem ir bāzēti Šveicē, un pa vienam Francijā un Īrijā (revidēja maksājumus 16 humānās palīdzības projektiem, kas īstenoti 11 valstīs).

(16)  Palāta kļūdu aplēsi aprēķina, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 0 % līdz 2,4 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(17)  Projekta revidētā summa ir 1,6 miljoni EUR, kur kļūdu īpatsvars ir 81,7 %.

(18)  Piegādātāja un preču izcelsmei ir jābūt ĀKK valstī vai dalībvalstī.

(19)  Dotācijas nolīguma revidētā summa ir 0,42 miljoni EUR, kur kļūdu īpatsvars ir 13,2 %.

(20)  Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (Technical Assistance and Information Exchange Instrument).

(21)  Finanšu regulas 56. pantā ir ietverti nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem pirms ES budžeta izpildes uzticēšanas ārējai struktūrai. Šie nosacījumi neder KĀDP misijām, jo Komisijai nav iespējams iegūt pierādījumus par to izpildi pirms misijas izveidošanas. Tāpēc FPI mērķis ir akreditēt misijas pēc iespējas ātrāk pēc to izveides. Sākumposmam, kamēr akreditācija vēl nav piešķirta, ir ieviesti riska mazināšanas kontroles mehānismi. Tomēr 2011. gada beigās bija akreditēta tika viena no deviņām kārtējām KĀDP misijām (EULEX Kosovā).

(22)  EuropeAid gada darbības pārskata analīzes rezultāti ir sīkāk izvērsti Palātas Gada pārskatā par darbībām, ko finansē no 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda. Kā atzīmēts 7.14. punktā, Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas 2011. gadā nevērtēja.

(23)  Sk. 1.21.–1.23. punktu.

(24)  Skatīt http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf.

(25)  Skatīt Komisijas paziņojumu “Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm” (COM(2011) 638 galīgā redakcija).

(26)  Pamatojoties uz gada darbības pārskatu secinājumiem.

(27)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

7.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid

   (3) | FPI | Paplašināšanās ĢD | Humānās palīdzības ĢD | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 81 | 8 | 38 | 23 | 150 | 165 | 180 | 180 |
| avansi | 17 | 2 | 4 | 7 | 30 | 75 | 83 | 71 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 64 | 6 | 34 | 16 | 120 | 90 | 97 | 109 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 73 % | (59) | 50 % | (4) | 68 % | (26) | 52 % | (12) | 67 % | (101) | 77 % | 87 % | 73 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 27 % | (22) | 50 % | (4) | 32 % | (12) | 48 % | (11) | 33 % | (49) | 23 % | 13 % | 27 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| avansi | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | 17 % | 19 % |
| starpposma/galīgie maksājumi | 100 % | (22) | 100 % | (4) | 100 % | (12) | 100 % | (11) | 100 % | (49) | 89 % | 83 % | 81 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 59 % | (13) | 50 % | (2) | 92 % | (11) | 9 % | (1) | 55 % | (27) | 53 % | 74 % | 60 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 41 % | (9) | 50 % | (2) | 8 % | (1) | 91 % | (10) | 45 % | (22) | 47 % | 26 % | 40 % |
| attiecināmības kļūdas | 67 % | (6) | 100 % | (2) | 100 % | (1) | 100 % | (10) | 86 % | (19) | 72 % | 100 % | 79 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 17 % | 0 % | 21 % |
| precizitātes kļūdas | 33 % | (3) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 14 % | (3) | 11 % | 0 % | 0 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 1,1 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 2,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,0 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

EuropeAid

   (3)

FPI

Paplašināšanās ĢD

Humānās palīdzības ĢD

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

81

8

38

23

150

165

180

180

avansi

17

2

4

7

30

75

83

71

starpposma/galīgie maksājumi

64

6

34

16

120

90

97

109

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

73 %

(59)

50 %

(4)

68 %

(26)

52 %

(12)

67 %

(101)

77 %

87 %

73 %

ir viena vai vairākas kļūdas

27 %

(22)

50 %

(4)

32 %

(12)

48 %

(11)

33 %

(49)

23 %

13 %

27 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

avansi

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

11 %

17 %

19 %

starpposma/galīgie maksājumi

100 %

(22)

100 %

(4)

100 %

(12)

100 %

(11)

100 %

(49)

89 %

83 %

81 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

59 %

(13)

50 %

(2)

92 %

(11)

9 %

(1)

55 %

(27)

53 %

74 %

60 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

41 %

(9)

50 %

(2)

8 %

(1)

91 %

(10)

45 %

(22)

47 %

26 %

40 %

attiecināmības kļūdas

67 %

(6)

100 %

(2)

100 %

(1)

100 %

(10)

86 %

(19)

72 %

100 %

79 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

0 %

—

17 %

0 %

21 %

precizitātes kļūdas

33 %

(3)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

14 %

(3)

11 %

0 %

0 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

1,1 %

Augstākais kļūdu līmenis

2,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

(3)  Ieskaitot divus EACEA darījumus.

7.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

Atlasīto EuropAid pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Ārējās revīzijas | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālo dienestu sistēmas | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Delegāciju sistēmas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | — | Daļēji efektīvas |

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

Centrālo dienestu sistēmas

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Delegāciju sistēmas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

—

Daļēji efektīvas

Atlasīto Humānās palīdzības ĢD pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Ex post pārbaudes | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālo dienestu sistēmas | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas |

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Ex post pārbaudes

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

Centrālo dienestu sistēmas

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Atlasīto FPI pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Ex post pārbaudes | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Neefektīvas | Daļēji efektīvas |
| KĀDP | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Ex post pārbaudes

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

SI

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Neefektīvas

Daļēji efektīvas

KĀDP

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

7.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE ĀRĒJO ATTIECĪBU, ATBALSTA UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par paveikto | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Humānās palīdzības ĢD jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi). | Humānās palīdzības ĢD ir pilnveidojis humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu dokumentāciju. | ĢD ECHO piekrīt Palātas analīzei. |
| Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”. | 2011. gadā Humānās palīdzības ĢD ieviesa pagaidu risinājumu tam, lai ievāktu pēc iespējas vairāk informācijas tieši no iepirkuma centriem, kamēr vēl nav ieviests plānotais automatizētais mehānisms informācijas iegūšanai no partneriem. | ĢD ECHO piekrīt Palātas analīzei. |
| Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies. | FPI ir veicis pienācīgus pasākumus ātrās reaģēšanas mehānisma un stabilitātes instrumenta līgumu slēgšanai pēc to izpildes, taču attiecībā uz KĀDP pasākumi vēl jāturpina, lai Palātas ieteikums būtu izpildīts. | Komisija atzīst, ka ir nepieciešams vairāk centienu attiecībā uz KĀDP veco līgumu slēgšanu, tāpēc ir sagatavots rīcības plāns ar mērķi uzlabot situāciju līdz 2012. gada beigām. |
| Paplašināšanās ĢD jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes. | Ir izstrādāti jauni kontroles saraksti, kas izplatīti iesaistītajiem darbiniekiem un ievietoti ģenerāldirektorāta iekštīklā.
  Revīzijas darbs, kas veikts 2010. un 2011. gada ticamības deklarāciju vajadzībām, apstiprina, ka ES delegācijas patiešām izmanto atjauninātos kontroles sarakstus. | |
| Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs. | Neizskatīto galīgo deklarāciju skaits 2011. gadā ir samazinājies, tomēr no 401 programmas 2011. gada beigās vēl nebija izskatītas 88 galīgās deklarācijas. Šā ieteikuma izpildē darbs vēl jāturpina. | ĢD ELARG ir apņēmies īstenot nepieciešamos centienus, lai turpmāk samazinātu atlikušo kavēšanos. ĢD ELARG turpinās pielikt visas nepieciešamās pūles, lai noskaidrotu Phare / Pārejas programmas ES-12 grāmatojumus. |
| 2009 | Paplašināšanās ĢD izvērstāk jādefinē kritēriji, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumi, ar kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētām valstīm, un jāpārbauda valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbība.

  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | Paplašināšanās ĢD 2011. gadā sāka analizēt alternatīvas izvērstāku kritēriju un etalonu definēšanai saistībā ar pārvaldības pilnvaru deleģēšanu un atteikšanos no ex ante pārbaudēm. 2011. gadā veica četras apakšsistēmu revīzijas, kurās aplūkoja valsts sistēmu dažu svarīgāko aspektu faktisko darbību Horvātijā un Turcijā.
  Iesaistītās ES delegācijas izpildīja savus revīziju un uz vietas plānoto apmeklējumu plānus un tādā veidā guva papildu pārliecību par valsts sistēmu darbību. | Šī analīze tiks padziļināta atjaunotā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ietvaros. Turpinās centrālā dienesta un delegāciju veiktā valstu sistēmu regulārā kontrole, pie kam apakšsistēmu revīzijas ir viens no izmantotajiem mehānismiem. |
| Paplašināšanās ĢD turpmāk jāuzlabo vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāte.

  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | Paplašināšanās ĢD ir apstiprinājis jaunas vadlīnijas, ar kurām uzlabot CRIS datu kvalitāti. Jaunajos DIS maksājumu kontrolsarakstos ir paredzētas iPerseus līgumu datu pārbaudes. Jauno procedūru efektivitāte jānovērtē turpmākajos gados. | |
| Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīks, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību.

  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | Dažas ES delegācijas ir sākušas izstrādāt pašas savus konsolidācijas rīkus, bet vēl jāiegulda darbs, lai ieviestu kopīgus bāzes rādītājus, saskaņotu dažādās pieejas un pārliecinātos par to efektīvu īstenošanu. | Veicot savu pārraudzības darbību, ĢD ELARG centrālais dienests veicinās un kontrolēs pasākumu īstenošanu. |
| Paplašināšanās ĢD plašāk jāpiemēro darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai.

  (2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums) | 2011. gadā veikts krietni vairāk ex post pārbaužu. Ex post kontrolieri apmeklēja četras no sešām “centralizētajām” delegācijām. | Centieni tiek turpināti 2012. gadā; ir apmeklēta vēl viena valsts, un līdz gada beigām tiks pabeigta sākotnējā darba programma. |
| 2008 | Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā. (Sk. arī 2008. gada pārskatu.) | FPI ir konsolidējusi ex post metodoloģiju attiecībā uz KĀDP un SI, tomēr šīs vadlīnijas joprojām ir nepilnīgas, un labāk jādefinē riska novērtējumu kritēriji. | FPI jau ir pabeidzis metodiskos norādījumus un turpinās tos uzlabot visu gadu, pamatojoties uz atsauksmēm no veiktajām pārbaudēm. 2012. gadā tiek uzlaboti riska novērtējumu kritēriji, lai nodrošinātu lielāku skaidrību par to projektu atlasi, kas jākontrolē 2013. gadā. Ir īstenoti visi ieteikumi, ko iekšējais revidents sniedza ĢD RELEX par ex post pārbaudēm. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par paveikto

Komisijas atbilde

2009

Humānās palīdzības ĢD jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi).

Humānās palīdzības ĢD ir pilnveidojis humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu dokumentāciju.

ĢD ECHO piekrīt Palātas analīzei.

Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”.

2011. gadā Humānās palīdzības ĢD ieviesa pagaidu risinājumu tam, lai ievāktu pēc iespējas vairāk informācijas tieši no iepirkuma centriem, kamēr vēl nav ieviests plānotais automatizētais mehānisms informācijas iegūšanai no partneriem.

ĢD ECHO piekrīt Palātas analīzei.

Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies.

FPI ir veicis pienācīgus pasākumus ātrās reaģēšanas mehānisma un stabilitātes instrumenta līgumu slēgšanai pēc to izpildes, taču attiecībā uz KĀDP pasākumi vēl jāturpina, lai Palātas ieteikums būtu izpildīts.

Komisija atzīst, ka ir nepieciešams vairāk centienu attiecībā uz KĀDP veco līgumu slēgšanu, tāpēc ir sagatavots rīcības plāns ar mērķi uzlabot situāciju līdz 2012. gada beigām.

Paplašināšanās ĢD jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes.

Ir izstrādāti jauni kontroles saraksti, kas izplatīti iesaistītajiem darbiniekiem un ievietoti ģenerāldirektorāta iekštīklā.

Revīzijas darbs, kas veikts 2010. un 2011. gada ticamības deklarāciju vajadzībām, apstiprina, ka ES delegācijas patiešām izmanto atjauninātos kontroles sarakstus.

Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs.

Neizskatīto galīgo deklarāciju skaits 2011. gadā ir samazinājies, tomēr no 401 programmas 2011. gada beigās vēl nebija izskatītas 88 galīgās deklarācijas. Šā ieteikuma izpildē darbs vēl jāturpina.

ĢD ELARG ir apņēmies īstenot nepieciešamos centienus, lai turpmāk samazinātu atlikušo kavēšanos. ĢD ELARG turpinās pielikt visas nepieciešamās pūles, lai noskaidrotu Phare / Pārejas programmas ES-12 grāmatojumus.

2009

Paplašināšanās ĢD izvērstāk jādefinē kritēriji, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumi, ar kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētām valstīm, un jāpārbauda valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbība.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

Paplašināšanās ĢD 2011. gadā sāka analizēt alternatīvas izvērstāku kritēriju un etalonu definēšanai saistībā ar pārvaldības pilnvaru deleģēšanu un atteikšanos no ex ante pārbaudēm. 2011. gadā veica četras apakšsistēmu revīzijas, kurās aplūkoja valsts sistēmu dažu svarīgāko aspektu faktisko darbību Horvātijā un Turcijā.

Iesaistītās ES delegācijas izpildīja savus revīziju un uz vietas plānoto apmeklējumu plānus un tādā veidā guva papildu pārliecību par valsts sistēmu darbību.

Šī analīze tiks padziļināta atjaunotā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ietvaros. Turpinās centrālā dienesta un delegāciju veiktā valstu sistēmu regulārā kontrole, pie kam apakšsistēmu revīzijas ir viens no izmantotajiem mehānismiem.

Paplašināšanās ĢD turpmāk jāuzlabo vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāte.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

Paplašināšanās ĢD ir apstiprinājis jaunas vadlīnijas, ar kurām uzlabot CRIS datu kvalitāti. Jaunajos DIS maksājumu kontrolsarakstos ir paredzētas iPerseus līgumu datu pārbaudes. Jauno procedūru efektivitāte jānovērtē turpmākajos gados.

Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīks, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

Dažas ES delegācijas ir sākušas izstrādāt pašas savus konsolidācijas rīkus, bet vēl jāiegulda darbs, lai ieviestu kopīgus bāzes rādītājus, saskaņotu dažādās pieejas un pārliecinātos par to efektīvu īstenošanu.

Veicot savu pārraudzības darbību, ĢD ELARG centrālais dienests veicinās un kontrolēs pasākumu īstenošanu.

Paplašināšanās ĢD plašāk jāpiemēro darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai.

(2010. gada pēcpārbaude / atjaunināts 2009. gada ieteikums)

2011. gadā veikts krietni vairāk ex post pārbaužu. Ex post kontrolieri apmeklēja četras no sešām “centralizētajām” delegācijām.

Centieni tiek turpināti 2012. gadā; ir apmeklēta vēl viena valsts, un līdz gada beigām tiks pabeigta sākotnējā darba programma.

2008

Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā. (Sk. arī 2008. gada pārskatu.)

FPI ir konsolidējusi ex post metodoloģiju attiecībā uz KĀDP un SI, tomēr šīs vadlīnijas joprojām ir nepilnīgas, un labāk jādefinē riska novērtējumu kritēriji.

FPI jau ir pabeidzis metodiskos norādījumus un turpinās tos uzlabot visu gadu, pamatojoties uz atsauksmēm no veiktajām pārbaudēm. 2012. gadā tiek uzlaboti riska novērtējumu kritēriji, lai nodrošinātu lielāku skaidrību par to projektu atlasi, kas jākontrolē 2013. gadā. Ir īstenoti visi ieteikumi, ko iekšējais revidents sniedza ĢD RELEX par ex post pārbaudēm.

---

8. NODAĻA

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Pētniecības pamatprogrammas

Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP)

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

Komisijas ex post finanšu revīzija

Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP) – IKT politikas atbalsta programmas (IKT–PAP)

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

Komisijas ex post finanšu revīzijas

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Rezultāti, kas apkopoti pēc Garantiju fonda ārējai darbībai revīzijas

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “08. Pētniecība”, “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “10. Tiešā pētniecība”, “12. Iekšējais tirgus”, “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija”, “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa” un “20. Tirdzniecība”, kā arī rezultāti, ko Palāta apkopojusi pēc Garantiju fonda ārējai darbībai periodiskās revīzijas (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “08. Pētniecība”, “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “10. Tiešā pētniecība”, “12. Iekšējais tirgus”, “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija”, “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa” un “20. Tirdzniecība”, kā arī rezultāti, ko Palāta apkopojusi pēc Garantiju fonda ārējai darbībai periodiskās revīzijas (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  .

8.1. tabula.   Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika. Galvenā informācija par 2011. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 08. | Pētniecība | Administratīvie izdevumi | 321 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 3 494 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma, Euratom | 271 | Centralizēta netieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 518 | Centralizēta tieša |
| | 4 604 | |
| 15. | Izglītība un kultūra | Administratīvie izdevumi | 131 | Centralizēta tieša |
| Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību | 1 376 | Centralizēta netieša |
| Kultūras sadarbības attīstība Eiropā | 167 | Centralizēta netieša |
| Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā | 156 | Centralizēta netieša |
| Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma | 584 | Centralizēta netieša |
| | 2 414 | |
| 09. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | Administratīvie izdevumi | 132 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 1 218 | Centralizēta tieša |
| Citi | 139 | Centralizēta tieša |
| | 1 489 | |
| 02. | Uzņēmējdarbība | Administratīvie izdevumi | 123 | Centralizēta tieša |
| Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība | 187 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību |
| Iekšējais preču tirgus un nozaru politika | 33 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma. Sadarbība – kosmoss un drošība | 423 | Centralizēta tieša |
| Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo) | 570 | Centralizēta tieša |
| | 1 336 | |
| 18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | Administratīvie izdevumi | 76 | Centralizēta tieša |
| Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās | 445 | Dalīta/centralizēta tieša |
| Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā | 159 | Dalīta/centralizēta tieša |
| Pamattiesības un pilsonība | 48 | Centralizēta tieša |
| Drošība un brīvību garantēšana | 133 | Centralizēta tieša |
| Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana | 62 | Centralizēta tieša |
| Narkotiku apkarošana un informēšana par tām | 18 | Centralizēta tieša |
| Darbības stratēģija un koordinācija | 3 | Centralizēta tieša |
| | 944 | |
| 10. | Tiešā pētniecība | Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi | 352 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 41 | Centralizēta tieša |
| Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā | 24 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 24 | Centralizēta tieša |
| | 441 | |
| 01. | Ekonomika un finanses | Administratīvie izdevumi | 70 | Centralizēta tieša |
| Ekonomikas un monetārā savienība | 12 | Centralizēta tieša |
| Starptautiskā ekonomika un finanses | 55 | Centralizēta tieša |
| Finanšu operācijas un instrumenti | 252 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība kopā ar EIF/centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību |
| | 389 | |
| 16. | Komunikācija | Administratīvie izdevumi | 125 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi | 35 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija vietējā līmenī | 37 | Centralizēta tieša |
| Analīze un komunikācijas līdzekļi | 26 | Centralizēta tieša |
| Eiropas pilsoniskuma veicināšana | 36 | Centralizēta tieša |
| | 259 | |
| 20. | Tirdzniecība | Administratīvie izdevumi | 93 | Centralizēta tieša |
| Tirdzniecības politika | 11 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām |
| | 104 | |
| 12. | Iekšējais tirgus | Administratīvie izdevumi | 61 | Centralizēta tieša |
| Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija | 34 | Centralizēta tieša |
| | 95 | |
| 03. | Konkurence | Administratīvie izdevumi | 94 | Centralizēta tieša |
| Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija | 0 | Centralizēta tieša |
| | 94 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (26) | 1 578 | |
| Pamatprogrammas | 5 965 | |
| Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību (Mūžizglītības programma) | 1 376 | |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3 250 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 10 591 | |
| No kuriem: | — | avansi (27) |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

08.

Pētniecība

Administratīvie izdevumi

321

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

3 494

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma, Euratom

271

Centralizēta netieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

518

Centralizēta tieša

4 604

15.

Izglītība un kultūra

Administratīvie izdevumi

131

Centralizēta tieša

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību

1 376

Centralizēta netieša

Kultūras sadarbības attīstība Eiropā

167

Centralizēta netieša

Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā

156

Centralizēta netieša

Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma

584

Centralizēta netieša

2 414

09.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

Administratīvie izdevumi

132

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

1 218

Centralizēta tieša

Citi

139

Centralizēta tieša

1 489

02.

Uzņēmējdarbība

Administratīvie izdevumi

123

Centralizēta tieša

Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība

187

Centralizēta tieša/centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību

Iekšējais preču tirgus un nozaru politika

33

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma. Sadarbība – kosmoss un drošība

423

Centralizēta tieša

Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo)

570

Centralizēta tieša

1 336

18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Administratīvie izdevumi

76

Centralizēta tieša

Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās

445

Dalīta/centralizēta tieša

Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā

159

Dalīta/centralizēta tieša

Pamattiesības un pilsonība

48

Centralizēta tieša

Drošība un brīvību garantēšana

133

Centralizēta tieša

Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana

62

Centralizēta tieša

Narkotiku apkarošana un informēšana par tām

18

Centralizēta tieša

Darbības stratēģija un koordinācija

3

Centralizēta tieša

944

10.

Tiešā pētniecība

Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi

352

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

41

Centralizēta tieša

Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā

24

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

24

Centralizēta tieša

441

01.

Ekonomika un finanses

Administratīvie izdevumi

70

Centralizēta tieša

Ekonomikas un monetārā savienība

12

Centralizēta tieša

Starptautiskā ekonomika un finanses

55

Centralizēta tieša

Finanšu operācijas un instrumenti

252

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība kopā ar EIF/centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību

389

16.

Komunikācija

Administratīvie izdevumi

125

Centralizēta tieša

Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi

35

Centralizēta tieša

Komunikācija vietējā līmenī

37

Centralizēta tieša

Analīze un komunikācijas līdzekļi

26

Centralizēta tieša

Eiropas pilsoniskuma veicināšana

36

Centralizēta tieša

259

20.

Tirdzniecība

Administratīvie izdevumi

93

Centralizēta tieša

Tirdzniecības politika

11

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām

104

12.

Iekšējais tirgus

Administratīvie izdevumi

61

Centralizēta tieša

Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija

34

Centralizēta tieša

95

03.

Konkurence

Administratīvie izdevumi

94

Centralizēta tieša

Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija

0

Centralizēta tieša

94

Administratīvie izdevumi kopā (26)

1 578

Pamatprogrammas

5 965

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību (Mūžizglītības programma)

1 376

Citi pamatdarbības izdevumi

3 250

Pamatdarbības izdevumi kopā

10 591

No kuriem:

—

6 911

| — | starpposma/galīgie maksājumi (28) |
| --- | --- |

—

3 680

Maksājumi gadā kopā

12 169

Saistības gadā kopā

13 968

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada provizoriskie pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 8.2. | Šīs politikas grupas galvenās sastāvdaļas ir pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, kurām atvēlēti 56 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 5 965 miljoni EUR). Citu iekšējo nozaru politikā ietilpst Mūžizglītības programma, kuras finansēšanai veltīja 11 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 1 376 miljonus EUR), vispārējā programma “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”(SOLID) – 4 % (jeb 445 miljonus EUR) un Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP) – 2 % (jeb 258 miljonus EUR). |
| --- | --- |

8.2.

Šīs politikas grupas galvenās sastāvdaļas ir pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, kurām atvēlēti 56 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 5 965 miljoni EUR). Citu iekšējo nozaru politikā ietilpst Mūžizglītības programma, kuras finansēšanai veltīja 11 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 1 376 miljonus EUR), vispārējā programma “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”(SOLID) – 4 % (jeb 445 miljonus EUR) un Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP) – 2 % (jeb 258 miljonus EUR).

Pētniecības pamatprogrammas

| 8.3. | Sestā un septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ir Eiropas Savienības galvenie instrumenti pētniecības un jauninājumu atbalstam. Tās abas ir izstrādātas, lai atbalstītu Lisabonas un “Eiropa 2020” stratēģijas, kā arī Eiropas pētniecības telpu (2). |
| --- | --- |

8.3.

Sestā un septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai ir Eiropas Savienības galvenie instrumenti pētniecības un jauninājumu atbalstam. Tās abas ir izstrādātas, lai atbalstītu Lisabonas un “Eiropa 2020” stratēģijas, kā arī Eiropas pētniecības telpu (2).

| 8.4. | Pamatprogrammu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši, un tajā ir iesaistīti seši ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras (3). Daļu budžeta īsteno arī saskaņā ar netiešo centralizēto pārvaldību dažādas struktūras, tādas kā kopuzņēmumi (4) un Eiropas Investīciju banka. |
| --- | --- |

8.4.

Pamatprogrammu īstenošanu pārvalda centralizēti tieši un centralizēti netieši, un tajā ir iesaistīti seši ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras (3). Daļu budžeta īsteno arī saskaņā ar netiešo centralizēto pārvaldību dažādas struktūras, tādas kā kopuzņēmumi (4) un Eiropas Investīciju banka.

| 8.5. | Abas pamatprogrammas ir veidotas kā programmas, kas galvenokārt konkursa kārtībā piešķir finansējumu projektiem, proti, potenciālajiem līdzekļu saņēmējiem ir jāpiedalās projektu konkursā. Dotāciju nolīgumus paraksta atlasītie konkursa dalībnieki un Komisija. Kad ir parakstīts dotācijas nolīgums, veic secīgi avansa, starpposma un galīgos maksājumus, kuru pamatā ir izmaksu deklarācijas, ko iesnieguši līdzekļu saņēmēji. |
| --- | --- |

8.5.

Abas pamatprogrammas ir veidotas kā programmas, kas galvenokārt konkursa kārtībā piešķir finansējumu projektiem, proti, potenciālajiem līdzekļu saņēmējiem ir jāpiedalās projektu konkursā. Dotāciju nolīgumus paraksta atlasītie konkursa dalībnieki un Komisija. Kad ir parakstīts dotācijas nolīgums, veic secīgi avansa, starpposma un galīgos maksājumus, kuru pamatā ir izmaksu deklarācijas, ko iesnieguši līdzekļu saņēmēji.

| 8.6. | Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji izmaksu deklarācijās var nepamatoti norādīt pārāk lielas attiecināmās izmaksas, kuras, iespējams, neatklāj un neizlabo Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, un dažās jomās īstenotājas struktūras (sk. 8.4. punktu) katra atšķirīgi piemēro noteikumus. |
| --- | --- |

8.6.

Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji izmaksu deklarācijās var nepamatoti norādīt pārāk lielas attiecināmās izmaksas, kuras, iespējams, neatklāj un neizlabo Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, un dažās jomās īstenotājas struktūras (sk. 8.4. punktu) katra atšķirīgi piemēro noteikumus.

| 8.7. | Komisija 2011. gada 24. janvārī sāka trīs pasākumus, lai vienkāršotu Septītajai pamatprogrammai piemērojamos noteikumus, proti:






  a) | paplašināja apstiprināto metožu klāstu, kuras līdzekļu saņēmēji izmanto personāla vidējo izmaksu aprēķināšanai; |
| --- | --- | --- |

8.7.

Komisija 2011. gada 24. janvārī sāka trīs pasākumus, lai vienkāršotu Septītajai pamatprogrammai piemērojamos noteikumus, proti:

a)

paplašināja apstiprināto metožu klāstu, kuras līdzekļu saņēmēji izmanto personāla vidējo izmaksu aprēķināšanai;

| b) | ieviesa vienotas likmes finansējumu MVU īpašniekiem; |
| --- | --- |

b)

ieviesa vienotas likmes finansējumu MVU īpašniekiem;

| c) | izveidoja Strīdu izšķiršanas komiteju izpētes jautājumos, lai panāktu noteikumu viendabīgu interpretāciju un piemērošanu. |
| --- | --- |

c)

izveidoja Strīdu izšķiršanas komiteju izpētes jautājumos, lai panāktu noteikumu viendabīgu interpretāciju un piemērošanu.

Vēl ir par agru izvērtēt šo pasākumu ietekmi uz neattiecināmo izmaksu līmeni.

| 8.8. | Šajā politikas jomā Komisija ir atbildīga arī par divu lielu kosmosa programmu īstenošanu, proti, par programmu Galileo un par Vides un drošības globālās uzraudzības programmu (GMES). Šos pienākumus tā ir uzticējusi Eiropas Kosmosa aģentūrai (ESA) vai arī tos pilda sadarbībā ar aģentūru. 2011. gadā Komisija tai izmaksāja 660 miljonus EUR (133,6 miljonus EUR programmai GMES un 526,4 miljonus – Galileo). |
| --- | --- |

8.8.

Šajā politikas jomā Komisija ir atbildīga arī par divu lielu kosmosa programmu īstenošanu, proti, par programmu Galileo un par Vides un drošības globālās uzraudzības programmu (GMES). Šos pienākumus tā ir uzticējusi Eiropas Kosmosa aģentūrai (ESA) vai arī tos pilda sadarbībā ar aģentūru. 2011. gadā Komisija tai izmaksāja 660 miljonus EUR (133,6 miljonus EUR programmai GMES un 526,4 miljonus – Galileo).

| 8.8. | Maksājumi, kas veikti ESA 2011. gadā kā ES budžeta gada maksājums kopīgi pārvaldītajai GMES programmai, un Galileo programmas īstenošanai noteiktās summas ir priekšfinansējuma maksājumi. Galīgo finansējuma apmēru, ko izmanto ESA, Komisija nosaka tikai pēc abu programmu beigām. |
| --- | --- |

8.8.

Maksājumi, kas veikti ESA 2011. gadā kā ES budžeta gada maksājums kopīgi pārvaldītajai GMES programmai, un Galileo programmas īstenošanai noteiktās summas ir priekšfinansējuma maksājumi. Galīgo finansējuma apmēru, ko izmanto ESA, Komisija nosaka tikai pēc abu programmu beigām.

Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP)

| 8.9. | Konkurences un jauninājumu programma (Palāta izraudzījās šo citu iekšējo nozaru politikas jomu sistēmu revīzijai saskaņā ar rotācijas pieeju revīzijām) ietver trīs apakšprogrammas, kuras atrodas trīs ģenerāldirektorātu pārziņā (2011. gadā tie bija Ekonomikas un finanšu lietu ĢD (5) – 29 miljoni EUR, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (6) – 114 miljoni EUR un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD – 115 miljoni EUR). Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD pārvalda informācijas un komunikāciju (IKT) tehnoloģijas politikas atbalsta programmu (IKT–PAP), kuras mērķis ir stimulēt jauninājumus un konkurētspēju, mudinot iedzīvotājus, valdības un uzņēmumus, īpaši MVU, plašāk un prasmīgāk izmantot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas. |
| --- | --- |

8.9.

Konkurences un jauninājumu programma (Palāta izraudzījās šo citu iekšējo nozaru politikas jomu sistēmu revīzijai saskaņā ar rotācijas pieeju revīzijām) ietver trīs apakšprogrammas, kuras atrodas trīs ģenerāldirektorātu pārziņā (2011. gadā tie bija Ekonomikas un finanšu lietu ĢD (5) – 29 miljoni EUR, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (6) – 114 miljoni EUR un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD – 115 miljoni EUR). Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD pārvalda informācijas un komunikāciju (IKT) tehnoloģijas politikas atbalsta programmu (IKT–PAP), kuras mērķis ir stimulēt jauninājumus un konkurētspēju, mudinot iedzīvotājus, valdības un uzņēmumus, īpaši MVU, plašāk un prasmīgāk izmantot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas.

| 8.10. | Programmas īstenošanai izmanto dotāciju tiešo centralizēto pārvaldību un veic tiešus finansiālus ieguldījumus saskaņā ar dotāciju līdzfinansēšanas nolīgumiem, kurus Komisija paraksta ar līdzekļu saņēmējiem, kas izveidojuši konsorciju. Galvenais nepareizību risks PAP pētniecības projektos ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji var izmaksu deklarācijās norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, pirms atlīdzināšanas neatklāj un neizlabo. |
| --- | --- |

8.10.

Programmas īstenošanai izmanto dotāciju tiešo centralizēto pārvaldību un veic tiešus finansiālus ieguldījumus saskaņā ar dotāciju līdzfinansēšanas nolīgumiem, kurus Komisija paraksta ar līdzekļu saņēmējiem, kas izveidojuši konsorciju. Galvenais nepareizību risks PAP pētniecības projektos ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji var izmaksu deklarācijās norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, pirms atlīdzināšanas neatklāj un neizlabo.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 8.11. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk uzskaitītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Revīzijā pārbaudīja paraugu ar 150 maksājumiem, no kuriem 25 bija avansi pētniecības pamatprogrammām, 39 bija avansi citiem pasākumiem šajā politikas grupā, 60 bija pētniecības pamatprogrammu starpposma vai galīgie maksājumi un 26 – šīs politikas grupas citu pasākumu starpposma vai galīgie maksājumi; |
| --- | --- | --- |

8.11.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk uzskaitītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Revīzijā pārbaudīja paraugu ar 150 maksājumiem, no kuriem 25 bija avansi pētniecības pamatprogrammām, 39 bija avansi citiem pasākumiem šajā politikas grupā, 60 bija pētniecības pamatprogrammu starpposma vai galīgie maksājumi un 26 – šīs politikas grupas citu pasākumu starpposma vai galīgie maksājumi;

| b) | sistēmu novērtējumā iekļāva:






  — | ex ante dokumentārās pārbaudes Komisijā (7), |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmu novērtējumā iekļāva:

—

ex ante dokumentārās pārbaudes Komisijā (7),

| — | projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus snieguši neatkarīgi revidenti (8), |
| --- | --- |

—

projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus snieguši neatkarīgi revidenti (8),

| — | projektu ex post finanšu revīzijas (9), |
| --- | --- |

—

projektu ex post finanšu revīzijas (9),

| — | Komisijas vadības apliecinājumus (10); |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumus (10);

| c) | Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārbaudīts arī revidentu privātsabiedrības darbs. |
| --- | --- |

c)

Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārbaudīts arī revidentu privātsabiedrības darbs.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 8.12. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  8.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 49 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 % (11). |
| --- | --- |

8.12.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  8.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 49 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 % (11).

| 8.13. | Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 74 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. Galvenais kļūdu avots ir nepamatoti lielu izmaksu norādīšana līdzekļu saņēmēju iesniegtajās izmaksu deklarācijās, kuras attiecas uz pētniecības pamatprogrammu finansētajiem projektiem. Šis konstatējums atbilst kļūdām, kuras Komisija atklāja ex post finanšu revīzijās (12) (sk. 8.25.–8.30. punktu). Kā Palāta jau norādījusi iepriekšējos gados (13), kļūdas konstatē visās izmaksu kategorijās, proti, personāla izmaksās, kā arī citās tiešajās un netiešajās izmaksās. |
| --- | --- |

8.13.

Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 74 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. Galvenais kļūdu avots ir nepamatoti lielu izmaksu norādīšana līdzekļu saņēmēju iesniegtajās izmaksu deklarācijās, kuras attiecas uz pētniecības pamatprogrammu finansētajiem projektiem. Šis konstatējums atbilst kļūdām, kuras Komisija atklāja ex post finanšu revīzijās (12) (sk. 8.25.–8.30. punktu). Kā Palāta jau norādījusi iepriekšējos gados (13), kļūdas konstatē visās izmaksu kategorijās, proti, personāla izmaksās, kā arī citās tiešajās un netiešajās izmaksās.

| 8.14. | Personāla izmaksas. Faktisko personāla izmaksu aprēķins ir jābalsta uz ticamu darba laika uzskaites sistēmu. Revīzijas laikā Palāta atklāja neatbilstības starp darba laika uzskaites tabulām un citiem ierakstiem personāla reģistrā (piemēram, prombūtnes un atvaļinājumu uzskaite), gadījumus, kad darbinieki bija reģistrēti kā nodarbināti pilnu darba laiku vienā projektā, taču darba laika uzskaites tabulas liecināja, ka viņi strādā ar vairākiem projektiem, kā arī gadījumus, kad Komisijai iesniedza izmaksu pieprasījumus par nesamaksātām virsstundām (sk. 8.1. piemēru). |
| --- | --- |

8.14.

Personāla izmaksas. Faktisko personāla izmaksu aprēķins ir jābalsta uz ticamu darba laika uzskaites sistēmu. Revīzijas laikā Palāta atklāja neatbilstības starp darba laika uzskaites tabulām un citiem ierakstiem personāla reģistrā (piemēram, prombūtnes un atvaļinājumu uzskaite), gadījumus, kad darbinieki bija reģistrēti kā nodarbināti pilnu darba laiku vienā projektā, taču darba laika uzskaites tabulas liecināja, ka viņi strādā ar vairākiem projektiem, kā arī gadījumus, kad Komisijai iesniedza izmaksu pieprasījumus par nesamaksātām virsstundām (sk. 8.1. piemēru).

| 8.14. | Izmaksu deklarācijā konstatētajām kļūdām var nebūt finansiālas ietekmes uz ES līdzekļiem. |
| --- | --- |

8.14.

8.1. piemērs.   Personāla izmaksu deklarācijā konstatētā kļūda

Līdzekļu saņēmējs, kurš bija iesaistīts kādā Septītās pamatprogrammas projektā, deklarēja personāla izdevumus EUR 308 000 apmērā. Revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka saņēmējs:

| — | bija novērtējis par zemu savu darbinieku faktiski nostrādāto stundu skaitu, |
| --- | --- |

—

bija novērtējis par zemu savu darbinieku faktiski nostrādāto stundu skaitu,

| — | bija pārmaksājis par dažu revidētajā projektā iesaistīto darbinieku nostrādātajām stundām. |
| --- | --- |

—

bija pārmaksājis par dažu revidētajā projektā iesaistīto darbinieku nostrādātajām stundām.

Kopumā Palāta konstatēja, ka deklarācijā ir nepamatoti norādītas par EUR 45 000 lielākas personāla izmaksas.

8.1. piemērs.
     
  Personāla izmaksu deklarācijā konstatētā kļūda

Palātas minētajā gadījumā deklarācijā nepamatoti norādītā summa jau ir ieturēta no nākamā maksājuma.

| 8.15. | Citas tiešās izmaksas. Lai tās būtu attiecināmas, tām jāatbilst faktiskajām izmaksām, tās jāpamato ar pienācīgiem apliecinošiem dokumentiem (tādiem kā rēķini un pierādījumi par maksājumiem) un tām jābūt nepārprotami saistītām ar projektu un atskaites periodu. Palāta revīzijās bieži vien konstatēja, ka līdzekļu saņēmēji iekļāva rēķinus par patēriņa precēm, kas pasūtītas vai piegādātas pēc projekta beigām, kā arī rēķinus par ārējiem pakalpojumiem, kurus būtu bijis jāklasificē kā apakšuzņēmuma līgumus. Līdzekļu saņēmēji nebija iesnieguši arī rēķinus, kas pamato izmaksas, vai pierādījumus par maksājumiem. Attiecībā uz iekārtām Palāta konstatēja gadījumus, kad iegādes izmaksas pilnībā iekļāva pētniecības projekta izmaksās, nevis amortizēja saskaņā ar līdzekļu saņēmēja ierasto grāmatvedības praksi. |
| --- | --- |

8.15.

Citas tiešās izmaksas. Lai tās būtu attiecināmas, tām jāatbilst faktiskajām izmaksām, tās jāpamato ar pienācīgiem apliecinošiem dokumentiem (tādiem kā rēķini un pierādījumi par maksājumiem) un tām jābūt nepārprotami saistītām ar projektu un atskaites periodu. Palāta revīzijās bieži vien konstatēja, ka līdzekļu saņēmēji iekļāva rēķinus par patēriņa precēm, kas pasūtītas vai piegādātas pēc projekta beigām, kā arī rēķinus par ārējiem pakalpojumiem, kurus būtu bijis jāklasificē kā apakšuzņēmuma līgumus. Līdzekļu saņēmēji nebija iesnieguši arī rēķinus, kas pamato izmaksas, vai pierādījumus par maksājumiem. Attiecībā uz iekārtām Palāta konstatēja gadījumus, kad iegādes izmaksas pilnībā iekļāva pētniecības projekta izmaksās, nevis amortizēja saskaņā ar līdzekļu saņēmēja ierasto grāmatvedības praksi.

| 8.16. | Netiešās izmaksas. Tiem līdzekļu saņēmējiem, kuri izmanto faktiskās netiešās izmaksas, tās jāsaista ar projektu. Saņēmēji bieži vien neizslēdza neattiecināmās izmaksas, kas saistītas ar komercdarbību, uzkrājumiem vai izmaksām, kuras tieši iekļautas projektā (sk. 8.2. piemēru). |
| --- | --- |

8.16.

Netiešās izmaksas. Tiem līdzekļu saņēmējiem, kuri izmanto faktiskās netiešās izmaksas, tās jāsaista ar projektu. Saņēmēji bieži vien neizslēdza neattiecināmās izmaksas, kas saistītas ar komercdarbību, uzkrājumiem vai izmaksām, kuras tieši iekļautas projektā (sk. 8.2. piemēru).

8.16.

8.2. piemērs.   Citu netiešo izmaksu deklarācijā konstatētā kļūda

Saņēmējs deklarēja pieskaitāmās izmaksas EUR 366 891 apmērā un iekļāva visu nodaļu netiešās izmaksas, taču, kad attiecināja šīs izmaksas uz pētniecības projektu, sadales sistēmā ietvēra tikai pētniecībā nodarbināto personālu. Tādējādi deklarācijā tika iekļautas izmaksas, kas nebija saistītas ar projektu un kas par EUR 180 670 pārsniedza attiecināmās izmaksas.

8.2. piemērs.
     
  Citu netiešo izmaksu deklarācijā konstatētā kļūda

Komisija ir veikusi pretrunu procedūru attiecībā uz saņēmēju. Ņemot vērā saņēmēja iesniegto papildu informāciju un paskaidrojumus, Komisija ir secinājusi, ka summa, par kuru deklarācijā iekļautās netiešās izmaksas pārsniedz attiecināmās izmaksas, šim projektam ir 39 735 EUR, un šī summa ir pilnībā atgūta 2012. gadā. Turklāt Komisija ir informējusi saņēmēju, ka šī pastāvīgi pieļautā kļūda ir jālabo arī citos projektos, kuros saņēmējs piedalās, un saņēmējs ir piekritis to paveikt.

Ar netiešo izmaksu aprēķināšanu saistītā problēma Komisijai ir labi zināma. Ja tiktu pieņemts priekšlikums programmai “Apvārsnis 2020", šī problēma tiktu novērsta, jo netiešās izmaksas segtu, izmaksājot pēc vienotas likmes noteiktu tiešo izmaksu procentuālo daļu.

| 8.17. | No 65 darījumiem, kas attiecās uz citu iekšējo nozaru politiku, 19 darījumos (29 %) bija kļūdas. Tās bija saistītas ar neattiecināmu izdevumu atlīdzināšanu un līdzinājās kļūdām, kas konstatētas Sestās un Septītās pamatprogrammas maksājumos. |
| --- | --- |

8.17.

No 65 darījumiem, kas attiecās uz citu iekšējo nozaru politiku, 19 darījumos (29 %) bija kļūdas. Tās bija saistītas ar neattiecināmu izdevumu atlīdzināšanu un līdzinājās kļūdām, kas konstatētas Sestās un Septītās pamatprogrammas maksājumos.

| 8.18. | Palāta revīzijā atklāja tādas kļūdas kā avansi, kurus būtu bijis jādeklarē nākamajā ziņojumu sniegšanas periodā, un neattiecināmi uzkrājumi ESA iesniegtajā finanšu pārskatā (sk. arī 8.36. punktu), kā arī trūkumus iepirkuma procedūrās, kuras piemēroja, īstenojot divas kosmosa programmas (sk. 8.8. punktu). |
| --- | --- |

8.18.

Palāta revīzijā atklāja tādas kļūdas kā avansi, kurus būtu bijis jādeklarē nākamajā ziņojumu sniegšanas periodā, un neattiecināmi uzkrājumi ESA iesniegtajā finanšu pārskatā (sk. arī 8.36. punktu), kā arī trūkumus iepirkuma procedūrās, kuras piemēroja, īstenojot divas kosmosa programmas (sk. 8.8. punktu).

| 8.18. | Par katru finanšu pārskatu, ko iesniedz ESA, Komisija veic revīziju uz vietas. Visas konstatētās kļūdas tiek labotas. Tam, ka 2010. gada pārskatā iekļauti avansi, kuri būtu jādeklarē nākamajā pārskata periodā, nav finansiālas ietekmes uz programmu. Palātas konstatēto uzkrājumu ESA jau izlaboja nākamajā pārskata periodā. Komisija uzskata, ka Palātas norādītie problēmjautājumi saistībā ar iepirkumu neizraisa ES līdzekļu izšķērdēšanu. Komisijas ieskatā iepirkuma procedūras, kas ir grozītas, ņemot vērā Palātas revīzijas, ir atbilstīgas un saskaņotas ar kosmosa jomā veikto iepirkuma darbību īpatnībām. |
| --- | --- |

8.18.

Par katru finanšu pārskatu, ko iesniedz ESA, Komisija veic revīziju uz vietas. Visas konstatētās kļūdas tiek labotas. Tam, ka 2010. gada pārskatā iekļauti avansi, kuri būtu jādeklarē nākamajā pārskata periodā, nav finansiālas ietekmes uz programmu. Palātas konstatēto uzkrājumu ESA jau izlaboja nākamajā pārskata periodā. Komisija uzskata, ka Palātas norādītie problēmjautājumi saistībā ar iepirkumu neizraisa ES līdzekļu izšķērdēšanu. Komisijas ieskatā iepirkuma procedūras, kas ir grozītas, ņemot vērā Palātas revīzijas, ir atbilstīgas un saskaņotas ar kosmosa jomā veikto iepirkuma darbību īpatnībām.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 8.19. | Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību pētniecības jomā un IKT–PAP jomā. |
| --- | --- |

8.19.

Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību pētniecības jomā un IKT–PAP jomā.

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

| 8.20. | Pirms maksājumu veikšanas konkrētos darbības un finansiālos aspektus izskata dokumentārajās pārbaudēs, kuru mērķis ir pārliecināties par maksājumu pareizību un nodrošināt līgumprasību ievērošanu. Tā kā Komisija cenšas pēc iespējas vienkāršot ex ante pārbaužu procedūras, šīs pārbaudes bieži vien aprobežojas ar līdzekļu saņēmēju iesniegto izmaksu deklarāciju un ar tām saistīto atskaišu dokumentāro pārbaudi. |
| --- | --- |

8.20.

Pirms maksājumu veikšanas konkrētos darbības un finansiālos aspektus izskata dokumentārajās pārbaudēs, kuru mērķis ir pārliecināties par maksājumu pareizību un nodrošināt līgumprasību ievērošanu. Tā kā Komisija cenšas pēc iespējas vienkāršot ex ante pārbaužu procedūras, šīs pārbaudes bieži vien aprobežojas ar līdzekļu saņēmēju iesniegto izmaksu deklarāciju un ar tām saistīto atskaišu dokumentāro pārbaudi.

| 8.20. | Komisija uzskata, ka kontroles sistēma jāvērtē kopumā, ietverot ex ante un ex post pārbaudes. |
| --- | --- |

8.20.

Komisija uzskata, ka kontroles sistēma jāvērtē kopumā, ietverot ex ante un ex post pārbaudes.

| 8.21. | No revidētajiem 108 maksājumiem (14), kas ietilpa 150 maksājumu paraugā (sk. 8.11. punktu), 51 gadījumā bija trūkumi ex ante dokumentārajās pārbaudēs – tomēr Palāta neuzskata, ka tie atzīstami par nozīmīgiem –, piemēram, projekta sākums norādīts ar atpakaļejošu datumu (lai gan nebija saņemts līdzekļu saņēmēja iepriekšējs rakstisks lūgums), kavējumi maksājumos un nekonsekventi piemērotas apstiprināšanas procedūras. Tādējādi šī kontroles procedūra uzskatāma par daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

8.21.

No revidētajiem 108 maksājumiem (14), kas ietilpa 150 maksājumu paraugā (sk. 8.11. punktu), 51 gadījumā bija trūkumi ex ante dokumentārajās pārbaudēs – tomēr Palāta neuzskata, ka tie atzīstami par nozīmīgiem –, piemēram, projekta sākums norādīts ar atpakaļejošu datumu (lai gan nebija saņemts līdzekļu saņēmēja iepriekšējs rakstisks lūgums), kavējumi maksājumos un nekonsekventi piemērotas apstiprināšanas procedūras. Tādējādi šī kontroles procedūra uzskatāma par daļēji efektīvu.

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

| 8.22. | Dotāciju nolīgumos ir izklāstīti nosacījumi, kad līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno revīzijas apliecinājumi (Sestā pamatprogramma) vai finanšu pārskatu apliecinājumi (Septītā pamatprogramma) (15), kurus izsniedzis neatkarīgs revidents. Šo apliecinājumu mērķis ir Komisijai sniegt noderīgu informāciju, lai tā varētu izvērtēt, vai līdzekļu saņēmēju deklarētās izmaksas ir attiecināmas un vai ir deklarēti visi par priekšfinansējumu saņemtie ieņēmumi un bankas procenti. |
| --- | --- |

8.22.

Dotāciju nolīgumos ir izklāstīti nosacījumi, kad līdzekļu saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno revīzijas apliecinājumi (Sestā pamatprogramma) vai finanšu pārskatu apliecinājumi (Septītā pamatprogramma) (15), kurus izsniedzis neatkarīgs revidents. Šo apliecinājumu mērķis ir Komisijai sniegt noderīgu informāciju, lai tā varētu izvērtēt, vai līdzekļu saņēmēju deklarētās izmaksas ir attiecināmas un vai ir deklarēti visi par priekšfinansējumu saņemtie ieņēmumi un bankas procenti.

| 8.23. | Tām izmaksu deklarācijām, kurām bija pievienots apliecinājums (31 no 60 starpposma un galīgajiem maksājumiem), Palāta salīdzināja apliecinājumā formulēto atzinumu ar savas revīzijas rezultātiem. 25 gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. 14 gadījumos kļūdu finansiālā ietekme bija virs 2 % līmeņa. |
| --- | --- |

8.23.

Tām izmaksu deklarācijām, kurām bija pievienots apliecinājums (31 no 60 starpposma un galīgajiem maksājumiem), Palāta salīdzināja apliecinājumā formulēto atzinumu ar savas revīzijas rezultātiem. 25 gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. 14 gadījumos kļūdu finansiālā ietekme bija virs 2 % līmeņa.

| 8.24. | Saskaņā ar iepriekšējo gadu konstatējumiem un par spīti Komisijas pūliņiem paaugstināt līdzekļu saņēmēju un revidentu izpratni (sk.
  8.3. pielikumu
  ) šī kontroles procedūra vēl arvien it tikai daļēji efektīva, jo neatkarīgie revidenti neatklāj neattiecināmus elementus. |
| --- | --- |

8.24.

Saskaņā ar iepriekšējo gadu konstatējumiem un par spīti Komisijas pūliņiem paaugstināt līdzekļu saņēmēju un revidentu izpratni (sk.
  8.3. pielikumu
  ) šī kontroles procedūra vēl arvien it tikai daļēji efektīva, jo neatkarīgie revidenti neatklāj neattiecināmus elementus.

| 8.24. | Komisija apzinās, ka finanšu pārskatu apliecinājumi (FPA) neļauj pilnībā izvairīties no kļūdām, tomēr tie ļauj būtiski samazināt kļūdu līmeni. Tāpēc tie ir būtisks pienesums Komisijas vispārējam ticamības līmenim. |
| --- | --- |

8.24.

Komisijas ex post finanšu revīzijas

| 8.25. | Ģenerāldirektorātos, kuru pārziņā ir pētniecība, abām pamatprogrammām ir kopīga ex post revīzijas stratēģija. Tās galvenie mērķi ir šādi:






  a) | izvērtēt izmaksu deklarāciju likumību un pareizību, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu deleģēto kredītrīkotāju sagatavotajās ikgadējās ticamības deklarācijās; un |
| --- | --- | --- |

8.25.

Ģenerāldirektorātos, kuru pārziņā ir pētniecība, abām pamatprogrammām ir kopīga ex post revīzijas stratēģija. Tās galvenie mērķi ir šādi:

a)

izvērtēt izmaksu deklarāciju likumību un pareizību, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu deleģēto kredītrīkotāju sagatavotajās ikgadējās ticamības deklarācijās; un

| b) | sniegt motivējumu nepamatoti izmaksāto ES līdzekļu atgūšanai. |
| --- | --- |

b)

sniegt motivējumu nepamatoti izmaksāto ES līdzekļu atgūšanai.

| 8.26. | Kopumā Komisijas izstrādātā ex post revīziju sistēma vērtējama kā efektīva. |
| --- | --- |

8.26.

Kopumā Komisijas izstrādātā ex post revīziju sistēma vērtējama kā efektīva.

Ārējā revidenta darba ticamība

| 8.27. | Lielāko daļu no Komisijas statistiski reprezentatīvajām revīzijām (16) veic ārējas revidentu komercsabiedrības, bet tās kontrolē un par tām atbild Komisija. |
| --- | --- |

8.27.

Lielāko daļu no Komisijas statistiski reprezentatīvajām revīzijām (16) veic ārējas revidentu komercsabiedrības, bet tās kontrolē un par tām atbild Komisija.

| 8.28. | Palāta detalizēti izskatīja 30 ex post revīzijas lietas, pievēršot uzmanību revīzijas dokumentēšanas kvalitātei, tam, cik konsekventi tika piemērota revīzijas metode, kā arī ziņojumu sniegšanai Komisijai. Palāta konstatēja trūkumus revīzijas dokumentācijā un ārējo revidentu piemērotajā revīzijas metodē (17), taču ziņojumu sniegšanu kopumā novērtēja kā apmierinošu. |
| --- | --- |

8.28.

Palāta detalizēti izskatīja 30 ex post revīzijas lietas, pievēršot uzmanību revīzijas dokumentēšanas kvalitātei, tam, cik konsekventi tika piemērota revīzijas metode, kā arī ziņojumu sniegšanai Komisijai. Palāta konstatēja trūkumus revīzijas dokumentācijā un ārējo revidentu piemērotajā revīzijas metodē (17), taču ziņojumu sniegšanu kopumā novērtēja kā apmierinošu.

| 8.28. | Komisija uzskata, ka Palātas konstatētajām nepilnībām ir maza finansiāla ietekme. Tomēr Komisija pastiprinās centienus, lai nodrošinātu, ka ārējās revīzijas uzņēmumi atbilst īpašajām prasībām, kas attiecībā uz katru revīzijas uzdevumu noteiktas pamatlīgumā. |
| --- | --- |

8.28.

Sistēmas nepamatoti izmaksāto ES līdzekļu atgūšanai

| 8.29. | Pēc tam, kad ex post finanšu revīzijā Komisija ir konstatējusi kļūdas, ir jāatgūst nepamatoti izmaksātie ES līdzekļi (vai nu izsūtot iekasēšanas rīkojumu, vai ieturot attiecīgu summu no nākamajiem maksājumiem). Pētniecības un inovācijas un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorātu konsolidētie dati liecina, ka atgūšana aizņem ilgu laiku. Uzskatāms, ka 2011. gada beigās tika nokārtoti jautājumi saistībā ar attiecīgi 81 % un 33 % revīziju (18), kas slēgtas 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

8.29.

Pēc tam, kad ex post finanšu revīzijā Komisija ir konstatējusi kļūdas, ir jāatgūst nepamatoti izmaksātie ES līdzekļi (vai nu izsūtot iekasēšanas rīkojumu, vai ieturot attiecīgu summu no nākamajiem maksājumiem). Pētniecības un inovācijas un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorātu konsolidētie dati liecina, ka atgūšana aizņem ilgu laiku. Uzskatāms, ka 2011. gada beigās tika nokārtoti jautājumi saistībā ar attiecīgi 81 % un 33 % revīziju (18), kas slēgtas 2010. un 2011. gadā.

| 8.29. un 8.30. | Veicot kļūdu korekciju daudzgadu pamatprogrammas projektos, ieturējumu veikšana no nākamā maksājuma ir parasta prakse. Daudzos gadījumos nākamos maksājumus pieprasa 1 gadu vai 1,5 gadus vēlāk, un tas būtiski ietekmē 2010. gadā un 2011. gadā pabeigto revīziju izpildes līmeni. Tā kā ekstrapolācijas procesā nepieciešams veikt saņēmēju izmaksu deklarāciju pārrēķinu un atkārtotu iesniegšanu, revīzijas rezultātu korekcijai, izmantojot ekstrapolāciju, patiešām nepieciešams pat vairāk laika nekā 8.29. punktā minētajai revīzijas rezultātu izpildei. |
| --- | --- |

8.29. un 8.30.

| 8.30. | Turklāt identificēto regulāri sastopamo kļūdu ekstrapolēšana nerevidētajos projektos, kurus īstenoja revidētie līdzekļu saņēmēji, aizņem vēl ilgāku laiku. Šādu kļūdu nokārtošanas līmenis (19) Pētniecības un inovācijas ĢD Sestajai un Septītajai pamatprogrammai 2011. gada beigās bija tikai 44,8 %. |
| --- | --- |

8.30.

Turklāt identificēto regulāri sastopamo kļūdu ekstrapolēšana nerevidētajos projektos, kurus īstenoja revidētie līdzekļu saņēmēji, aizņem vēl ilgāku laiku. Šādu kļūdu nokārtošanas līmenis (19) Pētniecības un inovācijas ĢD Sestajai un Septītajai pamatprogrammai 2011. gada beigās bija tikai 44,8 %.

Konkurences un jauninājumu pamatprogramma (KJP) – IKT politikas atbalsta programmas (IKT–PAP)

Ex ante dokumentārās pārbaudes

| 8.31. | Palāta revīzijas laikā salīdzināja ex ante pārbaužu pierādījumus ABAC grāmatvedības sistēmā un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD vietējā sistēmā. Darbinieki, kas apstiprināja darījumu ABAC sistēmā, 23 gadījumos no 30 nebija tie paši, kas darījumu apstiprināja vietējā sistēmā. IKT–PAP programmai ABAC sistēma ticami neidentificē darbiniekus, kuri faktiski veic pārbaudi. Tādējādi šī kontroles procedūra uzskatāma tikai par daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

8.31.

Palāta revīzijas laikā salīdzināja ex ante pārbaužu pierādījumus ABAC grāmatvedības sistēmā un Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD vietējā sistēmā. Darbinieki, kas apstiprināja darījumu ABAC sistēmā, 23 gadījumos no 30 nebija tie paši, kas darījumu apstiprināja vietējā sistēmā. IKT–PAP programmai ABAC sistēma ticami neidentificē darbiniekus, kuri faktiski veic pārbaudi. Tādējādi šī kontroles procedūra uzskatāma tikai par daļēji efektīvu.

| 8.31. | ĢD INFSO pastāvošajā vietējā sistēmā reģistrē visu darījumu apstiprināšanā iesaistīto personu vīzas. Šī sistēma ir automātiska un droša un tādējādi, pamatojoties uz sistēmā reģistrētajām elektroniskajām vīzām, sniedz 100 % noteiktību par to, kura persona veikusi kuru darbību.

  ABAC grāmatvedības sistēmā norādītie personu vārdi var atšķirties, jo tie atbilst personām, kuras faktiski bijušas iesaistītas darījumos, bet ar atšķirīgu lomu attiecībā uz starpposma un galīgajiem maksājumiem. Tā pamatā ir apzināts ĢD INFSO lēmums ierobežot piekļuvi ABAC grāmatvedības sistēmai, to sniedzot tikai pieredzējušiem profesionāļiem, lai tādējādi ierobežotu kļūdu risku. Šis princips ir pienācīgi dokumentēts ĢD INFSO finanšu plūsmas aprakstā.


  Lai atrisinātu Palātas norādīto jautājumu, ĢD INFSO ir paredzējis 2013. gada laikā izstrādāt tehnisku risinājumu vīzu izsniegšanai ABAC saistībā ar nākamās paaudzes programmām (“Apvārsnis 2020”). |
| --- | --- |

8.31.

ĢD INFSO pastāvošajā vietējā sistēmā reģistrē visu darījumu apstiprināšanā iesaistīto personu vīzas. Šī sistēma ir automātiska un droša un tādējādi, pamatojoties uz sistēmā reģistrētajām elektroniskajām vīzām, sniedz 100 % noteiktību par to, kura persona veikusi kuru darbību.

ABAC grāmatvedības sistēmā norādītie personu vārdi var atšķirties, jo tie atbilst personām, kuras faktiski bijušas iesaistītas darījumos, bet ar atšķirīgu lomu attiecībā uz starpposma un galīgajiem maksājumiem. Tā pamatā ir apzināts ĢD INFSO lēmums ierobežot piekļuvi ABAC grāmatvedības sistēmai, to sniedzot tikai pieredzējušiem profesionāļiem, lai tādējādi ierobežotu kļūdu risku. Šis princips ir pienācīgi dokumentēts ĢD INFSO finanšu plūsmas aprakstā.

Lai atrisinātu Palātas norādīto jautājumu, ĢD INFSO ir paredzējis 2013. gada laikā izstrādāt tehnisku risinājumu vīzu izsniegšanai ABAC saistībā ar nākamās paaudzes programmām (“Apvārsnis 2020”).

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

| 8.32. | No 30 darījumiem, kuriem revidēja ex ante pārbaudes, trijiem bija nepieciešami revīzijas apliecinājumi. Tie bija iesniegti, un izmaksājamo summu aprēķinā tika ņemti vērā tajos ietvertie secinājumi. |
| --- | --- |

8.32.

No 30 darījumiem, kuriem revidēja ex ante pārbaudes, trijiem bija nepieciešami revīzijas apliecinājumi. Tie bija iesniegti, un izmaksājamo summu aprēķinā tika ņemti vērā tajos ietvertie secinājumi.

Komisijas ex post finanšu revīzijas

| 8.33. | Programmām, kuras neattiecās uz pētniecību un kuras pārvaldīja Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, 2011. gadā formāli netika apstiprināta ex post revīzijas stratēģija. Tādējādi 2011. gadā nebija izstrādātas īpašas revīzijas procedūras IKT–PAP projektu ex post revīzijām, un IKT–PAP programmai nebija īpaša riska novērtējuma. |
| --- | --- |

8.33.

Programmām, kuras neattiecās uz pētniecību un kuras pārvaldīja Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, 2011. gadā formāli netika apstiprināta ex post revīzijas stratēģija. Tādējādi 2011. gadā nebija izstrādātas īpašas revīzijas procedūras IKT–PAP projektu ex post revīzijām, un IKT–PAP programmai nebija īpaša riska novērtējuma.

| 8.33. | ĢD INFSO programmām, kuras neattiecas uz pētniecību, regulāri veic revīziju. Šajā finansējumu jomā 2011. gadā pabeidza divpadsmit ex post revīzijas, no kurām 2 attiecas uz IKT-PAP. Veicamās revīzijas atlasa, pamatojoties uz riska apsvērumiem, un visbiežāk tās pieprasa par projektu operatīvo vadību atbildīgie dienesti.


  Ņemot vērā šīs finansējuma jomas pieaugošo nozīmi, ĢD INFSO dienesti ir izstrādājuši revīzijas stratēģiju, kas tiek īstenota 2012. gadā. Turklāt ĢD INFSO 2011. gadā noslēdza pamatlīgumu par ex post revīzijas pakalpojumiem šajā finansējuma jomā. Saskaņā ar šo pamatlīgumu 2012. gada pirmajā pusgadā ir sākta pirmā revīzijas kārta, kura sastāv no 22 revīzijām finansējumam, kas neattiecas uz pētniecību.


  Starpposma un galīgie maksājumi programmās, kuras nav saistītas ar pētniecību, veidoja mazāk nekā 4 % no kopējiem ĢD INFSO maksājumiem 2011. gadā. ĢD INFSO uzskata, ka pasākumi, kas sākti 2011. gadā un tiek īstenoti 2012. gadā, ir piemēroti, ņemot vērā attiecīgās finansējuma jomas finansiālo nozīmi. |
| --- | --- |

8.33.

ĢD INFSO programmām, kuras neattiecas uz pētniecību, regulāri veic revīziju. Šajā finansējumu jomā 2011. gadā pabeidza divpadsmit ex post revīzijas, no kurām 2 attiecas uz IKT-PAP. Veicamās revīzijas atlasa, pamatojoties uz riska apsvērumiem, un visbiežāk tās pieprasa par projektu operatīvo vadību atbildīgie dienesti.

Ņemot vērā šīs finansējuma jomas pieaugošo nozīmi, ĢD INFSO dienesti ir izstrādājuši revīzijas stratēģiju, kas tiek īstenota 2012. gadā. Turklāt ĢD INFSO 2011. gadā noslēdza pamatlīgumu par ex post revīzijas pakalpojumiem šajā finansējuma jomā. Saskaņā ar šo pamatlīgumu 2012. gada pirmajā pusgadā ir sākta pirmā revīzijas kārta, kura sastāv no 22 revīzijām finansējumam, kas neattiecas uz pētniecību.

Starpposma un galīgie maksājumi programmās, kuras nav saistītas ar pētniecību, veidoja mazāk nekā 4 % no kopējiem ĢD INFSO maksājumiem 2011. gadā. ĢD INFSO uzskata, ka pasākumi, kas sākti 2011. gadā un tiek īstenoti 2012. gadā, ir piemēroti, ņemot vērā attiecīgās finansējuma jomas finansiālo nozīmi.

| 8.34. | Laikā, kad Palāta veica revīziju, Komisija bija pabeigusi tikai divas revīzijas saistībā ar IKT–PAP projektiem (vienu 2011. gadā un otru – 2010. gadā). Abos gadījumos kļūdu īpatsvars bija ļoti augsts: attiecīgi 96 % un 100 %. Turklāt divus IKT–PAP projektus Palāta revidēja padziļināto pārbaužu ietvaros. Kļūdu īpatsvars bija 99,82 % un 2,86 %. Ex post revīzijas stratēģijas neesamība IKT–PAP programmai liecina par nozīmīgiem trūkumiem pārraudzības un kontroles sistēmās, īpaši tāpēc, ka ir augsts kļūdu īpatsvars. Šī kontroles procedūra uzskatāma par neefektīvu. |
| --- | --- |

8.34.

Laikā, kad Palāta veica revīziju, Komisija bija pabeigusi tikai divas revīzijas saistībā ar IKT–PAP projektiem (vienu 2011. gadā un otru – 2010. gadā). Abos gadījumos kļūdu īpatsvars bija ļoti augsts: attiecīgi 96 % un 100 %. Turklāt divus IKT–PAP projektus Palāta revidēja padziļināto pārbaužu ietvaros. Kļūdu īpatsvars bija 99,82 % un 2,86 %. Ex post revīzijas stratēģijas neesamība IKT–PAP programmai liecina par nozīmīgiem trūkumiem pārraudzības un kontroles sistēmās, īpaši tāpēc, ka ir augsts kļūdu īpatsvars. Šī kontroles procedūra uzskatāma par neefektīvu.

| 8.34. | Divas revīzijas, ko Komisija 2010. gadā un 2011. gadā veica saistībā ar IKT-PAP, kas ir viena no ĢD INFSO pārvaldītajām programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, atlasīja, pamatojoties uz riska apsvērumiem; šādās revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars bieži ir ļoti liels, un neraksturo visu kopu.


  Viens no mērķiem revīzijas stratēģijai, ko 2012. gadā īsteno attiecībā uz programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, ir izstrādāt paraugu atlases metodes, kas ļautu noteikt nozīmīgu kļūdu īpatsvaru un vienlaikus nodrošināt ekonomiskāku revīzijas pielietojumu, koncentrējoties uz lieliem un riskantiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

8.34.

Divas revīzijas, ko Komisija 2010. gadā un 2011. gadā veica saistībā ar IKT-PAP, kas ir viena no ĢD INFSO pārvaldītajām programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, atlasīja, pamatojoties uz riska apsvērumiem; šādās revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars bieži ir ļoti liels, un neraksturo visu kopu.

Viens no mērķiem revīzijas stratēģijai, ko 2012. gadā īsteno attiecībā uz programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, ir izstrādāt paraugu atlases metodes, kas ļautu noteikt nozīmīgu kļūdu īpatsvaru un vienlaikus nodrošināt ekonomiskāku revīzijas pielietojumu, koncentrējoties uz lieliem un riskantiem saņēmējiem.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 8.35. | Revidētajos gada darbības pārskatos ir objektīvi novērtēta finanšu pārvaldība attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tajos sniegtā informācija apstiprina Palātas apsvērumus un secinājumus. |
| --- | --- |

8.35.

Revidētajos gada darbības pārskatos ir objektīvi novērtēta finanšu pārvaldība attiecībā uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tajos sniegtā informācija apstiprina Palātas apsvērumus un secinājumus.

| 8.36. | Trīs ģenerāldirektorāti (20) formulēja atrunu par atlikušajām kļūdām, kas ietekmē izmaksu deklarāciju precizitāti Septītajā pamatprogrammā, un divi ģenerāldirektorāti (21) atstāja spēkā atrunu par izmaksu deklarācijām Sestajā pamatprogrammā. Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD formulēja atrunu arī par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību (sk. 8.18. punktu). |
| --- | --- |

8.36.

Trīs ģenerāldirektorāti (20) formulēja atrunu par atlikušajām kļūdām, kas ietekmē izmaksu deklarāciju precizitāti Septītajā pamatprogrammā, un divi ģenerāldirektorāti (21) atstāja spēkā atrunu par izmaksu deklarācijām Sestajā pamatprogrammā. Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD formulēja atrunu arī par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību (sk. 8.18. punktu).

| 8.36. | Komisija turpinās veikt ESA finanšu pārskatu revīziju un rosinās un atbalstīs ESA darbību īstenošanu, tiecoties vēl vairāk uzlabot Komisijai sniegto finanšu pārskatu kvalitāti. Ņemot vērā pašlaik noritošos pasākumus, Komisija paredz, ka problēmjautājumus atrisinās drīzumā, tādējādi ļaujot samazināt un, visbeidzot, atcelt šo atrunu. |
| --- | --- |

8.36.

Komisija turpinās veikt ESA finanšu pārskatu revīziju un rosinās un atbalstīs ESA darbību īstenošanu, tiecoties vēl vairāk uzlabot Komisijai sniegto finanšu pārskatu kvalitāti. Ņemot vērā pašlaik noritošos pasākumus, Komisija paredz, ka problēmjautājumus atrisinās drīzumā, tādējādi ļaujot samazināt un, visbeidzot, atcelt šo atrunu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 8.37. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2011. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada maksājumos politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” kļūdu līmenis bija būtisks (22). |
| --- | --- |

8.37.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2011. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada maksājumos politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” kļūdu līmenis bija būtisks (22).

| 8.38. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta konstatēja, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

8.38.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta konstatēja, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” pārraudzības un kontroles sistēmas bija daļēji efektīvas.

| 8.38. | Komisija uzskata, ka pārvaldības ziņā – t. i., līdzsvarojot likumības un pareizības mērķus ar apsvērumiem par pārbaužu samērīgumu ar risku un izmaksu lietderību, – tās vadības un kontroles sistēmas rada pienācīgu ticamību, ievērojot deleģēto kredītrīkotāju formulētās atrunas, kā minēts 8.36. punktā. |
| --- | --- |

8.38.

Ieteikumi

| 8.39. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  8.3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi. |
| --- | --- |

8.39.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  8.3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi.

8.39.

| a) | Gadījumos, kad 2011. gada beigās ex post revīzijās konstatēja lielas neatbilstības starp apstiprinātajām un revidētajām summām, nebija tieša atgriezeniskās informācijas sniegšanas procesa, lai apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem darītu zināmus Palātas revīzijas konstatējumus. |
| --- | --- |

a)

Gadījumos, kad 2011. gada beigās ex post revīzijās konstatēja lielas neatbilstības starp apstiprinātajām un revidētajām summām, nebija tieša atgriezeniskās informācijas sniegšanas procesa, lai apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem darītu zināmus Palātas revīzijas konstatējumus.

| a) | Komisijas dienesti ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta. |
| --- | --- |

a)

Komisijas dienesti ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta.

| b) | Komisija turpināja pūliņus nokārtot jautājumus, uz kuriem norādīts revīzijas rezultātos (koriģējot izmaksu deklarācijas vai sagatavojot iekasēšanas rīkojumus), ja atklājās, ka deklarācijās ir nepamatoti uzrādītas pārāk lielas izmaksas. Tomēr Palāta norāda, ka praksē, it īpaši saistībā ar ekstrapolāciju, līdzekļu atgūšana aizņem ilgu laiku (sk. 8.29. un 8.30. punktu). |
| --- | --- |

b)

Komisija turpināja pūliņus nokārtot jautājumus, uz kuriem norādīts revīzijas rezultātos (koriģējot izmaksu deklarācijas vai sagatavojot iekasēšanas rīkojumus), ja atklājās, ka deklarācijās ir nepamatoti uzrādītas pārāk lielas izmaksas. Tomēr Palāta norāda, ka praksē, it īpaši saistībā ar ekstrapolāciju, līdzekļu atgūšana aizņem ilgu laiku (sk. 8.29. un 8.30. punktu).

| b) | Komisija jau ir sniegusi atbildi uz Palātas konstatējumu. Veicot kļūdu korekciju daudzgadu pamatprogrammas projektos, ieturējumu veikšana no nākamā maksājuma ir parasta prakse. Daudzos gadījumos nākamos maksājumus pieprasa 1 gadu vai 1,5 gadus vēlāk, un tas būtiski ietekmē 2010. gadā un 2011. gadā pabeigto revīziju izpildes līmeni. |
| --- | --- |

b)

| 8.40. | Pamatojoties uz šo pārskatīšanu, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

8.40.

Pamatojoties uz šo pārskatīšanu, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus.

| 8.40. | Skatīt apvienoto atbildi uz 1.12. un 1.13. punktu. |
| --- | --- |

8.40.

| — | Attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām: |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām:

| — | 1. ieteikums. Vēl lielākus pūliņus veltīt starpposma un galīgajos maksājumos konstatēto kļūdu novēršanai, |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Vēl lielākus pūliņus veltīt starpposma un galīgajos maksājumos konstatēto kļūdu novēršanai,

| — | Iespējas vienkāršot septītās pamatprogrammas noteikumus ir pilnībā izsmeltas. Komisija tomēr turpinās novērst kļūdas ar šādām darbībām:






  — | pastiprinot pašreizējos centienus sniegt norādījumus un veidot atgriezenisko saiti ar dalībniekiem un apliecinājumus sagatavojošajiem revidentiem, |
| --- | --- | --- |

—

—

pastiprinot pašreizējos centienus sniegt norādījumus un veidot atgriezenisko saiti ar dalībniekiem un apliecinājumus sagatavojošajiem revidentiem,

| — | pārskatot ex ante pārbaužu procedūras, tomēr nepamatoti nepalielinot laiku līdz maksājumu veikšanai, |
| --- | --- |

—

pārskatot ex ante pārbaužu procedūras, tomēr nepamatoti nepalielinot laiku līdz maksājumu veikšanai,

| — | turpinot savu revīzijas darbu un piedziņas pasākumus, |
| --- | --- |

—

turpinot savu revīzijas darbu un piedziņas pasākumus,

| — | uzraugot konstatēto kļūdu finansiālo ietekmi, kas daudzgadu laikposmā var arī būt arī mazāka par kļūdu. |
| --- | --- |

—

uzraugot konstatēto kļūdu finansiālo ietekmi, kas daudzgadu laikposmā var arī būt arī mazāka par kļūdu.

Programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ir ierosināta turpmāka vienkāršošana, un, ja programma tiks pieņemta, tā ļaus samazināt kļūdu īpatsvaru.

| — | 2. ieteikums. Rosināt vairāk iniciatīvu, lai līdzekļu saņēmējiem un neatkarīgajiem revidentiem sniegtu izpratni par kļūdām, ko Palāta un Komisija ir konstatējušas ex post revīzijās, |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Rosināt vairāk iniciatīvu, lai līdzekļu saņēmējiem un neatkarīgajiem revidentiem sniegtu izpratni par kļūdām, ko Palāta un Komisija ir konstatējušas ex post revīzijās,

| — | Komisijas dienesti ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta. |
| --- | --- |

—

Komisijas dienesti ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta.

| — | 3. ieteikums. Nodrošināt, lai ārējās revidentu komercsabiedrības, kuras veic revīziju Komisijas vārdā, saskaņo savas procedūras ar Komisijas pamatnostādnēm un standartpraksi un lai tās uzlabo savu revīziju dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Nodrošināt, lai ārējās revidentu komercsabiedrības, kuras veic revīziju Komisijas vārdā, saskaņo savas procedūras ar Komisijas pamatnostādnēm un standartpraksi un lai tās uzlabo savu revīziju dokumentāciju,

| — | Komisija pastiprinās centienus, lai nodrošinātu, ka ārējās revīzijas uzņēmumi atbilst visām īpašajām prasībām, kas attiecībā uz katru revīzijas uzdevumu noteiktas pamatlīgumā. Šajā kontekstā tiks pārskatīti ārējās revīzijas uzņēmumu rīcībā esošie darba dokumenti, lai nodrošinātu, ka tie atbilst pamatlīguma prasībām. Pirmo šādu pārskatīšanu veiks līdz 2012. gada beigām. |
| --- | --- |

—

| — | attiecībā uz “Citu iekšējo nozaru politiku”: |
| --- | --- |

—

attiecībā uz “Citu iekšējo nozaru politiku”:

| — | 4. ieteikums. Pēc iespējas drīz ieviest ex post revīzijas stratēģiju IKT–PAP programmai, izmantojot pieredzi, ko Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD ir guvis, izstrādājot uz riska novērtējumu balstīto ex post revīzijas stratēģiju pamatprogrammu projektiem. |
| --- | --- |

—

4. ieteikums. Pēc iespējas drīz ieviest ex post revīzijas stratēģiju IKT–PAP programmai, izmantojot pieredzi, ko Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD ir guvis, izstrādājot uz riska novērtējumu balstīto ex post revīzijas stratēģiju pamatprogrammu projektiem.

| — | ĢD INFSO ir izstrādāta revīzijas stratēģija attiecībā uz programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, tostarp aptverot IKT-PAP programmu, un šo stratēģiju īsteno 2012. gadā. |
| --- | --- |

—

ĢD INFSO ir izstrādāta revīzijas stratēģija attiecībā uz programmām, kuras nav saistītas ar pētniecību, tostarp aptverot IKT-PAP programmu, un šo stratēģiju īsteno 2012. gadā.

REZULTĀTI, KAS APKOPOTI PĒC GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS

| 8.41. | Garantiju fonds ārējai darbībai (23) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Savienības kreditoriem (24), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, un tādā veidā izvairīties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB). |
| --- | --- |

8.41.

Garantiju fonds ārējai darbībai (23) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Savienības kreditoriem (24), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, un tādā veidā izvairīties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB).

| 8.42. | Saskaņā ar ES 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem Fonda tīro aktīvu vērtība 2011. gada 31. decembrī bija 1 475 miljoni EUR (2010. gada 31. decembrī – 1 346 miljoni EUR) (25). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu. |
| --- | --- |

8.42.

Saskaņā ar ES 2011. gada konsolidētajiem pārskatiem Fonda tīro aktīvu vērtība 2011. gada 31. decembrī bija 1 475 miljoni EUR (2010. gada 31. decembrī – 1 346 miljoni EUR) (25). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

| 8.43. | Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2011. gadā bija 0,72 % jeb par 139 punktiem mazāk nekā bāzes indekss. |
| --- | --- |

8.43.

Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2011. gadā bija 0,72 % jeb par 139 punktiem mazāk nekā bāzes indekss.

---

(1)  Padomes 2009. gada 25. maija Regulas (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.) apsvērumos ir noteikts, ka Fonda finanšu pārvaldība būtu jārevidē Revīzijas palātai saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas Revīzijas palāta, Komisija un Eiropas Investīciju banka.

(2)  Eiropas pētniecības telpu veido visas pētniecības un izstrādes darbības, programmas un politikas virzieni Eiropā, kuru īstenošanā sadarbojas vairākas valstis. Visi šie pasākumi kopā ļauj pētniekiem, pētniecības institūtiem un uzņēmumiem aizvien vairāk pārvietoties, konkurēt un sadarboties pāri robežām.

(3)  Ģenerāldirektorāti (ĢD): Pētniecības un inovācijas, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu, Izglītības un kultūras, Uzņēmējdarbības un rūpniecības, Mobilitātes un transporta un Enerģētikas ĢD. Izpildaģentūras: i) Pētniecības izpildaģentūra (REA) un ii) Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA).

(4)  Eiropas Savienības kopuzņēmumi pētniecībai: ITER starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija, kopuzņēmums Clean Sky, ARTEMIS kopuzņēmums, Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai, ENIAC kopuzņēmums un kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”.

(5)  Ekonomikas un finanšu lietu ĢD atbalsta mazos un vidējos uzņēmumus, tiem sniedzot piekļuvi kapitālam, riska kapitālam un aizdevumu fondiem ar Savienības finanšu instrumentu palīdzību, ar kuriem Komisijas vārdā darbojas Eiropas Investīciju fonds (EIF).

(6)  Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD pārvalda apakšprogrammu, kas saistīta ar uzņēmējdarbību un jauninājumiem, piešķirot dotācijas saskaņā ar KJP un finansējumu virzot ar Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras (EACI) starpniecību.

(7)  Pētījumu jomā izvērtēja paraugu, kuram bija atlasīti 85 ar pamatprogrammām saistīti maksājumi. Citu iekšējo nozaru politikas jomas un projektu ex post finanšu revīzijas izvērtēšanai atlasīja papildu paraugu, kurā iekļāva 30 maksājumus saistībā ar konkurences un jauninājumu programmu, ko pārvaldīja Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, respektīvi, saistībā ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijas politikas atbalsta programmu (IKT–PAP).

(8)  Paraugam atlasīja 31 izmaksu deklarāciju, ko bija iesnieguši līdzekļu saņēmēji un kam bija pievienots revīzijas apliecinājums.

(9)  Sākotnēji tika izskatītas 30 ex post revīzijas lietas.

(10)  Palāta pārbaudīja Pētniecības un inovācijas, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu, Uzņēmējdarbības un rūpniecības un Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātu, kā arī divu izpildaģentūru – ERCEA un REA – ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus.

(11)  Palāta kļūdu īpatsvaru aplēš, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 1,1 % līdz 4,9 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(12)  To apstiprināja arī Komisija 2012. gada 19. marta paziņojumā līdzekļu saņēmējiem “Kā izvairīties no izplatītām kļūdām, kas konstatētas izmaksu deklarācijās” un norādīja: kļūdas lielākoties rodas tāpēc, ka noteikumus nepareizi interpretē, vai tāpēc, ka saņēmēji nepietiekami uzmanīgi piemēro dotāciju nolīgumu un finanšu pamatnostādņu noteikumus.

(13)  Sk. 2010. gada pārskata 6.13. punktu, 2009. gada pārskata 5.19. un 5.20., kā arī 8.11. un 8.12. punktu un 2008. gada pārskata 7.12.–7.15. un 10.12. un 10.13. punktu.

(14)  Tajos iekļāva 60 starpposma vai galīgos maksājumus pētniecības pamatprogrammām, 25 avansa maksājumus pētniecības programmām, 21 maksājumu, kas saistīts ar ieguldījumu kopuzņēmumos pētniecības jomā, riska dalīšanas finanšu mehānismā, EGNOS un Galileo programmas, kā arī divus avansa maksājumus Ogļu un tērauda pētniecības fondam.

(15)  Septītajā pamatprogrammā līdzekļu saņēmējiem revīzijas apliecinājumus prasa tad, ja ES finansējums ir lielāks par EUR 375 000. Komisija uzskata, ka 80 % gadījumu finansējums nepārsniegs šo summu.

(16)  Nejauši atlasītas revīzijas, kurās nosaka datu kopai raksturīgo kļūdu īpatsvaru.

(17)  Konstatēja galvenokārt šādus trūkumus: neattiecināmu izmaksu nepamatota apstiprināšana, kopai neraksturīgu paraugu atlase un nepareizu netiešo izmaksu apstiprināšana.

(18)  Revidēja gan Sesto, gan Septīto pamatprogrammu.

(19)  Kļūda uzskatāma par “nokārtotu”, kad līdzekļu saņēmējs piekrīt Komisijas piedāvātajai vienotas likmes korekcijai vai iesniedz pārskatītas izdevumu deklarācijas ekstrapolētajiem projektiem.

(20)  Uzņēmējdarbības un rūpniecības, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu un Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts.

(21)  Uzņēmējdarbības un rūpniecības un Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts.

(22)  Sk. 8.12. un 8.13. punktu.

(23)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 89/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).

(24)  Pamatā EIB, bet arī Euratom ārējie aizdevumi un EK makrofinansiālās palīdzības aizdevumi trešām valstīm.

(25)  Pirms pārskatu konsolidēšanas fonda tīrie aktīvi bija 1 495 miljoni EUR.

(26)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(27)  Septītās pamatprogrammas (2007–2013) un Mūžizglītības programmas avansi bija attiecīgi 3 837 miljoni EUR un 1 208 miljoni EUR.

(28)  Septītās pamatprogrammas (2007–2013) un Mūžizglītības programmas starpposma/galīgie maksājumi bija attiecīgi 2 128 miljoni EUR un 168 miljoni EUR.

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada provizoriskie pārskati.

8.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| | 2011. g. | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sestā pamatprogramma | Septītā pamatprogramma | Mūžizglītības programma | Citi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 17 | 68 | 10 | 55 | 150 | 150 | 351 | 361 |
| avansi | 2 | 23 | 9 | 30 | 64 | 77 | 125 | 237 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 15 | 45 | 1 | 25 | 86 | 73 | 226 | 124 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa, kuros |
| kļūdu nav | 47 % | (8) | 32 % | (22) | 100 % | (10) | 65 % | (36) | 51 % | (76) | 61 % | 72 % | 86 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 53 % | (9) | 68 % | (46) | 0 % | (0) | 35 % | (19) | 49 % | (74) | 39 % | 28 % | 14 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| avansi | 0 % | (0) | 11 % | (5) | 0 % | (0) | 63 % | (12) | 23 % | (17) | 12 % | 9 % | 19 % |
| starpposma/galīgie maksājumi | 100 % | (9) | 89 % | (41) | 0 % | (0) | 37 % | (7) | 77 % | (57) | 88 % | 91 % | 81 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 0 % | (0) | 39 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (10) | 38 % | (28) | 33 % | 35 % | 34 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 100 % | (9) | 61 % | (28) | 0 % | (0) | 47 % | (9) | 62 % | (46) | 67 % | 65 % | 66 % |
| attiecināmības kļūdas | 100 % | (9) | 96 % | (27) | 0 % | (0) | 100 % | (9) | 98 % | (45) | 97 % | 55 % | 65 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 6 % | 3 % |
| precizitātes kļūdas | 0 % | (0) | 4 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 3 % | 39 % | 32 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,0 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 4,9 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,1 % | | | |

2011. g.

2010. g.

2009. g.

2008. g.

Sestā pamatprogramma

Septītā pamatprogramma

Mūžizglītības programma

Citi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

17

68

10

55

150

150

351

361

avansi

2

23

9

30

64

77

125

237

starpposma/galīgie maksājumi

15

45

1

25

86

73

226

124

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa, kuros

kļūdu nav

47 %

(8)

32 %

(22)

100 %

(10)

65 %

(36)

51 %

(76)

61 %

72 %

86 %

ir viena vai vairākas kļūdas

53 %

(9)

68 %

(46)

0 %

(0)

35 %

(19)

49 %

(74)

39 %

28 %

14 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

avansi

0 %

(0)

11 %

(5)

0 %

(0)

63 %

(12)

23 %

(17)

12 %

9 %

19 %

starpposma/galīgie maksājumi

100 %

(9)

89 %

(41)

0 %

(0)

37 %

(7)

77 %

(57)

88 %

91 %

81 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

0 %

(0)

39 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(10)

38 %

(28)

33 %

35 %

34 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

100 %

(9)

61 %

(28)

0 %

(0)

47 %

(9)

62 %

(46)

67 %

65 %

66 %

attiecināmības kļūdas

100 %

(9)

96 %

(27)

0 %

(0)

100 %

(9)

98 %

(45)

97 %

55 %

65 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

6 %

3 %

precizitātes kļūdas

0 %

(0)

4 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

3 %

39 %

32 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,0 %

Augstākais kļūdu līmenis

4,9 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,1 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

8.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante dokumentārās pārbaudes | Revīzijas apliecinājumi | Ex post finanšu revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pētniecības pamatprogrammas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvi | Efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Konkurences un jauninājumu pamatprogramma – IKT politikas atbalsta programma | Daļēji efektīvas | Neattiecas | Neefektīvas | Daļēji efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Revīzijas apliecinājumi

Ex post finanšu revīzijas

Kopvērtējums

Pētniecības pamatprogrammas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvi

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Konkurences un jauninājumu pamatprogramma – IKT politikas atbalsta programma

Daļēji efektīvas

Neattiecas

Neefektīvas

Daļēji efektīvas

8.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas vērtējums par ieteikumu izpildi | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Komisijai jāpaaugstina apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratne par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību.
  (8.32. punkts) | Ja ex post revīzijās konstatēja lielas neatbilstības starp apstiprinātajām un revidētajām summām, nebija izveidots atgriezeniskās informācijas sniegšanas process, lai apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem darītu zināmus Komisijas revīzijas konstatējumus. Komisija plāno ieviest šādu praksi 2012. gadā.
  Komisija 2012. gadā ir sākusi arī komunikācijas kampaņu, kuras mērķauditorija ir līdzekļu saņēmēji un apliecinājumus gatavojošie revidenti un kuras uzdevums ir uzlabot iesniegto izmaksu deklarāciju un (atbilstīgos gadījumos) attiecīgo revīzijas apliecinājumu ticamību. | Komisijas dienesti jau ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta. |
| 2008 | Palāta iesaka Komisijai stingri piemērot kontroles mehānismus, vajadzības gadījumā piemērojot soda sankcijas un savlaicīgi veicot līdzekļu piedziņu vai korekcijas, ja ir nepamatoti atlīdzinātas deklarētās izmaksas.
  (7.42. punkts) | 2011. gadā Komisija turpināja pūliņus nokārtot jautājumus, uz kuriem norādīts revīzijas rezultātos, koriģējot izmaksu deklarācijas vai sagatavojot iekasēšanas rīkojumus. Turklāt kopš 2009. gada Komisija ir sistemātiski piemērojusi līgumsodus tiem dalībniekiem, kuri ir nepamatoti uzrādījuši pārāk lielus izdevumus un tāpēc saņēmuši nepamatotu finansējumu no Komisijas.
  Tomēr Palāta norāda, ka praksē, it īpaši saistībā ar ekstrapolāciju, vairāk ir to lietu, kuras uzsāk, taču neslēdz. | Tā kā Komisijas dienestiem visos posmos ir jāņem vērā saņēmēju tiesības, revīzijas rezultātu izpilde, jo īpaši attiecībā uz ekstrapolāciju, ir sarežģīts un ilgstošs process. Turklāt dažos gadījumos revīzijas rezultātus var izpildīt tikai tad, kad projekts ir pabeigts. Nesen augsta prioritāte ir piešķirta ekstrapolācijas gadījumu pārvaldībai. Piemēram, ir palielināts darbinieku skaits Pētniecības ĢD vienībā, kura pārzina šo procesu, un tā rezultātā 2012. gadā ir pabeigtas 17 ekstrapolācijas lietas un līdz 8. maijam ir sāktas 13 šādas lietas. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas vērtējums par ieteikumu izpildi

Komisijas atbilde

2009

Komisijai jāpaaugstina apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratne par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību.

(8.32. punkts)

Ja ex post revīzijās konstatēja lielas neatbilstības starp apstiprinātajām un revidētajām summām, nebija izveidots atgriezeniskās informācijas sniegšanas process, lai apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem darītu zināmus Komisijas revīzijas konstatējumus. Komisija plāno ieviest šādu praksi 2012. gadā.

Komisija 2012. gadā ir sākusi arī komunikācijas kampaņu, kuras mērķauditorija ir līdzekļu saņēmēji un apliecinājumus gatavojošie revidenti un kuras uzdevums ir uzlabot iesniegto izmaksu deklarāciju un (atbilstīgos gadījumos) attiecīgo revīzijas apliecinājumu ticamību.

Komisijas dienesti jau ir ieviesuši procesu, lai gadījumos, kad Komisijas ex post revīzijās konstatētas būtiskas neatbilstības starp apstiprinātajām izmaksu deklarācijām un Komisijas konstatējumiem, nodrošinātu atgriezenisko saiti ar apliecinājumus sagatavojušajiem revidentiem. To panāk, vai nu rakstveidā aicinot saņēmējus atgriezenisko informāciju darīt zināmu apliecinājumu sagatavojušajam revidentam, vai tieši vēršoties pie apliecinājumu sagatavojušā revidenta.

2008

Palāta iesaka Komisijai stingri piemērot kontroles mehānismus, vajadzības gadījumā piemērojot soda sankcijas un savlaicīgi veicot līdzekļu piedziņu vai korekcijas, ja ir nepamatoti atlīdzinātas deklarētās izmaksas.

(7.42. punkts)

2011. gadā Komisija turpināja pūliņus nokārtot jautājumus, uz kuriem norādīts revīzijas rezultātos, koriģējot izmaksu deklarācijas vai sagatavojot iekasēšanas rīkojumus. Turklāt kopš 2009. gada Komisija ir sistemātiski piemērojusi līgumsodus tiem dalībniekiem, kuri ir nepamatoti uzrādījuši pārāk lielus izdevumus un tāpēc saņēmuši nepamatotu finansējumu no Komisijas.

Tomēr Palāta norāda, ka praksē, it īpaši saistībā ar ekstrapolāciju, vairāk ir to lietu, kuras uzsāk, taču neslēdz.

Tā kā Komisijas dienestiem visos posmos ir jāņem vērā saņēmēju tiesības, revīzijas rezultātu izpilde, jo īpaši attiecībā uz ekstrapolāciju, ir sarežģīts un ilgstošs process. Turklāt dažos gadījumos revīzijas rezultātus var izpildīt tikai tad, kad projekts ir pabeigts. Nesen augsta prioritāte ir piešķirta ekstrapolācijas gadījumu pārvaldībai. Piemēram, ir palielināts darbinieku skaits Pētniecības ĢD vienībā, kura pārzina šo procesu, un tā rezultātā 2012. gadā ir pabeigtas 17 ekstrapolācijas lietas un līdz 8. maijam ir sāktas 13 šādas lietas.

---

9. NODAĻA

Administratīvie un citi izdevumi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Apsvērumi par iestādēm un struktūrām

Eiropas Parlaments

Eiropadome un Padome

Komisija

Revīzijas palāta

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ārējās darbības dienests

Pārējās iestādes un struktūras

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 9.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī par izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  9.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

9.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī par izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  9.1. tabulā
  .

9.1. tabula.   Administratīvie un citi izdevumi. Galvenā informācija par 2011. gadu

| (Miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 14., 24.–31. | Administratīvie un citi izdevumi | Eiropas Parlaments | 1 580 | Centralizēta tieša |
| Padome | 547 | Centralizēta tieša |
| Komisija | 6 264 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Savienības Tiesa | 334 | Centralizēta tieša |
| Revīzijas palāta | 137 | Centralizēta tieša |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 126 | Centralizēta tieša |
| Reģionu komiteja | 91 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ombuds | 9 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 7 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 682 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi kopā | 9 777 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | — | |
| Maksājumi gadā kopā | 9 777 | |
| Saistības gadā kopā | 11 721 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2011. gada provizoriskie pārskati. |

(Miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

14., 24.–31.

Administratīvie un citi izdevumi

Eiropas Parlaments

1 580

Centralizēta tieša

Padome

547

Centralizēta tieša

Komisija

6 264

Centralizēta tieša

Eiropas Savienības Tiesa

334

Centralizēta tieša

Revīzijas palāta

137

Centralizēta tieša

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

126

Centralizēta tieša

Reģionu komiteja

91

Centralizēta tieša

Eiropas Ombuds

9

Centralizēta tieša

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

7

Centralizēta tieša

Eiropas Ārējās darbības dienests

682

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi kopā

9 777

Pamatdarbības izdevumi kopā

—

Maksājumi gadā kopā

9 777

Saistības gadā kopā

11 721

Avots: Eiropas Savienības 2011. gada provizoriskie pārskati.

| 9.2. | Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai. Šajos izdevumos ietilpst šādas vispārējā budžeta sadaļas: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”. |
| --- | --- |

9.2.

Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai. Šajos izdevumos ietilpst šādas vispārējā budžeta sadaļas: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”.

| 9.3. | Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un izpildaģentūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju. |
| --- | --- |

9.3.

Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un izpildaģentūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 9.4. | Administratīvie un citi izdevumi ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, piemaksas un pensijas), kuri veido 60 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

9.4.

Administratīvie un citi izdevumi ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, piemaksas un pensijas), kuri veido 60 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju.

| 9.5. | Administratīvo un citu izdevumu grupā galvenie riski ir iepirkuma procedūru neievērošana, līgumu izpildes procedūru neievērošana, darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un piemaksu nepareiza aprēķināšana. |
| --- | --- |

9.5.

Administratīvo un citu izdevumu grupā galvenie riski ir iepirkuma procedūru neievērošana, līgumu izpildes procedūru neievērošana, darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un piemaksu nepareiza aprēķināšana.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 9.6. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:






  — | revīzijā pārbaudīja 56 darījumu paraugu, kurā bija trīs avansa maksājumi un 53 galīgie maksājumi, |
| --- | --- | --- |

9.6.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas 1. nodaļas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:

—

revīzijā pārbaudīja 56 darījumu paraugu, kurā bija trīs avansa maksājumi un 53 galīgie maksājumi,

| — | sistēmu novērtējums aptvēra katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām, |
| --- | --- |

—

sistēmu novērtējums aptvēra katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām,

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu gada darbības pārskatus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem (3). |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu gada darbības pārskatus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem (3).

| 9.7. | Visās iestādēs un struktūrās (4) Palāta izvēlējās revīzijai arī šādas tēmas:






  a) | attiecināmības kritēriji, sociālo pabalstu aprēķins un izmaksa darbiniekiem (apgādnieka pabalsts, apgādājamā vai par tādu uzskatīta bērna pabalsts un pabalsts izglītībai, tostarp tāda paša veida no citiem avotiem maksātu pabalstu atskaitīšana); |
| --- | --- | --- |

9.7.

Visās iestādēs un struktūrās (4) Palāta izvēlējās revīzijai arī šādas tēmas:

a)

attiecināmības kritēriji, sociālo pabalstu aprēķins un izmaksa darbiniekiem (apgādnieka pabalsts, apgādājamā vai par tādu uzskatīta bērna pabalsts un pabalsts izglītībai, tostarp tāda paša veida no citiem avotiem maksātu pabalstu atskaitīšana);

| b) | procedūras pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku līgumu pagarināšanai un grozīšanai; |
| --- | --- |

b)

procedūras pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku līgumu pagarināšanai un grozīšanai;

| c) | iepirkuma procedūras – atklātas, slēgtas un sarunu procedūras. |
| --- | --- |

c)

iepirkuma procedūras – atklātas, slēgtas un sarunu procedūras.

| 9.8. | Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (5), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (sk. 9.22. punktu). |
| --- | --- |

9.8.

Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (5), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (sk. 9.22. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 9.9. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  9.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 7 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,1 % (6). |
| --- | --- |

9.9.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  9.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 7 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,1 % (6).

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 9.10. | Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.10.

Pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  .

APSVĒRUMI PAR IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

| 9.11. | Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 9.9. un 9.10. punktā pausto novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā. |
| --- | --- |

9.11.

Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 9.9. un 9.10. punktā pausto novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā.

Eiropas Parlaments

Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 9.12. | Divos no pieciem revidētajiem gadījumiem Eiropas Parlamenta dienestiem pieejamā informācija par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli vai nu nebija atjaunināta, vai arī nebija pareizi apstrādāta. Vienā no šiem gadījumiem tāpēc bija pārmaksāts. |
| --- | --- |

9.12.

Divos no pieciem revidētajiem gadījumiem Eiropas Parlamenta dienestiem pieejamā informācija par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli vai nu nebija atjaunināta, vai arī nebija pareizi apstrādāta. Vienā no šiem gadījumiem tāpēc bija pārmaksāts.

| 9.12. | Pārmaksāto līdzekļu atgūšana sākās 2011. gada novembrī, atvelkot tos no attiecīgo darbinieku algas. Turklāt tika veikti pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tiek atjaunināti un pareizi apstrādāti darbinieku personas dati un dati par viņu ģimenes stāvokli, tostarp pastāvīgi pieliktas pūles, lai uzlabotu kontroles sistēmu un, izmantojot vadības struktūru, nosūtītu personalizētus atgādinājumus darbiniekiem par ikgadējo personas datu apstiprināšanas un atjaunināšanas procesu, tādējādi nodrošinot to, ka atbildes nosūta visi darbinieki. Šie atgādinājumi ir pirmais procesa posms, pēc kura tiek veikti piespiedu pasākumi, ja darbinieks nav reaģējis uz atgādinājumu. |
| --- | --- |

9.12.

Reģistrētu deputātu palīgu nodarbināšana

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 9.13. | Saskaņā ar iekšējiem noteikumiem (7) par reģistrētu deputātu palīgu nodarbināšanu tiem ir atļauts iesniegt ārsta izziņu un citus līgumslēgšanai vajadzīgos dokumentus trīs mēnešu laikā pēc datuma, kurā stājas spēkā viņu sākotnējais darbā pieņemšanas līgums. Šī atkāpe ir pretrunā Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 128. un 129. pantam (8), kuros noteikts, ka pirms līguma slēgšanas jāizpilda visas darbā pieņemšanas prasības. Šo konstatējumu apliecina fakts, ka piecos no desmit revidētajiem gadījumiem reģistrētie deputātu palīgi iesniedza prasītās ārsta izziņas trīs līdz septiņus mēnešus pēc līguma slēgšanas. Saistībā ar atbilstību prasībai par valodu zināšanām (9) nevienā no desmit revidētajiem gadījumiem lietās nebija dokumentu, kas pierādītu, ka ir veiktas pārbaudes. |
| --- | --- |

9.13.

Saskaņā ar iekšējiem noteikumiem (7) par reģistrētu deputātu palīgu nodarbināšanu tiem ir atļauts iesniegt ārsta izziņu un citus līgumslēgšanai vajadzīgos dokumentus trīs mēnešu laikā pēc datuma, kurā stājas spēkā viņu sākotnējais darbā pieņemšanas līgums. Šī atkāpe ir pretrunā Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 128. un 129. pantam (8), kuros noteikts, ka pirms līguma slēgšanas jāizpilda visas darbā pieņemšanas prasības. Šo konstatējumu apliecina fakts, ka piecos no desmit revidētajiem gadījumiem reģistrētie deputātu palīgi iesniedza prasītās ārsta izziņas trīs līdz septiņus mēnešus pēc līguma slēgšanas. Saistībā ar atbilstību prasībai par valodu zināšanām (9) nevienā no desmit revidētajiem gadījumiem lietās nebija dokumentu, kas pierādītu, ka ir veiktas pārbaudes.

| 9.13. | Parlaments ņem vērā Revīzijas palātas nostāju attiecībā uz to, ka īstenošanas noteikumu 15. panta 2. punkta un 16. panta 3. punkta noteikumi pilnīgi neatbilst Regulas (EK) Nr. 160/2009 128. panta prasībām. Parlaments norāda, ka attiecībā uz atbilstīgu fizisko veselību likumdevēja iestāde nav pieņēmusi tādus pašus noteikumus, kādi tiek piemēroti ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, un tādējādi nav skaidri noteikusi, ka medicīniskā pārbaude jāveic pirms pieņemšanas darbā, kā tas, piemēram, noteikts Civildienesta noteikumu 33. pantā attiecībā uz ierēdņiem.

  Kopš 2012. gada februāra darbā pieņemšanas veidlapā ir iekļauta aile, kurā deputāts/deputāte ar savu goda vārdu apliecina, ka palīgam, ko viņš/viņa vēlas pieņemt darbā, ir vajadzīgās valodu zināšanas. |
| --- | --- |

9.13.

Kopš 2012. gada februāra darbā pieņemšanas veidlapā ir iekļauta aile, kurā deputāts/deputāte ar savu goda vārdu apliecina, ka palīgam, ko viņš/viņa vēlas pieņemt darbā, ir vajadzīgās valodu zināšanas.

Darbā pieņemšanas procedūru ex ante pārbaudes

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 9.14. | Finanšu regulas īstenošanas kārtības 47. un 48. pantā ir noteikts, ka ikvienai budžeta izpildes darbībai jāveic iepriekšēja pārbaude. Deviņās no desmit revidētajām reģistrēto deputātu palīgu darbā pieņemšanas procedūrām lietās nebija dokumentu, kas pierādītu, ka ir veiktas darbā pieņemšanas dokumentu ex ante pārbaudes. Labākā prakse ir nodrošināt, ka visi oficiālie dokumenti ir pareizi aizpildīti un arhivēti iekšējās kontroles vajadzībām. |
| --- | --- |

9.14.

Finanšu regulas īstenošanas kārtības 47. un 48. pantā ir noteikts, ka ikvienai budžeta izpildes darbībai jāveic iepriekšēja pārbaude. Deviņās no desmit revidētajām reģistrēto deputātu palīgu darbā pieņemšanas procedūrām lietās nebija dokumentu, kas pierādītu, ka ir veiktas darbā pieņemšanas dokumentu ex ante pārbaudes. Labākā prakse ir nodrošināt, ka visi oficiālie dokumenti ir pareizi aizpildīti un arhivēti iekšējās kontroles vajadzībām.

| 9.14. | Pašlaik tiek būtiski uzlabotas ex ante pārbaudes, ko veic par pieņemšanu darbā atbildīgā nodaļa (pārbaudes punktu saraksta pārstrāde un kontrolpārbaužu ieviešana). Tagad tiek saglabāti dokumenti, kas saistīti ar šo pārbaužu veikšanu. |
| --- | --- |

9.14.

Pašlaik tiek būtiski uzlabotas ex ante pārbaudes, ko veic par pieņemšanu darbā atbildīgā nodaļa (pārbaudes punktu saraksta pārstrāde un kontrolpārbaužu ieviešana). Tagad tiek saglabāti dokumenti, kas saistīti ar šo pārbaužu veikšanu.

Iepirkums

| 9.15. | Revīzijā pārbaudīja desmit iepirkuma procedūras. Divos gadījumos, kas bija saistīti ar ēku uzturēšanu un drukāšanas pakalpojumiem, bija nepilnības atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošanā. |
| --- | --- |

9.15.

Revīzijā pārbaudīja desmit iepirkuma procedūras. Divos gadījumos, kas bija saistīti ar ēku uzturēšanu un drukāšanas pakalpojumiem, bija nepilnības atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošanā.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 9.16. | Ar ēku uzturēšanu saistītajā procedūrā pretendenti nesaņēma izvērstu informāciju par metodi, kuru piemēroja piedāvājumu novērtēšanā. Vienā līguma daļā, kuras vērtība bija EUR 750 000 četru gadu termiņā (no kopējās līguma vērtības EUR 23 141 740), konkursa dokumentācijā nebija informācijas par izmantojamo materiālu vērtības aplēsi – šo materiālu vērtība sasniedza 40 % no attiecīgās līguma daļas vērtības. Pretendentiem bija jāiesniedz tikai bruto peļņas normas likme par materiāliem, un tas viņus atturēja iesniegt konkurētspējīgākus piedāvājumus, optimāli apvienojot sava finanšu piedāvājuma komponentus. |
| --- | --- |

9.16.

Ar ēku uzturēšanu saistītajā procedūrā pretendenti nesaņēma izvērstu informāciju par metodi, kuru piemēroja piedāvājumu novērtēšanā. Vienā līguma daļā, kuras vērtība bija EUR 750 000 četru gadu termiņā (no kopējās līguma vērtības EUR 23 141 740), konkursa dokumentācijā nebija informācijas par izmantojamo materiālu vērtības aplēsi – šo materiālu vērtība sasniedza 40 % no attiecīgās līguma daļas vērtības. Pretendentiem bija jāiesniedz tikai bruto peļņas normas likme par materiāliem, un tas viņus atturēja iesniegt konkurētspējīgākus piedāvājumus, optimāli apvienojot sava finanšu piedāvājuma komponentus.

| 9.16. | Šajā konkrētajā konkursa daļā Parlaments iekļāva nemainīgu summu par materiāliem, lai atsevišķi izskatītu un pārredzami izvērtētu darbu patiesās izmaksas. |
| --- | --- |

9.16.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 9.17. | Vienas sarunu procedūras gadījumā saistībā ar drukāšanas pakalpojumiem specifikācija par sniedzamo pakalpojumu atrašanās vietu nebija izstrādāta skaidri un pārredzami. Turklāt visi iespējamie pretendenti, ar kuriem notika sarunas, atradās Luksemburgā, tādējādi pārrobežu konkurence bija sašaurināta. No 11 iespējamajiem pretendentiem, ar kuriem notika sarunas, tikai iepriekšējais līgumslēdzējs iesniedza piedāvājumu, un tam piešķīra līgumu EUR 60 000 apmērā četru gadu laikā. Turklāt pirms sarunām netika pārbaudīta atbilstība atlases kritērijiem, tas bija pretrunā Finanšu regulas īstenošanas kārtības 122. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

9.17.

Vienas sarunu procedūras gadījumā saistībā ar drukāšanas pakalpojumiem specifikācija par sniedzamo pakalpojumu atrašanās vietu nebija izstrādāta skaidri un pārredzami. Turklāt visi iespējamie pretendenti, ar kuriem notika sarunas, atradās Luksemburgā, tādējādi pārrobežu konkurence bija sašaurināta. No 11 iespējamajiem pretendentiem, ar kuriem notika sarunas, tikai iepriekšējais līgumslēdzējs iesniedza piedāvājumu, un tam piešķīra līgumu EUR 60 000 apmērā četru gadu laikā. Turklāt pirms sarunām netika pārbaudīta atbilstība atlases kritērijiem, tas bija pretrunā Finanšu regulas īstenošanas kārtības 122. panta 3. punktam.

| 9.17. | Parlaments piekrīt Revīzijas palātas apsvērumiem un ņems tos vērā, gatavojot nākamo procedūru. Tomēr Parlaments uzsver, ka pakalpojumi, par kuru sniegšanu ir noslēgts šis nelielās vērtības līgums, būtībā bija vietēja mēroga pakalpojumi. |
| --- | --- |

9.17.

Eiropadome un Padome

Iepirkums

PADOMES ATBILDES

| 9.18. | Revīzijā tika pārbaudītas piecas iepirkuma procedūras. Divos gadījumos saistībā ar uzkopšanas pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 16 214 000 četru gadu laikā) un ar dienesta apģērba un apavu iegādi (līguma vērtība EUR 344 000 četru gadu laikā) pretendentiem, kuri atsevišķām piedāvājuma vienībām nebija norādījuši cenu, konkursa specifikācijas ļāva Padomei to aplēst, balstoties uz vidējo cenu, ko par šo vienību bija iesnieguši citi pretendenti. Tādējādi Padome grozīja piedāvājuma vērtību tādā veidā, kas Finanšu regulā nav paredzēts. |
| --- | --- |

9.18.

Revīzijā tika pārbaudītas piecas iepirkuma procedūras. Divos gadījumos saistībā ar uzkopšanas pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 16 214 000 četru gadu laikā) un ar dienesta apģērba un apavu iegādi (līguma vērtība EUR 344 000 četru gadu laikā) pretendentiem, kuri atsevišķām piedāvājuma vienībām nebija norādījuši cenu, konkursa specifikācijas ļāva Padomei to aplēst, balstoties uz vidējo cenu, ko par šo vienību bija iesnieguši citi pretendenti. Tādējādi Padome grozīja piedāvājuma vērtību tādā veidā, kas Finanšu regulā nav paredzēts.

| 9.18. | Pirmām kārtām Padome konstatē, ka Finanšu regula nav pārkāpta, jo Īstenošanas regulas 148. panta 3. punkts attiecas uz saziņu, kura ir par iemeslu piedāvājuma vērtības izmaiņām. Tiesas pārbaudītajās procedūrās tādas saziņas nav bijis. Padome pilnīgi atzīst, ka minētais noteikums neļauj iestādei prasīt cenas, kuras piedāvājuma pretendents nav norādījis.

  Tomēr, lai attiecīgo kandidātu neizslēgtu no piedāvājumiem un lai saglabātu konkursu kompleksiem piedāvājumiem, kas attiecas uz virkni preču vai pakalpojumu, piedāvājuma dokumentos ir skaidri minēts, ka tad, ja nav norādīta cena, novērtējuma komiteja var pati piemērot (nepieļaujot nekādu saziņu ar piedāvājuma pretendentiem) teorētisku vidējo cenu. Lai negrozītu piedāvājuma pretendenta nodomu, šo metodi izmanto tikai, lai koriģētu ierobežotu informācijas trūkuma daudzumu. Tā tika izmantota tikai vienā Tiesas konstatētajā gadījumā attiecībā uz maznozīmīgu elementu, kas trūka sarakstā, kurā norādīta 81 cena (atbilstot finanšu ietekmei 0,67 % apmērā no piedāvājuma).


  Padomes Ģenerālsekretariāts uzskata, ka šajā pieejā ir pilnīgi ievērota Finanšu regulas būtība un principi: pārredzamība, proporcionalitāte un nediskriminācija. Līdz ar apsvērtu un piesardzīgu īstenošanu minētā pieeja nodrošina pienācīgu konkursu un pareizu finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

9.18.

Tomēr, lai attiecīgo kandidātu neizslēgtu no piedāvājumiem un lai saglabātu konkursu kompleksiem piedāvājumiem, kas attiecas uz virkni preču vai pakalpojumu, piedāvājuma dokumentos ir skaidri minēts, ka tad, ja nav norādīta cena, novērtējuma komiteja var pati piemērot (nepieļaujot nekādu saziņu ar piedāvājuma pretendentiem) teorētisku vidējo cenu. Lai negrozītu piedāvājuma pretendenta nodomu, šo metodi izmanto tikai, lai koriģētu ierobežotu informācijas trūkuma daudzumu. Tā tika izmantota tikai vienā Tiesas konstatētajā gadījumā attiecībā uz maznozīmīgu elementu, kas trūka sarakstā, kurā norādīta 81 cena (atbilstot finanšu ietekmei 0,67 % apmērā no piedāvājuma).

Padomes Ģenerālsekretariāts uzskata, ka šajā pieejā ir pilnīgi ievērota Finanšu regulas būtība un principi: pārredzamība, proporcionalitāte un nediskriminācija. Līdz ar apsvērtu un piesardzīgu īstenošanu minētā pieeja nodrošina pienācīgu konkursu un pareizu finanšu pārvaldību.

Komisija

Sociālo pabalstu aprēķins un izmaksa darbiniekiem

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.19. | No revidētajiem 28 gadījumiem 15 gadījumos nebija atjaunināta informācija, kas Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu birojā (PMO) bija pieejama par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli. Sešos no šiem gadījumiem tādēļ veica nepareizus maksājumus, jo atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu iestāžu maksāto pabalstu jaunāko piemērojamo vērtību (10). |
| --- | --- |

9.19.

No revidētajiem 28 gadījumiem 15 gadījumos nebija atjaunināta informācija, kas Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu birojā (PMO) bija pieejama par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli. Sešos no šiem gadījumiem tādēļ veica nepareizus maksājumus, jo atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu iestāžu maksāto pabalstu jaunāko piemērojamo vērtību (10).

| 9.19. | Komisija kopš 2012. gada aprīļa SYSPER2/Rights (Informācijas sistēma individuālo tiesību pārvaldībai) automātiski atjauno līdzīgu pabalstu summas, ko izmaksā Beļģijas valsts. Pateicoties šai automātiskajai atjaunošanai, ievērojami tiks samazināta kļūdu iespējamība, jo atjaunināšana vairs netiks veikta manuāli. Pārējās dalībvalstis arī ieviesīs šo praksi.


  Turklāt SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) tiks ieviests jauns modulis. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem. |
| --- | --- |

9.19.

Komisija kopš 2012. gada aprīļa SYSPER2/Rights (Informācijas sistēma individuālo tiesību pārvaldībai) automātiski atjauno līdzīgu pabalstu summas, ko izmaksā Beļģijas valsts. Pateicoties šai automātiskajai atjaunošanai, ievērojami tiks samazināta kļūdu iespējamība, jo atjaunināšana vairs netiks veikta manuāli. Pārējās dalībvalstis arī ieviesīs šo praksi.

Turklāt SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) tiks ieviests jauns modulis. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem.

Iepirkums

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.20. | Revīzijā pārbaudīja četras iepirkuma procedūras, kuras bija īstenojis Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā (OIL). Trijās no šīm procedūrām (tās īstenoja saskaņā ar automātiskas piešķiršanas procedūru) – par apsardzes pakalpojumu sniegšanu (līguma vērtība EUR 46 000 000 četru gadu laikā), mācību pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 860 000 četru gadu laikā) un uzturēšanas pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 11 000 000 četru gadu laikā) – konstatēja nepilnības: piešķiršanas kritēriju piemērošana atlases posmā, līdzīgu kritēriju atkārtota izmantošana vērtēšanas procesā un nekonsekvence atlases kritēriju definēšanā un vērtēšanā. |
| --- | --- |

9.20.

Revīzijā pārbaudīja četras iepirkuma procedūras, kuras bija īstenojis Infrastruktūras un apgādes birojs Luksemburgā (OIL). Trijās no šīm procedūrām (tās īstenoja saskaņā ar automātiskas piešķiršanas procedūru) – par apsardzes pakalpojumu sniegšanu (līguma vērtība EUR 46 000 000 četru gadu laikā), mācību pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 860 000 četru gadu laikā) un uzturēšanas pakalpojumiem (līguma vērtība EUR 11 000 000 četru gadu laikā) – konstatēja nepilnības: piešķiršanas kritēriju piemērošana atlases posmā, līdzīgu kritēriju atkārtota izmantošana vērtēšanas procesā un nekonsekvence atlases kritēriju definēšanā un vērtēšanā.

| 9.20. | Visas Revīzijas palātas pārbaudītās iepirkuma procedūras tika sāktas 2010. gada beigās vai 2011. gada sākumā. 2011. gada vidū OIL pārskatīja savu stratēģiju attiecībā uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus procedūrām, lai racionalizētu visus konkursa specifikāciju aspektus, piemēram, samazinot atlases un piešķiršanas kritēriju skaitu, tos skaidrāk definējot. Attiecībā uz visām jaunajām iepirkuma procedūrām, kas tika uzsāktas pēc tam, lielākā daļa Revīzijas palātas norādīto nepilnību ir novērstas (attiecībā uz nepilnībām, kuras vēl aizvien pastāvēja Revīzijas palātas pārbaudes laikā, šobrīd tiek veikti pasākumi to novēršanai). |
| --- | --- |

9.20.

Visas Revīzijas palātas pārbaudītās iepirkuma procedūras tika sāktas 2010. gada beigās vai 2011. gada sākumā. 2011. gada vidū OIL pārskatīja savu stratēģiju attiecībā uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus procedūrām, lai racionalizētu visus konkursa specifikāciju aspektus, piemēram, samazinot atlases un piešķiršanas kritēriju skaitu, tos skaidrāk definējot. Attiecībā uz visām jaunajām iepirkuma procedūrām, kas tika uzsāktas pēc tam, lielākā daļa Revīzijas palātas norādīto nepilnību ir novērstas (attiecībā uz nepilnībām, kuras vēl aizvien pastāvēja Revīzijas palātas pārbaudes laikā, šobrīd tiek veikti pasākumi to novēršanai).

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.21. | OIL organizēja arī atklātu iepirkuma procedūru par palīdzību un konsultācijām tehniskajā, arhitektūras un finanšu jomā. Piešķirtā līguma kopējā vērtība ir EUR 3 124 000 četru gadu laikā. Izraudzītais līguma veids ir daudzpusējs pamatlīgums, piemērojot hierarhijas mehānismu, kas parakstīts ar trim uzņēmumiem. Tas nozīmē, ja pirmajā vietā ierindotais uzņēmums nevar sniegt pieprasīto pakalpojumu, vēršas pie uzņēmuma, kurš ierindots otrajā vietā, un tā joprojām. Otrajā vietā ierindoto uzņēmumu būtu vajadzējis izslēgt atlases kritēriju pārbaudes posmā, jo tas neatbilda prasībai par iepriekšēju pieredzi līguma jomā. |
| --- | --- |

9.21.

OIL organizēja arī atklātu iepirkuma procedūru par palīdzību un konsultācijām tehniskajā, arhitektūras un finanšu jomā. Piešķirtā līguma kopējā vērtība ir EUR 3 124 000 četru gadu laikā. Izraudzītais līguma veids ir daudzpusējs pamatlīgums, piemērojot hierarhijas mehānismu, kas parakstīts ar trim uzņēmumiem. Tas nozīmē, ja pirmajā vietā ierindotais uzņēmums nevar sniegt pieprasīto pakalpojumu, vēršas pie uzņēmuma, kurš ierindots otrajā vietā, un tā joprojām. Otrajā vietā ierindoto uzņēmumu būtu vajadzējis izslēgt atlases kritēriju pārbaudes posmā, jo tas neatbilda prasībai par iepriekšēju pieredzi līguma jomā.

| 9.21. | Iepirkuma procedūras laikā OIL attiecīgajam pretendentam bija jāprasa iesniegt jaunāku apliecinājumu par pieredzi jomā, uz kuru attiecas līgums. Pretendents bija jāizslēdz vienīgi gadījumā, ja šāda informācija netika sniegta.


  Taču jāatzīmē, ka kopš līguma parakstīšanas 2011. gada 4. martā un līdz 2012. gada maija beigām OIL ar attiecīgo uzņēmumu parakstīja tikai vienu iepirkuma līgumu 1 116 euro vērtībā. |
| --- | --- |

9.21.

Iepirkuma procedūras laikā OIL attiecīgajam pretendentam bija jāprasa iesniegt jaunāku apliecinājumu par pieredzi jomā, uz kuru attiecas līgums. Pretendents bija jāizslēdz vienīgi gadījumā, ja šāda informācija netika sniegta.

Taču jāatzīmē, ka kopš līguma parakstīšanas 2011. gada 4. martā un līdz 2012. gada maija beigām OIL ar attiecīgo uzņēmumu parakstīja tikai vienu iepirkuma līgumu 1 116 euro vērtībā.

Revīzijas palāta

| 9.22. | Ārējā revidenta ziņojumā (11) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī par finanšu rezultātu un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus”. Ziņojums tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.22.

Ārējā revidenta ziņojumā (11) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī par finanšu rezultātu un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus”. Ziņojums tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Līgumu slēgšana ar pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

| 9.23. | Pārbaudot procedūras pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku līgumu pagarināšanai un grozīšanai, Palātas revidenti konstatēja, ka iekšējos noteikumos un pamatnostādnēs, kuras piemēroja šo darbinieku atlasei un iedalīšanai kategorijās, nebija konsekventi ņemta vērā šo darbinieku gūtā profesionālā pieredze. Turklāt vienām piemērotajām pamatnostādnēm nebija norādīts spēkā stāšanās datums. Šāda nekonsekvence palielina kļūdu risku kategoriju piešķiršanā pagaidu darbiniekiem, kuri pieņemti darbā saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta b) punktu. |
| --- | --- |

9.23.

Pārbaudot procedūras pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku līgumu pagarināšanai un grozīšanai, Palātas revidenti konstatēja, ka iekšējos noteikumos un pamatnostādnēs, kuras piemēroja šo darbinieku atlasei un iedalīšanai kategorijās, nebija konsekventi ņemta vērā šo darbinieku gūtā profesionālā pieredze. Turklāt vienām piemērotajām pamatnostādnēm nebija norādīts spēkā stāšanās datums. Šāda nekonsekvence palielina kļūdu risku kategoriju piešķiršanā pagaidu darbiniekiem, kuri pieņemti darbā saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta b) punktu.

| 9.23. | Spēkā esošās pamatnostādnes pagaidu darbinieku dienesta pakāpes noteikšanai (DRHF 001/08) pieņemtas 2008. gada 14. janvārī. Tomēr kopš 2010. gada jūlija visu pagaidu darbinieku, kas nodarbināti saskaņā ar 2. panta b) punktu, dienesta pakāpe nemainīgi ir AD 5 – sākotnēji tāpēc, ka augstākas dienesta pakāpes nebija pieejamas, bet vēlāk tā bija piemērotā politiskā pieeja. Pamatnostādnes patiešām nav aktualizētas tā, lai tās atspoguļotu politikas maiņu, un, lai nodrošinātu konsekventu un pārredzamu to piemērošanu, EESK pielāgos savus spēkā esošos noteikumus/pamatnostādnes par dienesta pakāpes noteikšanu pagaidu darbiniekiem, kurus nodarbina saskaņā ar Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta b) punktu. Tiesu informēs par lēmuma, kuru paredzēts pieņemt līdz 2012. gada rudens beigām, izpildes datumu.

  Tiesas minētais dokuments bez datuma bija iekšējais darba dokuments, kurš izstrādāts tikai tāpēc, lai sniegtu praktisku ievirzi procedūrās, kas saistītas ar līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā, un tas tiks iekļauts iepriekš minētajās aktualizētajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

9.23.

Tiesas minētais dokuments bez datuma bija iekšējais darba dokuments, kurš izstrādāts tikai tāpēc, lai sniegtu praktisku ievirzi procedūrās, kas saistītas ar līgumdarbinieku un pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā, un tas tiks iekļauts iepriekš minētajās aktualizētajās pamatnostādnēs.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

| 9.24. | No četriem pārbaudītajiem gadījumiem vienam darbiniekam, kurš bija pieņemts darbā kā pagaidu darbinieks saskaņā ar minētajiem iekšējiem noteikumiem un pamatnostādnēm, bija piešķirta kategorija, kas bija par vienu kategoriju augstāka nekā šā darbinieka karjeras pamata kategorija. Pēc sešiem mēnešiem šā darbinieka kategoriju samazināja uz pamata kategoriju, kad atklājās, ka trūkst amata vietu pastāvīgo darbinieku paaugstināšanai amatā. Šāds stāvoklis liecina par nepilnību pieejamo amata vietu sadales plānošanā starp dažādām darbinieku kategorijām. |
| --- | --- |

9.24.

No četriem pārbaudītajiem gadījumiem vienam darbiniekam, kurš bija pieņemts darbā kā pagaidu darbinieks saskaņā ar minētajiem iekšējiem noteikumiem un pamatnostādnēm, bija piešķirta kategorija, kas bija par vienu kategoriju augstāka nekā šā darbinieka karjeras pamata kategorija. Pēc sešiem mēnešiem šā darbinieka kategoriju samazināja uz pamata kategoriju, kad atklājās, ka trūkst amata vietu pastāvīgo darbinieku paaugstināšanai amatā. Šāds stāvoklis liecina par nepilnību pieejamo amata vietu sadales plānošanā starp dažādām darbinieku kategorijām.

| 9.24. | Tiesas minētajā lietā, pagarinot darbinieka līgumu sešus mēnešus pēc sākotnējā līguma stāšanās spēkā, viņam patiešām tika piešķirta par iepriekšējo pakāpi zemāka un zemākā viņa karjeras pakāpe, jo attiecīgajā brīdī sākotnējās pakāpes štata vieta nebija pieejama.

  Komiteja pastāvīgi cenšas labāk plānot štata vietu izmantošanu. Tomēr mazāku iestāžu iespējas ir ierobežotas, jo pat dažām neparedzētām izmaiņām personāla sastāvā var būt ievērojama ietekme, kuru ir grūti līdzsvarot. |
| --- | --- |

9.24.

Komiteja pastāvīgi cenšas labāk plānot štata vietu izmantošanu. Tomēr mazāku iestāžu iespējas ir ierobežotas, jo pat dažām neparedzētām izmaiņām personāla sastāvā var būt ievērojama ietekme, kuru ir grūti līdzsvarot.

Eiropas Ārējās darbības dienests

Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

EĀDD ATBILDE

| 9.25. | Sešos no 17 revidētajiem gadījumiem Eiropas Ārējās darbības dienestam pieejamā informācija par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli nebija atjaunināta. Trijos no šiem gadījumiem tā rezultātā bija veikti nepareizi maksājumi, jo atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu iestāžu maksāto pabalstu jaunāko piemērojamo vērtību. |
| --- | --- |

9.25.

Sešos no 17 revidētajiem gadījumiem Eiropas Ārējās darbības dienestam pieejamā informācija par darbinieku personīgo un ģimenes stāvokli nebija atjaunināta. Trijos no šiem gadījumiem tā rezultātā bija veikti nepareizi maksājumi, jo atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu iestāžu maksāto pabalstu jaunāko piemērojamo vērtību.

| 9.25. | EĀDD regulāri reizi gadā vērsīsies pie saviem darbiniekiem, lai lūgtu atjaunināt viņu personas lietu, un atgādinās viņiem par viņu pienākumu deklarēt šos pabalstus. Šī ziņa tiks izsūtīta septembrī.

  IT sistēmām jānodrošina regulāra to summu atjaunināšana, kas saņemtas saskaņā ar valsts vai reģionāliem tiesību aktiem/noteikumiem par šo pabalstu palielināšanu. EĀDD saprot, ka PMO ir izstrādājis IT rīku un nesen to testēja pabalstiem, kas saņemti no Beļģijas iestādēm, un secīgi paplašinās šo IT lietojumprogrammu uz citām datu kopām, tostarp EĀDD darbiniekiem. EĀDD lūgs PMO, lai pēc iespējas drīz varētu izmantot šo IT lietojumprogrammu. |
| --- | --- |

9.25.

IT sistēmām jānodrošina regulāra to summu atjaunināšana, kas saņemtas saskaņā ar valsts vai reģionāliem tiesību aktiem/noteikumiem par šo pabalstu palielināšanu. EĀDD saprot, ka PMO ir izstrādājis IT rīku un nesen to testēja pabalstiem, kas saņemti no Beļģijas iestādēm, un secīgi paplašinās šo IT lietojumprogrammu uz citām datu kopām, tostarp EĀDD darbiniekiem. EĀDD lūgs PMO, lai pēc iespējas drīz varētu izmantot šo IT lietojumprogrammu.

Līgumu slēgšana ar pagaidu darbiniekiem

EĀDD ATBILDE

| 9.26. | Trim pagaidu darbiniekiem izmaksātās algas analīze no revidētā parauga, kurā ietilpa astoņu darbinieku algas analīze, liecināja, ka abas puses darba līgumus bija parakstījušas no trim līdz septiņiem mēnešiem pēc tam, kad darbinieki bija sākuši pildīt darba pienākumus. Šāda prakse rada juridisko nenoteiktību abām pusēm. |
| --- | --- |

9.26.

Trim pagaidu darbiniekiem izmaksātās algas analīze no revidētā parauga, kurā ietilpa astoņu darbinieku algas analīze, liecināja, ka abas puses darba līgumus bija parakstījušas no trim līdz septiņiem mēnešiem pēc tam, kad darbinieki bija sākuši pildīt darba pienākumus. Šāda prakse rada juridisko nenoteiktību abām pusēm.

| 9.26. | Pārejas perioda laikā, kad daudzi dalībvalstu diplomāti tika pieņemti darbā par pagaidu darbiniekiem, daži līgumi, iespējams, ir parakstīti tikai kādu laiku pēc tam, kad darbinieki bija sākuši pildīt darba pienākumus. Šādi gadījumi bija ārkārtēji. Visas personas tika pieņemtas darbā atbilstīgi standarta un regulārām procedūrām. EĀDD veiks nepieciešamos pasākumus, lai nākotnē šādi gadījumi nenotiktu. |
| --- | --- |

9.26.

Apsardzes pakalpojumu sniegšanas līguma pārvaldība

EĀDD ATBILDE

| 9.27. | Faktūrrēķins saistībā ar ikmēneša maksājumu EUR 5 340 apmērā par apsardzes pakalpojumu sniegšanu delegācijai Venecuēlā bija nepareizi vizēts ar “apstiprināts kā pareizs”, taču minētie pakalpojumi vēl nebija sniegti. Šāda prakse ir pretrunā Finanšu regulas 79. pantam. Turklāt attiecīgais apsardzes pakalpojumu līgums bez izmaiņām ir bijis spēkā 24 gadus. Revidenti arī konstatēja, ka delegācija bija ieguvusi tikai neformālu atbrīvojumu no PVN, kaut arī tiesību akti par PVN atgūšanu Venecuēlā ir bijuši spēkā kopš 2000. gada. Delegācija nebija aprēķinājusi neatgūto PVN summu par šo laikposmu. |
| --- | --- |

9.27.

Faktūrrēķins saistībā ar ikmēneša maksājumu EUR 5 340 apmērā par apsardzes pakalpojumu sniegšanu delegācijai Venecuēlā bija nepareizi vizēts ar “apstiprināts kā pareizs”, taču minētie pakalpojumi vēl nebija sniegti. Šāda prakse ir pretrunā Finanšu regulas 79. pantam. Turklāt attiecīgais apsardzes pakalpojumu līgums bez izmaiņām ir bijis spēkā 24 gadus. Revidenti arī konstatēja, ka delegācija bija ieguvusi tikai neformālu atbrīvojumu no PVN, kaut arī tiesību akti par PVN atgūšanu Venecuēlā ir bijuši spēkā kopš 2000. gada. Delegācija nebija aprēķinājusi neatgūto PVN summu par šo laikposmu.

| 9.27. | Delegācija ir saņēmusi norādījumus rīkot piedāvājumu konkursu par jaunu apsardzes pakalpojumu līgumu un atgūt kopš 2000. gada nepamatoti samaksāto PVN.

  Vispārīgāk runājot, delegācijām atkārtoti un visos līmeņos ir atgādināts par to, ka ir svarīgi regulāri rīkot jaunus piedāvājumu konkursus par to pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

9.27.

Vispārīgāk runājot, delegācijām atkārtoti un visos līmeņos ir atgādināts par to, ka ir svarīgi regulāri rīkot jaunus piedāvājumu konkursus par to pakalpojumu līgumiem.

Iepirkums

EĀDD ATBILDE

| 9.28. | Trijās slēgtās iepirkuma procedūrās no piecām revidētajām procedūrām saistībā ar apsardzes pakalpojumu sniegšanu tika konstatētas nepilnības piešķiršanas kritēriju definēšanā un piemērošanā un piedāvājumu izvērtēšanā, konkursa dokumentu izstrādē, atlases kritēriju definēšanā un piemērošanā un piedāvājumu atvēršanas komisijas un izvērtēšanas komisijas attiecīgo uzdevumu izpildē. Vienā no šiem gadījumiem izvērtēšanas komisija nolēma bez turpmākas analīzes noraidīt piedāvājumu, kurā bija norādīta nesamērīgi zema cena, lai gan pretendents apstiprināja, ka tās cēlonis bija pārrakstīšanās kļūda. Divās citās procedūrās saistībā ar objekta apsaimniekošanas pakalpojumu sniegšanu (līguma vērtība EUR 285 000 četru gadu laikā) un biroju nomu (līguma vērtība EUR 9 000 000 desmit gadu laikā) nebija iespējams Palātai sniegt svarīgu dokumentāciju saistībā ar procedūru dažu posmu izpildi. |
| --- | --- |

9.28.

Trijās slēgtās iepirkuma procedūrās no piecām revidētajām procedūrām saistībā ar apsardzes pakalpojumu sniegšanu tika konstatētas nepilnības piešķiršanas kritēriju definēšanā un piemērošanā un piedāvājumu izvērtēšanā, konkursa dokumentu izstrādē, atlases kritēriju definēšanā un piemērošanā un piedāvājumu atvēršanas komisijas un izvērtēšanas komisijas attiecīgo uzdevumu izpildē. Vienā no šiem gadījumiem izvērtēšanas komisija nolēma bez turpmākas analīzes noraidīt piedāvājumu, kurā bija norādīta nesamērīgi zema cena, lai gan pretendents apstiprināja, ka tās cēlonis bija pārrakstīšanās kļūda. Divās citās procedūrās saistībā ar objekta apsaimniekošanas pakalpojumu sniegšanu (līguma vērtība EUR 285 000 četru gadu laikā) un biroju nomu (līguma vērtība EUR 9 000 000 desmit gadu laikā) nebija iespējams Palātai sniegt svarīgu dokumentāciju saistībā ar procedūru dažu posmu izpildi.

| 9.28. | Konkursa dokumentu sagatavošanu līdz 2011. gada aprīlim veica bijušā RELEX K8. nodaļa (tagad MDR-B1). Līdz ar EĀDD izveidi un līgumu daļas (MDR-A2) izveidi konkursu dokumentu kvalitāte ir uzlabojusies.


  Šeit minētie objekta apsaimniekošanas pakalpojumi ir saistīti ar piedāvājumu konkursu, kas rīkots bez MDR-A2. daļas ieguldījuma tajā laikā. Attiecībā uz piezīmi par EUR 9 miljonu līgumu par biroju nomu galvenie dokumenti (delegācijas ziņojums par ēku un galvenās pārvaldes pozitīvais atzinums pa šo laiku (2012. gada jūnijā)) ir nosūtīti Palātai. |
| --- | --- |

9.28.

Konkursa dokumentu sagatavošanu līdz 2011. gada aprīlim veica bijušā RELEX K8. nodaļa (tagad MDR-B1). Līdz ar EĀDD izveidi un līgumu daļas (MDR-A2) izveidi konkursu dokumentu kvalitāte ir uzlabojusies.

Šeit minētie objekta apsaimniekošanas pakalpojumi ir saistīti ar piedāvājumu konkursu, kas rīkots bez MDR-A2. daļas ieguldījuma tajā laikā. Attiecībā uz piezīmi par EUR 9 miljonu līgumu par biroju nomu galvenie dokumenti (delegācijas ziņojums par ēku un galvenās pārvaldes pozitīvais atzinums pa šo laiku (2012. gada jūnijā)) ir nosūtīti Palātai.

Pārējās iestādes un struktūras

| 9.29. | Palāta neatrada nozīmīgas nepilnības saistībā ar revidētajām tēmām Eiropas Savienības Tiesā, Reģionu komitejā, Eiropas Ombuda birojā un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā. |
| --- | --- |

9.29.

Palāta neatrada nozīmīgas nepilnības saistībā ar revidētajām tēmām Eiropas Savienības Tiesā, Reģionu komitejā, Eiropas Ombuda birojā un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.30. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu un struktūru administratīvo un citu izdevumu jomā maksājumos kopumā 2011. gada 31. decembrī slēgtajā gadā kļūdu līmenis nebija būtisks (sk. 9.9. punktu). |
| --- | --- |

9.30.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu un struktūru administratīvo un citu izdevumu jomā maksājumos kopumā 2011. gada 31. decembrī slēgtajā gadā kļūdu līmenis nebija būtisks (sk. 9.9. punktu).

| 9.31. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārbaudītās administratīvo un citu izdevumu pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas. |
| --- | --- |

9.31.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārbaudītās administratīvo un citu izdevumu pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas.

| 9.30–9.31. | Komisija atzīmē, ka tagad jau daudzus gadus pēc kārtas ar administratīvajiem izdevumiem saistītajos darījumos kopumā nav bijis būtisku kļūdu un ar tiem saistītās pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas. |
| --- | --- |

9.30–9.31.

| 9.32. | Palāta vērš uzmanību uz kļūdām un nepilnībām, kas neietekmēja Palātas secinājumu. Palāta pārbaudīja iepirkuma procedūru paraugu (sk. 9.15., 9.16., 9.17., 9.18., 9.20., 9.21. un 9.28. punktu) un konstatēja vairākas nepilnības atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošanā, un dažas no tām ietekmēja procedūras rezultātus. Citas nepilnības attiecās uz pārrobežu konkurences organizāciju, automātiskās piešķiršanas procedūru pārvaldību un noteikumu ievērošanu attiecībā uz konkursa dokumentu sagatavošanu un glabāšanu. Palāta konstatēja nepilnības arī sociālo pabalstu aprēķina un izmaksas parauga pārbaudē (sk. 9.12., 9.19. un 9.25. punktu) un to darbinieku darba līgumu parauga pārbaudē, kuri nav pastāvīgie darbinieki (sk. 9.13., 9.23., 9.24. un 9.26. punktu). |
| --- | --- |

9.32.

Palāta vērš uzmanību uz kļūdām un nepilnībām, kas neietekmēja Palātas secinājumu. Palāta pārbaudīja iepirkuma procedūru paraugu (sk. 9.15., 9.16., 9.17., 9.18., 9.20., 9.21. un 9.28. punktu) un konstatēja vairākas nepilnības atlases un piešķiršanas kritēriju piemērošanā, un dažas no tām ietekmēja procedūras rezultātus. Citas nepilnības attiecās uz pārrobežu konkurences organizāciju, automātiskās piešķiršanas procedūru pārvaldību un noteikumu ievērošanu attiecībā uz konkursa dokumentu sagatavošanu un glabāšanu. Palāta konstatēja nepilnības arī sociālo pabalstu aprēķina un izmaksas parauga pārbaudē (sk. 9.12., 9.19. un 9.25. punktu) un to darbinieku darba līgumu parauga pārbaudē, kuri nav pastāvīgie darbinieki (sk. 9.13., 9.23., 9.24. un 9.26. punktu).

Ieteikumi

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.33. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  9.3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi. |
| --- | --- |

9.33.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  9.3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi.

9.33.

| a) | Sociālie pabalsti. Palāta ieteica Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (sk. 9.14., 9.19. un 9.26. punktu 2009. gada pārskatā) pieprasīt, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju, un izveidot sistēmu, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt. |
| --- | --- |

a)

Sociālie pabalsti. Palāta ieteica Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (sk. 9.14., 9.19. un 9.26. punktu 2009. gada pārskatā) pieprasīt, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju, un izveidot sistēmu, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt.

| a) | Komisija SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) ieviesīs jaunu moduli. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem. |
| --- | --- |

a)

Komisija SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) ieviesīs jaunu moduli. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem.

| b) | Revidenti konstatēja, ka Palātas 2009. gada pārskatā norādītās problēmas 2011. gadā saglabājās, kaut arī mazākā mērā, Eiropas Parlamentā un Eiropas Ārējās darbības dienestā (bijušais Eiropas Komisijas Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts). Tādējādi joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus, ja darbinieka situācija ir mainījusies. Palātas revīzijas rezultātā ieviestie pasākumi Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā bija efektīvi. |
| --- | --- |

b)

Revidenti konstatēja, ka Palātas 2009. gada pārskatā norādītās problēmas 2011. gadā saglabājās, kaut arī mazākā mērā, Eiropas Parlamentā un Eiropas Ārējās darbības dienestā (bijušais Eiropas Komisijas Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts). Tādējādi joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus, ja darbinieka situācija ir mainījusies. Palātas revīzijas rezultātā ieviestie pasākumi Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja birojā bija efektīvi.

EĀDD ATBILDE

| 9.33. | EĀDD regulāri reizi gadā vērsīsies pie saviem darbiniekiem, lai lūgtu atjaunināt viņu personas lietu, un atgādinās viņiem par viņu pienākumu deklarēt šos pabalstus. Šī ziņa tiks izsūtīta septembrī.

  IT sistēmām jānodrošina regulāra to summu atjaunināšana, kas saņemtas saskaņā ar valsts vai reģionāliem tiesību aktiem/noteikumiem par šo pabalstu palielināšanu. EĀDD saprot, ka PMO ir izstrādājis IT rīku un nesen to testēja pabalstiem, kas saņemti no Beļģijas iestādēm, un secīgi paplašinās šo IT lietojumprogrammu uz citām datu kopām, tostarp EĀDD darbiniekiem. EĀDD lūgs PMO, lai pēc iespējas drīz varētu izmantot šo IT lietojumprogrammu. |
| --- | --- |

9.33.

IT sistēmām jānodrošina regulāra to summu atjaunināšana, kas saņemtas saskaņā ar valsts vai reģionāliem tiesību aktiem/noteikumiem par šo pabalstu palielināšanu. EĀDD saprot, ka PMO ir izstrādājis IT rīku un nesen to testēja pabalstiem, kas saņemti no Beļģijas iestādēm, un secīgi paplašinās šo IT lietojumprogrammu uz citām datu kopām, tostarp EĀDD darbiniekiem. EĀDD lūgs PMO, lai pēc iespējas drīz varētu izmantot šo IT lietojumprogrammu.

KOMISIJAS ATBILDES

| 9.34. | Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

9.34.

Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus.

9.34.

| — | 1. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.12., 9.19. un 9.25. punktu) jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju, un jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt. Šo maksājumu pārvaldībai izmantotās IT sistēmas jāpilnveido, lai nodrošinātu, ka ziņas par dalībvalstu iestāžu maksātajiem pabalstiem atjaunina automātiski. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.12., 9.19. un 9.25. punktu) jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju, un jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt. Šo maksājumu pārvaldībai izmantotās IT sistēmas jāpilnveido, lai nodrošinātu, ka ziņas par dalībvalstu iestāžu maksātajiem pabalstiem atjaunina automātiski.

Komisija kopš 2012. gada aprīļa SYSPER2/Rights (Informācijas sistēma individuālo tiesību pārvaldībai) automātiski atjauno līdzīgu pabalstu summas, ko izmaksā Beļģijas valsts. Pateicoties šai automātiskajai atjaunošanai, ievērojami tiks samazināta kļūdu iespējamība, jo atjaunināšana vairs netiks veikta manuāli. Pārējās dalībvalstis arī ieviesīs šo praksi.

Turklāt SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) tiks ieviests jauns modulis. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem.

EĀDD ATBILDE

EĀDD regulāri reizi gadā vērsīsies pie saviem darbiniekiem, lai lūgtu atjaunināt viņu personas lietu, un atgādinās viņiem par viņu pienākumu deklarēt šos pabalstus. Šī ziņa tiks izsūtīta septembrī. IT sistēmām jānodrošina regulāra to summu atjaunināšana, kas saņemtas saskaņā ar valsts vai reģionāliem tiesību aktiem/noteikumiem par šo pabalstu palielināšanu. EĀDD saprot, ka PMO ir izstrādājis IT rīku un nesen to testēja pabalstiem, kas saņemti no Beļģijas iestādēm, un secīgi paplašinās šo IT lietojumprogrammu uz citām datu kopām, tostarp EĀDD darbiniekiem. EĀDD lūgs PMO, lai pēc iespējas drīz varētu izmantot šo IT lietojumprogrammu.

EĀDD ATBILDE

| — | 2. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.13., 9.23., 9.24. un 9.26. punktu) jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgo regulu noteikumu ievērošanu darba līgumu slēgšanā, pagarināšanā un grozīšanā ar darbiniekiem, kuri nav pastāvīgie darbinieki. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.13., 9.23., 9.24. un 9.26. punktu) jāveic pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgo regulu noteikumu ievērošanu darba līgumu slēgšanā, pagarināšanā un grozīšanā ar darbiniekiem, kuri nav pastāvīgie darbinieki.

Pārejas perioda laikā, kad daudzi dalībvalstu diplomāti tika pieņemti darbā par pagaidu darbiniekiem, daži līgumi, iespējams, ir parakstīti tikai kādu laiku pēc tam, kad darbinieki bija sākuši pildīt darba pienākumus. Šādi gadījumi bija ārkārtēji.

Visas personas tika pieņemtas darbā atbilstīgi standarta un regulārām procedūrām. EĀDD veiks nepieciešamos pasākumus, lai nākotnē šādi gadījumi nenotiktu.

KOMISIJAS ATBILDES

| — | 3. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.15., 9.16., 9.17., 9.18., 9.20., 9.21. un 9.28. punktu) jānodrošina, lai kredītrīkotājiem būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādi, koordinēšanu un izpildi. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.15., 9.16., 9.17., 9.18., 9.20., 9.21. un 9.28. punktu) jānodrošina, lai kredītrīkotājiem būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādi, koordinēšanu un izpildi.

OIL jau ir pārskatījis savu stratēģiju attiecībā uz uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus procedūrām, lai racionalizētu visus konkursa specifikāciju aspektus.

EĀDD ATBILDE

3. ieteikums tiek īstenots, izveidojot MDR-A2. daļu un veicot nozīmīgo darbu, lai uzlabotu iepirkuma procedūru kvalitāti. MDR-A2. daļa ir arī sagatavojusi iepirkuma rokasgrāmatu un veidni apsardzes pakalpojumu līgumiem delegācijā. Sagatavošanā ir citas veidnes.

---

(1)  Palātas sagatavoto īpašo gada ziņojumu par Eiropas skolām iesniedz Eiropas Skolu valdei un kopiju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

(2)  Ex ante un ex post pārbaudes, iekšējā revīzija, ziņošana par izņēmumiem un iekšējās kontroles standarti.

(3)  Pārbaude ietvēra turpmāk minētos Komisijas ģenerāldirektorātus un dienestus: Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu biroju (PMO), Infrastruktūras un apgādes biroju Briselē (OIB), Infrastruktūras un apgādes biroju Luksemburgā (OIL) un Informātikas ģenerāldirektorātu (DIGIT).

(4)  Izņemot Revīzijas palātu (sk. 9.8. punktu).

(5)  PricewaterhouseCoopers, société à responsabilité limitée, réviseur d'entreprises.

(6)  Palāta kļūdu aplēsi aprēķina, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 0,0 % līdz 0,3 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(7)  Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības VII sadaļas īstenošanas noteikumi (Prezidija 2009. gada 9. marta lēmums).

(8)  Padomes 2009. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 160/2009, ar ko groza Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 55, 27.2.2009., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 128. panta 2. punkta e) apakšpunkts nosaka, ka deputāta palīgam ir labas zināšanas vienā no Kopienas valodām un apmierinošas zināšanas vēl vienā no Kopienas valodām apjomā, kādā tas vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai.

(10)  Civildienesta noteikumu 67. panta 2. punktā prasīts jebkuru līdzīga rakstura pabalstu, kas saņemts no citiem avotiem, atskaitīt no pabalstiem, kurus maksā iestādes.

(11)  Sk. 9.8. punktā minēto ārējā revidenta ziņojumu par finanšu pārskatiem.

9.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi saistībā ar darbiniekiem | Izdevumi par ēkām | Citi izdevumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 43 | 4 | 9 | 56 | 58 | 57 | 57 |
| avansi | 0 | 0 | 3 | 3 | 4 | 2 | 0 |
| galīgie maksājumi | 43 | 4 | 6 | 53 | 54 | 55 | 57 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa, kuros |
| kļūdu nav | 91 % | (39) | 100 % | (4) | 100 % | (9) | 93 % | (52) | 93 % | 93 % | 91 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 9 % | (4) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 7 % | (4) | 7 % | 7 % | 9 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 0,1 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 0,3 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,0 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

Izdevumi saistībā ar darbiniekiem

Izdevumi par ēkām

Citi izdevumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

43

4

9

56

58

57

57

avansi

0

0

3

3

4

2

0

galīgie maksājumi

43

4

6

53

54

55

57

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa, kuros

kļūdu nav

91 %

(39)

100 %

(4)

100 %

(9)

93 %

(52)

93 %

93 %

91 %

ir viena vai vairākas kļūdas

9 %

(4)

0 %

(0)

0 %

(0)

7 %

(4)

7 %

7 %

9 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

0,1 %

Augstākais kļūdu līmenis

0,3 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos segmentos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

9.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Kopvērtējums |
| --- | --- |
| Visas sistēmas | Efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Kopvērtējums

Visas sistēmas

Efektīvas

9.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE ADMINISTRATĪVO UN CITU IZDEVUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Iestādes atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Parlaments


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Parlaments ir ieviesis vairākus pasākumus riska mazināšanai: dažu pabalstu atbilstības pārbaude; automatizēta kontroles instrumenta ieviešana (“electronic fiche”) ļauj ik gadu pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus; pieņemot darbā vai darbiniekam mainot kategoriju, tiek pārbaudīts, vai ir pareizi noteiktas individuālās tiesības. Palātas revīzija tomēr liecināja, ka joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus. | Pastāvīgi uzlabojot pārbaužu sistēmu un nolūkā panākt ievērojami lielāku darbinieku aktivitātes līmeni attiecībā uz personas datu ikgadējo apstiprināšanu vai atjaunināšanu ir ieviesti personalizēti atgādinājumi, kas darbiniekiem tiek nosūtīti, izmantojot personāla vadības struktūru. Šajā nolūkā resursu direktorāti ir saņēmuši to sava ģenerāldirektorāta darbinieku sarakstu, kuri nav atbildējuši uz aicinājumu 2012. gadā atjaunināt datus. Šie personalizētie atgādinājumi ir pirmais procesa posms, pēc kura tiek veikti piespiedu pasākumi, ja darbinieks nav reaģējis uz atgādinājumu. |
| Komisija – ĢD RELEX



  Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide būtu iespēja atgādināt darbiniekiem, ka viņu personas lieta ir jāatjaunina attiecībā uz individuālajām tiesībām, un izveidot pienācīgus kontroles mehānismus. Palātas revīzija tomēr liecināja, ka joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus. | Komisija



  Komisija kopš 2012. gada aprīļa SYSPER2/Rights (Informācijas sistēma individuālo tiesību pārvaldībai) automātiski atjauno līdzīgu pabalstu summas, ko izmaksā Beļģijas valsts. Pateicoties šai automātiskajai atjaunošanai, ievērojami tiks samazināta kļūdu iespējamība, jo atjaunināšana vairs netiks veikta manuāli. Pārējās dalībvalstis arī ieviesīs šo praksi.


  Turklāt SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) tiks ieviests jauns modulis. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem.


  EĀDD


  PMO, kas nodrošina EĀDD personāla vadību galvenajā pārvaldē, piemēros citur saņemtu pabalstu automatizētu atjaunināšanu. Šī atjaunināšana tiks attiecināta uz EĀDD darbiniekiem galvenajā pārvaldē no 2012. gada rudens. Attiecībā uz EĀDD datu kopu delegācijās EĀDD izmantos “citur saņemtu pabalstu” (“PPA”) deklarācijas lietojumprogrammas darbības uzsākšanu Sysper2 sistēmā, lai aicinātu savus darbiniekus ievērot savus pienākumus, kas izriet no Civildienesta noteikumu 67. panta. |
| 2009 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir izveidojis mehānismus labākai pabalstu pārvaldībai (oficiāla iekšēja saziņa un saziņa ar Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu biroju, kā arī ikgadējas personas anketas ieviešana). Palātas revīzijā apstiprinājās, ka ieviestie pasākumi ir efektīvi. | EDAU pienācīgi ņem vērā Palātas analīzes rezultātus un paredz turpināt savlaicīgas uzraudzības un kontroles sistēmas pilnveidi. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Iestādes atbilde

2009

Parlaments

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Parlaments ir ieviesis vairākus pasākumus riska mazināšanai: dažu pabalstu atbilstības pārbaude; automatizēta kontroles instrumenta ieviešana (“electronic fiche”) ļauj ik gadu pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus; pieņemot darbā vai darbiniekam mainot kategoriju, tiek pārbaudīts, vai ir pareizi noteiktas individuālās tiesības. Palātas revīzija tomēr liecināja, ka joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus.

Pastāvīgi uzlabojot pārbaužu sistēmu un nolūkā panākt ievērojami lielāku darbinieku aktivitātes līmeni attiecībā uz personas datu ikgadējo apstiprināšanu vai atjaunināšanu ir ieviesti personalizēti atgādinājumi, kas darbiniekiem tiek nosūtīti, izmantojot personāla vadības struktūru. Šajā nolūkā resursu direktorāti ir saņēmuši to sava ģenerāldirektorāta darbinieku sarakstu, kuri nav atbildējuši uz aicinājumu 2012. gadā atjaunināt datus. Šie personalizētie atgādinājumi ir pirmais procesa posms, pēc kura tiek veikti piespiedu pasākumi, ja darbinieks nav reaģējis uz atgādinājumu.

Komisija – ĢD RELEX

Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide būtu iespēja atgādināt darbiniekiem, ka viņu personas lieta ir jāatjaunina attiecībā uz individuālajām tiesībām, un izveidot pienācīgus kontroles mehānismus. Palātas revīzija tomēr liecināja, ka joprojām pastāv risks veikt nepareizus vai nepamatotus maksājumus.

Komisija

Komisija kopš 2012. gada aprīļa SYSPER2/Rights (Informācijas sistēma individuālo tiesību pārvaldībai) automātiski atjauno līdzīgu pabalstu summas, ko izmaksā Beļģijas valsts. Pateicoties šai automātiskajai atjaunošanai, ievērojami tiks samazināta kļūdu iespējamība, jo atjaunināšana vairs netiks veikta manuāli. Pārējās dalībvalstis arī ieviesīs šo praksi.

Turklāt SYSPER2/Rights darījumu nodaļā (front office) tiks ieviests jauns modulis. Darbiniekus lūgs norādīt viņu laulātā profesionālo darbību. Citi moduļi, kas jāievieš SYSPER2/Rights, arī ietver iedaļas par līdzīgiem pabalstiem.

EĀDD

PMO, kas nodrošina EĀDD personāla vadību galvenajā pārvaldē, piemēros citur saņemtu pabalstu automatizētu atjaunināšanu. Šī atjaunināšana tiks attiecināta uz EĀDD darbiniekiem galvenajā pārvaldē no 2012. gada rudens. Attiecībā uz EĀDD datu kopu delegācijās EĀDD izmantos “citur saņemtu pabalstu” (“PPA”) deklarācijas lietojumprogrammas darbības uzsākšanu Sysper2 sistēmā, lai aicinātu savus darbiniekus ievērot savus pienākumus, kas izriet no Civildienesta noteikumu 67. panta.

2009

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Kā minēts 2010. gada pārskata 7.4. pielikumā, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir izveidojis mehānismus labākai pabalstu pārvaldībai (oficiāla iekšēja saziņa un saziņa ar Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu biroju, kā arī ikgadējas personas anketas ieviešana). Palātas revīzijā apstiprinājās, ka ieviestie pasākumi ir efektīvi.

EDAU pienācīgi ņem vērā Palātas analīzes rezultātus un paredz turpināt savlaicīgas uzraudzības un kontroles sistēmas pilnveidi.

---

10. NODAĻA

ES budžeta izpildes rezultāti

SATURS

Ievads

Ziņojums par Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti

Ģenerāldirektorātu pārskati par gada laikā sasniegto

Ievads

Dažas pozitīvas izmaiņas kopš pagājušā gada

Dažos gadījumos problēmas joprojām rada atbilstība

Salīdzināmību apgrūtina paskaidrojumu trūkums

Mērķu, rādītāju un uzdevumu konsekvence

Paskaidrojumi par sasniegtajiem darbības rezultātiem

No ārējiem avotiem iegūto datu ticamība

Palātas veikto lietderības revīziju rezultāti

Ievads

Vajadzību analīze: pārliecinošu pierādījumu trūkums

Izstrāde: sasniedzamie rezultāti nav formulēti pietiekami skaidri

ES pievienotā vērtība: ES intervences pamatojums

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 10.1. | Šī nodaļa veltīta darbības rezultātiem. Pirmajā īsajā sadaļā aplūkots Komisijas pirmais novērtējuma ziņojums (1). Tālāk sniegti Palātas apsvērumi par Komisijas veikto pašnovērtējumu par Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu 1. daļā norādītājiem darbības rezultātiem (2) un daži no galvenajiem jautājumiem, kas izriet no Palātas 2011. gadā izdotajiem īpašajiem ziņojumiem par darbības rezultātiem (3). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

10.1.

Šī nodaļa veltīta darbības rezultātiem. Pirmajā īsajā sadaļā aplūkots Komisijas pirmais novērtējuma ziņojums (1). Tālāk sniegti Palātas apsvērumi par Komisijas veikto pašnovērtējumu par Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu 1. daļā norādītājiem darbības rezultātiem (2) un daži no galvenajiem jautājumiem, kas izriet no Palātas 2011. gadā izdotajiem īpašajiem ziņojumiem par darbības rezultātiem (3).

| 10.2. | Darbības rezultātu novērtēšanai izmanto pareizas finanšu pārvaldības principus (saimnieciskums, lietderība un efektivitāte) (4). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publisko līdzekļu intervencē, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālajiem, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), faktiskajiem rezultātiem (programmu iegūtie rezultāti), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras kaut vai daļēji var saistīt ar ES veiktajiem pasākumiem). |
| --- | --- |

10.2.

Darbības rezultātu novērtēšanai izmanto pareizas finanšu pārvaldības principus (saimnieciskums, lietderība un efektivitāte) (4). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publisko līdzekļu intervencē, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālajiem, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), faktiskajiem rezultātiem (programmu iegūtie rezultāti), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras kaut vai daļēji var saistīt ar ES veiktajiem pasākumiem).

ZIŅOJUMS PAR SAVIENĪBAS FINANŠU NOVĒRTĒJUMU, KURA PAMATĀ IR SASNIEGTIE REZULTĀTI

| 10.3. | Komisija 2012. gada februārī publicēja Eiropas Parlamentam un Padomei adresētu ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (novērtējuma ziņojums) (5). Līgumā noteikts, ka Komisijai jāsagatavo šāds ziņojums un ka šis ziņojums ir daļa no pierādījumiem, uz kuru pamata Parlaments katru gadu Komisijai apstiprina budžeta izpildi (6). |
| --- | --- |

10.3.

Komisija 2012. gada februārī publicēja Eiropas Parlamentam un Padomei adresētu ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (novērtējuma ziņojums) (5). Līgumā noteikts, ka Komisijai jāsagatavo šāds ziņojums un ka šis ziņojums ir daļa no pierādījumiem, uz kuru pamata Parlaments katru gadu Komisijai apstiprina budžeta izpildi (6).

| 10.4. | Pēc Parlamenta aicinājuma Palāta 2012. gada jūnijā sniedza atzinumu Nr. 4/2012 par novērtējuma ziņojumu (7). Šajā atzinumā Palāta norāda, ka novērtējuma ziņojums ir neskaidrs, nesniedz pietiekami daudz būtiskas informācijas un līdz ar to sniedz mazu pievienoto vērtību un ka Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu izmantot iespēju, ko dod šis ziņojums, proti, apspriest un vienoties par to, kā šo ziņojumu varētu izmantot budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. |
| --- | --- |

10.4.

Pēc Parlamenta aicinājuma Palāta 2012. gada jūnijā sniedza atzinumu Nr. 4/2012 par novērtējuma ziņojumu (7). Šajā atzinumā Palāta norāda, ka novērtējuma ziņojums ir neskaidrs, nesniedz pietiekami daudz būtiskas informācijas un līdz ar to sniedz mazu pievienoto vērtību un ka Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu izmantot iespēju, ko dod šis ziņojums, proti, apspriest un vienoties par to, kā šo ziņojumu varētu izmantot budžeta izpildes apstiprinātājiestāde.

| 10.4. | 2010. gada novērtējuma ziņojumu ar budžeta izpildes apstiprinātājiestādi apsprieda 2012. gada sākumā. Pamatojoties uz šīm apspriedēm, Komisija pirmā novērtējuma ziņojuma sagatavošanā izmantoto pieeju mainīja uz visaptverošāku ziņošanu par to darbību rezultātiem, kuras finansētas no budžeta, izmantojot esošos ziņošanas materiālus. Komisija tomēr turpina pilnveidot novērtējuma ziņojumu kā svarīgu budžeta izpildes apstiprināšanas elementu, ņemot vērā budžeta izpildes apstiprinātājiestādes atbildes. |
| --- | --- |

10.4.

ĢENERĀLDIREKTORĀTU PĀRSKATI PAR GADA LAIKĀ SASNIEGTO

Ievads

| 10.5. | Komisijas ģenerāldirektori izvirza darbības rezultātu mērķus ģenerāldirektorāta gada vadības plānos un pēc tam ziņo par to izpildi gada darbības pārskatos. Palāta izvērtēja trīs ģenerāldirektorātu pārskatus, proti, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD), Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta (Reģionālās politikas ĢD) un Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta – EuropeAid (EuropeAid) pārskatus (8). Kopā šie trīs ģenerāldirektorāti atbild par aptuveni trīs ceturtdaļām no 2011. gadā veiktajiem ES budžeta maksājumiem (9). |
| --- | --- |

10.5.

Komisijas ģenerāldirektori izvirza darbības rezultātu mērķus ģenerāldirektorāta gada vadības plānos un pēc tam ziņo par to izpildi gada darbības pārskatos. Palāta izvērtēja trīs ģenerāldirektorātu pārskatus, proti, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD), Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta (Reģionālās politikas ĢD) un Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāta – EuropeAid (EuropeAid) pārskatus (8). Kopā šie trīs ģenerāldirektorāti atbild par aptuveni trīs ceturtdaļām no 2011. gadā veiktajiem ES budžeta maksājumiem (9).

| 10.6. | Palāta izskatīja kopš iepriekšējā gada veiktās izmaiņas Komisijas iekšējā ziņošanas kārtībā, un attiecībā uz trim minētajiem ģenerāldirektorātiem izanalizēja, vai pārskatos norādītie mērķi un darbības rādītāji ir:






  a) | atbilstoši – vai tie atbilst politikas mērķiem un pārvaldības veidam un vai tie ir sasaistīti ar kvantitatīviem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

10.6.

Palāta izskatīja kopš iepriekšējā gada veiktās izmaiņas Komisijas iekšējā ziņošanas kārtībā, un attiecībā uz trim minētajiem ģenerāldirektorātiem izanalizēja, vai pārskatos norādītie mērķi un darbības rādītāji ir:

a)

atbilstoši – vai tie atbilst politikas mērķiem un pārvaldības veidam un vai tie ir sasaistīti ar kvantitatīviem mērķiem;

| b) | salīdzināmi – vai plānošanas posmā izraudzītos rādītājus izmantoja ziņojumu sagatavošanai un vai tika izskaidrotas izmaiņas, ja tādas bija; |
| --- | --- |

b)

salīdzināmi – vai plānošanas posmā izraudzītos rādītājus izmantoja ziņojumu sagatavošanai un vai tika izskaidrotas izmaiņas, ja tādas bija;

| c) | ticami – vai pārskata lietotājs var gūt pamatotu pārliecību par to, ka pārskatā sniegtā informācija ir pareiza (10). |
| --- | --- |

c)

ticami – vai pārskata lietotājs var gūt pamatotu pārliecību par to, ka pārskatā sniegtā informācija ir pareiza (10).

Dažas pozitīvas izmaiņas kopš pagājušā gada

| 10.7. | Komisija 2011. gada novembrī izdeva pārskatītus norādījumus saviem ģenerāldirektoriem par 2011. gada darbības pārskatu sagatavošanu. Tajos cita starpā, ir ņemti vērā arī apsvērumi, kurus Palāta minējusi savā 2010. gada pārskatā (11). Piemēram, tika precizēti norādījumi attiecībā uz ziņošanu par politikas rezultātiem gada darbības pārskata pirmajā daļā, norādot, ka ģenerāldirektoriem lielāka uzmanībā jāpievērš virzībai uz mērķu sasniegšanu gan rezultātu, gan ietekmes ziņā, kā arī jāapraksta sasniegtie tiešie rezultāti. |
| --- | --- |

10.7.

Komisija 2011. gada novembrī izdeva pārskatītus norādījumus saviem ģenerāldirektoriem par 2011. gada darbības pārskatu sagatavošanu. Tajos cita starpā, ir ņemti vērā arī apsvērumi, kurus Palāta minējusi savā 2010. gada pārskatā (11). Piemēram, tika precizēti norādījumi attiecībā uz ziņošanu par politikas rezultātiem gada darbības pārskata pirmajā daļā, norādot, ka ģenerāldirektoriem lielāka uzmanībā jāpievērš virzībai uz mērķu sasniegšanu gan rezultātu, gan ietekmes ziņā, kā arī jāapraksta sasniegtie tiešie rezultāti.

Dažos gadījumos problēmas joprojām rada atbilstība

| 10.8. | Ģenerāldirektoriem stratēģiskā līmenī jānosaka ierobežots skaits vispārēju mērķu kopā ar ietekmes rādītājiem, kas ļauj sekot līdzi vispārējo mērķu sasniegšanas gaitai. Vispārējie mērķi un ietekmes rādītāji kopā ir rīki, kurus Komisijas vadība – un līdz ar to arī gada darbības pārskata lasītāji, piemēram, budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, – var izmantot, lai novērtētu, cik lielā mērā ģenerāldirektorāts ir sasniedzis savus galvenos mērķus. Palāta konstatēja vairākas ar mērķiem un rādītājiem saistītas problēmas, kas ierobežo to lietderību, kā izklāstīts nākamajos punktos. |
| --- | --- |

10.8.

Ģenerāldirektoriem stratēģiskā līmenī jānosaka ierobežots skaits vispārēju mērķu kopā ar ietekmes rādītājiem, kas ļauj sekot līdzi vispārējo mērķu sasniegšanas gaitai. Vispārējie mērķi un ietekmes rādītāji kopā ir rīki, kurus Komisijas vadība – un līdz ar to arī gada darbības pārskata lasītāji, piemēram, budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, – var izmantot, lai novērtētu, cik lielā mērā ģenerāldirektorāts ir sasniedzis savus galvenos mērķus. Palāta konstatēja vairākas ar mērķiem un rādītājiem saistītas problēmas, kas ierobežo to lietderību, kā izklāstīts nākamajos punktos.

| 10.9. | Dažos gadījumos bija vērojama nepietiekama mērķu un rādītāju iekšējā saskaņotība (sk. 10.1. piemēru). |
| --- | --- |

10.9.

Dažos gadījumos bija vērojama nepietiekama mērķu un rādītāju iekšējā saskaņotība (sk. 10.1. piemēru).

10.9.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD: ietekmes rādītājs neattiecas uz visu mērķi pilnībā

Vienam vispārējam mērķim gada darbības pārskatā ir šādi trīs uzdevumi:

| — | veicināt dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas lauksaimniecības nozares attīstību; |
| --- | --- |

—

veicināt dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas lauksaimniecības nozares attīstību;

| — | nozarē ievērot augstu vides aizsardzības un ražošanas attīstību; |
| --- | --- |

—

nozarē ievērot augstu vides aizsardzības un ražošanas attīstību;

| — | tajā pašā laikā nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

tajā pašā laikā nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem.

Vienīgais šā mērķa ietekmes rādītājs ir “lauksaimnieku ienākumu līmenis”. Šis rādītājs attiecas tikai uz trešo no minētajiem uzdevumiem, un tas nozīmē, ka pirmajiem diviem uzdevumiem šādu rādītāju nav.

EuropeAid: ietekmes rādītājs formulēts kā mērķis

Ietekmes rādītājs “ES saskaņota pieeja”, kas atbilst 4. vispārējam mērķim “veicināt starptautiskas attīstības sistēmas izveidi, kuras pamatā būtu cieša daudzpusēja sadarbība un pasaules mēroga pārvaldība” un kura galamērķis ir “jauni ES budžeta atbalsta līgumi, kas noslēgti atbilstoši COM 638 principiem”, formulēts drīzāk kā mērķis, nevis rādītājs.

Piektā iekšējās kontroles standarta pamatprasībās noteikts, ka vadības plānos gan politikas jomas, gan darbības līmenī jānorāda vismaz viens rādītājs attiecībā uz katru mērķi, lai uzraudzītu sasniegto un par to ziņotu. Minētā prasība ir pārņemta Ģenerālsekretariāta pastāvīgajos norādījumos, un ĢD AGRI to ievēro.

Komisija ir pielikusi lielas pūles, lai noteiktu saskaņotus un visaptverošus mērķus un rādītājus. Atsevišķās politikas jomās tas ir sarežģīti izdarāms, un būtu jāņem vērā, ka darbības pārskatos ietvertie rādītāji nebūtu jāaplūko nošķirti.

Komisija uzskata, ka rādītājs “lauksaimnieku ienākumu līmenis” aptver 1. vispārējo mērķi kopumā, jo tas attiecas ne tikai uz uzdevumu nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, bet arī uz saimniecību un lauku apvidu dzīvotspēju. Turklāt, tā kā vienoto maksājumu saņemšanai lauksaimniekiem zeme jāuztur labā lauksaimniecības un vides stāvoklī, ir izpildīts arī 1. mērķa uzdevums ievērot “augstus vides aizsardzības un ražošanas standartus”.

Komisija apsvērs alternatīvas metodes rādītāju noteikšanai, pamatojoties uz SMART principu.

| 10.10. | Daudzi no trīs pārbaudīto ģenerāldirektorātu galvenajiem mērķiem un rādītājiem nav pietiekami labi piemēroti ikgadējai novērtēšanai, kas jāveic gada darbības pārskatu sagatavošanas procesā. Iemesls ir tas, ka dažos politikas virzienos ietekme ir jūtama pēc ilgāka laika, proti, no ieguldījumu veikšanas līdz to atdevei paiet ievērojams laiks. Lielākā daļa rādītāju un mērķu attiecās uz visu 2007.–2013. gada programmu posmu, un netika izmantoti nekādi starpposma rādītāji vai atskaites punkti. |
| --- | --- |

10.10.

Daudzi no trīs pārbaudīto ģenerāldirektorātu galvenajiem mērķiem un rādītājiem nav pietiekami labi piemēroti ikgadējai novērtēšanai, kas jāveic gada darbības pārskatu sagatavošanas procesā. Iemesls ir tas, ka dažos politikas virzienos ietekme ir jūtama pēc ilgāka laika, proti, no ieguldījumu veikšanas līdz to atdevei paiet ievērojams laiks. Lielākā daļa rādītāju un mērķu attiecās uz visu 2007.–2013. gada programmu posmu, un netika izmantoti nekādi starpposma rādītāji vai atskaites punkti.

| 10.10. | Komisija apstiprina, ka daudzgadu programmu būtība ir veikt ilgtermiņa ieguldījumus, kas ļauj ietekmi novērtēt tikai pēc ilgāka laikposma. Laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam Komisija ir ierosinājusi kā iznākuma rādītājus izmantot atskaites punktus, kuri ir tiešāk saistīti ar politiku. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Ietekmes rādītājiem vajadzētu būt saistītiem ar attiecīgiem kvantitatīviem mērķiem. Tomēr |
| --- | --- |

10.11.

Ietekmes rādītājiem vajadzētu būt saistītiem ar attiecīgiem kvantitatīviem mērķiem. Tomēr

| 10.11. | Kvantitatīvi mērķi ne vienmēr ir iespējami, atbilstoši vai pat attiecināmi, jo īpaši tāpēc, ka saistībā ar ietekmes rādītājiem ir jāņem vērā dažādi ārēji faktori. Šādos gadījumos pietiekams kritērijs sasniegumu novērtēšanai ir tendence. |
| --- | --- |

10.11.

| a) | trijos pārbaudītajos gada darbības pārskatos no 29 ietekmes rādītājiem 11 rādītājiem nebija noteikti ar tiem saistīti kvantitatīvi mērķi un šo mērķu izpildes termiņi (12); |
| --- | --- |

a)

trijos pārbaudītajos gada darbības pārskatos no 29 ietekmes rādītājiem 11 rādītājiem nebija noteikti ar tiem saistīti kvantitatīvi mērķi un šo mērķu izpildes termiņi (12);

| a) | Kad vien tas ir iespējams, Komisija cenšas noteikt kvantitatīvus mērķus. Tomēr dažos gadījumos, piemēram, saistībā ar cilvēktiesību situāciju trešās valstīs, kvantitatīvi mērķi ne vienmēr būs jēgpilni un attiecināmi. |
| --- | --- |

a)

| b) | lai gan visiem Reģionālās politikas ĢD mērķiem, izņemot vienu, bija noteikti termiņi, tie bieži vien bija vidēja termiņa mērķi. Tādējādi Reģionālās politikas ĢD 2011. gada darbības pārskatā bieži sniegta informācija par sasniegtajiem rezultātiem saistībā ar iepriekšējo 2000.–2006. gada programmu posmu. |
| --- | --- |

b)

lai gan visiem Reģionālās politikas ĢD mērķiem, izņemot vienu, bija noteikti termiņi, tie bieži vien bija vidēja termiņa mērķi. Tādējādi Reģionālās politikas ĢD 2011. gada darbības pārskatā bieži sniegta informācija par sasniegtajiem rezultātiem saistībā ar iepriekšējo 2000.–2006. gada programmu posmu.

| b) | Darbības pārskata 1.2. iedaļā attiecībā uz politikas vispārējiem mērķiem izmantoti ietekmes rādītāji, kas ir balstīti uz makroekonomiskajiem modeļiem un statistikas datiem, un vairumā gadījumu atsauces laiks ir 2006. gads. Ietekmes rādītāju izmaiņas ataino dažādu faktoru mijiedarbību, starp kuriem kohēzijas politika ir tikai viens elements. |
| --- | --- |

b)

| 10.12. | Savā 2010. gada pārskatā Palāta norādīja, ka ģenerāldirektorāti nav noteikuši darbības mērķus vai nav ziņojuši par tiem saistībā ar saimnieciskumu (ieguldījumu izmaksas) vai lietderību (attiecība starp ieguldījumiem, faktiskajiem rezultātiem un koprezultātiem). Iepriekšējā gadā Palāta atsevišķā apsvērumā ziņoja arī par to, ka gada darbības pārskatu 1. daļā iekļautais politikas sasniegumu apraksts sniedz ierobežotu informāciju par koprezultātiem un ietekmi; pārskatos galvenokārt sniegta informācija par ieguldījumiem un faktiskajiem rezultātiem, nevis veikto darbību iznākumiem. Palātas šogad veiktā vadības plānu un gada darbības pārskatu pārbaude neatklāja nekādu būtisku uzlabojumu šajā jomā. |
| --- | --- |

10.12.

Savā 2010. gada pārskatā Palāta norādīja, ka ģenerāldirektorāti nav noteikuši darbības mērķus vai nav ziņojuši par tiem saistībā ar saimnieciskumu (ieguldījumu izmaksas) vai lietderību (attiecība starp ieguldījumiem, faktiskajiem rezultātiem un koprezultātiem). Iepriekšējā gadā Palāta atsevišķā apsvērumā ziņoja arī par to, ka gada darbības pārskatu 1. daļā iekļautais politikas sasniegumu apraksts sniedz ierobežotu informāciju par koprezultātiem un ietekmi; pārskatos galvenokārt sniegta informācija par ieguldījumiem un faktiskajiem rezultātiem, nevis veikto darbību iznākumiem. Palātas šogad veiktā vadības plānu un gada darbības pārskatu pārbaude neatklāja nekādu būtisku uzlabojumu šajā jomā.

| 10.12. | Komisijas dienesti izpildīja pienākumus, kas noteikti Finanšu regulās un norādījumos par gada darbības pārskatu (GDP) izstrādi.

  Komisija pilnveidoja pastāvīgos norādījumus 2011. gada GDP izstrādei attiecībā uz saimnieciskumu, efektivitāti un lietderību, kā arī aicināja ģenerāldirektorātus pārskatu 3. iedaļā brīvprātīgi pievienot rādītājus par pareizu finanšu pārvaldību.


  Komisija ir pārliecināta, ka GDP kopumā sniedz pietiekamu informāciju par rezultātiem/iznākumiem. |
| --- | --- |

10.12.

Komisija pilnveidoja pastāvīgos norādījumus 2011. gada GDP izstrādei attiecībā uz saimnieciskumu, efektivitāti un lietderību, kā arī aicināja ģenerāldirektorātus pārskatu 3. iedaļā brīvprātīgi pievienot rādītājus par pareizu finanšu pārvaldību.

Komisija ir pārliecināta, ka GDP kopumā sniedz pietiekamu informāciju par rezultātiem/iznākumiem.

Salīdzināmību apgrūtina paskaidrojumu trūkums

| 10.13. | Saskaņā ar labas prakses principiem ne tikai izvirzītie mērķi, bet arī informācija par darbības rezultātiem ir jāizklāsta konsekventi periodu pēc perioda vai jāpaskaidro veiktās izmaiņas, lai šīs informācijas lietotāji varētu veikt salīdzinājumus un izvērtēt pastāvošās tendences. |
| --- | --- |

10.13.

Saskaņā ar labas prakses principiem ne tikai izvirzītie mērķi, bet arī informācija par darbības rezultātiem ir jāizklāsta konsekventi periodu pēc perioda vai jāpaskaidro veiktās izmaiņas, lai šīs informācijas lietotāji varētu veikt salīdzinājumus un izvērtēt pastāvošās tendences.

| 10.13. | Komisija uzskata, ka informācija par darbības rezultātiem būtu jābalsta uz pastāvīgu pilnveidošanas procesu, kad tas nepieciešams, nevis jāsniedz konsekventi. Tā piekrīt, ka šajā sakarā notikušās izmaiņas būtu jāpaskaidro. Komisijas ieskatā gan attiecībā uz to ir sniegts pietiekami informācijas. |
| --- | --- |

10.13.

Mērķu, rādītāju un uzdevumu konsekvence

| 10.14. | Gada darbības pārskatos jāsniedz informācija par vadības plānā noteikto mērķu, rādītāju un uzdevumu izpildi un sasniegšanu. Kopumā šo prasību ievēroja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, kas pārklasificēja dažus ietekmes rādītājus atbilstoši ieteikumiem, kurus Palāta bija sniegusi saistībā ar 2010. gada darbības pārskatiem. Tomēr ģenerāldirektorāts ne vadības plānā, ne gada darbības pārskatā nepaskaidroja divu citu izmaiņu būtību. Un, tā kā dalībvalstis varēja mainīt kvantitatīvos mērķus pēc saviem ieskatiem, laika posmā starp 2011. gada vadības plānu un 2011. gada darbības pārskatu dalībvalstu veiktās lauku attīstības plānu atjaunināšanas rezultātā tika mainīti trīs no četriem kvantitatīvajiem mērķiem (sk. 10.2. piemēru). |
| --- | --- |

10.14.

Gada darbības pārskatos jāsniedz informācija par vadības plānā noteikto mērķu, rādītāju un uzdevumu izpildi un sasniegšanu. Kopumā šo prasību ievēroja Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, kas pārklasificēja dažus ietekmes rādītājus atbilstoši ieteikumiem, kurus Palāta bija sniegusi saistībā ar 2010. gada darbības pārskatiem. Tomēr ģenerāldirektorāts ne vadības plānā, ne gada darbības pārskatā nepaskaidroja divu citu izmaiņu būtību. Un, tā kā dalībvalstis varēja mainīt kvantitatīvos mērķus pēc saviem ieskatiem, laika posmā starp 2011. gada vadības plānu un 2011. gada darbības pārskatu dalībvalstu veiktās lauku attīstības plānu atjaunināšanas rezultātā tika mainīti trīs no četriem kvantitatīvajiem mērķiem (sk. 10.2. piemēru).

| 10.14. | Komisija uzskata, ka rādītāji un mērķi gadu gaitā bijuši stabili. Kā norādīts konstatējumā, šajā gadījumā rādītāju un mērķu maiņa ir izņēmums, ko veica, pamatojoties uz Palātas ieteikumiem divus ietekmes rādītājus noteikt kā rezultātu rādītājus. Tas ir ļoti skaidri norādīts atjauninātajā 2011. gada vadības plānā.

  Dalībvalstīm patiešām ir iespēja pielāgot savus mērķus, lai pilnveidotu savus lauku attīstības plānus (skatīt atbildi uz 10.2. piemēru). |
| --- | --- |

10.14.

Dalībvalstīm patiešām ir iespēja pielāgot savus mērķus, lai pilnveidotu savus lauku attīstības plānus (skatīt atbildi uz 10.2. piemēru).

10.2. piemērs

| Mērķis | 2011. gada vadības plāns | 2011. gada darbības pārskats |
| --- | --- | --- |
| Palielināt atjaunojamās enerģijas ražošanas apjomus | 20 500 ktoe (38) | 12 300 ktoe |
| Darbavietu radīšana | 346 000 | 344 000 |
| Izmantota lauksaimniecības zeme ar augstu dabas vērtību | 3 400 000 ha | 3 620 000 ha |

Mērķis

2011. gada vadības plāns

2011. gada darbības pārskats

Palielināt atjaunojamās enerģijas ražošanas apjomus

20 500 ktoe (38)

12 300 ktoe

Darbavietu radīšana

346 000

344 000

Izmantota lauksaimniecības zeme ar augstu dabas vērtību

3 400 000 ha

3 620 000 ha

10.2. piemērs

Dalībvalstīm ir iespēja pielāgot savus mērķus, un termiņa vidusposma novērtējumi bija piemērota iespēja precizēt datus un metodes un vajadzības gadījumā pielāgot mērķus.

Mērķa “palielināt atjaunojamās enerģijas ražošanas apjomus” ievērojamā samazinājuma iemesls ir kļūdas labojums vienā lauku attīstības plānā. Pateicoties termiņa vidusposma novērtējumiem, bija iespējams veikt turpmākas kvalitātes pārbaudes un tādējādi konstatēt un labot šo kļūdu.

| 10.15. | Papildus vispārējiem mērķiem Reģionālās politikas ĢD nosaka arī “daudzgadu plānošanas prioritātes”. Salīdzinājumā ar 2011. gada vadības plānu 2012. gada plānā iekļauto daudzgadu plānošanas prioritāšu skaits palielināts no četrām uz piecām, un dažām citām prioritātēm mainīts formulējums. Turklāt 2012. gada vadības plānā zemākā līmeņa “speciālo darbības prioritāšu” skaits palielināts no 28 uz 39. Plānā nav sniegti nekādi paskaidrojumi par šīm izmaiņām. |
| --- | --- |

10.15.

Papildus vispārējiem mērķiem Reģionālās politikas ĢD nosaka arī “daudzgadu plānošanas prioritātes”. Salīdzinājumā ar 2011. gada vadības plānu 2012. gada plānā iekļauto daudzgadu plānošanas prioritāšu skaits palielināts no četrām uz piecām, un dažām citām prioritātēm mainīts formulējums. Turklāt 2012. gada vadības plānā zemākā līmeņa “speciālo darbības prioritāšu” skaits palielināts no 28 uz 39. Plānā nav sniegti nekādi paskaidrojumi par šīm izmaiņām.

| 10.15. | ĢD REGIO daudzgadu prioritāšu nosaukumus un skaitu nosaka, pamatojoties uz analīzi par to, kā nodrošināt savu funkciju izpildi juridiski pareizāk un efektīvāk, kā arī pēc vairākām speciālām gada darbības prioritātēm.


  Palātas norādītās izmaiņas atspoguļo problēmjautājumus, ar kuriem Eiropas Savienība pašlaik saskaras finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā, un reģionālās politikas un ĢD REGIO prioritāšu attiecīgos pielāgojumus. |
| --- | --- |

10.15.

ĢD REGIO daudzgadu prioritāšu nosaukumus un skaitu nosaka, pamatojoties uz analīzi par to, kā nodrošināt savu funkciju izpildi juridiski pareizāk un efektīvāk, kā arī pēc vairākām speciālām gada darbības prioritātēm.

Palātas norādītās izmaiņas atspoguļo problēmjautājumus, ar kuriem Eiropas Savienība pašlaik saskaras finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā, un reģionālās politikas un ĢD REGIO prioritāšu attiecīgos pielāgojumus.

Paskaidrojumi par sasniegtajiem darbības rezultātiem

| 10.16. | Ziņojumus par darbības rezultātiem sagatavo, lai informētu ieinteresētās personas. Tomēr pat tajos gadījumos, kad būtu bijis iespējams pienācīgi paskaidrot, kāpēc sasniegtie darbības rezultāti neatbilst noteiktajiem mērķiem, gada darbības pārskatos šādi skaidrojumi netiek sniegti. Tas attiecās arī uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD pat tad, kad izpilde ievērojami atpalika no noteiktā mērķa: četru rādītāju izpilde neatbilda pat pusei no noteiktā mērķa. Reģionālās politikas ĢD gada darbības pārskatā sniegta detalizēta darbības rezultātu analīze saistībā ar daudzgadu plānošanas prioritātēm (10.15. punkts), taču saistībā ar vispārējiem mērķiem un ietekmes rādītājiem šādas analīzes nebija. |
| --- | --- |

10.16.

Ziņojumus par darbības rezultātiem sagatavo, lai informētu ieinteresētās personas. Tomēr pat tajos gadījumos, kad būtu bijis iespējams pienācīgi paskaidrot, kāpēc sasniegtie darbības rezultāti neatbilst noteiktajiem mērķiem, gada darbības pārskatos šādi skaidrojumi netiek sniegti. Tas attiecās arī uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD pat tad, kad izpilde ievērojami atpalika no noteiktā mērķa: četru rādītāju izpilde neatbilda pat pusei no noteiktā mērķa. Reģionālās politikas ĢD gada darbības pārskatā sniegta detalizēta darbības rezultātu analīze saistībā ar daudzgadu plānošanas prioritātēm (10.15. punkts), taču saistībā ar vispārējiem mērķiem un ietekmes rādītājiem šādas analīzes nebija.

| 10.16. | Komisija uzskata, ka tā sniegusi pietiekamus paskaidrojumus. GDP norādītos rādītājus nevajadzētu aplūkot nošķirti. Secinājumus par politikas virziena ietekmi un rezultātiem ļauj veikt vadības plānā iekļautais rādītāju kopums, jo tie ir balstīti uz makroekonomisko modelēšanu un statistiku saistībā ar politikas attīstības kopējiem mērķiem. |
| --- | --- |

10.16.

No ārējiem avotiem iegūto datu ticamība

| 10.17. | Minētajos trīs gada darbības pārskatos visu iekļauto datu ticamības pārbaude neietilpa Palātas revīzijas uzdevumos. Pamatojoties uz veikto ierobežoto novērtējumu, Palāta konstatēja, ka dati, kas attiecas uz EuropeAid, kopumā bija ticami, jo lielākā daļa rādītāju ir starptautiski atzīti un individuāli pārbaudāmi. Taču Lauksaimniecības un lauku attīstības un Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos, kuros lielā mērā izmantoti no dalībvalstīm saņemti dati, Palāta konstatēja vairākas problēmas, kuras atspoguļotas 10.3. piemērā. |
| --- | --- |

10.17.

Minētajos trīs gada darbības pārskatos visu iekļauto datu ticamības pārbaude neietilpa Palātas revīzijas uzdevumos. Pamatojoties uz veikto ierobežoto novērtējumu, Palāta konstatēja, ka dati, kas attiecas uz EuropeAid, kopumā bija ticami, jo lielākā daļa rādītāju ir starptautiski atzīti un individuāli pārbaudāmi. Taču Lauksaimniecības un lauku attīstības un Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos, kuros lielā mērā izmantoti no dalībvalstīm saņemti dati, Palāta konstatēja vairākas problēmas, kuras atspoguļotas 10.3. piemērā.

10.17.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD: ziņojumi par sasniegtajiem rezultātiem sagatavoti, izmantojot nepilnīgus datus

Eiropas Savienībā ir 88 lauku attīstības plāni. Taču ziņojumos par trim darbības rādītājiem ES līmenī izmantoti dati tikai no attiecīgi sešiem, deviņiem un 32 no minētajiem 88 plāniem. Turklāt saistībā ar vienu citu rādītāju izpilde ES līmenī ir atspoguļota, pamatojoties uz datiem, ko sniegušas tikai astoņas no 27 dalībvalstīm.

ĢD AGRI: ziņojumi par sasniegtajiem rezultātiem, kas sagatavoti, izmantojot nepilnīgus datus

Visai ES kopējie aprēķini par lauku attīstības plānos noteiktās politikas neto ietekmi uz ietekmes rādītājiem veikti pēc pieejamajiem skaitliski izteiktajiem datiem, ko iesniegušas dalībvalstis. Lielākajā daļā termiņa vidusposma novērtējumu nebija sniegts skaitliski izteikts ietekmes novērtējums, tā vietā norādot, ka novērtējumi veikti par agru plānošanas periodā, lai spētu noteikt izmērāmus iznākumus un ietekmi. Ietekme ir nosakāma ilgtermiņa procesos.

Reģionālās politikas ĢD: gada darbības pārskatā konstatētas iekšējas nekonsekvences

Atšķirīgi uzrādīts jaunizveidoto darbavietu skaits, proti, 200 000 darbavietu 25 dalībvalstīs (34. lpp.) un 165 000 – 21 dalībvalstī (6. pielikums, 169. lpp), turklāt zemsvītras piezīmē minētas 19 dalībvalstis (126. zemsvītras piezīme).

Norādīts atšķirīgs to iedzīvotāju skaits, kuri ieguvuši piekļuvi platjoslas internetam, proti, 900 000 (34. lpp) un 806 826 (6. pielikums, 172. lpp).

Sniegta atšķirīga informācija par jaunizbūvētiem ceļiem, proti, jauni ceļi 920 km garumā 12 dalībvalstīs (34. lpp.) un 805 km garumā – 10 dalībvalstīs (6. pielikums, 171. lpp).

ĢD REGIO: gada darbības pārskatā konstatētas iekšējas nekonsekvences

Komisija norāda, ka pastāv divas pieejas informācijas sniegšanai attiecībā uz mērķiem un jaunākajiem zināmajiem rezultātiem. Visas iekšējās neatbilstības ir pienācīgi izskaidrotas tekstā.

| — | GDP pamata daļā sniegtā informācija attiecas uz kopējiem sasniegumiem kohēzijas politikas jomā, un tajā ir ietverti skaitliski dati no visu dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem neatkarīgi no tā, vai tās noteikušas mērķus vai ne (mērķi nav obligāta prasība). |
| --- | --- |

—

GDP pamata daļā sniegtā informācija attiecas uz kopējiem sasniegumiem kohēzijas politikas jomā, un tajā ir ietverti skaitliski dati no visu dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem neatkarīgi no tā, vai tās noteikušas mērķus vai ne (mērķi nav obligāta prasība).

| — | 6. pielikumā tieši salīdzināti mērķi un sasniegumi. Skaitliski dati ietverti tikai par tām dalībvalstīm, kuras ziņo par abiem elementiem (t. i., nenorādot dalībvalstis, kuras ziņo par sasniegumiem, taču ne par mērķiem). Šāda pieeja konsekventi īstenota jau vairākus gadus, un tā ir izstrādāta, lai ļautu ziņot par atbilstošiem sasniegumiem attiecībā uz noteiktu mērķi. |
| --- | --- |

—

6. pielikumā tieši salīdzināti mērķi un sasniegumi. Skaitliski dati ietverti tikai par tām dalībvalstīm, kuras ziņo par abiem elementiem (t. i., nenorādot dalībvalstis, kuras ziņo par sasniegumiem, taču ne par mērķiem). Šāda pieeja konsekventi īstenota jau vairākus gadus, un tā ir izstrādāta, lai ļautu ziņot par atbilstošiem sasniegumiem attiecībā uz noteiktu mērķi.

| 10.18. | Lauksaimniecības un lauku attīstības un Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu spēja nodrošināt dalībvalstu sniegto datu kvalitāti ir ierobežota. Reģionālās politikas ĢD ieteicis dalībvalstīm vairāk uzmanības pievērst pamatrādītājiem un izdevis norādījumus par iesniedzamajiem datiem. Uzsākta arī gadskārtēja datu pārbaudes procedūra, kas ļāva atklāt dažas kļūdas iesniegtajos datos. “Ar izpildi saistītās rezerves” ieviešana nākamajā programmu posmā fondiem, kas darbojas vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS fondi) (13), varētu būt viens no veidiem, kā mudināt dalībvalstis iesniegt atbilstošus, salīdzināmus un ticamus datus par darbības rezultātiem. Tomēr datu savlaicīga iesniegšana joprojām sagādās problēmas. Piemēram, šobrīd dalībvalstīm dati Reģionālās politikas ĢD jāiesniedz līdz nākamā gada jūnijam, tādējādi 2011. gadā iesniegtie dati, kas publicēti 2012. gada darbības pārskatā, attiecas uz 2010. gadu. |
| --- | --- |

10.18.

Lauksaimniecības un lauku attīstības un Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu spēja nodrošināt dalībvalstu sniegto datu kvalitāti ir ierobežota. Reģionālās politikas ĢD ieteicis dalībvalstīm vairāk uzmanības pievērst pamatrādītājiem un izdevis norādījumus par iesniedzamajiem datiem. Uzsākta arī gadskārtēja datu pārbaudes procedūra, kas ļāva atklāt dažas kļūdas iesniegtajos datos. “Ar izpildi saistītās rezerves” ieviešana nākamajā programmu posmā fondiem, kas darbojas vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS fondi) (13), varētu būt viens no veidiem, kā mudināt dalībvalstis iesniegt atbilstošus, salīdzināmus un ticamus datus par darbības rezultātiem. Tomēr datu savlaicīga iesniegšana joprojām sagādās problēmas. Piemēram, šobrīd dalībvalstīm dati Reģionālās politikas ĢD jāiesniedz līdz nākamā gada jūnijam, tādējādi 2011. gadā iesniegtie dati, kas publicēti 2012. gada darbības pārskatā, attiecas uz 2010. gadu.

| 10.18. | Komisija turpinās un pastiprinās kvalitātes pārbaudes datiem, ko dalībvalstis sniedz par pašreizējo plānošanas periodu.

  Saskaņā ar Komisijas tiesību akta priekšlikumu nākamajam plānošanas periodam dalībvalstu stimulēšanai jaunā plānošanas perioda sākumā 5 % finansējuma būtu jāpaliek nepiešķirtiem, lai tām dalībvalstīm, kuras ir sasniegušas savus atskaites punktus, piešķirtu papildu finansējumu (skatīt COM(2011) 615 galīgā redakcija).


  Komisija neuzskata, ka datu savlaicīgums būtu problēma. ĢD REGIO vienmēr izmanto jaunākos pieejamos datus, bet atzīst, ka saskaņā ar pašreizējiem un jaunajiem ierosinātajiem noteikumiem par ziņojumu sniegšanas kārtību dati par iepriekšējo gadu līdz nākamā gada aprīlim vēl nebūs pieejami. |
| --- | --- |

10.18.

Saskaņā ar Komisijas tiesību akta priekšlikumu nākamajam plānošanas periodam dalībvalstu stimulēšanai jaunā plānošanas perioda sākumā 5 % finansējuma būtu jāpaliek nepiešķirtiem, lai tām dalībvalstīm, kuras ir sasniegušas savus atskaites punktus, piešķirtu papildu finansējumu (skatīt COM(2011) 615 galīgā redakcija).

Komisija neuzskata, ka datu savlaicīgums būtu problēma. ĢD REGIO vienmēr izmanto jaunākos pieejamos datus, bet atzīst, ka saskaņā ar pašreizējiem un jaunajiem ierosinātajiem noteikumiem par ziņojumu sniegšanas kārtību dati par iepriekšējo gadu līdz nākamā gada aprīlim vēl nebūs pieejami.

PALĀTAS VEIKTO LIETDERĪBAS REVĪZIJU REZULTĀTI

Ievads

| 10.19. | Palātas īpašajos ziņojumos analizēts, vai Eiropas Savienības budžetam piemēroti pareizas finanšu pārvaldības principi (10.2. punkts). Palāta izvēlas īpašajos ziņojumos aplūkojamos jautājumus – atsevišķas budžeta jomas vai pārvaldības jautājumus —, lai panāktu maksimālu ietekmi, un izmanto dažādus kritērijus, piemēram, ienākumu vai izdevumu līmeni (būtiskums), riskus, kas apdraud pareizas finanšu pārvaldības principu piemērošanu, un ieinteresēto personu ieinteresētības pakāpi. |
| --- | --- |

10.19.

Palātas īpašajos ziņojumos analizēts, vai Eiropas Savienības budžetam piemēroti pareizas finanšu pārvaldības principi (10.2. punkts). Palāta izvēlas īpašajos ziņojumos aplūkojamos jautājumus – atsevišķas budžeta jomas vai pārvaldības jautājumus —, lai panāktu maksimālu ietekmi, un izmanto dažādus kritērijus, piemēram, ienākumu vai izdevumu līmeni (būtiskums), riskus, kas apdraud pareizas finanšu pārvaldības principu piemērošanu, un ieinteresēto personu ieinteresētības pakāpi.

| 10.20. | Palāta 2011. gadā pieņēma (14) 16 īpašos ziņojumus, kas uzskaitīti 10.1. izcēlumā. |
| --- | --- |

10.20.

Palāta 2011. gadā pieņēma (14) 16 īpašos ziņojumus, kas uzskaitīti 10.1. izcēlumā.

Revīzijas palātas 2011. gadā pieņemtie īpašie ziņojumi
   (15)

| — | Nr. 1/2011 “Vai atbalsta sniegšana uzlabojās pēc tam, kad Komisijas centrālie dienesti nodeva ārējās palīdzības pārvaldību Komisijas delegācijām” |
| --- | --- |

—

Nr. 1/2011 “Vai atbalsta sniegšana uzlabojās pēc tam, kad Komisijas centrālie dienesti nodeva ārējās palīdzības pārvaldību Komisijas delegācijām”

| — | Nr. 2/2011 “Pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai” |
| --- | --- |

—

Nr. 2/2011 “Pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai”

| — | Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs” |
| --- | --- |

—

Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs”

| — | Nr. 4/2011 “Mazo un vidējo uzņēmumu garantiju mehānisma revīzija” |
| --- | --- |

—

Nr. 4/2011 “Mazo un vidējo uzņēmumu garantiju mehānisma revīzija”

| — | Nr. 5/2011 “Vienotā maksājuma shēma (VMS): pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanai risināmie jautājumi” |
| --- | --- |

—

Nr. 5/2011 “Vienotā maksājuma shēma (VMS): pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanai risināmie jautājumi”

| — | Nr. 6/2011 “Vai ERAF līdzfinansētie tūrisma projekti bija efektīvi” |
| --- | --- |

—

Nr. 6/2011 “Vai ERAF līdzfinansētie tūrisma projekti bija efektīvi”

| — | Nr. 7/2011 “Vai agrovides maksājumi ir labi plānoti un pārvaldīti” |
| --- | --- |

—

Nr. 7/2011 “Vai agrovides maksājumi ir labi plānoti un pārvaldīti”

| — | Nr. 8/2011 “Nepamatoto maksājumu atgūšana saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku” |
| --- | --- |

—

Nr. 8/2011 “Nepamatoto maksājumu atgūšana saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku”

| — | Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi” |
| --- | --- |

—

Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi”

| — | Nr. 10/2011 “Vai programmas “Skolas piens” un “Augļi skolai” bija efektīvas” |
| --- | --- |

—

Nr. 10/2011 “Vai programmas “Skolas piens” un “Augļi skolai” bija efektīvas”

| — | Nr. 11/2011 “Vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas koncepcija un pārvaldība nodrošina shēmas efektīvu darbību” |
| --- | --- |

—

Nr. 11/2011 “Vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas koncepcija un pārvaldība nodrošina shēmas efektīvu darbību”

| — | Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?” |
| --- | --- |

—

Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?”

| — | Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas procedūras kontroli tiek novērsta un atklāta PVN nemaksāšana” |
| --- | --- |

—

Nr. 13/2011 “Vai ar 42. muitas procedūras kontroli tiek novērsta un atklāta PVN nemaksāšana”

| — | Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu” |
| --- | --- |

—

Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu”

| — | Nr. 15/2011 “Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību” |
| --- | --- |

—

Nr. 15/2011 “Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību”

| — | Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais” |
| --- | --- |

—

Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais”

| 10.21. | Pagājušā gada pārskatā Palāta atspoguļoja, kā 2010. gada īpašajos ziņojumos minētie konstatējumi aptvēra visu parasto pārvaldības ciklu no stratēģiskās plānošanas un vajadzību apzināšanas līdz ziņošanai par sasniegtajiem darbības rezultātiem. Palātas īpašo ziņojumu tvērums 2011. gadā bija tikpat plašs. Tomēr, tā kā Savienība gatavojas uzsākt jauno 2014.–2020. gada programmu posmu, Palāta izvērtē arī mācības, ko iespējams gūt no tās 2011. gada īpašajiem ziņojumiem saistībā ar jaunu programmu un projektu sagatavošanu, galveno uzmanību pievēršot trim jautājumiem: projektu vajadzību analīzei, izstrādei un “ES pievienotās vērtības” jēdzienam. Šie trīs jautājumi dažādās pakāpēs atspoguļoti arī Palātas nesen sniegtajos atzinumos par priekšlikumiem regulām saistībā ar vienoto stratēģisko satvaru un kopējo lauksaimniecības politiku (16). |
| --- | --- |

10.21.

Pagājušā gada pārskatā Palāta atspoguļoja, kā 2010. gada īpašajos ziņojumos minētie konstatējumi aptvēra visu parasto pārvaldības ciklu no stratēģiskās plānošanas un vajadzību apzināšanas līdz ziņošanai par sasniegtajiem darbības rezultātiem. Palātas īpašo ziņojumu tvērums 2011. gadā bija tikpat plašs. Tomēr, tā kā Savienība gatavojas uzsākt jauno 2014.–2020. gada programmu posmu, Palāta izvērtē arī mācības, ko iespējams gūt no tās 2011. gada īpašajiem ziņojumiem saistībā ar jaunu programmu un projektu sagatavošanu, galveno uzmanību pievēršot trim jautājumiem: projektu vajadzību analīzei, izstrādei un “ES pievienotās vērtības” jēdzienam. Šie trīs jautājumi dažādās pakāpēs atspoguļoti arī Palātas nesen sniegtajos atzinumos par priekšlikumiem regulām saistībā ar vienoto stratēģisko satvaru un kopējo lauksaimniecības politiku (16).

Vajadzību analīze: pārliecinošu pierādījumu trūkums

| 10.22. | Palāta 2010. gada pārskatā norādīja, ka labu rezultātu sasniegšanai ir svarīgi skaidri noteikt vajadzības, kuru risināšanai programmas ir paredzētas (17). Palīdzība, kas tika sniegta Horvātijai, lai tā pēc pievienošanās Eiropas Savienībai spētu pārvaldīt ES finansējumu, ir piemērs tam, kā Komisija kopumā nodrošināja galveno vajadzību apzināšanu (18). |
| --- | --- |

10.22.

Palāta 2010. gada pārskatā norādīja, ka labu rezultātu sasniegšanai ir svarīgi skaidri noteikt vajadzības, kuru risināšanai programmas ir paredzētas (17). Palīdzība, kas tika sniegta Horvātijai, lai tā pēc pievienošanās Eiropas Savienībai spētu pārvaldīt ES finansējumu, ir piemērs tam, kā Komisija kopumā nodrošināja galveno vajadzību apzināšanu (18).

| 10.22. | Komisija piekrīt, ka saturīga vajadzību analīze ir programmas cikla svarīga sastāvdaļa, un rūpīgi analizē gadījumus, kuros Palāta ir konstatējusi, ka veikta nepietiekama vajadzību analīze. |
| --- | --- |

10.22.

| 10.23. | Arī 2011. gadā Palāta konstatēja un ziņoja par gadījumiem, kad nebija veikta pienācīga vajadzību analīze. Piemēram, e-pārvaldības pirmās stratēģijas, kuru ietvaros projekti varēja saņemt Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalstu, tika izstrādātas, galvenokārt reaģējot uz politiskām deklarācijām, nevis pamatojoties uz stingru vajadzību izvērtēšanu, līdz ar to projektos netika risināti vissvarīgākie jautājumi (19). Un divās no trijām Palātas revidētajām kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas programmām nebija veikta nekāda vajadzību izvērtēšana saistībā ar to mērķi samazināt ietekmi, kādu varētu radīt kodolspēkstaciju slēgšana agrāk, nekā sākotnēji plānots (20). |
| --- | --- |

10.23.

Arī 2011. gadā Palāta konstatēja un ziņoja par gadījumiem, kad nebija veikta pienācīga vajadzību analīze. Piemēram, e-pārvaldības pirmās stratēģijas, kuru ietvaros projekti varēja saņemt Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalstu, tika izstrādātas, galvenokārt reaģējot uz politiskām deklarācijām, nevis pamatojoties uz stingru vajadzību izvērtēšanu, līdz ar to projektos netika risināti vissvarīgākie jautājumi (19). Un divās no trijām Palātas revidētajām kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas programmām nebija veikta nekāda vajadzību izvērtēšana saistībā ar to mērķi samazināt ietekmi, kādu varētu radīt kodolspēkstaciju slēgšana agrāk, nekā sākotnēji plānots (20).

| 10.23. | Izmaksas pārejai uz e-pārvaldību ir ļoti augstas. Nepieciešams noteikt prioritātes, un ir saprātīgi, ka tās noteiktas politiskos paziņojumos un deklarācijās, kas kalpo izpratnes veicināšanai un kā agrīnas stratēģijas. Pārejas periodā prioritāšu noteikšana ir ievērojami uzlabojusies, un pašlaik visās dalībvalstīs ir sīkāk izstrādātas e-pārvaldības stratēģijas.

  Pievienošanās līgumos vai sekojošajās regulās tika norādīta vajadzība veikt pasākumus ietekmes mazināšanai. ES atbalsta shēma ir izstrādāta, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu ierosinātie pasākumi ir atbilstoši un pamatoti ar šo valstu enerģētikas stratēģijām, kurās vienmēr ir apsvērta kodolspēkstaciju slēgšanas radītā ietekme. |
| --- | --- |

10.23.

Pievienošanās līgumos vai sekojošajās regulās tika norādīta vajadzība veikt pasākumus ietekmes mazināšanai. ES atbalsta shēma ir izstrādāta, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu ierosinātie pasākumi ir atbilstoši un pamatoti ar šo valstu enerģētikas stratēģijām, kurās vienmēr ir apsvērta kodolspēkstaciju slēgšanas radītā ietekme.

| 10.24. | Nepietiekamas vajadzību analīzes dēļ ir grūtāk noteikt, kurš no konkurējošajiem projektiem piedāvā vislabāko cenas un vērtības attiecību. Tā tas bija arī iepriekš minēto e-pārvaldības projektu revīzijas gadījumā (21), kā arī ES agrovides atbalsta shēmas revīzijas gadījumā. Attiecībā uz agrovides atbalsta revīziju Palāta savā ziņojumā norādīja, ka mērķtiecīga finansējuma virzīšana uz tām jomām, kurās tas visvairāk nepieciešams, ir galvenais veids, kā palielināt agrovides atbalsta ietekmi uz vidi, tomēr dalībvalstis šādu mērķtiecīgu finansējuma virzīšanu, pamatojoties uz iesaistīto izmaksu un guvumu analīzi, nav apsvērušas (22). |
| --- | --- |

10.24.

Nepietiekamas vajadzību analīzes dēļ ir grūtāk noteikt, kurš no konkurējošajiem projektiem piedāvā vislabāko cenas un vērtības attiecību. Tā tas bija arī iepriekš minēto e-pārvaldības projektu revīzijas gadījumā (21), kā arī ES agrovides atbalsta shēmas revīzijas gadījumā. Attiecībā uz agrovides atbalsta revīziju Palāta savā ziņojumā norādīja, ka mērķtiecīga finansējuma virzīšana uz tām jomām, kurās tas visvairāk nepieciešams, ir galvenais veids, kā palielināt agrovides atbalsta ietekmi uz vidi, tomēr dalībvalstis šādu mērķtiecīgu finansējuma virzīšanu, pamatojoties uz iesaistīto izmaksu un guvumu analīzi, nav apsvērušas (22).

| 10.24. | Komisija piekrīt, ka vajadzību analīze var palīdzēt noteikt prioritāros projektus. Taču attiecībā uz agrovides atbalstu dažas dalībvalstis ir apsvērušas mērķtiecīgas finansējuma virzīšanas vēlamo apjomu, pamatojoties uz ar to saistīto izmaksu un ieguvumu analīzi. Piemēram, Rumānija agrovides maksājumus mērķtiecīgi virza pēc ģeogrāfiskiem kritērijiem un maksājumiem atbilstīgos apvidus nosaka, izmantojot makrolīmeņa datus. Gatavojoties no ES politikas iniciatīvām izrietošajiem e-pārvaldības projektiem un pamatojoties uz e-pārvaldības rīcības plānu 2011.–2015. gadam, visas dalībvalstis nu ir sīki izstrādājušas e-pārvaldības stratēģijas. |
| --- | --- |

10.24.

Izstrāde: sasniedzamie rezultāti nav formulēti pietiekami skaidri

| 10.25. | Vajadzību apzināšana ir tikai sākums. Pareizai finanšu pārvaldībai būtiska ir laba programmu un konkrētu projektu izstrāde šo programmu ietvaros, lai ieguldītie līdzekļi dotu maksimālu ietekmi par minimālām izmaksām. Izstrādājot programmas un konkrētus projektus šo programmu ietvaros, jānodrošina saistība starp darbībām, kas tiek finansētas no budžeta, un paredzētajiem faktiskajiem rezultātiem, koprezultātiem un ietekmi, ko rada šie izdevumi. |
| --- | --- |

10.25.

Vajadzību apzināšana ir tikai sākums. Pareizai finanšu pārvaldībai būtiska ir laba programmu un konkrētu projektu izstrāde šo programmu ietvaros, lai ieguldītie līdzekļi dotu maksimālu ietekmi par minimālām izmaksām. Izstrādājot programmas un konkrētus projektus šo programmu ietvaros, jānodrošina saistība starp darbībām, kas tiek finansētas no budžeta, un paredzētajiem faktiskajiem rezultātiem, koprezultātiem un ietekmi, ko rada šie izdevumi.

| 10.26. | Vienā gadījumā Komisija ņēma vērā shēmas izstrādē konstatētās problēmas, lai vismaz daļēji uzlabotu līdzīgas shēmas izstrādi. Tā rezultātā pasākumi, kas paredzēti, lai palielinātu augļu patēriņu skolās, finansējuma saņēmējiem šķiet pievilcīgāki un nerada “lieku palīdzību” (23) kā līdzīgā programma “Skolas piens” (24). Tomēr Palāta joprojām konstatē vairākus trūkumus 2011. gadā revidēto finansējuma veidu izstrādē, kā izklāstīts nākamajos punktos. |
| --- | --- |

10.26.

Vienā gadījumā Komisija ņēma vērā shēmas izstrādē konstatētās problēmas, lai vismaz daļēji uzlabotu līdzīgas shēmas izstrādi. Tā rezultātā pasākumi, kas paredzēti, lai palielinātu augļu patēriņu skolās, finansējuma saņēmējiem šķiet pievilcīgāki un nerada “lieku palīdzību” (23) kā līdzīgā programma “Skolas piens” (24). Tomēr Palāta joprojām konstatē vairākus trūkumus 2011. gadā revidēto finansējuma veidu izstrādē, kā izklāstīts nākamajos punktos.

| 10.26. | Komisija uzskata, ka, pateicoties programmas “Skolas piens” nesenākajai pārskatīšanai, lielā mērā atrisināti Palātas konstatējumi, tādējādi uzlabojot sistēmas kopējo efektivitāti. |
| --- | --- |

10.26.

| 10.27. | Noteiktu atbalsta daļu konfliktu skartajās valstīs Komisija novirza ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību. Tomēr gandrīz visos Palātas revidētajos ieguldījuma nolīgumos (18 no 19) bija viena vai vairākas nepilnības izstrādē, piemēram, pamata kritēriju trūkums, nekonkrēti mērķi vai rādītāju trūkums. Līdz ar to nebija skaidrs, kādi ir bijuši šo finansējumu mērķi un kā iespējams izvērtēt to sasniegšanu (25). |
| --- | --- |

10.27.

Noteiktu atbalsta daļu konfliktu skartajās valstīs Komisija novirza ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību. Tomēr gandrīz visos Palātas revidētajos ieguldījuma nolīgumos (18 no 19) bija viena vai vairākas nepilnības izstrādē, piemēram, pamata kritēriju trūkums, nekonkrēti mērķi vai rādītāju trūkums. Līdz ar to nebija skaidrs, kādi ir bijuši šo finansējumu mērķi un kā iespējams izvērtēt to sasniegšanu (25).

| 10.27. | Komisija atzīst projektu izstrādes svarīgumu, taču uzskata, ka tikai divos no 18 minētajiem gadījumiem pastāvēja trūkumi, kas varētu tieši ietekmēt projektu rezultātus.

  Komisija 2011. gadā ir ieviesusi jaunu apmācības un norāžu sistēmu projektu izstrādes pilnveidošanai, un Komisijas ieskatā tas lielā mērā novērš Palātas paustās bažas.


  Turklāt Palātas īpašajā ziņojumā tika atzīts, ka pat ārkārtīgi sarežģītos apstākļos ar ANO starpniecību īstenotie projekti konfliktu skartajās valstīs ļauj sasniegt labus rezultātus un ir saprātīgā mērā ilgtspējīgi. |
| --- | --- |

10.27.

Komisija 2011. gadā ir ieviesusi jaunu apmācības un norāžu sistēmu projektu izstrādes pilnveidošanai, un Komisijas ieskatā tas lielā mērā novērš Palātas paustās bažas.

Turklāt Palātas īpašajā ziņojumā tika atzīts, ka pat ārkārtīgi sarežģītos apstākļos ar ANO starpniecību īstenotie projekti konfliktu skartajās valstīs ļauj sasniegt labus rezultātus un ir saprātīgā mērā ilgtspējīgi.

| 10.28. | Vienotā maksājuma shēma kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros ir izstrādāta, lai mudinātu lauksaimniekus reaģēt uz tirgus pieprasījumu un veicinātu videi nekaitīgākas lauksaimniecības prakses un pasākumu ieviešanu. Tomēr šīs shēmas koncepcijā vērojama pretruna: lai gan tā paredzēta individuālo lauksaimnieku ienākumu līmeņa celšanai, praksē šīs finansiālās palīdzības sadalē konkrētā finansējuma saņēmēja īpašie apstākļi tiek ņemti vērā visai maz. Līdz ar to subsīdiju sadale individuāliem lauksaimniekiem joprojām notiek, galvenokārt ņemot vērā apsaimniekotās zemes platību, un tādējādi lielu daļu vienotā maksājuma shēmas ietvaros piešķirtā finansējuma tāpat kā iepriekšējās sistēmas laikā joprojām saņem lielie lauksaimnieki (26). |
| --- | --- |

10.28.

Vienotā maksājuma shēma kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros ir izstrādāta, lai mudinātu lauksaimniekus reaģēt uz tirgus pieprasījumu un veicinātu videi nekaitīgākas lauksaimniecības prakses un pasākumu ieviešanu. Tomēr šīs shēmas koncepcijā vērojama pretruna: lai gan tā paredzēta individuālo lauksaimnieku ienākumu līmeņa celšanai, praksē šīs finansiālās palīdzības sadalē konkrētā finansējuma saņēmēja īpašie apstākļi tiek ņemti vērā visai maz. Līdz ar to subsīdiju sadale individuāliem lauksaimniekiem joprojām notiek, galvenokārt ņemot vērā apsaimniekotās zemes platību, un tādējādi lielu daļu vienotā maksājuma shēmas ietvaros piešķirtā finansējuma tāpat kā iepriekšējās sistēmas laikā joprojām saņem lielie lauksaimnieki (26).

| 10.28. | Ir apliecinājies, ka vienotā maksājuma shēma (VMS) ir ļoti efektīvs instruments pamata ienākumu atbalsta sniegšanai, vienlaikus ļaujot lauksaimniekiem pieņemt lēmumus par ražošanu, pamatojoties uz tirgus informāciju. Tā iemesls ir, ka maksājumi ir nošķirti no ražošanas un neskar lēmumus par ražošanu. Lai būtu tiesīgi saņemt maksājumus, saņēmējiem, zemes gabaliem un darbībām jāatbilst skaidriem nosacījumiem, kas noteikti Padomes regulā un atbilst PTO noteikumiem, t. i., nav saistīti ar ražošanas faktoriem.

  “Lielo saimniecību” vajadzības pēc pamata ienākumu atbalsta nevajadzētu sistemātiski uzskatīt par mazākām kā citu saimniecību vajadzības, jo ienākumi parasti lielā mērā ir atkarīgi no ražošanas veida, ieguldījumu un produkcijas cenas, saimniecību darbaspēka utt.


  Pienākošos maksājumu apjoms un skaits tika aprēķināts, izmantojot vēsturiskās liecības par ražošanu un platībām, lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz nošķiršanu. Līdz ar to pašreizējais tiešo maksājumu sadalījums saimniecībām vienkārši atspoguļo to, ka lauksaimniecības zeme un lauksaimniecības ražošana starp saimniecībām ES nav sadalīta vienādi.


  Neskatoties uz to, jautājums par atbalsta pārdali starp lauksaimniekiem un dalībvalstīm ir skarts tiesību aktu priekšlikumos par KLP pēc 2013. gada, un tam būtu turklāt jāpalīdz uzlabot VMS atbalsta mērķtiecīgo virzīšanu. Lai celtu tēriņu pievienoto vērtību un kvalitāti, Komisija ir ierosinājusi veikt uzlabojumus un papildinājumus ar dažiem citiem elementiem, tādējādi risinot dažus no problēmjautājumiem, ko Palāta norādījusi tās īpašajā ziņojumā, – atbalsta pārplānošanu un sekmīgāku orientēšanu. |
| --- | --- |

10.28.

“Lielo saimniecību” vajadzības pēc pamata ienākumu atbalsta nevajadzētu sistemātiski uzskatīt par mazākām kā citu saimniecību vajadzības, jo ienākumi parasti lielā mērā ir atkarīgi no ražošanas veida, ieguldījumu un produkcijas cenas, saimniecību darbaspēka utt.

Pienākošos maksājumu apjoms un skaits tika aprēķināts, izmantojot vēsturiskās liecības par ražošanu un platībām, lai nodrošinātu netraucētu pāreju uz nošķiršanu. Līdz ar to pašreizējais tiešo maksājumu sadalījums saimniecībām vienkārši atspoguļo to, ka lauksaimniecības zeme un lauksaimniecības ražošana starp saimniecībām ES nav sadalīta vienādi.

Neskatoties uz to, jautājums par atbalsta pārdali starp lauksaimniekiem un dalībvalstīm ir skarts tiesību aktu priekšlikumos par KLP pēc 2013. gada, un tam būtu turklāt jāpalīdz uzlabot VMS atbalsta mērķtiecīgo virzīšanu. Lai celtu tēriņu pievienoto vērtību un kvalitāti, Komisija ir ierosinājusi veikt uzlabojumus un papildinājumus ar dažiem citiem elementiem, tādējādi risinot dažus no problēmjautājumiem, ko Palāta norādījusi tās īpašajā ziņojumā, – atbalsta pārplānošanu un sekmīgāku orientēšanu.

| 10.29. | Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēma paredzēta, lai aizsargātu to lauksaimniecības produktu nosaukumus, kuriem piemītošā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības galvenokārt ir saistāmas ar to ģeogrāfisko izcelsmi (piemēram, prosciutto di Parma, Bayerisches Bier u. c.). Šīs shēmas veiksmīga īstenošana atkarīga, cita starpā, no tā, kā to izmanto ražotāji. Pastāv iespēja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmai piesaistīt arvien vairāk ražotāju, īpaši dalībvalstīs, kurās šādu ražotāju vēl ir visai maz. Tomēr pieejamie pasākumi un piemērotās procedūras nemudina ražotājus iesaistīties minētajā shēmā (27). |
| --- | --- |

10.29.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēma paredzēta, lai aizsargātu to lauksaimniecības produktu nosaukumus, kuriem piemītošā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības galvenokārt ir saistāmas ar to ģeogrāfisko izcelsmi (piemēram, prosciutto di Parma, Bayerisches Bier u. c.). Šīs shēmas veiksmīga īstenošana atkarīga, cita starpā, no tā, kā to izmanto ražotāji. Pastāv iespēja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmai piesaistīt arvien vairāk ražotāju, īpaši dalībvalstīs, kurās šādu ražotāju vēl ir visai maz. Tomēr pieejamie pasākumi un piemērotās procedūras nemudina ražotājus iesaistīties minētajā shēmā (27).

| 10.29. | Šī shēma galvenokārt ir paredzēta intelektuālā īpašuma aizsardzībai. Ir ieviesti atbilstīgie instrumenti un juridiskie līdzekļi, un ražotāji tiek aicināti brīvprātīgi pievienoties shēmai. To apliecina arī ražotāju skaidri izrādītā interese par šo shēmu: reģistrēts ievērojams skaits produktu nosaukumu (vairāk nekā 1 000), kuru tirgus vērtība ir 14,5 miljardi euro (2008. gadā).

  Dalībvalstis, kas ES pievienojušās kopš 2004. gada, joprojām pielāgojas šai shēmai. Lai piesaistītu vairāk potenciālo pieteikumu iesniedzēju, ir veikta virkne iniciatīvu, tostarp informācijas kampaņas, gadatirgi, tematiskas starptautiskas izstādes, un/vai izstrādātas norādes ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ACVN vai AĢN) pieteikumu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

10.29.

Dalībvalstis, kas ES pievienojušās kopš 2004. gada, joprojām pielāgojas šai shēmai. Lai piesaistītu vairāk potenciālo pieteikumu iesniedzēju, ir veikta virkne iniciatīvu, tostarp informācijas kampaņas, gadatirgi, tematiskas starptautiskas izstādes, un/vai izstrādātas norādes ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ACVN vai AĢN) pieteikumu iesniedzējiem.

| 10.30. | Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm zvejas flotu kapacitātes samazināšanai, un šo pasākumu galvenais mērķis ir saglabāt zivju krājumus. Šī atbalsta efektivitāti mazina izstrādes problēmas. Piemēram, atbilstības un atlases kritēriji zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai un norakstīšanai lūžņos ne vienmēr bija atbilstoši mērķiem, līdz ar to daži zvejas kuģi tika norakstīti, taču tam bija maza ietekme uz attiecīgajiem zivju krājumiem vai tās nebija vispār (28). |
| --- | --- |

10.30.

Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm zvejas flotu kapacitātes samazināšanai, un šo pasākumu galvenais mērķis ir saglabāt zivju krājumus. Šī atbalsta efektivitāti mazina izstrādes problēmas. Piemēram, atbilstības un atlases kritēriji zvejas kuģu ekspluatācijas pārtraukšanai un norakstīšanai lūžņos ne vienmēr bija atbilstoši mērķiem, līdz ar to daži zvejas kuģi tika norakstīti, taču tam bija maza ietekme uz attiecīgajiem zivju krājumiem vai tās nebija vispār (28).

| 10.30. | Palātas analizētie gadījumi ir pārskatīti un apspriesti ar dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā dalībvalstis veic labošanas pasākumus, tostarp atgūstot nepamatoti izmaksātās summas. |
| --- | --- |

10.30.

ES pievienotā vērtība: ES intervences pamatojums

| 10.31. | Komisija definējusi ES pievienoto vērtību šādi: “Eiropas pievienotā vērtība ir vērtība, kas izriet no ES intervences, kas ir papildus tai vērtībai, kuru sasniegtu ar dalībvalstu rīcību vien” (29). Palāta jau iepriekš ir ierosinājusi, ka šā termina definīcija būtu jāizstrādā, pamatojoties uz 10.2. izcēlumā minētajiem principiem, un ieteikusi formulēt ES pievienotās vērtības jēdzienu, lai sniegtu nepieciešamās pamatnostādnes, pēc kurām ES politikas veidotāji varētu vadīties, izvēloties izdevumu prioritātes, turklāt tas darāms attiecīgā politiskā deklarācijā vai ES tiesību aktos (30). |
| --- | --- |

10.31.

Komisija definējusi ES pievienoto vērtību šādi: “Eiropas pievienotā vērtība ir vērtība, kas izriet no ES intervences, kas ir papildus tai vērtībai, kuru sasniegtu ar dalībvalstu rīcību vien” (29). Palāta jau iepriekš ir ierosinājusi, ka šā termina definīcija būtu jāizstrādā, pamatojoties uz 10.2. izcēlumā minētajiem principiem, un ieteikusi formulēt ES pievienotās vērtības jēdzienu, lai sniegtu nepieciešamās pamatnostādnes, pēc kurām ES politikas veidotāji varētu vadīties, izvēloties izdevumu prioritātes, turklāt tas darāms attiecīgā politiskā deklarācijā vai ES tiesību aktos (30).

| 10.31. | Komisija uzsver, ka jēdzienu “ES pievienotā vērtība” var lietot dažādos kontekstos, piemēram, akadēmiska rakstura pārspriedumos par ES budžetu, izvirzot mērķus un/vai kritērijus projektu atlasei konkrētu ES programmu ietvaros, Finanšu regulas noteikumos un pastāvošo programmu novērtējumā, bet politiska projekta pievienotā vērtība Komisijas ieskatā nav vērtējama, tikai atsaucoties uz skaitļiem.

  Viens no minētā dienestu darba dokumenta mērķiem bija izskaidrot ES budžeta pastāvēšanas pievienoto vērtību un sniegt vairākus piemērus, kā tas praksē izpaužas dalībvalstīs, tādējādi sniedzot ES lēmumu pieņemšanas struktūrām nepieciešamās norādes, lai noteiktu izdevumu prioritātes.


  Turklāt Komisijas ietekmes novērtējuma procesā, vērtējot politikas lēmumu iespējamo ietekmi, politikas lēmumu pieņemšanā iesaistītajiem tiek sagatavotas liecības par iespējamo politikas risinājumu priekšrocībām un trūkumiem. Tādējādi arī šajā procesā tiek skarts jautājums par Komisijas priekšlikumu pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

10.31.

Viens no minētā dienestu darba dokumenta mērķiem bija izskaidrot ES budžeta pastāvēšanas pievienoto vērtību un sniegt vairākus piemērus, kā tas praksē izpaužas dalībvalstīs, tādējādi sniedzot ES lēmumu pieņemšanas struktūrām nepieciešamās norādes, lai noteiktu izdevumu prioritātes.

Turklāt Komisijas ietekmes novērtējuma procesā, vērtējot politikas lēmumu iespējamo ietekmi, politikas lēmumu pieņemšanā iesaistītajiem tiek sagatavotas liecības par iespējamo politikas risinājumu priekšrocībām un trūkumiem. Tādējādi arī šajā procesā tiek skarts jautājums par Komisijas priekšlikumu pievienoto vērtību.

Palātas ieteiktie ES pievienotās vērtības koncepcijas pamatprincipi:

| — | ES budžeta izdevumiem Savienības iekšienē jānodrošina ES un tās iedzīvotājiem skaidri un uzskatāmi ieguvumi, kurus nevarētu sasniegt ar izdevumiem tikai valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, bet kurus, ņemot vērā šīs darbības apjomu un ietekmi, labāk var īstenot Savienības līmenī; |
| --- | --- |

—

ES budžeta izdevumiem Savienības iekšienē jānodrošina ES un tās iedzīvotājiem skaidri un uzskatāmi ieguvumi, kurus nevarētu sasniegt ar izdevumiem tikai valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, bet kurus, ņemot vērā šīs darbības apjomu un ietekmi, labāk var īstenot Savienības līmenī;

| — | uz ES atbalstu var pretendēt, pirmkārt, tie projekti, kas skar vispārējas intereses ES mērogā, nevis izdevumi ar ierobežotu ģeogrāfisko ietekmi; |
| --- | --- |

—

uz ES atbalstu var pretendēt, pirmkārt, tie projekti, kas skar vispārējas intereses ES mērogā, nevis izdevumi ar ierobežotu ģeogrāfisko ietekmi;

| — | pamatota izdevumu koncentrācija, visticamāk, veicinās izvirzītā mērķa, proti, pievienotās vērtības, sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

pamatota izdevumu koncentrācija, visticamāk, veicinās izvirzītā mērķa, proti, pievienotās vērtības, sasniegšanu;

| — | saistībā ar izdevumiem ārpus Savienības, piemēram, saistībā ar palīdzību attīstības jomā, pievienotā vērtība, visticamāk, arī palielināsies, ja izmantos selektīvu pieeju, piemēram, galvenokārt koordinējot palīdzības sniegšanu tajās jomās, kas līdzekļus saņem no dažādām valstīm un organizācijām pasaules mērogā, kā arī pievēršot galveno uzmanību tiem pasākumiem, kuros sevišķi vērtīga būtu ES īpašā pieredze (31). |
| --- | --- |

—

saistībā ar izdevumiem ārpus Savienības, piemēram, saistībā ar palīdzību attīstības jomā, pievienotā vērtība, visticamāk, arī palielināsies, ja izmantos selektīvu pieeju, piemēram, galvenokārt koordinējot palīdzības sniegšanu tajās jomās, kas līdzekļus saņem no dažādām valstīm un organizācijām pasaules mērogā, kā arī pievēršot galveno uzmanību tiem pasākumiem, kuros sevišķi vērtīga būtu ES īpašā pieredze (31).

Komisija uzskata, ka politiska projekta pievienotajai vērtībai vajadzētu būt būtiskam kritērijam, lai attaisnotu izdevumus ES līmenī.

Sagatavojot priekšlikumus par ES budžetu laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam, Komisija pārbaudīja pievienoto vērtību priekšlikumiem par izdevumiem visās jomās un šim nolūkam izmantoja šādus kritērijus:

| — | efektivitāte: gadījumi, kad ES pasākumi ir vienīgais veids, kā sasniegt rezultātus, |
| --- | --- |

—

efektivitāte: gadījumi, kad ES pasākumi ir vienīgais veids, kā sasniegt rezultātus,

| — | lietderīgums: gadījumi, kad ES nodrošina finansiāli izdevīgāku līdzekļu izmantojumu, |
| --- | --- |

—

lietderīgums: gadījumi, kad ES nodrošina finansiāli izdevīgāku līdzekļu izmantojumu,

| — | sinerģija: gadījumi, kad ES pasākumi ir nepieciešami, lai papildinātu un veicinātu citus, kā arī tiem radītu sviras efektu. |
| --- | --- |

—

sinerģija: gadījumi, kad ES pasākumi ir nepieciešami, lai papildinātu un veicinātu citus, kā arī tiem radītu sviras efektu.

Komisija gan jauno daudzgadu finanšu shēmu, gan nozaru finanšu instrumentus un programmas izstrādāja tā, lai:

| — | ar izdevumiem ES līmenī sekmīgāk sasniegtu mērķus, |
| --- | --- |

—

ar izdevumiem ES līmenī sekmīgāk sasniegtu mērķus,

| — | ES līmenī veikto izdevumu pienesums būtu uzskatāms, |
| --- | --- |

—

ES līmenī veikto izdevumu pienesums būtu uzskatāms,

| — | būtu augsta ES pievienotā vērtība, |
| --- | --- |

—

būtu augsta ES pievienotā vērtība,

| — | resursu apvienošana ES līmenī sniegtu apjomradītus ietaupījumus un labākus rezultātus. |
| --- | --- |

—

resursu apvienošana ES līmenī sniegtu apjomradītus ietaupījumus un labākus rezultātus.

Komisijas 2011. gada oktobra paziņojumā “Pārmaiņu programma” un sekojošajos Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos ieteikts labāk mērķorientēties uz valstīm, kurām visvairāk nepieciešama palīdzība, un koncentrēties uz ierobežotu skaitu nozaru, kurās iespējams maksimāli palielināt ietekmi un kurās ir skaidra ES pievienotā vērtība.

| 10.32. | Palāta ir norādījusi, ka ES nodokļu maksātāju naudas izlietojums izdevumu programmām, kuras nesniedz ES pievienoto vērtību, parasti nav ne efektīvs, ne produktīvs (32). Savos 2011. gada īpašajos ziņojumos Palāta minēja piemērus, kuros ES pievienotā vērtība labākajā gadījumā ir apšaubāma: |
| --- | --- |

10.32.

Palāta ir norādījusi, ka ES nodokļu maksātāju naudas izlietojums izdevumu programmām, kuras nesniedz ES pievienoto vērtību, parasti nav ne efektīvs, ne produktīvs (32). Savos 2011. gada īpašajos ziņojumos Palāta minēja piemērus, kuros ES pievienotā vērtība labākajā gadījumā ir apšaubāma:

| 10.32. | Komisija uzskata, ka izdevumu programmu pievienotās vērtības novērtējums jāveic saistībā ar izvirzītajiem mērķiem un pēc kritērijiem, kas izmantoti Komisijas priekšlikumu pievienotās vērtības sākotnējā novērtējumā (skatīt 10.2. izcēlumu). |
| --- | --- |

10.32.

| — | mazo un vidējo uzņēmumu garantiju (MVUG) mehānisms nav parādījis, ka tas sniedzis ES pievienot vērtību, jo šī mehānisma rezultātus varēja sasniegt, arī izmantojot dalībvalstu finansējuma shēmas (33); |
| --- | --- |

—

mazo un vidējo uzņēmumu garantiju (MVUG) mehānisms nav parādījis, ka tas sniedzis ES pievienot vērtību, jo šī mehānisma rezultātus varēja sasniegt, arī izmantojot dalībvalstu finansējuma shēmas (33);

| — | Komisija konstatējumu jau ņem vērā apspriedēs par jaunas paaudzes finanšu instrumentiem daudzgadu finanšu shēmā pēc 2013. gada un to plānošanā, kurā “ES pievienotās vērtības nodrošināšana” ir viens no būtiskajiem principiem, kas jāievēro visiem ierosinātajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

—

| — | attiecībā uz ERAF līdzfinansētajiem tūrisma projektiem bija grūti izvērtēt ES pievienotās vērtības mērogu, jo nebija izstrādāta atbilstoša mērķu noteikšanas un to izpildes uzraudzības sistēma (34); |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ERAF līdzfinansētajiem tūrisma projektiem bija grūti izvērtēt ES pievienotās vērtības mērogu, jo nebija izstrādāta atbilstoša mērķu noteikšanas un to izpildes uzraudzības sistēma (34);

| — | Komisija ņem vērā, ka Palātas lietderības revīzijā konstatēts, ka pārbaudītajiem tūrisma projektiem ir liela ietekme uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

| — | attiecībā uz ES sniegto finanšu palīdzību trim dalībvalstīm kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Palāta secināja, ka politikas sistēma ir pārāk vispārīga, un ieteica ES, pieņemot lēmumus par turpmāku finanšu palīdzību, izvērtēt šādas intervences ES pievienoto vērtību (35). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ES sniegto finanšu palīdzību trim dalībvalstīm kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Palāta secināja, ka politikas sistēma ir pārāk vispārīga, un ieteica ES, pieņemot lēmumus par turpmāku finanšu palīdzību, izvērtēt šādas intervences ES pievienoto vērtību (35).

| — | Komisija uzskata, ka ES pievienotā vērtība programmām bija skaidra: bez tām būtu bijis ārkārtīgi sarežģīti sasniegt kopējo mērķi nozīmīgi uzlabot ES kodoldrošību, kā arī palīdzēt dalībvalstīm mazināt agrīnas slēgšanas ietekmi.

  Komisija 2011. gada 24. novembrī sniedza priekšlikumu Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā (COM(2011) 783 galīgā redakcija) laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. To papildināja visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā iekļauts ES pievienotās vērtības novērtējums. |
| --- | --- |

—

Komisija 2011. gada 24. novembrī sniedza priekšlikumu Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā (COM(2011) 783 galīgā redakcija) laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam. To papildināja visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā iekļauts ES pievienotās vērtības novērtējums.

| 10.33. | Palātas nesen sniegtajos atzinumos minēti trūkumi, Komisijai nosakot politikas mērķus rezultātu aspektā – kādi konkrēti mērķi jāsasniedz, izmantojot ES līdzekļus (36). Nenosakot skaidrus mērķus gaidāmajiem rezultātiem, Komisijai arī turpmāk būs grūti parādīt, ka tās izdevumi nodrošina ES pievienoto vērtību, un līdz ar to radīt pārliecību, ka tās līdzekļi tiek izmantoti lietderīgi un efektīvi. |
| --- | --- |

10.33.

Palātas nesen sniegtajos atzinumos minēti trūkumi, Komisijai nosakot politikas mērķus rezultātu aspektā – kādi konkrēti mērķi jāsasniedz, izmantojot ES līdzekļus (36). Nenosakot skaidrus mērķus gaidāmajiem rezultātiem, Komisijai arī turpmāk būs grūti parādīt, ka tās izdevumi nodrošina ES pievienoto vērtību, un līdz ar to radīt pārliecību, ka tās līdzekļi tiek izmantoti lietderīgi un efektīvi.

| 10.33. | Lielāks uzsvars uz sniegumu un rezultātiem ir viens no galvenajiem Komisijas uzdevumiem, kas izvirzīti, sniedzot priekšlikumus “ES budžets 2020. gadam”, kuri vērsti uz Savienības ilgtermiņa stratēģisko mērķu sasniegšanu ar nākamajos septiņos gados pieejamo budžetu.

  Atbilstīgi, visas programmas un instrumenti, kas ir ietverti daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā, ir izstrādāti tā, lai nodrošinātu, ka to rezultāti un ietekme sniedz saturīgu ieguldījumu ES galveno politikas mērķu sasniegšanā, tādējādi uzsverot sagaidāmos rezultātus un sniegumu. |
| --- | --- |

10.33.

Atbilstīgi, visas programmas un instrumenti, kas ir ietverti daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā, ir izstrādāti tā, lai nodrošinātu, ka to rezultāti un ietekme sniedz saturīgu ieguldījumu ES galveno politikas mērķu sasniegšanā, tādējādi uzsverot sagaidāmos rezultātus un sniegumu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 10.34. | Komisijas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu sagatavošanas process uzlabojas. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu vērojamas apsveicamas uzlabošanās pazīmes (10.7. punkts). |
| --- | --- |

10.34.

Komisijas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu sagatavošanas process uzlabojas. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu vērojamas apsveicamas uzlabošanās pazīmes (10.7. punkts).

| 10.34. | Komisija pieliek pūles, lai arvien vairāk uzlabotu tās pārskatatbildības ziņojumu kvalitāti un skaidrību. |
| --- | --- |

10.34.

| 10.35. | Dažos gadījumos atbilstība joprojām rada problēmas, īpaši saistībā ar mērķu un rādītāju iekšējo saskaņotību, pamatotu kvantitatīvi izteiktu mērķu izvirzīšanu un ikgadējo izpildes gaitas novērtēšanu. Piemēram, pagājušajā gadā trīs Palātas izvērtētie ģenerāldirektorāti nebija snieguši ziņas par saimnieciskumu un efektivitāti gada darbības pārskatu 1. daļā (sk. 10.8.–10.12. punktu). |
| --- | --- |

10.35.

Dažos gadījumos atbilstība joprojām rada problēmas, īpaši saistībā ar mērķu un rādītāju iekšējo saskaņotību, pamatotu kvantitatīvi izteiktu mērķu izvirzīšanu un ikgadējo izpildes gaitas novērtēšanu. Piemēram, pagājušajā gadā trīs Palātas izvērtētie ģenerāldirektorāti nebija snieguši ziņas par saimnieciskumu un efektivitāti gada darbības pārskatu 1. daļā (sk. 10.8.–10.12. punktu).

| 10.35. | Komisija pilnveidoja pastāvīgos norādījumus 2011. gada GDP izstrādei attiecībā uz efektivitāti un lietderību, kā arī aicināja ģenerāldirektorātus pārskatu 3. iedaļā brīvprātīgi pievienot rādītājus par pareizu finanšu pārvaldību. Vairāki ĢD 2011. gadā ziņoja par to. |
| --- | --- |

10.35.

| 10.36. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD un Reģionālās politikas ĢD vadības plānos noteiktie mērķi, rādītāji un uzdevumi kopumā bija tie paši, kas minēti gada darbības pārskatos, un visumā atbilda iepriekšējā gada rādītājiem. Tomēr, ja bija veiktas kādas izmaiņas, tās ne vienmēr tika pietiekami paskaidrotas (sk. 10.13.–10.16. punktu). |
| --- | --- |

10.36.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD un Reģionālās politikas ĢD vadības plānos noteiktie mērķi, rādītāji un uzdevumi kopumā bija tie paši, kas minēti gada darbības pārskatos, un visumā atbilda iepriekšējā gada rādītājiem. Tomēr, ja bija veiktas kādas izmaiņas, tās ne vienmēr tika pietiekami paskaidrotas (sk. 10.13.–10.16. punktu).

| 10.36. | Komisija piekrīt, ka izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējā gada darbības ziņojumu būtu jāpaskaidro. Komisijas ieskatā gan attiecībā uz to ir sniegts pietiekami informācijas. |
| --- | --- |

10.36.

| 10.37. | Tiesiskie un praktiskas dabas ierobežojumi nelabvēlīgi ietekmēja tās informācijas ticamību, ko ģenerāldirektorāti ieguva no dalībvalstīm par plānošanu un pārskatiem attiecībā uz programmām, kuru pārvaldība ir dalīta. Tiek veikti daži pasākumi, lai mudinātu dalībvalstis sniegt atbilstošus, salīdzināmus un ticamus VSS fondu darbības rādītājus nākamajā programmu posmā, un iespējams, ka tas dos vērtīgas atziņas nākotnē. Problēmas sagādā arī savlaicīga informācijas sniegšana (sk. 10.17. un 10.18. punktu). |
| --- | --- |

10.37.

Tiesiskie un praktiskas dabas ierobežojumi nelabvēlīgi ietekmēja tās informācijas ticamību, ko ģenerāldirektorāti ieguva no dalībvalstīm par plānošanu un pārskatiem attiecībā uz programmām, kuru pārvaldība ir dalīta. Tiek veikti daži pasākumi, lai mudinātu dalībvalstis sniegt atbilstošus, salīdzināmus un ticamus VSS fondu darbības rādītājus nākamajā programmu posmā, un iespējams, ka tas dos vērtīgas atziņas nākotnē. Problēmas sagādā arī savlaicīga informācijas sniegšana (sk. 10.17. un 10.18. punktu).

| 10.37. | Komisija turpinās un pastiprinās kvalitātes pārbaudes datiem, ko dalībvalstis sniedz par pašreizējo plānošanas periodu. Komisija tomēr neuzskata, ka datu savlaicīgums būtu problēma.

  Ņemot vērā septiņu gadu plānošanas periodu, dati, kuri ir pieejami 16 mēnešus pēc gada beigām, joprojām ir izmantojami to programmu pielāgojumiem, attiecībā uz kurām dati liecina par rezultātu trūkumiem (skatīt atbildi uz 10.18. punktu). |
| --- | --- |

10.37.

Ņemot vērā septiņu gadu plānošanas periodu, dati, kuri ir pieejami 16 mēnešus pēc gada beigām, joprojām ir izmantojami to programmu pielāgojumiem, attiecībā uz kurām dati liecina par rezultātu trūkumiem (skatīt atbildi uz 10.18. punktu).

| 10.38. | Savos 2011. gadā izdotajos īpašajos ziņojumos saistībā ar trim analizētajām jomām Palāta konstatēja, ka: |
| --- | --- |

10.38.

Savos 2011. gadā izdotajos īpašajos ziņojumos saistībā ar trim analizētajām jomām Palāta konstatēja, ka:

10.38.

| a) | vajadzību izvērtējumi ne vienmēr ir veikti pietiekami kvalitatīvi, lai gan tieši šādi novērtējumi nodrošina, ka ES izdevumi tiek virzīti uz tām jomām (gan ģeogrāfiskā, gan tematiskā ziņā), kurās tie visvairāk nepieciešami (10.22.–10.24. punkts); |
| --- | --- |

a)

vajadzību izvērtējumi ne vienmēr ir veikti pietiekami kvalitatīvi, lai gan tieši šādi novērtējumi nodrošina, ka ES izdevumi tiek virzīti uz tām jomām (gan ģeogrāfiskā, gan tematiskā ziņā), kurās tie visvairāk nepieciešami (10.22.–10.24. punkts);

| a) | Komisija piekrīt, ka saturīga vajadzību analīze ir programmas cikla svarīga sastāvdaļa, un rūpīgi analizē gadījumus, kuros Palāta ir konstatējusi, ka veikta nepietiekama vajadzību analīze. |
| --- | --- |

a)

| b) | vērojamas nepilnības programmu izstrādē, un tas atstāj negatīvu iespaidu uz Komisijas spēju noteikt ES izdevumu rezultātus un ietekmi, kā arī ziņot par to (10.25.–10.30. punkts); |
| --- | --- |

b)

vērojamas nepilnības programmu izstrādē, un tas atstāj negatīvu iespaidu uz Komisijas spēju noteikt ES izdevumu rezultātus un ietekmi, kā arī ziņot par to (10.25.–10.30. punkts);

| b) | Komisija atzīst projektu izstrādes nozīmi, taču nepiekrīt visiem Palātas konstatējumiem attiecībā uz gadījumiem, kuri minēti no 10.25. punkta līdz 10.30. punktam. Komisija tomēr rūpīgi analizē Palātas konstatējumus šajā sakarā un, kad vien atbilstīgi, lai turpmāk uzlabotu projektu izstrādi, attiecīgi pielāgo savu praksi. |
| --- | --- |

b)

| c) | Komisijai ir grūtības uzskatāmi parādīt, kādu ES pievienoto vērtību nodrošina ES izdevumi (10.31.–10.33. punkts). |
| --- | --- |

c)

Komisijai ir grūtības uzskatāmi parādīt, kādu ES pievienoto vērtību nodrošina ES izdevumi (10.31.–10.33. punkts).

| c) | Nākamās daudzgadu finanšu shēmas izstrādē Komisija ir īstenojusi 2010. gada budžeta pārskatā izklāstītos principus, proti, koncentrējusies uz ES budžeta pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

c)

Ieteikumi

| 10.39. | Ņemot vērā šo pārskatīšanu, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

10.39.

Ņemot vērā šo pārskatīšanu, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2011. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk izklāstītos ieteikumus.

10.39.

| — | 1. ieteikums. Izstrādājot jaunas izdevumu programmas, censties pasākumus galvenokārt virzīt uz tādu rezultātu un tādas ietekmes īstenošanu, ko tā vēlas sasniegt. Ja rezultātu un ietekmes novērtēšana sagādā grūtības, Komisijai vajadzētu izstrādāt un izmantot rādītājus un atskaites punktus, pamatojoties uz “SMART” principu (37) mērķu formulēšanā, kas parādītu, ka tās darbības veicina vēlamo mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

1. ieteikums. Izstrādājot jaunas izdevumu programmas, censties pasākumus galvenokārt virzīt uz tādu rezultātu un tādas ietekmes īstenošanu, ko tā vēlas sasniegt. Ja rezultātu un ietekmes novērtēšana sagādā grūtības, Komisijai vajadzētu izstrādāt un izmantot rādītājus un atskaites punktus, pamatojoties uz “SMART” principu (37) mērķu formulēšanā, kas parādītu, ka tās darbības veicina vēlamo mērķu sasniegšanu.

Komisija piekrīt Palātas ieteikumam un, kā minēts, jau veikusi pasākumus šajā saistībā.

Nākamās daudzgadu finanšu shēmas izstrādē Komisija ir īstenojusi 2010. gada budžeta pārskatā izklāstītos principus:

| — | uzsvars uz ES galveno politikas prioritāšu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

uzsvars uz ES galveno politikas prioritāšu īstenošanu,

| — | uzsvars uz ES pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

uzsvars uz ES pievienoto vērtību,

| — | uzsvars uz ietekmi un rezultātiem, |
| --- | --- |

—

uzsvars uz ietekmi un rezultātiem,

| — | savstarpēju ieguvumu nodrošināšana visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

savstarpēju ieguvumu nodrošināšana visā Eiropas Savienībā.

| — | 2. ieteikums. Strādāt ar dalībvalstīm, lai uzlabotu iesniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu. Komisijai īpaši vajadzētu ņemt vērā atziņas, kas gūtas, īstenojot VSS fondu pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis iesniegt augstas kvalitātes darbības rādītājus. |
| --- | --- |

—

2. ieteikums. Strādāt ar dalībvalstīm, lai uzlabotu iesniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu. Komisijai īpaši vajadzētu ņemt vērā atziņas, kas gūtas, īstenojot VSS fondu pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis iesniegt augstas kvalitātes darbības rādītājus.

Komisija piekrīt, ka sadarbība ar dalībvalstīm ir svarīga, lai uzlabotu datu kvalitāti un savlaicīgumu. Komisija ir veikusi pārbaudes procesu ar dalībvalstīm, lai apliecinātu elektroniskā formā iesniegto rādītāju pareizību, un ir pārliecināta, ka datu kvalitāte arvien uzlabosies. Tomēr saskaņā ar pašreizējiem un jaunajiem ierosinātajiem noteikumiem par ziņojumu sniegšanas kārtību dati par iepriekšējo gadu vēl nebūs pieejami līdz nākamā gada aprīlim.

| — | 3. ieteikums. Nākamajā 2014.–2020. gada programmu posmā parādīt, kā tā nodrošina ES pievienoto vērtību, un sniegt attiecīgus ziņojumus. |
| --- | --- |

—

3. ieteikums. Nākamajā 2014.–2020. gada programmu posmā parādīt, kā tā nodrošina ES pievienoto vērtību, un sniegt attiecīgus ziņojumus.

Visos konkrētajos priekšlikumos, ko Komisija sniegusi likumdevējai iestādei, noteikti vispārēji un konkrēti mērķi, kuru sasniegšana palīdzēs uzturēt ierosināto finanšu instrumentu ES pievienoto vērtību.

---

(1)  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 318. pants (OV C 83, 30.3.2010.) nosaka, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei Savienības finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti.

(2)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.) 60. panta 7. punktā ir noteikts, ka gada darbības pārskatos “izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un rezultativitāti”.

(3)  Palātas sagatavotie īpašie ziņojumi attiecas uz ES budžetu, kā arī uz Eiropas attīstības fondiem.

(4)  Finanšu regulas 27. pants.

(5)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, COM(2012) 40 final.

(6)  LESD 318. un 319. pants.

(7)  Atzinums Nr. 4 par Komisijas ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu novērtējumu, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantu (OV C 179, 20.6.2012.).

(8)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD un Reģionālās politikas ĢD gada darbības pārskati tika analizēti arī Palātas 2010. gada pārskatā. EuropeAid tika izveidots 2011. gadā, apvienojot Attīstības un sadarbības ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm ģenerāldirektorātu un EuropeAid sadarbības biroju.

(9)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD: 56,2 miljardi EUR, Reģionālās politikas ĢD: 32,9 miljardi EUR, EuropeAid: 4,1 miljards EUR.

(10)  Šo aspektu Palāta izvērtēja, veicot tikai ierobežotu pārbaudi, sk. 10.17. punktu.

(11)  Palātas gada pārskata sagatavošanas termiņi ir tādi, ka Komisijai ir visai ierobežots laiks, lai savu gada darbības pārskatu sagatavošanā tā varētu ievērot Palātas norādījumus.

(12)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD – pieci rādītāji; EuropeAid – pieci rādītāji; Reģionālās politikas ĢD – viens rādītājs.

(13)  Šie fondi ir Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).

(14)  “Pieņēma” nozīmē “apstiprināja publicēšanai”. Ziņojumu publicēšana, kam nepieciešama tekstu maketēšana, tulkošana utt., parasti notiek apmēram divus mēnešus vēlāk.

(15)  Revīzijas palātas īpašie ziņojumi pieejami Palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

(16)  Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV C 47, 17.2.2012.), un Atzinums Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā (http://eca.europa.eu).

(17)  Pārskata par 2010. finanšu gadu 8.36. punkts.

(18)  Īpašā ziņojuma Nr. 14/2011 “Vai ar ES palīdzību ir uzlabota Horvātijas spēja pārvaldīt pēcpievienošanās finansējumu” 17. punkts (http://eca.europa.eu).

(19)  Īpašā ziņojuma Nr. 9/2011 “Vai no ERAF atbalstītie e-pārvaldības projekti ir vērtējami kā efektīvi” 56. punkta a) apakšpunkts (http://eca.europa.eu).

(20)  Īpašā ziņojuma Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais” 26. punkts un 7. attēls (http://eca.europa.eu).

(21)  Īpašā ziņojuma Nr. 9/2011 56. punkta b) apakšpunkts.

(22)  Īpašā ziņojuma Nr. 7/2011 “Vai agrovides maksājumi ir labi plānoti un pārvaldīti” 72. un 78. punkts (http://eca.europa.eu).

(23)  Liekā palīdzība rodas, ja atbalstu piešķir saņēmējam, kurš tik un tā būtu pieņēmis attiecīgo lēmumu arī bez šā atbalsta.

(24)  Īpašā ziņojuma Nr. 10/2011 “Vai programmas “Skolas piens” un “Augļi skolai” bija efektīvas” 53. punkts (http://eca.europa.eu).

(25)  Īpašā ziņojuma Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs” 23., 24. un 48. punkts (http://eca.europa.eu).

(26)  Īpašā ziņojuma Nr. 5/2011 “Vienotā maksājuma shēma (VMS): pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanai risināmie jautājumi” 44. punkts (http://eca.europa.eu).

(27)  Īpašā ziņojuma Nr. 11/2011 “Vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas koncepcija un pārvaldība nodrošina shēmas efektīvu darbību” 61. punkts (http://eca.europa.eu).

(28)  Īpašā ziņojuma Nr. 12/2011 “Vai ES pasākumi ir veicinājuši zvejas flotu jaudas pielāgošanu zvejas iespējām?” 51.–58. un 76. punkts (http://eca.europa.eu).

(29)  Komisijas dienestu darba dokuments “The added value of the EU budget” [“ES budžeta pievienotā vērtība”], SEC(2011) 867 galīgā redakcija, 1.1. iedaļa, pavaddokuments paziņojumam “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020” ”, COM(2011) 500 galīgā redakcija.

(30)  Atzinuma Nr. 1/2010 “Eiropas Savienības budžeta finanšu pārvaldības uzlabošana: risks un izaicinājumi” 18. punkts(http://eca.europa.eu).

(31)  Eiropas Revīzijas palātas atbilde uz Komisijas paziņojumu “Budžeta reforma – pārmaiņas Eiropā”, 8. punkts, 2008. gada aprīlis.

(32)  Atzinuma Nr. 7/2011 9. punkts.

(33)  Īpašā ziņojuma Nr. 4/2011 “Mazo un vidējo uzņēmumu garantiju mehānisma revīzija” 104. punkts (http://eca.europa.eu).

(34)  Īpašā ziņojuma Nr. 6/2011 “Vai ERAF līdzfinansētie tūrisma projekti bija efektīvi” 46. punkts (http://eca.europa.eu).

(35)  Īpašā ziņojuma Nr. 16/2011 42. punkta b) apakšpunkts.

(36)  Atzinuma Nr. 7/2011 10. punkts un Atzinuma Nr. 1/2012 8. un 151. punkts.

(37)  Konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi. Sk. Revīzijas palātas pārskata par 2010. finanšu gadu 8.33. punktu.

(38)  Naftas kilotonnas ekvivalents (ktoe) ir enerģijas daudzums, ko iegūst, ja sadedzina vienu kilotonnu jēlnaftas.

---

| 12.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 344/243 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 344/243

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

2012/C 344/02

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas attīstības fonda (EAF)

SATURS

Ievads

Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes

I nodaļa. Astotā, devītā un desmitā EAF īstenošana

Finanšu izpilde

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

II nodaļa. Palātas Ticamības deklarācija par EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2011. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  .

1. tabula.   Galvenie dati pa Eiropas attīstības fondiem

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2011. gadā | Pārvaldības veids |
| Eiropas attīstības fondi | 8. EAF | Administratīvie izdevumi | 0 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 8 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 0 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 19 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 59 | Decentralizēta |
| Projekti | 3 | Kopīga pārvaldība |
| | 89 | |
| 9. EAF | Administratīvie izdevumi | 3 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 112 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 77 | Centralizēta tieša |
| Projekti | –4 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 591 | Decentralizēta |
| Projekti | 127 | Kopīga pārvaldība |
| | 906 | |
| 10. EAF | Administratīvie izdevumi | 90 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 210 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 660 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 29 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 407 | Decentralizēta |
| Projekti | 483 | Kopīga pārvaldība |
| | 1 879 | |
| Administratīvie izdevumi kopā | 93 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (projekti) | 2 044 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (budžeta atbalsts) | 737 | |
| Maksājumi kopā
   (43) | 2 874 | |
| Individuālās saistības kopā
   (43)
   (44) | 2 509 | |
| Vispārējās saistības kopā
   (43)
   (44) | 3 049 | |
| Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no ĢD DEVCO. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2011. gadā

Pārvaldības veids

Eiropas attīstības fondi

8. EAF

Administratīvie izdevumi

0

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

8

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

0

Centralizēta tieša

Projekti

19

Centralizēta netieša

Projekti

59

Decentralizēta

Projekti

3

Kopīga pārvaldība

89

9. EAF

Administratīvie izdevumi

3

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

112

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

77

Centralizēta tieša

Projekti

–4

Centralizēta netieša

Projekti

591

Decentralizēta

Projekti

127

Kopīga pārvaldība

906

10. EAF

Administratīvie izdevumi

90

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

210

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

660

Centralizēta tieša

Projekti

29

Centralizēta netieša

Projekti

407

Decentralizēta

Projekti

483

Kopīga pārvaldība

1 879

Administratīvie izdevumi kopā

93

Pamatdarbības izdevumi kopā (projekti)

2 044

Pamatdarbības izdevumi kopā (budžeta atbalsts)

737

Maksājumi kopā
   (43)

2 874

Individuālās saistības kopā
   (43)
   (44)

2 509

Vispārējās saistības kopā
   (43)
   (44)

3 049

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no ĢD DEVCO.

Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes

| 2. | EAF ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību, nodrošinot ĀKK valstu un AZT ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrēšanos pasaules ekonomikā. Tas balstās uz trim savstarpēji papildinošiem pīlāriem:






  — | attīstības sadarbība, |
| --- | --- | --- |

2.

EAF ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību, nodrošinot ĀKK valstu un AZT ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrēšanos pasaules ekonomikā. Tas balstās uz trim savstarpēji papildinošiem pīlāriem:

—

attīstības sadarbība,

| — | ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība un |
| --- | --- |

—

ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība un

| — | politiskā dimensija. |
| --- | --- |

—

politiskā dimensija.

| 3. | Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpašas finanšu regulas, un tos pārvalda ārpus ES vispārējā budžeta. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finanšu izpildi, kuras finansētas no EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu instrumentu, uz kuru neattiecas Palātas Ticamības deklarācija vai Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (1), (2). |
| --- | --- |

3.

Eiropas attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpašas finanšu regulas, un tos pārvalda ārpus ES vispārējā budžeta. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finanšu izpildi, kuras finansētas no EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (EIB) pārvalda ieguldījumu instrumentu, uz kuru neattiecas Palātas Ticamības deklarācija vai Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra (1), (2).

| 3. | Ieguldījumu mehānisma īstenošanas pārskatatbildība un pārredzamība tiek nodrošināta, publicējot ieguldījumu mehānisma gada ziņojumu, veicot ikgadējo ārējo finanšu revīziju, kā arī Eiropas Revīzijas palātai uzraugot mehānisma darbības. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Katra EAF finansētās darbības ir izplānotas aptvertā perioda sākumā. Valsts stratēģijas dokuments, ko sagatavojusi Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai AZT, pēc konsultācijas ar daudzām iesaistītām personām, kas ieinteresētas attīstības procesā, veido pamatu valsts vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām. Šajā dokumentā arī norāda ES plānojamos finanšu piešķīrumus, ko katra valsts vai reģionālā organizācija varētu saņem. |
| --- | --- |

4.

Katra EAF finansētās darbības ir izplānotas aptvertā perioda sākumā. Valsts stratēģijas dokuments, ko sagatavojusi Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai AZT, pēc konsultācijas ar daudzām iesaistītām personām, kas ieinteresētas attīstības procesā, veido pamatu valsts vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām. Šajā dokumentā arī norāda ES plānojamos finanšu piešķīrumus, ko katra valsts vai reģionālā organizācija varētu saņem.

| 5. | Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) darbu sāka 2010. gada 1. decembrī. EĀDD kopā ar attiecīgajiem Komisijas departamentiem sagatavo Komisijas lēmumus par piešķīrumiem katrai valstij, valstu un reģionālos stratēģijas dokumentus un valstu un reģionālās indikatīvās programmas, un tā ir daļa no plānošanas cikla lielākajai daļai ārējās darbības instrumentu. |
| --- | --- |

5.

Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) darbu sāka 2010. gada 1. decembrī. EĀDD kopā ar attiecīgajiem Komisijas departamentiem sagatavo Komisijas lēmumus par piešķīrumiem katrai valstij, valstu un reģionālos stratēģijas dokumentus un valstu un reģionālās indikatīvās programmas, un tā ir daļa no plānošanas cikla lielākajai daļai ārējās darbības instrumentu.

| 6. | Pēc EĀDD izveides un Komisijas reorganizācijas 2011. gadā jaunizveidotais Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts (EuropeAid) apvienoja bijušā Attīstības un attiecību ar ĀKK valstīm ģenerāldirektorāta politiskās zināšanas ar bijušā EuropeAid sadarbības biroja resursiem. 2011. gada jūnijā stājās spēkā jaunā EuropeAid organizācijas struktūra, un tika izveidoti darba uzdevumu apraksti ģenerāldirektorāta, direktorāta un nodaļu līmenī. EuropeAid īsteno plašu spektru Komisijas ārējās palīdzības instrumentu (3), ko finansē no EAF un vispārējā budžeta (4). 2011. gadā gandrīz visus EAF intervences pasākumus pārvaldīja EuropeAid. Neliela daļa šo projektu (5) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvaldīja Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). |
| --- | --- |

6.

Pēc EĀDD izveides un Komisijas reorganizācijas 2011. gadā jaunizveidotais Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts (EuropeAid) apvienoja bijušā Attīstības un attiecību ar ĀKK valstīm ģenerāldirektorāta politiskās zināšanas ar bijušā EuropeAid sadarbības biroja resursiem. 2011. gada jūnijā stājās spēkā jaunā EuropeAid organizācijas struktūra, un tika izveidoti darba uzdevumu apraksti ģenerāldirektorāta, direktorāta un nodaļu līmenī. EuropeAid īsteno plašu spektru Komisijas ārējās palīdzības instrumentu (3), ko finansē no EAF un vispārējā budžeta (4). 2011. gadā gandrīz visus EAF intervences pasākumus pārvaldīja EuropeAid. Neliela daļa šo projektu (5) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvaldīja Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO).

| 7. | EAF intervences pasākumus īsteno ar projektu un budžeta atbalsta starpniecību (6) saskaņā ar trim galvenajām īstenošanas metodēm (7) (sk.
  1. tabulu
  ):






  a) | saskaņā ar centralizēto pārvaldību (42 % maksājumu 2011. gadā) Komisija īsteno atbalsta pasākumus tieši; |
| --- | --- | --- |

7.

EAF intervences pasākumus īsteno ar projektu un budžeta atbalsta starpniecību (6) saskaņā ar trim galvenajām īstenošanas metodēm (7) (sk.
  1. tabulu
  ):

a)

saskaņā ar centralizēto pārvaldību (42 % maksājumu 2011. gadā) Komisija īsteno atbalsta pasākumus tieši;

| b) | saskaņā ar kopīgo pārvaldību (21 % maksājumu 2011. gadā) par Eiropas Savienības finansēto darbību īstenošanu atbild starptautiskās organizācijas ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas; EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar kopīgo pārvaldību (21 % maksājumu 2011. gadā) par Eiropas Savienības finansēto darbību īstenošanu atbild starptautiskās organizācijas ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas; EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka;

| c) | saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (37 % maksājumu 2011. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu pārvaldību saņēmējvalstu iestādēm. Vairākumā gadījumu saskaņā ar decentralizēto pārvaldību Komisijas procedūras joprojām ir jāizmanto, un EuropeAid ir atbildīgs par ex ante pārbaužu veikšanu (piem., par iepirkuma procedūrām un rēķiniem) un maksājumiem līgumslēdzējiem. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (37 % maksājumu 2011. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu pārvaldību saņēmējvalstu iestādēm. Vairākumā gadījumu saskaņā ar decentralizēto pārvaldību Komisijas procedūras joprojām ir jāizmanto, un EuropeAid ir atbildīgs par ex ante pārbaužu veikšanu (piem., par iepirkuma procedūrām un rēķiniem) un maksājumiem līgumslēdzējiem.

| 8. | Ārējo atbalstu, ko finansē no EAF un vispārējā budžeta, īsteno liela riska apstākļos, īpaši tāpēc, ka pasākumi ir izkaisīti ģeogrāfiskā aspektā un eksistē plašs sadarbības instrumentu un piegādes metožu spektrs, savi finanšu noteikumi un procedūras un īstenošanas organizācijas. Turklāt daudzu partnervalstu institucionālā un administratīvā spēja ir vāja. |
| --- | --- |

8.

Ārējo atbalstu, ko finansē no EAF un vispārējā budžeta, īsteno liela riska apstākļos, īpaši tāpēc, ka pasākumi ir izkaisīti ģeogrāfiskā aspektā un eksistē plašs sadarbības instrumentu un piegādes metožu spektrs, savi finanšu noteikumi un procedūras un īstenošanas organizācijas. Turklāt daudzu partnervalstu institucionālā un administratīvā spēja ir vāja.

| 8. | Komisija šos riskus mazina, nosakot tos pietiekami agri un veicot korekcijas pasākumus. EuropeAid (centrālajos dienestos un delegācijās) veic šo pārbaužu seguma un būtības augsta līmeņa ex ante kontroli, krietni pārsniedzot tiesību aktos paredzēto finanšu aizsardzību. Ļoti būtisku vietu kontroles stratēģijā ieņem arī profilakses pasākumi, tostarp nozīmīgi apmācības pasākumi Komisijas darbiniekiem un īpaši izstrādāti pasākumi valsts kredītrīkotāju darbiniekiem. Turklāt vairākās valstīs ir izveidotas arī “valsts kredītrīkotāju atbalsta programmas”. |
| --- | --- |

8.

Komisija šos riskus mazina, nosakot tos pietiekami agri un veicot korekcijas pasākumus. EuropeAid (centrālajos dienestos un delegācijās) veic šo pārbaužu seguma un būtības augsta līmeņa ex ante kontroli, krietni pārsniedzot tiesību aktos paredzēto finanšu aizsardzību. Ļoti būtisku vietu kontroles stratēģijā ieņem arī profilakses pasākumi, tostarp nozīmīgi apmācības pasākumi Komisijas darbiniekiem un īpaši izstrādāti pasākumi valsts kredītrīkotāju darbiniekiem. Turklāt vairākās valstīs ir izveidotas arī “valsts kredītrīkotāju atbalsta programmas”.

| 9. | Kotonū nolīgums paredz (8), ka tiešais budžeta atbalsts būtu jāpiešķir makroekonomisku vai nozares reformu atbalstam tad, ja valsts finanšu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, pārskatatbildīga un efektīva. |
| --- | --- |

9.

Kotonū nolīgums paredz (8), ka tiešais budžeta atbalsts būtu jāpiešķir makroekonomisku vai nozares reformu atbalstam tad, ja valsts finanšu pārvaldība ir pietiekami pārredzama, pārskatatbildīga un efektīva.

| 10. | Šie tiesību akta noteikumi piedāvā plašas interpretācijas iespējas (9), un izpratne par to, kas ir “pietiekami” attiecībā uz pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti valsts finanšu pārvaldībā, var ļoti atšķirties atkarībā no valsts īpašās situācijas un arī no tās valdības uzņemtā kursa. Šādos apstākļos būtu jāatgādina, ka:






  a) | budžeta atbalstu bieži sniedz valstīm, kurās ir vājas valsts finanšu pārvaldības sistēmas; viens no lielākajiem riskiem ir tas, ka saņēmējvalsts budžetu var skart krāpšana un korupcija; ņemot vērā to, ka līdzekļus, ko pārskaita saskaņā ar budžeta atbalsta pasākumiem, apvieno ar citiem budžeta resursiem valsts budžeta iekšienē (to sauc par “aizstājamību”), uz šiem līdzekļiem arī attiecas tie paši publisko finanšu pārvaldības trūkumi; |
| --- | --- | --- |

10.

Šie tiesību akta noteikumi piedāvā plašas interpretācijas iespējas (9), un izpratne par to, kas ir “pietiekami” attiecībā uz pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti valsts finanšu pārvaldībā, var ļoti atšķirties atkarībā no valsts īpašās situācijas un arī no tās valdības uzņemtā kursa. Šādos apstākļos būtu jāatgādina, ka:

a)

budžeta atbalstu bieži sniedz valstīm, kurās ir vājas valsts finanšu pārvaldības sistēmas; viens no lielākajiem riskiem ir tas, ka saņēmējvalsts budžetu var skart krāpšana un korupcija; ņemot vērā to, ka līdzekļus, ko pārskaita saskaņā ar budžeta atbalsta pasākumiem, apvieno ar citiem budžeta resursiem valsts budžeta iekšienē (to sauc par “aizstājamību”), uz šiem līdzekļiem arī attiecas tie paši publisko finanšu pārvaldības trūkumi;

| b) | tā kā budžeta atbalsta pasākumus īsteno ar partnervalstu valsts finanšu pārvaldības sistēmu, procesu un iestāžu starpniecību, Palātas veiktā likumības un pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu iemaksā partnervalsts budžetā; |
| --- | --- |

b)

tā kā budžeta atbalsta pasākumus īsteno ar partnervalstu valsts finanšu pārvaldības sistēmu, procesu un iestāžu starpniecību, Palātas veiktā likumības un pareizības revīzija nevar iet tālāk par posmu, kurā atbalstu iemaksā partnervalsts budžetā;

| c) | Komisija ļoti elastīgi lemj par to, vai partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu. Ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, Komisijas budžeta atbalsta darbībās likumības un pareizības kļūdu iespēja ir mazāka. |
| --- | --- |

c)

Komisija ļoti elastīgi lemj par to, vai partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu. Ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, Komisijas budžeta atbalsta darbībās likumības un pareizības kļūdu iespēja ir mazāka.

| 10. a)–c) | Komisija daļēji nepiekrīt Palātas analīzei par budžeta atbalsta darbību.

  Budžeta atbalsts darbojas attīstības kontekstā, kad valdības pamatsistēmām, piemēram, publisko finanšu pārvaldībai, var būt būtiski trūkumi. Tomēr attiecināmības nosacījumi ir stingri. Partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu tikai tad, ja valdībai ir piemērota un ticama stratēģija, lai novērstu šos trūkumus. Komisija var arī prasīt veikt konkrētus īstermiņa pasākumus risku mazināšanai. Jaunajās budžeta atbalsta pamatnostādnēs (40) (kas tika pārskatītas 2012. gadā pēc Komisijas priekšlikumiem (41) un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumiem attiecībā uz jaunu pieeju budžeta atbalsta jomā) tagad ir iekļauta virkne jaunu noteikumu, lai sīkāk precizētu noteikumus. Tas ietver jaunus attiecināmības noteikumus attiecībā uz pārredzamību un uzraudzību, formālu riska novērtēšanas procesu un augstākā līmeņa vadības pārvaldes regulējumu.


  Nespecifisks budžeta atbalsts ir izveidots, lai atalgotu rezultātus, nevis finanšu darbības. Tāpēc ir skaidrs, ka revīziju nevar veikt, pārsniedzot to posmu, kurā līdzekļus pārskaita pēc apstiprināto nosacījumu izpildes. Tomēr to darbību revīzija, kuras var finansēt ar budžeta atbalsta maksājumiem, ir valstu revīzijas iestāžu jautājums, kurām papildu programmas piedāvā konkrētu atbalstu.


  Šis atbalsta sniegšanas mehānisms ir viens no veidiem, kā Komisija ir reaģējusi uz starptautiskās attīstības kopienas un ES ieinteresēto personu aicinājumiem ieviest efektīvākus pasākumus, kas ir vērsti uz rezultātu gūšanu un atbildību un kas administratīvi nav tik sarežģīti, tādējādi samazinot darījumu izmaksas partnervalstīm. |
| --- | --- |

10. a)–c)

Budžeta atbalsts darbojas attīstības kontekstā, kad valdības pamatsistēmām, piemēram, publisko finanšu pārvaldībai, var būt būtiski trūkumi. Tomēr attiecināmības nosacījumi ir stingri. Partnervalsts ir tiesīga saņemt budžeta atbalstu tikai tad, ja valdībai ir piemērota un ticama stratēģija, lai novērstu šos trūkumus. Komisija var arī prasīt veikt konkrētus īstermiņa pasākumus risku mazināšanai. Jaunajās budžeta atbalsta pamatnostādnēs (40) (kas tika pārskatītas 2012. gadā pēc Komisijas priekšlikumiem (41) un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumiem attiecībā uz jaunu pieeju budžeta atbalsta jomā) tagad ir iekļauta virkne jaunu noteikumu, lai sīkāk precizētu noteikumus. Tas ietver jaunus attiecināmības noteikumus attiecībā uz pārredzamību un uzraudzību, formālu riska novērtēšanas procesu un augstākā līmeņa vadības pārvaldes regulējumu.

Nespecifisks budžeta atbalsts ir izveidots, lai atalgotu rezultātus, nevis finanšu darbības. Tāpēc ir skaidrs, ka revīziju nevar veikt, pārsniedzot to posmu, kurā līdzekļus pārskaita pēc apstiprināto nosacījumu izpildes. Tomēr to darbību revīzija, kuras var finansēt ar budžeta atbalsta maksājumiem, ir valstu revīzijas iestāžu jautājums, kurām papildu programmas piedāvā konkrētu atbalstu.

Šis atbalsta sniegšanas mehānisms ir viens no veidiem, kā Komisija ir reaģējusi uz starptautiskās attīstības kopienas un ES ieinteresēto personu aicinājumiem ieviest efektīvākus pasākumus, kas ir vērsti uz rezultātu gūšanu un atbildību un kas administratīvi nav tik sarežģīti, tādējādi samazinot darījumu izmaksas partnervalstīm.

| 11. | Maksājumus starptautiskajām organizācijām daudzdonoru pasākumiem arī apdraud īpaši riski daļēji tāpēc, ka Komisija ir pieņēmusi šo nosacīto pieeju (10). |
| --- | --- |

11.

Maksājumus starptautiskajām organizācijām daudzdonoru pasākumiem arī apdraud īpaši riski daļēji tāpēc, ka Komisija ir pieņēmusi šo nosacīto pieeju (10).

| 11. | Komisijas rīcībā nav informācijas par īpašām problēmām saistībā ar “nosacīto pieeju” (kas ir izstrādāta pēdējo gadu laikā, lai Komisija varētu piedalīties vairāku līdzekļu devēju darbībās, tostarp trasta fondos). Šī pieeja nodrošina, ka juridiskās prasības, kas piemērojamas ES finansējumam saistībā ar ārējām darbībām, ir izpildītas (nodrošinot, ka summa, ko iemaksā citi līdzekļu devēji, ir pietiekama, lai samaksātu par visām tām darbībām, kas nav attiecināmas saskaņā ar ES noteikumiem), bet ES līdzekļi tikmēr tiek izmantoti visefektīvākajā veidā (koordinējot līdzekļu devējus) saskaņā ar finanšu pareizas pārvaldības principu.

  Komisija ierobežo šo risku, novērtējot starptautisko partnerorganizāciju uzskaites, revīzijas, iekšējās kontroles un publiskā iepirkuma procedūras pirms jebkura kopīga darba, tās darbinieku klātbūtni uz vietas (un līdzdalību koordinācijas grupās) un stingru vispārējo finanšu ziņošanu, kas tiek prasīta no starptautiskās organizācijas. Turklāt ārējo darbību īstenošanas laikā sistēmas tiek regulāri pārskatītas, izmantojot pārbaudes apmeklējumu rezultātus, ko veic ārējie revidenti.

  EuropeAid un ECHO revidenti līdz šim nav ziņojuši par jebkādiem šādiem konstatējumiem vai “konkrētiem riskiem”.


  Komisija uzskata, ka šie iekšējās kontroles pasākumi, ko tā ir ieviesusi kopā ar attiecīgo starptautisko organizāciju pasākumiem, ierobežo šo teorētisko risku līdz līmenim, kurā tas patiešām ir niecīgs. |
| --- | --- |

11.

Komisija ierobežo šo risku, novērtējot starptautisko partnerorganizāciju uzskaites, revīzijas, iekšējās kontroles un publiskā iepirkuma procedūras pirms jebkura kopīga darba, tās darbinieku klātbūtni uz vietas (un līdzdalību koordinācijas grupās) un stingru vispārējo finanšu ziņošanu, kas tiek prasīta no starptautiskās organizācijas. Turklāt ārējo darbību īstenošanas laikā sistēmas tiek regulāri pārskatītas, izmantojot pārbaudes apmeklējumu rezultātus, ko veic ārējie revidenti.

EuropeAid un ECHO revidenti līdz šim nav ziņojuši par jebkādiem šādiem konstatējumiem vai “konkrētiem riskiem”.

Komisija uzskata, ka šie iekšējās kontroles pasākumi, ko tā ir ieviesusi kopā ar attiecīgo starptautisko organizāciju pasākumiem, ierobežo šo teorētisko risku līdz līmenim, kurā tas patiešām ir niecīgs.

I NODAĻA.   ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

| 12. | Astoto, devīto un desmito EAF 2011. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) ir atvēlēti 14 625 miljoni EUR, bet devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 15 200 miljoni EUR. |
| --- | --- |

12.

Astoto, devīto un desmito EAF 2011. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. Astotajam EAF (1995.–2000. g.) ir atvēlēti 14 625 miljoni EUR, bet devītajam EAF (2000.–2007. g.) – 15 200 miljoni EUR.

| 13. | Desmitajam EAF (2008.–2013. g.) ir atvēlēti 22 682 miljoni EUR. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR – aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem par EAF plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

13.

Desmitajam EAF (2008.–2013. g.) ir atvēlēti 22 682 miljoni EUR. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR – aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem par EAF plānošanu un īstenošanu.

| 14. | Dalībvalstu kopējās iemaksas Komisijai 2011. gadā sasniedza 3 100 miljonus EUR, tās ietvēra pēdējo devītā EAF daļu – 660 miljonus EUR – un pirmo desmitā EAF daļu – 2 440 miljonus EUR. |
| --- | --- |

14.

Dalībvalstu kopējās iemaksas Komisijai 2011. gadā sasniedza 3 100 miljonus EUR, tās ietvēra pēdējo devītā EAF daļu – 660 miljonus EUR – un pirmo desmitā EAF daļu – 2 440 miljonus EUR.

| 15. | Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīta
  2. tabulā
  . Attiecībā uz 2011. gadu individuālās saistības par 13 % atpalika no mērķa, īpaši tāpēc, ka kavējās līgumu slēgšana par svarīgām infrastruktūras programmām un nozīmīgām vispārējām saistībām, ko uzņēma 2011. gada pēdējos mēnešos. Maksājumi bija par 16 % mazāki, nekā plānots galvenokārt tāpēc, ka budžeta atbalsta izmaksas bija mazākas, jo dažos gadījumos nebija ievēroti attiecināmības nosacījumi, kā arī tāpēc, ka kavējās infrastruktūras projekti. Salīdzinājumā ar 2010. gadu stabili saglabājās nenokārtotie maksājumi un vecas un neaktīvas neizlietotās saistības (11). |
| --- | --- |

15.

Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīta
  2. tabulā
  . Attiecībā uz 2011. gadu individuālās saistības par 13 % atpalika no mērķa, īpaši tāpēc, ka kavējās līgumu slēgšana par svarīgām infrastruktūras programmām un nozīmīgām vispārējām saistībām, ko uzņēma 2011. gada pēdējos mēnešos. Maksājumi bija par 16 % mazāki, nekā plānots galvenokārt tāpēc, ka budžeta atbalsta izmaksas bija mazākas, jo dažos gadījumos nebija ievēroti attiecināmības nosacījumi, kā arī tāpēc, ka kavējās infrastruktūras projekti. Salīdzinājumā ar 2010. gadu stabili saglabājās nenokārtotie maksājumi un vecas un neaktīvas neizlietotās saistības (11).

| 15. | EuropeAid sasniedza 101 % (3 279 miljoni euro) no 2011. gada kopējo saistību mērķa – 3 250 miljoniem euro. Tomēr līgumu un maksājumu apjoms bija nedaudz mazāks par mērķi, jo īpaši tāpēc, ka EuropeAid pieņēma lēmumus neveikt maksājumus budžeta atbalsta programmās saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumu neizpildīšanu (piemēram, Centrālāfrikas Republikā – būtiskas fiskālās neizpildes un SVF programmas trūkuma dēļ, un Beninā – valsts attīstības stratēģijas īstenošanas slikto rezultātu un publisko finanšu pārvaldības reformas lēnā tempa dēļ). |
| --- | --- |

15.

EuropeAid sasniedza 101 % (3 279 miljoni euro) no 2011. gada kopējo saistību mērķa – 3 250 miljoniem euro. Tomēr līgumu un maksājumu apjoms bija nedaudz mazāks par mērķi, jo īpaši tāpēc, ka EuropeAid pieņēma lēmumus neveikt maksājumus budžeta atbalsta programmās saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumu neizpildīšanu (piemēram, Centrālāfrikas Republikā – būtiskas fiskālās neizpildes un SVF programmas trūkuma dēļ, un Beninā – valsts attīstības stratēģijas īstenošanas slikto rezultātu un publisko finanšu pārvaldības reformas lēnā tempa dēļ).

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

| 16. | Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību (12). Palāta uzskata, ka minētajā ziņojumā ir precīzi aprakstīta Komisijas darbības mērķu sasniegšana finanšu gadā (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2011. gadā veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

16.

Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas attīstības fondu finanšu pārvaldību (12). Palāta uzskata, ka minētajā ziņojumā ir precīzi aprakstīta Komisijas darbības mērķu sasniegšana finanšu gadā (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2011. gadā veiktos pasākumus.

2. tabula.   Kopējais EAF resursu izlietojums 2011. gada 31. decembrī

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Stāvoklis 2010. gada beigās | Budžeta izpilde 2011. finanšu gadā
  (neto) (50) | Stāvoklis 2011. gada beigās |
| Konsolidēta summa | Izpildes rādītājs (46) | 8. EAF (47) | 9. EAF (47) | 10. EAF | Konsolidēta summa | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Konsolidēta summa | Izpildes rādītājs (46) |
| A. | RESURSI
   (45) |

(miljonos EUR)

Stāvoklis 2010. gada beigās

Budžeta izpilde 2011. finanšu gadā

(neto) (50)

Stāvoklis 2011. gada beigās

Konsolidēta summa

Izpildes rādītājs (46)

8. EAF (47)

9. EAF (47)

10. EAF

Konsolidēta summa

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Konsolidēta summa

Izpildes rādītājs (46)

A.

48 797

–38

70

25

57

10 663

16 552

21 639

48 854

B.   IZLIETOJUMS

| 1. | Vispārējās finansiālās saistības
   (48) |
| --- | --- |

1.

37 778

77,4 %

–60

–9

3 118

3 049

10 640

16 454

13 735

40 827

83,6 %

| 2. | Individuālās finansiālās saistības
   (49) |
| --- | --- |

2.

32 324

66,2 %

–13

8

2 514

2 509

10 494

15 691

8 648

34 833

71,3 %

| 3. | Maksājumi |
| --- | --- |

3.

26 334

54,0 %

90

905

1 879

2 874

10 330

14 026

4 852

29 208

59,8 %

| C. | Nenokārtotie maksājumi (B1–B3) |
| --- | --- |

C.

11 444

23,5 %

– 150

– 914

1 239

175

310

2 428

8 883

11 619

23,8 %

| D. | Pieejamais atlikums (A–B1) |
| --- | --- |

D.

11 019

22,6 %

22

79

–3 093

–2 992

23

98

7 904

8 027

16,4 %

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2011. gada 31. decembrī.

II NODAĻA.   PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

| | | |
| --- | --- | --- |

Pārskatu ticamība

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2012. gada 26. jūlijā

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

| 17. | Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja finanšu pārskatus (16) un ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (17). Revīzijā pārbaudīja pierādījumus, kas attiecas uz summām un sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

17.

Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja finanšu pārskatus (16) un ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (17). Revīzijā pārbaudīja pierādījumus, kas attiecas uz summām un sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu.

| 18. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2011. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:






  a) | visu dalībvalstu iemaksu un citu veidu ieņēmumu darījumu parauga revīzija; |
| --- | --- | --- |

18.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2011. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:

a)

visu dalībvalstu iemaksu un citu veidu ieņēmumu darījumu parauga revīzija;

| b) | 193 darījumu parauga revīzija, tostarp 30 vispārējās saistības un 163 starpposma un galīgie maksājumi, ko veikušas delegācijas vai Komisijas centrālie dienesti (18). Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus; |
| --- | --- |

b)

193 darījumu parauga revīzija, tostarp 30 vispārējās saistības un 163 starpposma un galīgie maksājumi, ko veikušas delegācijas vai Komisijas centrālie dienesti (18). Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus;

| c) | pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās; tas aptvēra šādus elementus:






  i) | kontroles vide un iekšējās kontroles standarti; |
| --- | --- | --- |

c)

pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās; tas aptvēra šādus elementus:

i)

kontroles vide un iekšējās kontroles standarti;

| ii) | līgumu un maksājumu ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, tostarp valstu kredītrīkotāji; |
| --- | --- |

ii)

līgumu un maksājumu ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, tostarp valstu kredītrīkotāji;

| iii) | regulārā kontrole un pārraudzība; |
| --- | --- |

iii)

regulārā kontrole un pārraudzība;

| iv) | ārējās revīzijas; |
| --- | --- |

iv)

ārējās revīzijas;

| v) | iekšējā revīzija; |
| --- | --- |

v)

iekšējā revīzija;

| d) | Komisijas vadības apliecinājumu caurskatīšana, kura ietvēra EuropeAid gada darbības pārskata novērtēšanu. |
| --- | --- |

d)

Komisijas vadības apliecinājumu caurskatīšana, kura ietvēra EuropeAid gada darbības pārskata novērtēšanu.

Pārskatu ticamība

| 19. | Saskaņā ar attiecīgajām finanšu regulām un galvenā grāmatveža pieņemtajiem attiecīgajiem grāmatvedības noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas. |
| --- | --- |

19.

Saskaņā ar attiecīgajām finanšu regulām un galvenā grāmatveža pieņemtajiem attiecīgajiem grāmatvedības noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas.

| 19. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas pozitīvo ticamības deklarāciju par EAF pārskatu uzticamību. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palātas un paša EuropeAid veiktās pārbaudes (sk. 40. punktu) norādīja uz biežām reģistrēšanas kļūdām (19). Kaut gan Palātas veiktās revīzijas laikā konstatēja, ka finanšu pārskatos kļūdu līmenis nav būtisks, reģistrēšanas kļūdas nedrīkst atstāt bez ievērības, jo tās ietekmē to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanas procedūru gada beigās (20). |
| --- | --- |

20.

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palātas un paša EuropeAid veiktās pārbaudes (sk. 40. punktu) norādīja uz biežām reģistrēšanas kļūdām (19). Kaut gan Palātas veiktās revīzijas laikā konstatēja, ka finanšu pārskatos kļūdu līmenis nav būtisks, reģistrēšanas kļūdas nedrīkst atstāt bez ievērības, jo tās ietekmē to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanas procedūru gada beigās (20).

| 20. | Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām un turpinās uzlabot to datu kvalitāti, kas tiek glabāti ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). Tomēr, kā Palāta norādījusi, konstatētajām reģistrēšanas kļūdām nebija būtiskas ietekmes uz gada pārskatiem.

  Skatīt arī atbildi uz 58. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

20.

Skatīt arī atbildi uz 58. punkta b) apakšpunktu.

Darījumu pareizība

| 21. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

21.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  .

Ieņēmumi

| 22. | Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajos nav būtisks. |
| --- | --- |

22.

Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajos nav būtisks.

Saistības

| 23. | Palāta revidēja saistības un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajās nav būtisks. |
| --- | --- |

23.

Palāta revidēja saistības un konstatēja, ka kļūdu līmenis tajās nav būtisks.

Maksājumi

| 24. | Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis. No Palātas pārbaudītā 163 darījumu parauga 54 (33 %) darījumos bija kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 5,1 % (21). |
| --- | --- |

24.

Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis. No Palātas pārbaudītā 163 darījumu parauga 54 (33 %) darījumos bija kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 5,1 % (21).

| 25. | No 133 projektu maksājumiem, kas ietilpa paraugā, 47 (35 %) maksājumos bija kļūdas, no kurām 29 (62 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. No 30 pārbaudītajiem budžeta atbalsta maksājumiem kļūdas bija 7 (23 %) maksājumos, un tās nebija skaitļos izsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

25.

No 133 projektu maksājumiem, kas ietilpa paraugā, 47 (35 %) maksājumos bija kļūdas, no kurām 29 (62 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. No 30 pārbaudītajiem budžeta atbalsta maksājumiem kļūdas bija 7 (23 %) maksājumos, un tās nebija skaitļos izsakāmas kļūdas.

| 24–26. | Komisija pastiprinās centienus, lai novērstu, atklātu un labotu šādas kļūdas 2012. gadā.

  Tomēr Komisija uzsver EuropeAid kontroles sistēmas uzbūves daudzgadīgumu, kas nozīmē, ka dažas Palātas norādītās kļūdas tiktu novērstas vēlākā laikposmā ārējā atbalsta kontroles parastā cikla ietvaros. Gandrīz divas trešdaļas no maksājumiem izlasē ir saistīti ar tādiem darījumiem kā starpposma maksājumi vai mijieskaits, attiecībā uz kuriem pārbaudes un korekcijas vēl var veikt galīgā maksājuma brīdī.


  Turklāt Komisijas veiktā ārējā atbalsta izdevumu uzraudzība nebeidzas līdz ar galīgajiem maksājumiem. Ik gadu EuropeAid un ECHO pārvalda plašu ex post revīziju programmu, kas ir balstīta uz oficiālu riska novērtējuma procesu.


  Tomēr, ņemot vērā augsta riska vidi, kurā darbojas attīstības un humānā palīdzība, finanšu kļūdu risku nevar reāli samazināt līdz nullei. |
| --- | --- |

24–26.

Tomēr Komisija uzsver EuropeAid kontroles sistēmas uzbūves daudzgadīgumu, kas nozīmē, ka dažas Palātas norādītās kļūdas tiktu novērstas vēlākā laikposmā ārējā atbalsta kontroles parastā cikla ietvaros. Gandrīz divas trešdaļas no maksājumiem izlasē ir saistīti ar tādiem darījumiem kā starpposma maksājumi vai mijieskaits, attiecībā uz kuriem pārbaudes un korekcijas vēl var veikt galīgā maksājuma brīdī.

Turklāt Komisijas veiktā ārējā atbalsta izdevumu uzraudzība nebeidzas līdz ar galīgajiem maksājumiem. Ik gadu EuropeAid un ECHO pārvalda plašu ex post revīziju programmu, kas ir balstīta uz oficiālu riska novērtējuma procesu.

Tomēr, ņemot vērā augsta riska vidi, kurā darbojas attīstības un humānā palīdzība, finanšu kļūdu risku nevar reāli samazināt līdz nullei.

Projektu maksājumi

| 26. | Ar projektiem saistītajos darījumos lielāko daļu kļūdu atrada dotācijās un iemaksu nolīgumos ar starptautiskām organizācijām; 26 (58 %) no 45 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Programmu aplēsēs (22) arī atklājās nosliece uz kļūdām; no 27 pārbaudītajiem darījumiem 10 darījumos bija kļūdas. |
| --- | --- |

26.

Ar projektiem saistītajos darījumos lielāko daļu kļūdu atrada dotācijās un iemaksu nolīgumos ar starptautiskām organizācijām; 26 (58 %) no 45 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Programmu aplēsēs (22) arī atklājās nosliece uz kļūdām; no 27 pārbaudītajiem darījumiem 10 darījumos bija kļūdas.

| 27. | No 47 projekta darījumiem kļūdu skartajiem 26 darījumiem jau bija veiktas Komisijas vai saņēmēja nolīgtas ārējas revīzijas. No 29 darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 11 bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi (23). |
| --- | --- |

27.

No 47 projekta darījumiem kļūdu skartajiem 26 darījumiem jau bija veiktas Komisijas vai saņēmēja nolīgtas ārējas revīzijas. No 29 darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, 11 bija galīgie maksājumi, kurus Komisija jau bija pārbaudījusi (23).

| 27. | Ex ante pārbaudes ir jāapsver vispārējās kontroles sistēmas kontekstā, jo ex post revīzijas un citas pārbaudes vēl var veikt pēc galīgā maksājuma. |
| --- | --- |

27.

Ex ante pārbaudes ir jāapsver vispārējās kontroles sistēmas kontekstā, jo ex post revīzijas un citas pārbaudes vēl var veikt pēc galīgā maksājuma.

| 28. | Projektu maksājumos atklātās skaitļos izsakāmās kļūdas bija:






  a) | reālas pastāvēšanas kļūdas: nebija rēķinu vai citu apliecinošu dokumentu, kas pamatotu izdevumus (attiecas uz 5 darījumiem), priekšfinansējums bija apstiprināts par izdevumiem, kas saņēmējiem nebija radušies (attiecas uz 3 darījumiem), un deklarētie daudzumi pārsniedz paveiktajos darbos izlietotos (attiecas uz 3 darījumiem); |
| --- | --- | --- |

28.

Projektu maksājumos atklātās skaitļos izsakāmās kļūdas bija:

a)

reālas pastāvēšanas kļūdas: nebija rēķinu vai citu apliecinošu dokumentu, kas pamatotu izdevumus (attiecas uz 5 darījumiem), priekšfinansējums bija apstiprināts par izdevumiem, kas saņēmējiem nebija radušies (attiecas uz 3 darījumiem), un deklarētie daudzumi pārsniedz paveiktajos darbos izlietotos (attiecas uz 3 darījumiem);

| b) | attiecināmības kļūdas: izdevumi, kas radušies ārpus īstenošanas perioda vai attiecas uz darbībām vai pakalpojumiem, kuri nav paredzēti līgumā (attiecas uz 5 darījumiem), neattiecināms PVN (attiecas uz 4 darījumiem), saņēmējs nav ievērojis iepirkuma procedūras (attiecas uz 4 darījumiem), un nav ievēroti izcelsmes vai valsts noteikumi (attiecas uz 3 darījumiem), un nav ievēroti dienas naudas ierobežojumi (1 darījums); |
| --- | --- |

b)

attiecināmības kļūdas: izdevumi, kas radušies ārpus īstenošanas perioda vai attiecas uz darbībām vai pakalpojumiem, kuri nav paredzēti līgumā (attiecas uz 5 darījumiem), neattiecināms PVN (attiecas uz 4 darījumiem), saņēmējs nav ievērojis iepirkuma procedūras (attiecas uz 4 darījumiem), un nav ievēroti izcelsmes vai valsts noteikumi (attiecas uz 3 darījumiem), un nav ievēroti dienas naudas ierobežojumi (1 darījums);

| c) | precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas (attiecas uz 1 darījumu) un nepareiza maiņas kursa izmantošana (attiecas uz 3 darījumiem). |
| --- | --- |

c)

precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas (attiecas uz 1 darījumu) un nepareiza maiņas kursa izmantošana (attiecas uz 3 darījumiem).

| 28. a)–c) | Revīzijas palātas novērojumi vispusīgi atspoguļo galvenās problēmas, strādājot ar īstenotājām organizācijām un partnervalstīm attīstības un humānās palīdzības kontekstā.

  Attiecībā uz apliecinošo dokumentu saglabāšanu EuropeAid ir īstenojis rīcības plānu, lai uzlabotu uzskaiti un arhivēšanu delegācijās 2012. gadā.


  Attiecībā uz mijieskaitu EuropeAid ir uzsācis iekšējās sarunas, lai precizētu “radušos izmaksu” interpretāciju mijieskaita nolūkiem, kā rezultātā radās šīs kļūdas. Komisija uzskata, ka šīs ir paškoriģējošas kļūdas, jo mijieskaits, kas pārsniedz izmaksas, būtu jāsedz ar turpmākiem izdevumiem.


  Attiecībā uz neatbilstību izcelsmes noteikumiem Komisija uzsver, ka spēkā esošie tiesību akti paredz atkāpes no ĀKK/ES preču izcelsmes noteikumiem pienācīgi pamatotos gadījumos. EuropeAid atzīst, ka līgumslēdzējiem dažos gadījumos būtu bijis jāiesniedz pieprasījums piešķirt atkāpi, bet uzskata, ka dažām no šīm kļūdām gadījumos, kad bija paredzēti nosacījumi, kas atļauj atkāpi no noteikuma, nebija finansiālas ietekmes.


  PVN joprojām ir sarežģīts attiecināmības jautājums, un tas ir temats jauniem priekšlikumiem saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu. Komisija darbojas valstīs, kur līgumslēdzējiem (bieži NVO) ir grūti vai pat neiespējami panākt, ka valsts atmaksā obligātos PVN maksājumus. |
| --- | --- |

28. a)–c)

Attiecībā uz apliecinošo dokumentu saglabāšanu EuropeAid ir īstenojis rīcības plānu, lai uzlabotu uzskaiti un arhivēšanu delegācijās 2012. gadā.

Attiecībā uz mijieskaitu EuropeAid ir uzsācis iekšējās sarunas, lai precizētu “radušos izmaksu” interpretāciju mijieskaita nolūkiem, kā rezultātā radās šīs kļūdas. Komisija uzskata, ka šīs ir paškoriģējošas kļūdas, jo mijieskaits, kas pārsniedz izmaksas, būtu jāsedz ar turpmākiem izdevumiem.

Attiecībā uz neatbilstību izcelsmes noteikumiem Komisija uzsver, ka spēkā esošie tiesību akti paredz atkāpes no ĀKK/ES preču izcelsmes noteikumiem pienācīgi pamatotos gadījumos. EuropeAid atzīst, ka līgumslēdzējiem dažos gadījumos būtu bijis jāiesniedz pieprasījums piešķirt atkāpi, bet uzskata, ka dažām no šīm kļūdām gadījumos, kad bija paredzēti nosacījumi, kas atļauj atkāpi no noteikuma, nebija finansiālas ietekmes.

PVN joprojām ir sarežģīts attiecināmības jautājums, un tas ir temats jauniem priekšlikumiem saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu. Komisija darbojas valstīs, kur līgumslēdzējiem (bieži NVO) ir grūti vai pat neiespējami panākt, ka valsts atmaksā obligātos PVN maksājumus.

Turpmāk aprakstīti kļūdu piemēri.

Nebija ievēroti iepirkuma noteikumi un trūka apliecinošu dokumentu

Palāta pārbaudīja galīgo maksājumu saskaņā ar dotācijas nolīgumu par ūdensapgādi, sanitārijas un higiēnas veicināšanu un atbalstu labākai dabas resursu apsaimniekošanai Etiopijā. Līgumi bija piešķirti, pamatojoties uz to, ka piegādātāji garantēja piekļuvi rezerves daļām un apkopei, lai gan tas nebija viens no konkursa paziņojumā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt daļu no izdevumiem nevarēja apstiprināt ar apliecinošiem dokumentiem, jo saņēmēju grāmatvedības uzskaite bija neapmierinoša. Saņēmēju nolīgtie revidenti, kuriem bija jāapstiprina izdevumi, šīs problēmas nebija atklājuši.

Nebija ievēroti iepirkuma noteikumi un trūka apliecinošu dokumentu

Piekļuve rezerves daļām un tehniskās apkopes centriem ir svarīgs faktors, piešķirot līgumu par transportlīdzekļu iegādi, jo īpaši valstīs, kur šāda piekļuve ir apgrūtināta. Paziņojuma par konkursu brīdī saņēmējs pieļāva kļūdu, nepaziņojot par šo kritēriju iespējamajiem piegādātājiem. Tomēr tā piegādātāja atlasē, kuram tika piešķirts līgums, tomēr tika ņemta vērā rezerves daļu un tehniskās apkopes pakalpojumu iespējamā pieejamība. Turklāt šā līguma revīzija bija paredzēta 2010. gada revīzijas plānošanā pēc delegācijas riska novērtējuma.

Nav ievēroti izcelsmes noteikumi

Izdevumi saskaņā ar dotāciju lauku elektrifikācijai Mozambikā attiecās uz piegādēm, kuras neatbilda izcelsmes noteikumiem: piegāžu izcelsme bija Ķīnā, nevis kādā no Eiropas Savienības vai ĀKK valstīm. Saņēmēja nolīgtie revidenti, kuriem bija jāapstiprina izdevumi, šo problēmu nebija atklājuši.

Nav ievēroti izcelsmes noteikumi

Spēkā esošie tiesību akti īpaši atļauj atkāpes no ĀKK/ES preču izcelsmes noteikumiem pienācīgi pamatotos gadījumos. Šobrīd, īstenojot šādu veidu projektus Āfrikā, ir gandrīz neiespējami izvairīties no elektrības piegādēm, kas tiek veiktas ārpus ES un ĀKK. Atbalsta saņēmējam būtu vajadzējis Komisijai pieprasīt atkāpi, kas būtu piešķirta pienācīgi pamatotā gadījumā.

| 29. | Visbiežākās skaitļos neizsakāmās kļūdas attiecās uz nepietiekamiem apliecinošajiem dokumentiem (attiecas uz 14 darījumiem) un uz nepielāgotām izpildes garantijām pēc izmaiņām līgumā (attiecas uz 3 darījumiem). |
| --- | --- |

29.

Visbiežākās skaitļos neizsakāmās kļūdas attiecās uz nepietiekamiem apliecinošajiem dokumentiem (attiecas uz 14 darījumiem) un uz nepielāgotām izpildes garantijām pēc izmaiņām līgumā (attiecas uz 3 darījumiem).

| 29. | Skatīt atbildi uz 28. punkta a)–c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

29.

Budžeta atbalsta maksājumi

| 30. | Budžeta atbalsta maksājumos skaitļos neizsakāmās kļūdas izraisīja tas, ka nebija strukturēti pierādīta atbilstība attiecināmības kritērijiem, jo publisko finanšu pārvaldības sasniegumus nesalīdzināja ar pārskata periodam noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

30.

Budžeta atbalsta maksājumos skaitļos neizsakāmās kļūdas izraisīja tas, ka nebija strukturēti pierādīta atbilstība attiecināmības kritērijiem, jo publisko finanšu pārvaldības sasniegumus nesalīdzināja ar pārskata periodam noteiktajiem mērķiem.

| 30. | Attiecīgajos īpašajos gadījumos Komisija cenšas saskaņot savus novērtējumus ar savu ierasto praksi, kas tiek piemērota citās valstīs. Tas ir balstīts uz ikgadēju novērtējumu par progresu attiecībā pret skaidri noteiktiem atskaites punktiem un mērķiem, kuru rezultātā tiek strukturēti parādīta attiecināmības kritēriju ievērošana. Vairākos gadījumos 2011. gadā Komisija apturēja līdzekļu izmaksas, kad tā nebija apmierināta par to, ka šajā jomā nav panākts pietiekams progress.

  Jaunizveidotā Budžeta atbalsta koordinācijas komiteja, kurā ietilpst EuropeAid direktori un ģenerāldirektors, cita starpā izskatīs visus sensitīvos gadījumus. Tas uzlabos pārvaldību un attiecināmības kritēriju novērtējumu.


  Skatīt arī atbildes uz 10. un 15. punktu. |
| --- | --- |

30.

Jaunizveidotā Budžeta atbalsta koordinācijas komiteja, kurā ietilpst EuropeAid direktori un ģenerāldirektors, cita starpā izskatīs visus sensitīvos gadījumus. Tas uzlabos pārvaldību un attiecināmības kritēriju novērtējumu.

Skatīt arī atbildes uz 10. un 15. punktu.

Sistēmu efektivitāte

| 31. | Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2. pielikumā
  . Palāta uzskata, ka šīs sistēmas ir daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

31.

Rezultāti, ko Palāta ieguva pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudēs, ir apkopoti
  2. pielikumā
  . Palāta uzskata, ka šīs sistēmas ir daļēji efektīvas.

| 31. | Skatīt atbildi uz 56. punktu. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kā norādīts 6. punktā, EuropeAid īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, kurus finansē no vispārējā budžeta un no EAF. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un 2011. gada deklarācijas ticamību attiecas uz EuropeAid atbildības jomu. |
| --- | --- |

32.

Kā norādīts 6. punktā, EuropeAid īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, kurus finansē no vispārējā budžeta un no EAF. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un 2011. gada deklarācijas ticamību attiecas uz EuropeAid atbildības jomu.

Kontroles vide

| 33. | EuropeAid ir skaidra kontroles stratēģija, lai novērstu vai atklātu un koriģētu kļūdas, un Komisijas Iekšējās kontroles standarti ir plaši piemēroti. Komisijai ir rīcības plāns tās vadības un kontroles sistēmu stiprināšanai (24), un šajā plānā ir risināta lielākā daļa no Palātas iepriekšējos gada pārskatos sniegtajiem apsvērumiem un ieteikumiem. Īpaši jāatzīmē, ka 2011. gadā EuropeAid ieviesa jauno redakciju Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumam (sk. 39. punktu) un izdeva “Finanšu pārvaldības rīkkopu ārējām darbībām paredzēto ES līdzekļu saņēmējiem” (sk. 41. punktu). |
| --- | --- |

33.

EuropeAid ir skaidra kontroles stratēģija, lai novērstu vai atklātu un koriģētu kļūdas, un Komisijas Iekšējās kontroles standarti ir plaši piemēroti. Komisijai ir rīcības plāns tās vadības un kontroles sistēmu stiprināšanai (24), un šajā plānā ir risināta lielākā daļa no Palātas iepriekšējos gada pārskatos sniegtajiem apsvērumiem un ieteikumiem. Īpaši jāatzīmē, ka 2011. gadā EuropeAid ieviesa jauno redakciju Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumam (sk. 39. punktu) un izdeva “Finanšu pārvaldības rīkkopu ārējām darbībām paredzēto ES līdzekļu saņēmējiem” (sk. 41. punktu).

| 33. | Citi norādījumu arī ir ievērojami paplašināti, to skaitā tiešsaistes praktiskā ceļveža līgumiem publicēšana 2011. gadā, kā arī e-mācību modulis par šo pašu tēmu, kas ir pieejams internetā un kas ļauj publiski un pēc pieprasījuma piekļūt līgumu piešķiršanas un pārvaldības norādījumiem, jo īpaši īstenotāju organizāciju labā. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Gada darbības pārskatā ir norādīts, ka cilvēkresursu politika turpina radīt bažas (25) 2011. gada vidū notikušās lielās kadru mainības un reorganizācijas dēļ (sk. 6. punktu). Iemesls bažām bija tas, ka no EuropeAid darbiniekiem prasīja pildīt papildu uzdevumus (nevis atbalsta pārvaldības uzdevumus) daudz lielākā mērā, nekā to pieļauj ar EĀDD panāktā vienošanās par elastību. EuropeAid uzskata, ka, ja netiek atjaunots resursu līdzsvars, tam var būt negatīva ietekme uz 2012. gadā sniedzamo ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

34.

Gada darbības pārskatā ir norādīts, ka cilvēkresursu politika turpina radīt bažas (25) 2011. gada vidū notikušās lielās kadru mainības un reorganizācijas dēļ (sk. 6. punktu). Iemesls bažām bija tas, ka no EuropeAid darbiniekiem prasīja pildīt papildu uzdevumus (nevis atbalsta pārvaldības uzdevumus) daudz lielākā mērā, nekā to pieļauj ar EĀDD panāktā vienošanās par elastību. EuropeAid uzskata, ka, ja netiek atjaunots resursu līdzsvars, tam var būt negatīva ietekme uz 2012. gadā sniedzamo ticamības deklarāciju.

| 34. | Līgumdarbinieku lielā mainība centrālajos dienestos būtu jāsamazina, stājoties spēkā jaunajiem Civildienesta noteikumiem. Paredzams, ka jaunie Civildienesta noteikumi paredzēs CA līgumu maksimālā ilguma pagarinājumu par diviem vai trijiem gadiem (t. i., no pašreizējā trīs gadu termiņa līdz piecu vai sešu gadu termiņam). Turklāt EuropeAid ir piešķirta iespēja pārvērst noteiktu skaitu CA kredītu AD ierēdņu darba vietu kvotās 2011., 2012. un 2013. gadam, de facto nostiprinot tā pastāvīgo personālu.


  Potenciālie riski saistībā ar personāla resursiem, kas netiek izmantoti paredzētajiem mērķiem, ir samazināti, izmantojot vairākus pasākumus, tostarp formālas kopīgas EĀDD un Komisijas norādes delegāciju vadītājiem, īpašus ziņojumus cilvēkresursu jomā (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumos) un iekšējās revīzijas plānošanu 2012. gadā.


  Personāla skaita līdzsvarošana delegācijās ir priekšnoteikums, lai īstenotu jauno attīstības politiku, varētu paplašināt uzraudzību šajā jomā, palielināt tematisko zinātību un panākt efektīvu palīdzības piegādi. Visticamāk, cilvēkresursi Āfrikā un “kaimiņattiecību” reģionā tiks pastiprināti. |
| --- | --- |

34.

Līgumdarbinieku lielā mainība centrālajos dienestos būtu jāsamazina, stājoties spēkā jaunajiem Civildienesta noteikumiem. Paredzams, ka jaunie Civildienesta noteikumi paredzēs CA līgumu maksimālā ilguma pagarinājumu par diviem vai trijiem gadiem (t. i., no pašreizējā trīs gadu termiņa līdz piecu vai sešu gadu termiņam). Turklāt EuropeAid ir piešķirta iespēja pārvērst noteiktu skaitu CA kredītu AD ierēdņu darba vietu kvotās 2011., 2012. un 2013. gadam, de facto nostiprinot tā pastāvīgo personālu.

Potenciālie riski saistībā ar personāla resursiem, kas netiek izmantoti paredzētajiem mērķiem, ir samazināti, izmantojot vairākus pasākumus, tostarp formālas kopīgas EĀDD un Komisijas norādes delegāciju vadītājiem, īpašus ziņojumus cilvēkresursu jomā (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumos) un iekšējās revīzijas plānošanu 2012. gadā.

Personāla skaita līdzsvarošana delegācijās ir priekšnoteikums, lai īstenotu jauno attīstības politiku, varētu paplašināt uzraudzību šajā jomā, palielināt tematisko zinātību un panākt efektīvu palīdzības piegādi. Visticamāk, cilvēkresursi Āfrikā un “kaimiņattiecību” reģionā tiks pastiprināti.

Ex ante pārbaudes

| 35. | Palāta novērtēja kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās un atzina tās par daļēji efektīvām. |
| --- | --- |

35.

Palāta novērtēja kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās un atzina tās par daļēji efektīvām.

| 36. | Ņemot vērā liela riska apstākļus (sk. 8. punktu), pirms projektu galīgo maksājumu veikšanas EuropeAid kontroles struktūra visvairāk uzticas ex ante pārbaudēm, ko veic Komisijas darbinieki, ārēji pārraudzītāji (būvdarbu līgumiem) vai ārēji revidenti (programmu aplēsēm, dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Lai gan šo pārbaužu laikā atklāj un izlabo ievērojamas neattiecināmu izdevumu summas, Palātas atklāto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs, liecina par trūkumiem šajās ex ante pārbaudēs. |
| --- | --- |

36.

Ņemot vērā liela riska apstākļus (sk. 8. punktu), pirms projektu galīgo maksājumu veikšanas EuropeAid kontroles struktūra visvairāk uzticas ex ante pārbaudēm, ko veic Komisijas darbinieki, ārēji pārraudzītāji (būvdarbu līgumiem) vai ārēji revidenti (programmu aplēsēm, dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Lai gan šo pārbaužu laikā atklāj un izlabo ievērojamas neattiecināmu izdevumu summas, Palātas atklāto kļūdu biežums, tostarp galīgajās izdevumu deklarācijās, kuras pārbaudīja ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs, liecina par trūkumiem šajās ex ante pārbaudēs.

| 36. | Iekšējās kontroles sistēmas uzbūve, ko EuropeAid izveidoja, lai pārbaudītu izdevumu likumību un pareizību, balstās uz ārējo revidentu, tehnisko pārraugu un projektu vadības personāla darbu papildus Komisijas pašas iekšējai kontrolei daudzgadu programmas ietvaros. Komisija atzīst, ka pat pēc visu šo pārbaužu pabeigšanas joprojām saglabājas zināms kļūdu risks. Tomēr, ņemot vērā problēmas saistībā ar ex ante pārbaužu veikšanu, ņemot vērā saistītās izmaksas un kavēšanos ar projektu īstenošanu, Komisija turpinās centienus uzlabot savas pašreizējās sistēmas, lai nodrošinātu pietiekamu garantiju, kas ir balstīta uz rentabilitātes novērtējumu.


  Skatīt arī atbildi uz 24. punktu. |
| --- | --- |

36.

Iekšējās kontroles sistēmas uzbūve, ko EuropeAid izveidoja, lai pārbaudītu izdevumu likumību un pareizību, balstās uz ārējo revidentu, tehnisko pārraugu un projektu vadības personāla darbu papildus Komisijas pašas iekšējai kontrolei daudzgadu programmas ietvaros. Komisija atzīst, ka pat pēc visu šo pārbaužu pabeigšanas joprojām saglabājas zināms kļūdu risks. Tomēr, ņemot vērā problēmas saistībā ar ex ante pārbaužu veikšanu, ņemot vērā saistītās izmaksas un kavēšanos ar projektu īstenošanu, Komisija turpinās centienus uzlabot savas pašreizējās sistēmas, lai nodrošinātu pietiekamu garantiju, kas ir balstīta uz rentabilitātes novērtējumu.

Skatīt arī atbildi uz 24. punktu.

| 37. | Palāta norāda, ka EuropeAid ex post darījumu pārbaudēs ir konstatētas arī procedūru kļūdas, piemēram, kontrolsarakstu nav vai arī tie ir nepilnīgi, un tas attiecas apmēram uz 20 % pārbaudīto darījumu (26). Iekšējās revīzijas dienests (IRD) arī konstatēja nepilnības vairākos galvenajos kontroles līmeņos attiecībā uz programmu aplēsēm un EAF dotāciju konkursiem (27). |
| --- | --- |

37.

Palāta norāda, ka EuropeAid ex post darījumu pārbaudēs ir konstatētas arī procedūru kļūdas, piemēram, kontrolsarakstu nav vai arī tie ir nepilnīgi, un tas attiecas apmēram uz 20 % pārbaudīto darījumu (26). Iekšējās revīzijas dienests (IRD) arī konstatēja nepilnības vairākos galvenajos kontroles līmeņos attiecībā uz programmu aplēsēm un EAF dotāciju konkursiem (27).

| 37. | Ex post pārbaudes vienmēr tiek nodotas oficiālai pēcpārbaudei attiecīgajam kredītrīkotājam. Tomēr minētajām procesuālajām kļūdām (piemēram, nepareizi vai iztrūkstoši kontrolsaraksti) nebija nekādas aprēķināmas finansiālas ietekmes.


  Pēc tam, kad tika pabeigti IRD revīzijas ziņojumi, 2012. gadā tiek īstenoti rīcības plāni, lai reaģētu uz IRD ieteikumiem un mazinātu konstatētos riskus. |
| --- | --- |

37.

Ex post pārbaudes vienmēr tiek nodotas oficiālai pēcpārbaudei attiecīgajam kredītrīkotājam. Tomēr minētajām procesuālajām kļūdām (piemēram, nepareizi vai iztrūkstoši kontrolsaraksti) nebija nekādas aprēķināmas finansiālas ietekmes.

Pēc tam, kad tika pabeigti IRD revīzijas ziņojumi, 2012. gadā tiek īstenoti rīcības plāni, lai reaģētu uz IRD ieteikumiem un mazinātu konstatētos riskus.

Regulārā kontrole un pārraudzība

| 38. | EuropeAid centrālo dienestu veikto regulāro kontroli un pārraudzību Palāta atzina par efektīvu, bet delegācijās – par daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

38.

EuropeAid centrālo dienestu veikto regulāro kontroli un pārraudzību Palāta atzina par efektīvu, bet delegācijās – par daļēji efektīvu.

EuropeAid centrālie dienesti

| 39. | 2011. gada jūlijā saskaņā ar savu rīcības plānu EuropeAid pirmo reizi sagatavoja jauno redakciju Ārējās palīdzības pārvaldības pusgada ziņojumam, kas balstījās uz galvenajiem rezultatīvajiem rādītājiem (GRR) un delegāciju vadītāju parakstītām ticamības deklarācijām. Tas vēl vairāk padarīja šo ziņojumu par galveno rīku pārskatatbildībai starp delegācijām un centrālajiem dienestiem. Taču ar finanšu pārbaudēm saistīto galveno rezultatīvo rādītāju ticamību mazina neprecīzi CRIS dati (28). Turklāt vairākus rādītājus ir grūti interpretēt. |
| --- | --- |

39.

2011. gada jūlijā saskaņā ar savu rīcības plānu EuropeAid pirmo reizi sagatavoja jauno redakciju Ārējās palīdzības pārvaldības pusgada ziņojumam, kas balstījās uz galvenajiem rezultatīvajiem rādītājiem (GRR) un delegāciju vadītāju parakstītām ticamības deklarācijām. Tas vēl vairāk padarīja šo ziņojumu par galveno rīku pārskatatbildībai starp delegācijām un centrālajiem dienestiem. Taču ar finanšu pārbaudēm saistīto galveno rezultatīvo rādītāju ticamību mazina neprecīzi CRIS dati (28). Turklāt vairākus rādītājus ir grūti interpretēt.

| 39. | 39. Komisija uzskata, ka viens no visefektīvākajiem veidiem, kā nodrošināt, ka CRIS dati uzlabojas vidējā termiņā un ilgtermiņā, ir delegāciju vadītājiem padarīt redzamākas sekas, ko radītu nepareizu datu ievadīšana pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). Jaunā Ārējo darbību pārvaldības ziņojumu (EAMR) sistēma to dara, izmantojot CRIS datus, lai sniegtu informāciju regulāriem ziņojumiem no delegācijām. Tomēr EAMR ir izveidoti, lai ļautu delegācijām izlabot ziņojumu datus un sniegt piezīmes par tiem, lai nepareizi dati “nepiesārņotu” pareizus ziņojumus, bet kalpotu tam, lai atklātu un izlabotu datus un laika gaitā uzlabotu datu ievadi. Pat EAMR sagatavošanas laikā ir iespējams atjaunināt datus, ja delegācija konstatē kļūdu, kuru ir viegli labot. Tādējādi EAMR ir strukturāls solis ceļā uz to, lai reaģētu uz Palātas konstatējumiem par CRIS datu kvalitātes trūkumiem (vienlaikus maksājot par kļūdām, kas ir “redzamākas” īstermiņā).

  Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim attiecībā uz rādītāju noderīgumu uzraudzības nolūkiem. Galvenos rezultatīvos rādītājus nesen ieviesa koordinācijas grupa, kura pārstāv plašu interešu loku un ieinteresētās personas, attiecībā uz ikgadējiem ziņojumiem par 2011. gadu (2012. gadā). Galvenie rezultatīvie rādītāji ir rādītāju kopums standartizētā formātā, kas ir nozīmīgi darbības uzraudzībai delegāciju, reģionu, instrumentu vai portfeļu līmenī, un, ņemot vērā attīstības vides sarežģītību, tos ir iespējams interpretēt dažādi daudzos un dažādos kontekstos. Dažiem ir skaitliski izteikti mērķi, kas balstīti uz labi izprastiem vēsturiskiem datiem, bet dažiem tādu nav.


  Skatīt arī atbildi uz 59. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

39.

Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim attiecībā uz rādītāju noderīgumu uzraudzības nolūkiem. Galvenos rezultatīvos rādītājus nesen ieviesa koordinācijas grupa, kura pārstāv plašu interešu loku un ieinteresētās personas, attiecībā uz ikgadējiem ziņojumiem par 2011. gadu (2012. gadā). Galvenie rezultatīvie rādītāji ir rādītāju kopums standartizētā formātā, kas ir nozīmīgi darbības uzraudzībai delegāciju, reģionu, instrumentu vai portfeļu līmenī, un, ņemot vērā attīstības vides sarežģītību, tos ir iespējams interpretēt dažādi daudzos un dažādos kontekstos. Dažiem ir skaitliski izteikti mērķi, kas balstīti uz labi izprastiem vēsturiskiem datiem, bet dažiem tādu nav.

Skatīt arī atbildi uz 59. punkta d) apakšpunktu.

| 40. | 2011. gadā EuropeAid veica 15 pārbaudes apmeklējumus, lai pārbaudītu, vai delegāciju iekšējā organizācija, sistēmas un procesi ir pienācīgi. Šie apmeklējumi bija noderīgi, jo tika identificētas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, piemēram, nav pieejamas pienācīgas zināšanas, ierobežotie cilvēkresursi un finanses neļauj īstenot mācību vajadzības, CRIS dati ir neprecīzi un projektu uzraudzība nav pienācīga. Taču IRD revīzijā norādīja, ka nav pierādījumu tam, ka eksistē oficiāla pārbaudes apmeklējumu gada programma, kas balstītos uz dokumentētu riska novērtējumu. Turklāt EuropeAid nav izstrādājis procedūras, lai uzraudzītu, kā tiek īstenoti ieteikumi, kas formulēti pēc šiem pārbaudes apmeklējumiem, un gada darbības pārskatā par to nav nekādas informācijas (29). |
| --- | --- |

40.

2011. gadā EuropeAid veica 15 pārbaudes apmeklējumus, lai pārbaudītu, vai delegāciju iekšējā organizācija, sistēmas un procesi ir pienācīgi. Šie apmeklējumi bija noderīgi, jo tika identificētas jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, piemēram, nav pieejamas pienācīgas zināšanas, ierobežotie cilvēkresursi un finanses neļauj īstenot mācību vajadzības, CRIS dati ir neprecīzi un projektu uzraudzība nav pienācīga. Taču IRD revīzijā norādīja, ka nav pierādījumu tam, ka eksistē oficiāla pārbaudes apmeklējumu gada programma, kas balstītos uz dokumentētu riska novērtējumu. Turklāt EuropeAid nav izstrādājis procedūras, lai uzraudzītu, kā tiek īstenoti ieteikumi, kas formulēti pēc šiem pārbaudes apmeklējumiem, un gada darbības pārskatā par to nav nekādas informācijas (29).

| 40. | Ir veikti pasākumi attiecībā uz IRD veikto revīziju, kas minēta, lai nodrošinātu formalizētāku plānošanas procesu delegāciju pārbaudes apmeklējumiem.

  Nākotnē Komisija ņems vērā to, vai ir jāpārskata EuropeAid delegāciju pārbaudes apmeklējumu nolūks un īpašie mērķi un vai pašreizējo uz risku balstīto pieeju delegāciju atlasē var papildināt ar citiem atlases kritērijiem.


  Skatīt arī atbildi uz 59. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

40.

Nākotnē Komisija ņems vērā to, vai ir jāpārskata EuropeAid delegāciju pārbaudes apmeklējumu nolūks un īpašie mērķi un vai pašreizējo uz risku balstīto pieeju delegāciju atlasē var papildināt ar citiem atlases kritērijiem.

Skatīt arī atbildi uz 59. punkta b) apakšpunktu.

| 41. | Revidentu sabiedrības, kas ir parakstījušas pamatlīgumus ar EuropeAid, sniedz gada kopsavilkuma ziņojumus par saviem revīzijas konstatējumiem un ieteikumus. Šie ziņojumi sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskajām nepilnībām un pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu vai samazinātu neattiecināmos izdevumus. Pamatojoties uz to, 2011. gada janvārī tika laists klajā EuropeAid izdevums “Finanšu pārvaldības rīkkopa ārējām darbībām paredzēto ES līdzekļu saņēmējiem”, lai uzlabotu šo saņēmēju zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem. |
| --- | --- |

41.

Revidentu sabiedrības, kas ir parakstījušas pamatlīgumus ar EuropeAid, sniedz gada kopsavilkuma ziņojumus par saviem revīzijas konstatējumiem un ieteikumus. Šie ziņojumi sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskajām nepilnībām un pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu vai samazinātu neattiecināmos izdevumus. Pamatojoties uz to, 2011. gada janvārī tika laists klajā EuropeAid izdevums “Finanšu pārvaldības rīkkopa ārējām darbībām paredzēto ES līdzekļu saņēmējiem”, lai uzlabotu šo saņēmēju zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem.

| 42. | Komisijas nolīgto ārējo revīziju un apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti caurskata EuropeAid, un rezultāti ir izklāstīti gada ziņojumā. Gada darbības pārskatā nav informācijas par šīs caurskatīšanas rezultātiem (30). |
| --- | --- |

42.

Komisijas nolīgto ārējo revīziju un apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti caurskata EuropeAid, un rezultāti ir izklāstīti gada ziņojumā. Gada darbības pārskatā nav informācijas par šīs caurskatīšanas rezultātiem (30).

| 42. | 42. Komisija nepabeidza 2011. gada revīzijas kvalitātes pārskatu EuropeAid, kā tas tika darīts 2010. gadā, tādēļ tas nepārprotami nevarēja būt ietverts gada darbības pārskatā. Jebkurā gadījumā 2010. gada revīzijas kvalitātes ziņojums netika apspriests arī 2010. gada darbības pārskatā, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka gada darbības pārskata norādījumi neparedz tā iekļaušanu. |
| --- | --- |

42.

42. Komisija nepabeidza 2011. gada revīzijas kvalitātes pārskatu EuropeAid, kā tas tika darīts 2010. gadā, tādēļ tas nepārprotami nevarēja būt ietverts gada darbības pārskatā. Jebkurā gadījumā 2010. gada revīzijas kvalitātes ziņojums netika apspriests arī 2010. gada darbības pārskatā, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka gada darbības pārskata norādījumi neparedz tā iekļaušanu.

| 43. | CRIS informācijas sistēmas revīzijas un līdzekļu atgūšanas moduļus savstarpēji saistīja 2011. gadā (31). Tas ir ievērojams uzlabojums, kas tomēr vēl nesniedz izsmeļošu un precīzu informāciju par rezultātiem un visu ex ante pārbaužu pēcpārbaudēm: |
| --- | --- |

43.

CRIS informācijas sistēmas revīzijas un līdzekļu atgūšanas moduļus savstarpēji saistīja 2011. gadā (31). Tas ir ievērojams uzlabojums, kas tomēr vēl nesniedz izsmeļošu un precīzu informāciju par rezultātiem un visu ex ante pārbaužu pēcpārbaudēm:

| 43. | Komisija šobrīd nespēj nodrošināt un uzturēt vajadzīgos papildu resursus finanšu pārvaldības datu ievērojamai turpmākai apstrādei. Turklāt patlaban tā ir iesaistīta vietējo IT lietojumprogrammu racionalizācijas procesā visā Komisijā. |
| --- | --- |

43.

| a) | CRIS revīzijas modulis nesniedz informāciju par summām, kuras EuropeAid galu galā ir uzskatījis par neattiecināmām; |
| --- | --- |

a)

CRIS revīzijas modulis nesniedz informāciju par summām, kuras EuropeAid galu galā ir uzskatījis par neattiecināmām;

| a) | Ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modelis tika izstrādāts, lai plānotu un reģistrētu ārējo revīziju rezultātus, nevis sekotu līdzi Komisijas veiktajiem revīziju pēcpasākumiem. Tomēr Komisija vēlas, lai būtu iespējams vidējā termiņā izstrādāt šo funkciju, ja to ļauj resursi. |
| --- | --- |

a)

| b) | CRIS nesniedz izsmeļošu informāciju par summām, kuras Komisija pati savās ex ante pārbaudēs ir uzskatījusi par neattiecināmām un koriģējusi (32); un |
| --- | --- |

b)

CRIS nesniedz izsmeļošu informāciju par summām, kuras Komisija pati savās ex ante pārbaudēs ir uzskatījusi par neattiecināmām un koriģējusi (32); un

| b) | CRIS sniedz stabilu un adekvātu informāciju par summām, kas tiek uzskatītas par neattiecināmām prasību apstrādē, tostarp neattiecināmo summu pamatdalījumu kategorijās. Tomēr līgumslēdzēji bieži nosūta rezerves rēķinu (nevis kredītzīmi un jaunu rēķinu), tiklīdz Komisija paziņo tiem par konstatētajām kļūdām, un tādējādi ne visus Komisijas darbinieku veiktos efektīvos pasākumus kļūdu konstatēšanai var pilnībā fiksēt grāmatvedības sistēmā. Izsmeļoša informācija par rezultātiem un visu ex ante pārbaužu pēcpasākumiem absorbētu ievērojamus resursus, dodot ierobežotu labumu, un tādējādi tiek uzskatīta par nelietderīgu. |
| --- | --- |

b)

CRIS sniedz stabilu un adekvātu informāciju par summām, kas tiek uzskatītas par neattiecināmām prasību apstrādē, tostarp neattiecināmo summu pamatdalījumu kategorijās. Tomēr līgumslēdzēji bieži nosūta rezerves rēķinu (nevis kredītzīmi un jaunu rēķinu), tiklīdz Komisija paziņo tiem par konstatētajām kļūdām, un tādējādi ne visus Komisijas darbinieku veiktos efektīvos pasākumus kļūdu konstatēšanai var pilnībā fiksēt grāmatvedības sistēmā. Izsmeļoša informācija par rezultātiem un visu ex ante pārbaužu pēcpasākumiem absorbētu ievērojamus resursus, dodot ierobežotu labumu, un tādējādi tiek uzskatīta par nelietderīgu.

| c) | CRIS datu precizitāte joprojām ir problemātiska, kā to konstatēja EuropeAid savās ex post pārbaudēs. |
| --- | --- |

c)

CRIS datu precizitāte joprojām ir problemātiska, kā to konstatēja EuropeAid savās ex post pārbaudēs.

| c) | Lai gan konstatētajām reģistrēšanas kļūdām nebija būtiskas ietekmes uz gada pārskatiem, Komisija piekrīt Palātas paustajai nostājai, ka jāturpina uzlabot to datu kvalitāte, kas tiek glabāti Ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). EuropeAid pastiprinās centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā. |
| --- | --- |

c)

Lai gan konstatētajām reģistrēšanas kļūdām nebija būtiskas ietekmes uz gada pārskatiem, Komisija piekrīt Palātas paustajai nostājai, ka jāturpina uzlabot to datu kvalitāte, kas tiek glabāti Ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). EuropeAid pastiprinās centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā.

Delegācijas

| 44. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta konstatēja, ka EAF saņēmējvalstīs veiktās valstu kredītrīkotāju pārbaudes ir slikti dokumentētas un nav efektīvas. EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas bieži sniedza tehnisku palīdzību, lai uzlabotu šīs pārbaudes, bet nespēja kompensēt tām piemītošos trūkumus. |
| --- | --- |

44.

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta konstatēja, ka EAF saņēmējvalstīs veiktās valstu kredītrīkotāju pārbaudes ir slikti dokumentētas un nav efektīvas. EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas bieži sniedza tehnisku palīdzību, lai uzlabotu šīs pārbaudes, bet nespēja kompensēt tām piemītošos trūkumus.

| 44. | Komisija apzinās, ka valstu pārvaldes iestāžu darbības atbilstība vajadzīgajiem finanšu pārvaldības standartiem nav sistemātiska, un tāpēc īsteno lielāko daļu projektu atbalsta daļēji decentralizētas pārvaldības ietvaros, izmantojot ex ante pārbaudes, ko attiecībā uz portfeļa lielāko daļu veic tās delegācijas. Komisija turpina stiprināt valstu kredītrīkotāju kapacitāti, izmantojot vērā ņemamus apmācības pasākumus. |
| --- | --- |

44.

Komisija apzinās, ka valstu pārvaldes iestāžu darbības atbilstība vajadzīgajiem finanšu pārvaldības standartiem nav sistemātiska, un tāpēc īsteno lielāko daļu projektu atbalsta daļēji decentralizētas pārvaldības ietvaros, izmantojot ex ante pārbaudes, ko attiecībā uz portfeļa lielāko daļu veic tās delegācijas. Komisija turpina stiprināt valstu kredītrīkotāju kapacitāti, izmantojot vērā ņemamus apmācības pasākumus.

| 45. | Lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta 2011. gadā apmeklēja, nebija atlasījušas un plānojušas uzraudzības apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz riska analīzi. Pārbaužu apmeklējumos, ko veica EuropeAid centrālie dienesti (sk. 40. punktu), konstatēja, ka delegācijās bieži pietrūka cilvēkresursu un finansējuma apmeklējumu budžetā, un tas ierobežoja delegāciju spēju veikt uzraudzības pasākumus, piemēram, projektu uzraudzību uz vietas, īpaši attiecībā uz finanšu aspektiem. Svarīgā reorganizācija, kas notika 2011. gadā, un resursu izlietojums citiem uzdevumiem, nevis atbalsta pārvaldībai stāvokli nebija uzlabojis (sk. 6. un 34. punktu). |
| --- | --- |

45.

Lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta 2011. gadā apmeklēja, nebija atlasījušas un plānojušas uzraudzības apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz riska analīzi. Pārbaužu apmeklējumos, ko veica EuropeAid centrālie dienesti (sk. 40. punktu), konstatēja, ka delegācijās bieži pietrūka cilvēkresursu un finansējuma apmeklējumu budžetā, un tas ierobežoja delegāciju spēju veikt uzraudzības pasākumus, piemēram, projektu uzraudzību uz vietas, īpaši attiecībā uz finanšu aspektiem. Svarīgā reorganizācija, kas notika 2011. gadā, un resursu izlietojums citiem uzdevumiem, nevis atbalsta pārvaldībai stāvokli nebija uzlabojis (sk. 6. un 34. punktu).

| 45. | Prioritāšu noteikšana ierobežotajiem resursiem viennozīmīgi ir būtisks faktors lēmumu pieņemšanā attiecībā uz uzraudzības pasākumu plānošanu un īstenošanu uz vietas delegācijās. Patiešām, ņemot vērā to, ka lielāko daļu uzraudzības apmeklējumu uz vietas veic operatīvie darbinieki un tie nav paredzēti galvenokārt finanšu pārbaužu veikšanai, šādu apmeklējumu uz vietas plānošanā risks reti kad ir svarīgākais faktors. Apmeklējumi uz vietas ir viens no elementiem, kas veicina darbību pēckontroli, kā arī cita starpā īstenošanas ziņojumus, kontaktus ar atbalsta saņēmējiem, uz rezultātiem orientētas uzraudzības ziņojumus, novērtējumus un revīzijas.

  Saistībā ar resursu izmantošanu uzdevumiem, kas nav atbalsta pārvaldība, delegācijām 2011. gada decembrī Komisijas un EĀDD kopīgā paziņojumā tika nosūtīti norādījumi, lai izskaidrotu iespējas un ierobežojumus attiecībā uz “elastību” personāla izmantošanā.


  Skatīt arī atbildi uz 59. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

45.

Saistībā ar resursu izmantošanu uzdevumiem, kas nav atbalsta pārvaldība, delegācijām 2011. gada decembrī Komisijas un EĀDD kopīgā paziņojumā tika nosūtīti norādījumi, lai izskaidrotu iespējas un ierobežojumus attiecībā uz “elastību” personāla izmantošanā.

Skatīt arī atbildi uz 59. punkta b) apakšpunktu.

Ārējās revīzijas

| 46. | Palāta novērtēja ārējās revīzijas funkciju un atzina, ka tā bija efektīva EuropeAid centrālajos dienestos, bet daļēji efektīva delegācijās. |
| --- | --- |

46.

Palāta novērtēja ārējās revīzijas funkciju un atzina, ka tā bija efektīva EuropeAid centrālajos dienestos, bet daļēji efektīva delegācijās.

| 47. | EuropeAid centrālie dienesti ir izstrādājuši metodoloģiju gada revīzijas plānu izveidei, īstenošanai un pēcpārbaudēm. EuropeAid centrālie dienesti stingri uzraudzīja delegāciju ārējās revīzijas funkcijas un to ārējo revīziju kvalitāti, kuras veica saskaņā ar Komisijas revīzijas pamatlīgumu. |
| --- | --- |

47.

EuropeAid centrālie dienesti ir izstrādājuši metodoloģiju gada revīzijas plānu izveidei, īstenošanai un pēcpārbaudēm. EuropeAid centrālie dienesti stingri uzraudzīja delegāciju ārējās revīzijas funkcijas un to ārējo revīziju kvalitāti, kuras veica saskaņā ar Komisijas revīzijas pamatlīgumu.

| 48. | Lielākajā daļā aspektu delegācijas ir pārvaldījušas savas ārējās revīzijas saskaņā ar piemērojamo metodoloģiju. Revīziju plāni bija izveidoti saskaņā ar pamatnostādnēm un īstenoti laikus, un revīzijas konstatējumiem bija sekojusi rīcība, īpaši attiecībā uz līdzekļu atgūšanu un atskaitījumiem no turpmākajiem maksājumiem. Taču Palāta konstatēja, ka joprojām ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. Kā norādīts iepriekšējos gados (33), uz riska analīzi balstītas revīzijas ne vienmēr bija atlasītas, pamatojoties uz dokumentētu riska novērtējumu, un tās notika retāk, nekā vajadzētu, jo trūka darbinieku un prioritāte bija piešķirta obligātajām revīzijām. Dažos gadījumos kavējās revīzijas noskaidrošanas process, kā rezultātā neattiecināmi izdevumi varēja kļūt neatgūstami. |
| --- | --- |

48.

Lielākajā daļā aspektu delegācijas ir pārvaldījušas savas ārējās revīzijas saskaņā ar piemērojamo metodoloģiju. Revīziju plāni bija izveidoti saskaņā ar pamatnostādnēm un īstenoti laikus, un revīzijas konstatējumiem bija sekojusi rīcība, īpaši attiecībā uz līdzekļu atgūšanu un atskaitījumiem no turpmākajiem maksājumiem. Taču Palāta konstatēja, ka joprojām ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. Kā norādīts iepriekšējos gados (33), uz riska analīzi balstītas revīzijas ne vienmēr bija atlasītas, pamatojoties uz dokumentētu riska novērtējumu, un tās notika retāk, nekā vajadzētu, jo trūka darbinieku un prioritāte bija piešķirta obligātajām revīzijām. Dažos gadījumos kavējās revīzijas noskaidrošanas process, kā rezultātā neattiecināmi izdevumi varēja kļūt neatgūstami.

| 48. | Lai gan ir taisnība, ka darbinieku nepietiekamā skaita dēļ revīzijas konstatējumu noskaidrošana var ieilgt, tomēr visi obligātie revīzijas ziņojumi Komisijai jāsaņem pirms galīgā maksājuma veikšanas, tāpēc risks, ka līdzekļi var kļūt neatgūstami, ir ļoti niecīgs. |
| --- | --- |

48.

Iekšējā revīzija

| 49. | Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

49.

Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā daļēji efektīvu.

| 50. | Komisijas reorganizācijai, kas notika 2011. gadā (sk. 6. un 34. punktu), bija liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūras (IRS) darbību (34). Ļoti mainījās nodaļas darbinieki, un lielākajai daļai jauno darbinieku nebija revīzijas pieredzes. IRS spēja izpildīt tikai pusi no sava sākotnējā darba plāna. Gada darbības pārskatā tas nav minēts (35). |
| --- | --- |

50.

Komisijas reorganizācijai, kas notika 2011. gadā (sk. 6. un 34. punktu), bija liela ietekme uz Iekšējās revīzijas struktūras (IRS) darbību (34). Ļoti mainījās nodaļas darbinieki, un lielākajai daļai jauno darbinieku nebija revīzijas pieredzes. IRS spēja izpildīt tikai pusi no sava sākotnējā darba plāna. Gada darbības pārskatā tas nav minēts (35).

| 50. | Sākotnējais 2011. gada darba plāns acīmredzamu iemeslu dēļ tika ieviests tikai daļēji, jo EuropeAid jūnijā veiktās reorganizācijas rezultātā 2011. gada jūlija sākumā jaunajai iekšējās revīzijas vienībai bija jāizveido pilnīgi jauns gada darba plāns. Jaunajā darba plānā bija jāņem vērā pārmaiņas ģenerāldirektorātā un jaunā darbinieku situācija iekšējās revīzijas vienībā, kuriem nepieciešama plaša apmācība revīzijas jomā.


  Skatīt arī atbildi uz 59. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

50.

Sākotnējais 2011. gada darba plāns acīmredzamu iemeslu dēļ tika ieviests tikai daļēji, jo EuropeAid jūnijā veiktās reorganizācijas rezultātā 2011. gada jūlija sākumā jaunajai iekšējās revīzijas vienībai bija jāizveido pilnīgi jauns gada darba plāns. Jaunajā darba plānā bija jāņem vērā pārmaiņas ģenerāldirektorātā un jaunā darbinieku situācija iekšējās revīzijas vienībā, kuriem nepieciešama plaša apmācība revīzijas jomā.

Skatīt arī atbildi uz 59. punkta e) apakšpunktu.

| 51. | 2011. gadā Iekšējās revīzijas dienests (IRD) (36) pabeidza divas revīzijas par programmu aplēšu un EAF dotāciju finanšu pārvaldību. Tā secinājumi sakrīt ar Palātas secinājumiem attiecībā uz nepilnībām ex ante pārbaudēs (sk. 36. punktu). |
| --- | --- |

51.

2011. gadā Iekšējās revīzijas dienests (IRD) (36) pabeidza divas revīzijas par programmu aplēšu un EAF dotāciju finanšu pārvaldību. Tā secinājumi sakrīt ar Palātas secinājumiem attiecībā uz nepilnībām ex ante pārbaudēs (sk. 36. punktu).

| 51. | Skatīt atbildi uz 36. punktu. |
| --- | --- |

51.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 52. | Ģenerāldirektors apliecina (37), ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizību. Gada darbības pārskatā nav atrunu. Turpretim tajā ir apgalvots (38), ka, ņemot vērā EuropeAid daudzgadu kontroles struktūras organizācijas plānojumu un rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars – pēc tam, kad ir piemēroti visi kontroles mehānismi, – ir būtisks. Šāds apgalvojums ir pretrunā Palātas konstatējumiem par 2011. gadu attiecībā uz būtisko kļūdu īpatsvaru, biežajām kļūdām un daļēji efektīvajām sistēmām. |
| --- | --- |

52.

Ģenerāldirektors apliecina (37), ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizību. Gada darbības pārskatā nav atrunu. Turpretim tajā ir apgalvots (38), ka, ņemot vērā EuropeAid daudzgadu kontroles struktūras organizācijas plānojumu un rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars – pēc tam, kad ir piemēroti visi kontroles mehānismi, – ir būtisks. Šāds apgalvojums ir pretrunā Palātas konstatējumiem par 2011. gadu attiecībā uz būtisko kļūdu īpatsvaru, biežajām kļūdām un daļēji efektīvajām sistēmām.

| 52. | Revīzijas palātas metodiku, lai aprēķinātu gada visticamāko aplēsto kļūdu īpatsvaru un kļūdu biežumu, nevar tieši salīdzināt ar kritērijiem attiecībā uz atlikušo riskam pakļauto summu (pēc tam, kad ir pabeigtas visas daudzgadu pārbaudes), kas ir nozīmīgs faktors ģenerāldirektora ticamības deklarācijā saistībā ar EuropeAid portfeli, kuru kopumā finansē no EAF un ES budžeta. Komisija norāda, ka Palātas ikgadējais visticamākais aplēstais kļūdu īpatsvars ārējam atbalstam ES budžeta ietvaros – lielākā daļa no portfeļa – ir zemāks par būtiskuma slieksni 2010. un 2011. gadam, tāpat kā EAF bija 2009. gadā.


  Skatīt arī atbildes uz 57. punktu un 58. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

52.

Revīzijas palātas metodiku, lai aprēķinātu gada visticamāko aplēsto kļūdu īpatsvaru un kļūdu biežumu, nevar tieši salīdzināt ar kritērijiem attiecībā uz atlikušo riskam pakļauto summu (pēc tam, kad ir pabeigtas visas daudzgadu pārbaudes), kas ir nozīmīgs faktors ģenerāldirektora ticamības deklarācijā saistībā ar EuropeAid portfeli, kuru kopumā finansē no EAF un ES budžeta. Komisija norāda, ka Palātas ikgadējais visticamākais aplēstais kļūdu īpatsvars ārējam atbalstam ES budžeta ietvaros – lielākā daļa no portfeļa – ir zemāks par būtiskuma slieksni 2010. un 2011. gadam, tāpat kā EAF bija 2009. gadā.

Skatīt arī atbildes uz 57. punktu un 58. punkta a) apakšpunktu.

| 53. | Rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot gada darbības pārskatu, liecina, ka: |
| --- | --- |

53.

Rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot gada darbības pārskatu, liecina, ka:

53.

| a) | nav pierādījumu, kas pamatotu apgalvojumu, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir mazāks par 2 %; |
| --- | --- |

a)

nav pierādījumu, kas pamatotu apgalvojumu, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir mazāks par 2 %;

| a) | Skatīt arī atbildi uz 58. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

a)

| b) | ir lielas šaubas par atbalsta pārvaldībai atvēlēto cilvēkresursu pietiekamību (sk. 34. punktu); un |
| --- | --- |

b)

ir lielas šaubas par atbalsta pārvaldībai atvēlēto cilvēkresursu pietiekamību (sk. 34. punktu); un

| b) | Šobrīd ir pagājuši vairāk nekā desmit gadi, kopš tika uzsākts dekoncentrācijas process. Komisija ir novērtējusi tās visnotaļ pozitīvos rezultātus, bet ir ieguvusi informāciju arī par neatbilstībām, kas radušās laika gaitā un ir jānovērš. Saskaņā ar paziņojumu “Pārmaiņu darba programma” un pēc 2011. gadā veiktā EuropeAid darbinieku ES delegācijās darba slodzes novērtējuma 2012. gada 12. martā ģenerālsekretāram un komisāru grupai ārējo attiecību jautājumos tika iesniegts ziņojums par Komisijas resursu izmantojumu ES delegācijās. Tas ietver secinājumus par darbinieku skaita līdzsvarošanu starp delegācijām, lai nodrošinātu labāku atbilstību starp EuropeAid vajadzībām un prioritātēm, izmantojot rīcībā esošos resursus. Secinājumi tiks/tika iesniegti Komisijā apstiprināšanai 2012. gada jūlijā.


  Skatīt arī atbildi uz 34. punktu. |
| --- | --- |

b)

Šobrīd ir pagājuši vairāk nekā desmit gadi, kopš tika uzsākts dekoncentrācijas process. Komisija ir novērtējusi tās visnotaļ pozitīvos rezultātus, bet ir ieguvusi informāciju arī par neatbilstībām, kas radušās laika gaitā un ir jānovērš. Saskaņā ar paziņojumu “Pārmaiņu darba programma” un pēc 2011. gadā veiktā EuropeAid darbinieku ES delegācijās darba slodzes novērtējuma 2012. gada 12. martā ģenerālsekretāram un komisāru grupai ārējo attiecību jautājumos tika iesniegts ziņojums par Komisijas resursu izmantojumu ES delegācijās. Tas ietver secinājumus par darbinieku skaita līdzsvarošanu starp delegācijām, lai nodrošinātu labāku atbilstību starp EuropeAid vajadzībām un prioritātēm, izmantojot rīcībā esošos resursus. Secinājumi tiks/tika iesniegti Komisijā apstiprināšanai 2012. gada jūlijā.

Skatīt arī atbildi uz 34. punktu.

| c) | gan IRD, gan EuropeAid savās ex post darījumu pārbaudēs konstatēja kontroles nepilnības (sk. 37. un 51. punktu). |
| --- | --- |

c)

gan IRD, gan EuropeAid savās ex post darījumu pārbaudēs konstatēja kontroles nepilnības (sk. 37. un 51. punktu).

| c) | Gan iekšējās revīzijas process, gan ex post darījumu pārbaudes ir izstrādātas, lai noteiktu kontroles nepilnības, un tām piemēro plašus pēcpasākumus, tostarp oficiālus rīcības plānus. |
| --- | --- |

c)

Gan iekšējās revīzijas process, gan ex post darījumu pārbaudes ir izstrādātas, lai noteiktu kontroles nepilnības, un tām piemēro plašus pēcpasākumus, tostarp oficiālus rīcības plānus.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 54. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā. |
| --- | --- |

54.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā.

| 54. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas pozitīvo ticamības deklarāciju par EAF pārskatu uzticamību. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu: |
| --- | --- |

55.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2011. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:

55.

| a) | Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks; |
| --- | --- |

a)

Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks;

| b) | EAF uzņemtajās vispārējās saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks; un |
| --- | --- |

b)

EAF uzņemtajās vispārējās saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks; un

| c) | EAF maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 24.–30. punktu). |
| --- | --- |

c)

EAF maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 24.–30. punktu).

| c) | Komisija pastiprinās centienus, lai novērstu, atklātu un labotu šādas kļūdas 2012. gadā.

  Tomēr Komisija uzsver EuropeAid kontroles sistēmas uzbūves daudzgadīgumu, kas nozīmē, ka dažas Palātas norādītās kļūdas tiktu novērstas vēlākā laikposmā ārējā atbalsta kontroles parastā cikla ietvaros. Gandrīz divas trešdaļas no maksājumiem izlasē ir saistīti ar tādiem darījumiem kā starpposma maksājumi vai mijieskaits, attiecībā uz kuriem pārbaudes un korekcijas vēl var veikt galīgā maksājuma brīdī. Turklāt Komisijas veiktā ārējā atbalsta izdevumu uzraudzība nebeidzas līdz ar galīgajiem maksājumiem. Ik gadu EuropeAid un ECHO pārvalda plašu ex post revīziju programmu, kas ir balstīta uz oficiālu riska novērtējuma procesu.


  Tomēr, ņemot vērā augsta riska vidi, kurā darbojas attīstības un humānā palīdzība, finanšu kļūdu risku nevar reāli samazināt līdz nullei. |
| --- | --- |

c)

Tomēr Komisija uzsver EuropeAid kontroles sistēmas uzbūves daudzgadīgumu, kas nozīmē, ka dažas Palātas norādītās kļūdas tiktu novērstas vēlākā laikposmā ārējā atbalsta kontroles parastā cikla ietvaros. Gandrīz divas trešdaļas no maksājumiem izlasē ir saistīti ar tādiem darījumiem kā starpposma maksājumi vai mijieskaits, attiecībā uz kuriem pārbaudes un korekcijas vēl var veikt galīgā maksājuma brīdī. Turklāt Komisijas veiktā ārējā atbalsta izdevumu uzraudzība nebeidzas līdz ar galīgajiem maksājumiem. Ik gadu EuropeAid un ECHO pārvalda plašu ex post revīziju programmu, kas ir balstīta uz oficiālu riska novērtējuma procesu.

Tomēr, ņemot vērā augsta riska vidi, kurā darbojas attīstības un humānā palīdzība, finanšu kļūdu risku nevar reāli samazināt līdz nullei.

| 56. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 31.–53. punktu). |
| --- | --- |

56.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 31.–53. punktu).

| 56. | Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Tā uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un ar katru gadu ir ievērojami uzlabojušās, aptverot gan Eiropas Attīstības fondu darbību, gan ES budžeta finansētās darbības. Neraugoties uz problēmām saistībā ar ārējā atbalsta vides augsto risku, Revīzijas palātas visticamākais aplēstais kļūdu īpatsvars ārējam atbalstam saskaņā ar ES budžetu ir zem būtiskuma robežas 2010. un 2011. gadā un bija zem būtiskuma robežas attiecībā uz EAF 2009. gadā. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Palāta secina, ka CRIS datu kvalitāte joprojām ir apšaubāma, un tas attiecas gan uz gada pārskatu sagatavošanā izmantoto datu precizitāti (sk. 20. punktu), gan uz pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti (sk. 39., 40. un 43. punktu) (39). |
| --- | --- |

57.

Palāta secina, ka CRIS datu kvalitāte joprojām ir apšaubāma, un tas attiecas gan uz gada pārskatu sagatavošanā izmantoto datu precizitāti (sk. 20. punktu), gan uz pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti (sk. 39., 40. un 43. punktu) (39).

| 57. | Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām saistībā ar to datu kvalitātes uzlabošanas turpināšanu, kas tiek glabāti ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). Tomēr, kā Palāta norādījusi 20. punktā, konstatētajām reģistrēšanas kļūdām nebija būtiskas ietekmes uz gada pārskatiem. |
| --- | --- |

57.

Ieteikumi

| 58. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā virzās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi. |
| --- | --- |

58.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā virzās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  3. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi.

| 58. | Ar īpašu atsauci uz Finanšu regulas noteikumiem, ko piemēro desmitajam Eiropas Attīstības fondam (42), ņemot vērā tai pieejamo resursu ierosināto samazinājumu, Komisija apsvērs Revīzijas palātas ieteikumu izmaksas un ieguvumus, pirms veikt un/vai ierosināt attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

58.

| a) | EuropeAid ir panācis ievērojamu virzību saistībā ar daudzu Palātas ieteikumu īstenošanu. Tas īpaši attiecas uz atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģijas izstrādi, finanšu pārvaldības rīkkopas izplatīšanu, lai uzlabotu saņēmēju zināšanas par attiecināmības noteikumiem, revīziju plānošanu un uzraudzību un attiecināmības novērtēšanu budžeta atbalstam. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid ir panācis ievērojamu virzību saistībā ar daudzu Palātas ieteikumu īstenošanu. Tas īpaši attiecas uz atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģijas izstrādi, finanšu pārvaldības rīkkopas izplatīšanu, lai uzlabotu saņēmēju zināšanas par attiecināmības noteikumiem, revīziju plānošanu un uzraudzību un attiecināmības novērtēšanu budžeta atbalstam.

| a) | Komisijas novērtējuma rezultāti par EuropeAid atlikušo kļūdu īpatsvaru, t. i., to kļūdu finansiālo ietekmi, kas atlikušas pēc visu plānoto pārbaužu pabeigšanas, būs pieejami 2013. gada sākumā par 2012. gada pārskata periodu. |
| --- | --- |

a)

Komisijas novērtējuma rezultāti par EuropeAid atlikušo kļūdu īpatsvaru, t. i., to kļūdu finansiālo ietekmi, kas atlikušas pēc visu plānoto pārbaužu pabeigšanas, būs pieejami 2013. gada sākumā par 2012. gada pārskata periodu.

| b) | Vajadzīgi turpmāki centieni, lai pilnībā īstenotu Palātas ieteikumus par CRIS datu kvalitāti, veiktu pēcpārbaudes par revīzijas konstatējumiem un ieteikumiem un novērtētu darījumu ex post kontroles sistēmas rentabilitāti. |
| --- | --- |

b)

Vajadzīgi turpmāki centieni, lai pilnībā īstenotu Palātas ieteikumus par CRIS datu kvalitāti, veiktu pēcpārbaudes par revīzijas konstatējumiem un ieteikumiem un novērtētu darījumu ex post kontroles sistēmas rentabilitāti.

| b) | EuropeAid atsāks centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā un labāk sasaistīs revīziju konstatējumus finanšu jomā ar līdzekļu atgūšanu. Darījumu ex post sistēmas darbība tika apturēta 2012. gadā. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid atsāks centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā un labāk sasaistīs revīziju konstatējumus finanšu jomā ar līdzekļu atgūšanu. Darījumu ex post sistēmas darbība tika apturēta 2012. gadā.

| 59. | Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta EuropeAid iesaka: |
| --- | --- |

59.

Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2011. gadu, Palāta EuropeAid iesaka:

59.

| a) | uzlabot līgumu piešķiršanas procedūru pārvaldību, nosakot precīzus atlases kritērijus un labāk dokumentējot vērtēšanas procesu (sk. 28. punkta b) apakšpunktu); |
| --- | --- |

a)

uzlabot līgumu piešķiršanas procedūru pārvaldību, nosakot precīzus atlases kritērijus un labāk dokumentējot vērtēšanas procesu (sk. 28. punkta b) apakšpunktu);

| a) | Komisija uzsāks procesu, kas paredzēts, lai gūtu pieredzi no Palātas konstatētajām kļūdām līgumu piešķiršanas procesā, un pārskatīs praktisko ceļvedi līgumiem, kas tiks izdots 2013. gadā. |
| --- | --- |

a)

| b) | ieviest dokumentētu uz riska analīzi balstītu pārbaudes apmeklējumu (sk. 40. punktu) un uzraudzības apmeklējumu uz vietas (sk. 45. punktu) plānošanu un regulāras pēcpārbaudes; |
| --- | --- |

b)

ieviest dokumentētu uz riska analīzi balstītu pārbaudes apmeklējumu (sk. 40. punktu) un uzraudzības apmeklējumu uz vietas (sk. 45. punktu) plānošanu un regulāras pēcpārbaudes;

| b) | Komisija ņems vērā to, vai ir jāpārskata EuropeAid delegācijas pārbaudes apmeklējumu nolūks un īpašie mērķi.

  EuropeAid ieviesīs formālāku novērtējumu un ikgadējās plānošanas procesu gan pārbaudes apmeklējumiem delegācijās, gan projektu uzraudzībai uz vietas. Tomēr Komisija uzskata, ka pašreizējo uz risku balstīto atlases procesu var lietderīgi papildināt ar vēl citiem atlases kritērijiem.


  Skatīt arī atbildi uz 40. punktu. |
| --- | --- |

b)

Komisija ņems vērā to, vai ir jāpārskata EuropeAid delegācijas pārbaudes apmeklējumu nolūks un īpašie mērķi.

EuropeAid ieviesīs formālāku novērtējumu un ikgadējās plānošanas procesu gan pārbaudes apmeklējumiem delegācijās, gan projektu uzraudzībai uz vietas. Tomēr Komisija uzskata, ka pašreizējo uz risku balstīto atlases procesu var lietderīgi papildināt ar vēl citiem atlases kritērijiem.

Skatīt arī atbildi uz 40. punktu.

| c) | pamatnostādnes par riska analīzi, kas vajadzīga, lai delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti varētu sagatavot revīzijas plānus, padarīt obligātas (sk. 48. punktu); |
| --- | --- |

c)

pamatnostādnes par riska analīzi, kas vajadzīga, lai delegācijas un EuropeAid centrālie dienesti varētu sagatavot revīzijas plānus, padarīt obligātas (sk. 48. punktu);

| c) | Komisija apsvērs to, lai padarītu EuropeAid revīzijas plānošanas riska analīzes metodiku par obligātu, sākot ar 2013. gadu. |
| --- | --- |

c)

Komisija apsvērs to, lai padarītu EuropeAid revīzijas plānošanas riska analīzes metodiku par obligātu, sākot ar 2013. gadu.

| d) | pārskatīt galvenos rezultatīvos rādītājus, lai tie nebūtu pretrunīgi un tos būtu viegli interpretēt (sk. 39. punktu); |
| --- | --- |

d)

pārskatīt galvenos rezultatīvos rādītājus, lai tie nebūtu pretrunīgi un tos būtu viegli interpretēt (sk. 39. punktu);

| d) | Komisija nevar uzņemties veikt EuropeAid galveno rezultatīvo rādītāju īstermiņā un vidējā termiņā pārskatīšanu. Galvenie rezultatīvie rādītāji tika nesen ieviesti (ko veica koordinācijas grupa, kura pārstāv plašu interešu loku un ieinteresētās personas) attiecībā uz ikgadējiem ziņojumiem par 2011. gadu (2012. gadā), un Komisijai vēl nav pietiekamas informācijas vai datu kopas analīzes. Tomēr tiem var būt nepieciešama korekcija laika gaitā, tiklīdz jaunā ziņošanas sistēma būs nostiprināta. |
| --- | --- |

d)

Komisija nevar uzņemties veikt EuropeAid galveno rezultatīvo rādītāju īstermiņā un vidējā termiņā pārskatīšanu. Galvenie rezultatīvie rādītāji tika nesen ieviesti (ko veica koordinācijas grupa, kura pārstāv plašu interešu loku un ieinteresētās personas) attiecībā uz ikgadējiem ziņojumiem par 2011. gadu (2012. gadā), un Komisijai vēl nav pietiekamas informācijas vai datu kopas analīzes. Tomēr tiem var būt nepieciešama korekcija laika gaitā, tiklīdz jaunā ziņošanas sistēma būs nostiprināta.

| e) | novērtēt IRS spēju efektīvi veikt savus uzdevumus (sk. 50. punktu). |
| --- | --- |

e)

novērtēt IRS spēju efektīvi veikt savus uzdevumus (sk. 50. punktu).

| e) | Komisija novērtēs EuropeAid iekšējās revīzijas vienības (IAC) kapacitāti un apsvērs iespējamu pastiprinājumu, ja tiks konstatēta šāda vajadzība. |
| --- | --- |

e)

Komisija novērtēs EuropeAid iekšējās revīzijas vienības (IAC) kapacitāti un apsvērs iespējamu pastiprinājumu, ja tiks konstatēta šāda vajadzība.

Ņemot vērā saistības samazināt tās kopējo darbinieku skaitu, EuropeAid pirmām kārtām izskatīs iespējas uzlabot pieejamo ekspertu zināšanas.

---

(1)  Sk. 118., 125. un 134. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas attīstības fondam (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.) un Palātas Atzinumu Nr. 9/2007 attiecībā uz priekšlikumu par šo regulu (OV C 23, 28.1.2008., 3. lpp.).

(2)  EIB, Komisijas un Palātas trīspusējā nolīgumā (134. pants Regulā (EK) Nr. 215/2008) ir izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, kuru veic Palāta.

(3)  Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, attīstības sadarbības instruments, finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai, stabilitātes instruments, kodoldrošības sadarbības instruments, mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs.

(4)  Sk. 7. nodaļu “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” Palātas 2011. gada pārskatā par ES budžeta izpildi.

(5)  Veido 1,2 % no 2011. gada maksājumiem.

(6)  Budžeta atbalsts ietver līdzekļu pārskaitījumu (to veic Komisija) partnervalsts kasē, lai sniegtu papildu līdzekļus budžetā valsts attīstības stratēģijas atbalstam.

(7)  Regulas (EK) Nr. 215/2008 21.–29. pants.

(8)  61. panta 2. punkts.

(9)  Sk. 46. punktu Palātas 2003. finanšu gada pārskatā par darbībām, ko finansē sestais, septītais, astotais un devītais Eiropas attīstības fonds (EAF) (OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.)

(10)  Nosacītā pieeja ir paskaidrota 7.11. punktā Palātas 2011. gada pārskatā par ES budžeta izpildi.

(11)  Vecās neizlietotās saistības ir līdzekļi, par kuriem saistības uzņemtas vairāk nekā pirms pieciem gadiem un kuri vēl nav izlietoti. Neaktīvās neizlietotās saistības ir līdzekļi, par kuriem ir uzņemtas saistības, bet nav noslēgti līgumi, un šie līdzekļi nav izlietoti vairāk kā divus gadus.

(12)  Regulas (EK) Nr. 215/2008 118. un 124. pants.

(13)  Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats, tīro aktīvu izmaiņu pārskats un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas attīstības fondiem.

(14)  Saskaņā ar 2., 3., 4. pantu, 125. panta 4. punktu un 134. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to resursu daļu, kuru pārvalda EIB un par kuru tā ir atbildīga.

(15)  EAF galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi balstās uz Starptautiskās Grāmatvežu federācijas pieņemtajiem starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS) vai, ja tajos vajadzīgā standarta nav, uz Starptautisko Grāmatvedības standartu padomes izdotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS) / starptautiskajiem finanšu pārskatu sagatavošanas standartiem (IFRS). Saskaņā ar Finanšu regulu finanšu pārskatus par 2011. finanšu gadu sagatavoja, pamatojoties uz grāmatvedības noteikumiem, kurus pieņēmis EAF galvenais grāmatvedis, un tajos uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības apstākļiem, bet pārskats par Eiropas attīstības fondu izpildi joprojām lielākoties balstās uz skaidras naudas apriti.

(16)  Sk. Regulas (EK) Nr. 215/2008 122. pantu: “Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas attīstības fondiem.”

(17)  Sk. Regulas (EK) Nr. 215/2008 123. pantu: “Finansiālās īstenošanas ziņojumos ietilpst tabulas, kurās norādītas apropriācijas, saistības un maksājumi.”

(18)  EuropeAid 125 projekti un 30 budžeta atbalsta maksājumi; Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD: 8 projektu maksājumi par humāno palīdzību.

(19)  Piemēram, līguma veids, tā sākuma un beigu datums, pārvaldības veids.

(20)  Finanšu gadu nodalīšanas mērķis ir nodrošināt, lai ieņēmumi un izdevumi ir pilnīgi un precīzi reģistrēti pareizajā pārskata periodā.

(21)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 2,0 % līdz 8,1 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(22)  Programmas aplēse tiek sagatavota, parasti katru gadu, lai izstrādātu darba programmu un noteiktu tās īstenošanai vajadzīgos resursus. To īsteno attiecīgā iestāde vai saņēmējs, bet vispirms ir vajadzīgs partnervalsts pārstāvja un Komisijas apstiprinājums.

(23)  Sk. tostarp Palātas 2011. gada pārskata par ES budžeta izpildi 7. nodaļas “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” 7.17. punktu.

(24)  2010. gada 19. novembra rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai.

(25)  21., 37., 38. un 45. lpp.

(26)  Gada darbības pārskats, 33. lpp.

(27)  Gada darbības pārskats, 40. lpp.

(28)  Kopējā RELEX informācijas sistēma.

(29)  38. lpp.

(30)  30. lpp.

(31)  Kā teikts Komisijas atbildē uz Palātas 2010. gada pārskata 42. punktu un 63. punkta c) apakšpunktu.

(32)  Piemēram, gadījumi, kad rēķinus nosūtīja atpakaļ saņēmējiem vai līgumslēdzējiem izlabošanai vai kad samaksātie rēķini ietver konstatētus neattiecināmus izdevumus, kas ar nākamo rēķinu ir jākoriģē.

(33)  2009. gada pārskata 45. punkts un 2010. gada pārskata 48. punkts.

(34)  IRS ir Komisijas ģenerāldirektorāta nodaļa. To vada nodaļas vadītājs, kurš tieši ziņo ģenerāldirektoram. Tās uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti nolūkā uzlabot ģenerāldirektorāta darbību.

(35)  39. un 40. lpp.

(36)  IRD ir Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada Komisijas iekšējais revidents, kurš atskaitās Revīzijas progresa komitejai. Šā dienesta uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un palīdzēt Komisijai, sniedzot atzinumus, konsultācijas un ieteikumus.

(37)  47. lpp.

(38)  46. lpp.

(39)  Sk. tostarp Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2012 “Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma (CRIS)” (http://eca.europa.eu).

(40)  Skatīt http://ec.europa.eu/europeaid/what/economic-support/documents/guidelines_budget_support_en.pdf.

(41)  Skatīt Komisijas paziņojumu par turpmāko pieeju saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm (COM (2011) 638 galīgā redakcija).

(42)  No 11. līdz 13. pantam.

(43)  2011. finanšu gads, summas neto.

(44)  Vispārējās saistības izriet no finansēšanas lēmumiem. Individuālās saistības izriet no atsevišķiem līgumiem.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no ĢD DEVCO.

(45)  Sākotnējie piešķīrumi 8., 9. un 10. EAF, līdzfinansējums, procenti, dažādi resursi un pārvietojumi no iepriekšējiem EAF.

(46)  Kā resursu procentuālā daļa.

(47)  Negatīvās summas atbilst atceltajām saistībām.

(48)  Vispārējās saistības izriet no finansēšanas lēmumiem.

(49)  Individuālās saistības izriet no atsevišķiem līgumiem.

(50)  Tīrās saistības pēc atceltajām. Tīrie maksājumi pēc līdzekļu atgūšanas.

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2011. gada 31. decembrī.

---

1. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| | 2011. gads | 2010. gads | 2009. gads | 2008. gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Budžeta atbalsts | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Saistības kopā | 27 | 3 | 30 | 30 | 50 | 45 |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 170 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 133 | 30 | 163 | 165 | 170 | 130 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā |
| kļūdu nav | 65 % | (86) | 77 % | (23) | 67 % | (109) | 73 % | 78 % | 76 % |
| ir viena vai vairākas kļūdas | 35 % | (47) | 23 % | (7) | 33 % | (54) | 27 % | 22 % | 24 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 38 % | (18) | 100 % | (7) | 46 % | (25) | 49 % | 65 % | 61 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 62 % | (29) | 0 % | (0) | 54 % | (29) | 51 % | 35 % | 39 % |
| attiecināmības kļūdas | 52 % | (15) | 0 % | (0) | 52 % | (15) | 70 % | 23 % | 44 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 38 % | (11) | 0 % | (0) | 38 % | (11) | 17 % | 23 % | 38 % |
| precizitātes kļūdas | 10 % | (3) | 0 % | (0) | 10 % | (3) | 13 % | 54 % | 19 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 5,1 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 8,1 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 2,0 % | | | |

2011. gads

2010. gads

2009. gads

2008. gads

Projekti

Budžeta atbalsts

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Saistības kopā

27

3

30

30

50

45

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

133

30

163

165

170

170

avansi

0

0

0

0

0

40

starpposma/galīgie maksājumi

133

30

163

165

170

130

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Pārbaudīto darījumu daļa (skaits), kurā

kļūdu nav

65 %

(86)

77 %

(23)

67 %

(109)

73 %

78 %

76 %

ir viena vai vairākas kļūdas

35 %

(47)

23 %

(7)

33 %

(54)

27 %

22 %

24 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

38 %

(18)

100 %

(7)

46 %

(25)

49 %

65 %

61 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

62 %

(29)

0 %

(0)

54 %

(29)

51 %

35 %

39 %

attiecināmības kļūdas

52 %

(15)

0 %

(0)

52 %

(15)

70 %

23 %

44 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

38 %

(11)

0 %

(0)

38 %

(11)

17 %

23 %

38 %

precizitātes kļūdas

10 %

(3)

0 %

(0)

10 %

(3)

13 %

54 %

19 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

5,1 %

Augstākais kļūdu līmenis

8,1 %

Zemākais kļūdu līmenis

2,0 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

---

2. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU UN NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTĀ ATTĪSTĪBAS ATBALSTA SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

Pārbaudīto sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante pārbaudes | Regulārā kontrole un pārraudzība | Ārējās revīzijas | Iekšējās revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālie dienesti EuropeAid | Daļēji efektīvas | Efektīvas | Efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas |
| Delegācijas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | Daļēji efektīvas | — | Daļēji efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Ex ante pārbaudes

Regulārā kontrole un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējās revīzijas

Kopvērtējums

Centrālie dienesti EuropeAid

Daļēji efektīvas

Efektīvas

Efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Delegācijas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

Daļēji efektīvas

—

Daļēji efektīvas

---

3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM

| Gads | Palātas ieteikumi | Palātas analīze par panākto virzību | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts). | EuropeAid ir izstrādājis metodi, lai aplēstu atlikušo kļūdu īpatsvaru, un ir nolīdzis ārēju revidentu sabiedrību, lai tā šo darbu izdarītu. Šīs metodes pirmās piemērošanas rezultātus varēs ņemt vērā EuropeAid 2012. gada darbības pārskatā. | Šā ieteikuma īstenošana turpinās. Komisijas darbs ir uz pareizā ceļa saistībā ar atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanu EuropeAid portfelim. |
| Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā, un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts). | Atbildēs uz 2010. gada pārskatu Komisija paziņoja, ka 2010. gadā ir sākusi pārbaudīt kontroles mehānismu rentabilitāti. Šis darbs bija jāpārskata un jāturpina 2011./2012. gadā atkarībā no Finanšu regulas kārtējās pārskatīšanas galīgā iznākuma. 2011. gadā tika panākta ierobežota attīstība. | Šā ieteikuma īstenošana turpinās. 2011. gadā patiešām tika panākts progress attiecībā uz kontroles izmaksām un ieguvumiem, kā noteikts 2011. gada darbības pārskatā, kurā sīkāk izklāstītas daudzu iekšējo kontroļu izmaksas (piemēram, revīzijas, apmācība, ex post pārbaudes), un ziņojumos par jauniem un inovatīviem veidiem, kā izmērīt ieguvumus, piemēram, galvenajiem rezultatīvajiem rādītājiem, kas iegūti no CRIS datiem, un testiem pirms un pēc mācībām. Izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātā, piemēram, 2012. gadā tika pārtrauktas darījumu ex post pārbaudes. |
| EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts). | Finanšu rīkkopa tika pabeigta un izplatīta 2011. gada sākumā. | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. |
| EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai delegācijas izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS revīzijas moduļa sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts). | CRIS datu kvalitāte joprojām ir problemātiska. EuropeAid ir paziņojis par nodomu 2012. gadā atsākt centienus šajā jomā. | Šā ieteikuma īstenošana turpinās. Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām saistībā ar to datu kvalitātes uzlabošanas turpināšanu, kas tiek glabāti ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). EuropeAid pastiprinās centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā. |
| 2009 | CRIS revīzijas moduļa sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts). | Kā norādīts Komisijas atbildē uz Palātas 2010. gada pārskatu, CRIS informācijas sistēmā revīzijas un līdzekļu atgūšanas moduļus savstarpēji saistīja 2011. gadā. Tas ir ievērojams uzlabojums, kas tomēr vēl nesniedz izsmeļošu informāciju par revīziju rezultātiem un pēcpārbaudēm.

  CRIS revīzijas modulis nesniedz informāciju par summām, kuras EuropeAid galu galā ir uzskatījis par neattiecināmām pēc pretrunu procedūras ar saņēmējiem, tostarp par summām, kuras, pēc revidentu domām, EiropeAid būtu padziļināti jāizvērtē. | Ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modelis tika izstrādāts, lai plānotu un reģistrētu ārējo revīziju rezultātus, nevis sekotu līdzi Komisijas veiktajiem revīziju pēcpasākumiem. Tomēr Komisija vēlas, lai būtu iespējams vidējā termiņā izstrādāt šo funkciju, ja to ļauj resursi. |
| Nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts). | Šis ieteikums ir pilnībā īstenots. | |
| Nodrošināt, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts). | Publisko finanšu pārvaldības vispārējā attiecināmības kritērija novērtējuma kvalitāte ir uzlabojusies, kopš 2010. gadā ir ieviesta jauna forma, kādā delegācijām jāsagatavo publisko finanšu pārvaldības ikgadējie uzraudzības ziņojumi. Taču Palāta joprojām 2011. gadā atklāja gadījumus, kad šis novērtējums nebija pietiekami strukturēts un formalizēts, jo publisko finanšu pārvaldības sasniegumi nebija salīdzināti ar pārskata periodam noteiktajiem mērķiem/uzdevumiem. | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Tomēr tiks turpināti centieni uzlabot budžeta atbalsta darbības satvaru, jo īpaši saistībā ar budžeta atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu, kas tiks publicētas 2012. gadā. |

Gads

Palātas ieteikumi

Palātas analīze par panākto virzību

Komisijas atbilde

2009

Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts).

EuropeAid ir izstrādājis metodi, lai aplēstu atlikušo kļūdu īpatsvaru, un ir nolīdzis ārēju revidentu sabiedrību, lai tā šo darbu izdarītu. Šīs metodes pirmās piemērošanas rezultātus varēs ņemt vērā EuropeAid 2012. gada darbības pārskatā.

Šā ieteikuma īstenošana turpinās. Komisijas darbs ir uz pareizā ceļa saistībā ar atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanu EuropeAid portfelim.

Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā, un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts).

Atbildēs uz 2010. gada pārskatu Komisija paziņoja, ka 2010. gadā ir sākusi pārbaudīt kontroles mehānismu rentabilitāti. Šis darbs bija jāpārskata un jāturpina 2011./2012. gadā atkarībā no Finanšu regulas kārtējās pārskatīšanas galīgā iznākuma. 2011. gadā tika panākta ierobežota attīstība.

Šā ieteikuma īstenošana turpinās. 2011. gadā patiešām tika panākts progress attiecībā uz kontroles izmaksām un ieguvumiem, kā noteikts 2011. gada darbības pārskatā, kurā sīkāk izklāstītas daudzu iekšējo kontroļu izmaksas (piemēram, revīzijas, apmācība, ex post pārbaudes), un ziņojumos par jauniem un inovatīviem veidiem, kā izmērīt ieguvumus, piemēram, galvenajiem rezultatīvajiem rādītājiem, kas iegūti no CRIS datiem, un testiem pirms un pēc mācībām. Izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātā, piemēram, 2012. gadā tika pārtrauktas darījumu ex post pārbaudes.

EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts).

Finanšu rīkkopa tika pabeigta un izplatīta 2011. gada sākumā.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai delegācijas izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS revīzijas moduļa sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts).

CRIS datu kvalitāte joprojām ir problemātiska. EuropeAid ir paziņojis par nodomu 2012. gadā atsākt centienus šajā jomā.

Šā ieteikuma īstenošana turpinās. Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām saistībā ar to datu kvalitātes uzlabošanas turpināšanu, kas tiek glabāti ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmā (CRIS). EuropeAid pastiprinās centienus uzlabot CRIS datu kvalitāti 2012. gadā.

2009

CRIS revīzijas moduļa sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts).

Kā norādīts Komisijas atbildē uz Palātas 2010. gada pārskatu, CRIS informācijas sistēmā revīzijas un līdzekļu atgūšanas moduļus savstarpēji saistīja 2011. gadā. Tas ir ievērojams uzlabojums, kas tomēr vēl nesniedz izsmeļošu informāciju par revīziju rezultātiem un pēcpārbaudēm.

CRIS revīzijas modulis nesniedz informāciju par summām, kuras EuropeAid galu galā ir uzskatījis par neattiecināmām pēc pretrunu procedūras ar saņēmējiem, tostarp par summām, kuras, pēc revidentu domām, EiropeAid būtu padziļināti jāizvērtē.

Ārējā atbalsta pārvaldības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas modelis tika izstrādāts, lai plānotu un reģistrētu ārējo revīziju rezultātus, nevis sekotu līdzi Komisijas veiktajiem revīziju pēcpasākumiem. Tomēr Komisija vēlas, lai būtu iespējams vidējā termiņā izstrādāt šo funkciju, ja to ļauj resursi.

Nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts).

Šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Nodrošināt, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts).

Publisko finanšu pārvaldības vispārējā attiecināmības kritērija novērtējuma kvalitāte ir uzlabojusies, kopš 2010. gadā ir ieviesta jauna forma, kādā delegācijām jāsagatavo publisko finanšu pārvaldības ikgadējie uzraudzības ziņojumi. Taču Palāta joprojām 2011. gadā atklāja gadījumus, kad šis novērtējums nebija pietiekami strukturēts un formalizēts, jo publisko finanšu pārvaldības sasniegumi nebija salīdzināti ar pārskata periodam noteiktajiem mērķiem/uzdevumiem.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Tomēr tiks turpināti centieni uzlabot budžeta atbalsta darbības satvaru, jo īpaši saistībā ar budžeta atbalsta pamatnostādņu pārskatīšanu, kas tiks publicētas 2012. gadā.

---