# Jurnalul Oficial C 380E/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2012.380.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 380E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5511 decembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2012.380.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 380E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5511 decembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 7 și 9 iunie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 240 E, 18.8.2011.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 7 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/01 | Aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelitRezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelit - o politică UE pe termen scurt și mediu (2010/2208(INI)) | 1 |
| 2012/C 380E/02 | Acordurile internaționale privind transportul aerian în conformitate cu Tratatul de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la acordurile internaționale privind transportul aerian încheiate în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (2010/2207(INI)) | 5 |
| | Miercuri, 8 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/03 | Al șaptelea program-cadru al UE pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrativeRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la revizuirea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2011/2043(INI)) | 9 |
| 2012/C 380E/04 | Relațiile comerciale UE-CanadaRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Canada | 20 |
| 2012/C 380E/05 | Agențiile de rating de creditRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la agențiile de rating de credit: perspective de viitor (2010/2302(INI)) | 24 |
| 2012/C 380E/06 | Garantarea unor evaluări de impact independenteRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la garantarea unor evaluări de impact independente (2010/2016(INI)) | 31 |
| 2012/C 380E/07 | Dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europeneRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europene (2010/2205(INI)) | 39 |
| 2012/C 380E/08 | Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare: lecții învățate și perspective de viitor (2009/2149(INI)) | 51 |
| 2012/C 380E/09 | Opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderiRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la opțiunile de politică în perspectiva unui drept contractual european pentru consumatori și întreprinderi (2011/2013(INI)) | 59 |
| 2012/C 380E/10 | Cooperarea în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (2010/2234(INI)) | 67 |
| 2012/C 380E/11 | Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbareRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare (2010/2088(INI)) | 81 |
| 2012/C 380E/12 | Programele europene de navigație prin satelitRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la evaluarea intermediară a programelor europene de navigație prin satelit: evaluarea implementării, provocările viitoare și perspectivele financiare (2009/2226(INI)) | 84 |
| 2012/C 380E/13 | Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziuniiRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (2010/2211(INI)) | 89 |
| | Joi, 9 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/14 | Sudan și Sudanul de SudRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud în urma referendumului din 2011 | 120 |
| 2012/C 380E/15 | Summitul UE-RusiaRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la summitul UE-Rusia | 123 |
| 2012/C 380E/16 | Anuare profesionale înșelătoareRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la anuarele profesionale înșelătoare (Petițiile 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 și altele) | 128 |
| 2012/C 380E/17 | MadagascarRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Madagascar | 129 |
| 2012/C 380E/18 | Guantanamo: hotărâre iminentă privind pedeapsa cu moarteaRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Guantánamo: o condamnare iminentă la pedeapsa cu moartea | 132 |
| 2012/C 380E/19 | Ucraina: cazul Iuliei Timoșenko și al altor membri ai fostului guvernRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Ucraina: cazurile Iuliei Timoșenko și ale altor membri ai fostului guvern | 135 |
| 2012/C 380E/20 | Combaterea corupției din sportul europeanDeclarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la combaterea corupției din sportul european | 138 |
| 2012/C 380E/21 | Activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din CipruDeclarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 privind activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru | 138 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 8 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/22 | A 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de-a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2011/2030(INI)) | 140 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 7 și 9 iunie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 240 E, 18.8.2011.TEXTE ADOPTATE

Marți, 7 iunie 2011

2012/C 380E/01

Aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelitRezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelit - o politică UE pe termen scurt și mediu (2010/2208(INI))

1

2012/C 380E/02

Acordurile internaționale privind transportul aerian în conformitate cu Tratatul de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la acordurile internaționale privind transportul aerian încheiate în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (2010/2207(INI))

5

Miercuri, 8 iunie 2011

2012/C 380E/03

Al șaptelea program-cadru al UE pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrativeRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la revizuirea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2011/2043(INI))

9

2012/C 380E/04

Relațiile comerciale UE-CanadaRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Canada

20

2012/C 380E/05

Agențiile de rating de creditRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la agențiile de rating de credit: perspective de viitor (2010/2302(INI))

24

2012/C 380E/06

Garantarea unor evaluări de impact independenteRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la garantarea unor evaluări de impact independente (2010/2016(INI))

31

2012/C 380E/07

Dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europeneRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europene (2010/2205(INI))

39

2012/C 380E/08

Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare: lecții învățate și perspective de viitor (2009/2149(INI))

51

2012/C 380E/09

Opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderiRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la opțiunile de politică în perspectiva unui drept contractual european pentru consumatori și întreprinderi (2011/2013(INI))

59

2012/C 380E/10

Cooperarea în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (2010/2234(INI))

67

2012/C 380E/11

Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbareRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare (2010/2088(INI))

81

2012/C 380E/12

Programele europene de navigație prin satelitRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la evaluarea intermediară a programelor europene de navigație prin satelit: evaluarea implementării, provocările viitoare și perspectivele financiare (2009/2226(INI))

84

2012/C 380E/13

Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziuniiRezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (2010/2211(INI))

89

Joi, 9 iunie 2011

2012/C 380E/14

Sudan și Sudanul de SudRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud în urma referendumului din 2011

120

2012/C 380E/15

Summitul UE-RusiaRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la summitul UE-Rusia

123

2012/C 380E/16

Anuare profesionale înșelătoareRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la anuarele profesionale înșelătoare (Petițiile 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 și altele)

128

2012/C 380E/17

MadagascarRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Madagascar

129

2012/C 380E/18

Guantanamo: hotărâre iminentă privind pedeapsa cu moarteaRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Guantánamo: o condamnare iminentă la pedeapsa cu moartea

132

2012/C 380E/19

Ucraina: cazul Iuliei Timoșenko și al altor membri ai fostului guvernRezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Ucraina: cazurile Iuliei Timoșenko și ale altor membri ai fostului guvern

135

2012/C 380E/20

Combaterea corupției din sportul europeanDeclarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la combaterea corupției din sportul european

138

2012/C 380E/21

Activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din CipruDeclarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 privind activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru

138

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 8 iunie 2011

2012/C 380E/22

A 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de-a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2011/2030(INI))

140

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/23 | Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ágnes HankissDecizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Ágnes Hankiss (2010/2213(IMM)) | 152 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2011

2012/C 380E/23

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ágnes HankissDecizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Ágnes Hankiss (2010/2213(IMM))

152

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 7 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/24 | Numirea unui membru al Curții de Conturi (H.G. Wessberg - SV)Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de numire a lui H.G. Wessberg ca membru al Curții de Conturi (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE)) | 154 |
| 2012/C 380E/25 | Dovezile de origine pentru anumite produse textile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura Combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD)) | 155 |
| P7_TC1-COD(2010)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe | 155 |
| 2012/C 380E/26 | Participarea Croației la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Croația privind participarea Republicii Croația la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE)) | 156 |
| 2012/C 380E/27 | Taxele la vehiculele grele de marfă ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD)) | 156 |
| P7_TC2-COD(2008)0147Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri | 157 |
| ANEXĂ | 157 |
| 2012/C 380E/28 | Conturile economice și de mediu europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice și de mediu europene (COM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2010)0073Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice de mediu europene | 159 |
| | Miercuri, 8 iunie 2011 |
| 2012/C 380E/29 | Aplicarea acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE)) | 160 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 7 iunie 2011

2012/C 380E/24

Numirea unui membru al Curții de Conturi (H.G. Wessberg - SV)Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de numire a lui H.G. Wessberg ca membru al Curții de Conturi (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE))

154

2012/C 380E/25

Dovezile de origine pentru anumite produse textile ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura Combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD))

155

P7_TC1-COD(2010)0272Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe

155

2012/C 380E/26

Participarea Croației la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Croația privind participarea Republicii Croația la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE))

156

2012/C 380E/27

Taxele la vehiculele grele de marfă ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD))

156

P7_TC2-COD(2008)0147Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri

157

ANEXĂ

157

2012/C 380E/28

Conturile economice și de mediu europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice și de mediu europene (COM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD))

158

P7_TC1-COD(2010)0073Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice de mediu europene

159

Miercuri, 8 iunie 2011

2012/C 380E/29

Aplicarea acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE))

160

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2011-2012 Ședințele dintre 7 și 9 iunie 2011 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 240 E, 18.8.2011. TEXTE ADOPTATE

Marți, 7 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/1

---

Marți, 7 iunie 2011Aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelit

P7_TA(2011)0250

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la aplicațiile din domeniul transportului ale Sistemului global de radionavigație prin satelit - o politică UE pe termen scurt și mediu (2010/2208(INI))

2012/C 380 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 iunie 2010 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 iunie 2010 către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)” (COM(2010)0308),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 octombrie 2010 privind planul de acțiune menționat mai sus (14146/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 octombrie 2010 privind planul de acțiune menționat mai sus (14146/2010),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulat „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării” (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulat „Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării” (COM(2010)0546),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 18 ianuarie 2011 către Parlamentul European și Consiliu, care reprezintă evaluarea intermediară a programelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2011)0005) și care susține că este necesară o finanțare semnificativă pentru a finaliza infrastructura de radionavigație prin satelit, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 18 ianuarie 2011 către Parlamentul European și Consiliu, care reprezintă evaluarea intermediară a programelor europene de radionavigație prin satelit (COM(2011)0005) și care susține că este necesară o finanțare semnificativă pentru a finaliza infrastructura de radionavigație prin satelit,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului din 12 iulie 2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului din 12 iulie 2004 privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit (2),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 8 decembrie 2006 privind aplicațiile navigației prin satelit (COM(2006)0769), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 8 decembrie 2006 privind aplicațiile navigației prin satelit (COM(2006)0769),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 ianuarie 2004 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind stadiul progresului programului Galileo (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 ianuarie 2004 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind stadiul progresului programului Galileo (4),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0084/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0084/2011),

| A. | întrucât aplicațiile GNSS reprezintă în prezent o parte importantă și indispensabilă a activităților din fiecare sector al transporturilor și întrucât funcționarea eficientă și eficace a acestora face transportul mai sigur, mai ecologic și mai economic; |
| --- | --- |

A.

întrucât aplicațiile GNSS reprezintă în prezent o parte importantă și indispensabilă a activităților din fiecare sector al transporturilor și întrucât funcționarea eficientă și eficace a acestora face transportul mai sigur, mai ecologic și mai economic;

| B. | întrucât aplicațiile din domeniul transportului reprezintă 20 % din toate aplicațiile GNSS din punctul de vedere al volumului și 44 % din punctul de vedere al valorii și întrucât operațiunile de securitate – în principal legate de transport – reprezintă 5 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât aplicațiile din domeniul transportului reprezintă 20 % din toate aplicațiile GNSS din punctul de vedere al volumului și 44 % din punctul de vedere al valorii și întrucât operațiunile de securitate – în principal legate de transport – reprezintă 5 %;

| C. | întrucât Uniunea Europeană nu poate rămâne indefinit dependentă, în privința infrastructurii de bază pentru funcționarea GNSS, de sistemele dezvoltate inițial în alte scopuri de alte state; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea Europeană nu poate rămâne indefinit dependentă, în privința infrastructurii de bază pentru funcționarea GNSS, de sistemele dezvoltate inițial în alte scopuri de alte state;

| D. | întrucât EGNOS este un sistem individual de completare a GPS care depinde de disponibilitatea semnalelor GPS pentru a realiza calcule și operații de corecție; întrucât, până la punerea în aplicare a programului Galileo, nu va exista un GNSS pe deplin independent; |
| --- | --- |

D.

întrucât EGNOS este un sistem individual de completare a GPS care depinde de disponibilitatea semnalelor GPS pentru a realiza calcule și operații de corecție; întrucât, până la punerea în aplicare a programului Galileo, nu va exista un GNSS pe deplin independent;

| E. | întrucât sistemul european EGNOS este proiectat pentru a răspunde cererii substanțiale și variate, din prezent și viitor, din partea industriei europene și mondiale, de exemplu în ceea ce privește securitatea și trasabilitatea în domeniul transporturilor, respectând obiectivele politicii industriale europene noi și mai proactive și întrucât acesta este, de asemenea, compatibil cu GPS și cu sistemul Galileo, care are o precizie în mod semnificativ mai bună, și vine în completarea acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemul european EGNOS este proiectat pentru a răspunde cererii substanțiale și variate, din prezent și viitor, din partea industriei europene și mondiale, de exemplu în ceea ce privește securitatea și trasabilitatea în domeniul transporturilor, respectând obiectivele politicii industriale europene noi și mai proactive și întrucât acesta este, de asemenea, compatibil cu GPS și cu sistemul Galileo, care are o precizie în mod semnificativ mai bună, și vine în completarea acestora;

| F. | întrucât aplicațiile din domeniul transportului comercial ale sistemelor GNSS și Galileo reprezintă o piață la nivel mondial în continuă creștere, care ar trebui asigurată pe cât posibil în beneficiul industriei europene și în vederea creării de locuri de muncă calificate; |
| --- | --- |

F.

întrucât aplicațiile din domeniul transportului comercial ale sistemelor GNSS și Galileo reprezintă o piață la nivel mondial în continuă creștere, care ar trebui asigurată pe cât posibil în beneficiul industriei europene și în vederea creării de locuri de muncă calificate;

| G. | întrucât GNSS va juca un rol vital în susținerea și promovarea utilizării sistemelor inteligente de transport (SIT); |
| --- | --- |

G.

întrucât GNSS va juca un rol vital în susținerea și promovarea utilizării sistemelor inteligente de transport (SIT);

| H. | întrucât dezvoltarea aplicațiilor și serviciilor GNSS este esențială pentru a asigura că investiția în infrastructură pe care o reprezintă Galileo este pe deplin exploatată și că sistemul Galileo este dezvoltat la capacitate maximă; |
| --- | --- |

H.

întrucât dezvoltarea aplicațiilor și serviciilor GNSS este esențială pentru a asigura că investiția în infrastructură pe care o reprezintă Galileo este pe deplin exploatată și că sistemul Galileo este dezvoltat la capacitate maximă;

| I. | întrucât investițiile în acest sector au implicații pentru toate politicile UE și întrucât extinderea și punerea sa în aplicare vor avea un impact direct asupra realizării strategiei UE 2020 și din punctul de vedere al dezvoltării potențialului pieței europene în ceea ce privește serviciile și aplicațiile GNSS, astfel încât să se creeze locuri de muncă și să se consolideze competitivitatea Europei; |
| --- | --- |

I.

întrucât investițiile în acest sector au implicații pentru toate politicile UE și întrucât extinderea și punerea sa în aplicare vor avea un impact direct asupra realizării strategiei UE 2020 și din punctul de vedere al dezvoltării potențialului pieței europene în ceea ce privește serviciile și aplicațiile GNSS, astfel încât să se creeze locuri de muncă și să se consolideze competitivitatea Europei;

| J. | întrucât proiectele GNSS și Galileo contribuie cu o considerabilă valoare adăugată la politica industrială europeană și întrucât este esențial să se asigure succesul acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât proiectele GNSS și Galileo contribuie cu o considerabilă valoare adăugată la politica industrială europeană și întrucât este esențial să se asigure succesul acestora;

| 1. | salută Comunicarea Comisiei referitoare la planul de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS) și seria de măsuri specifice sectoriale, de reglementare și orizontale propuse; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei referitoare la planul de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS) și seria de măsuri specifice sectoriale, de reglementare și orizontale propuse;

| 2. | este de acord cu Comisia că un plan de acțiune specific este, în acest moment, cea mai bună opțiune pentru a da un nou impuls dezvoltării și punerii în aplicare a sistemelor EGNOS și Galileo, în special în domeniul transportului; subliniază faptul că sistemele de navigație prin satelit ar trebui să asigure interoperabilitatea între diferite sisteme (inclusiv cele convenționale) și ar trebui să permită, în plus, utilizarea intermodală a serviciilor de transport de pasageri și de mărfuri; |
| --- | --- |

2.

este de acord cu Comisia că un plan de acțiune specific este, în acest moment, cea mai bună opțiune pentru a da un nou impuls dezvoltării și punerii în aplicare a sistemelor EGNOS și Galileo, în special în domeniul transportului; subliniază faptul că sistemele de navigație prin satelit ar trebui să asigure interoperabilitatea între diferite sisteme (inclusiv cele convenționale) și ar trebui să permită, în plus, utilizarea intermodală a serviciilor de transport de pasageri și de mărfuri;

| 3. | constată că, din cele 15 domenii prioritare specifice cuprinse în planul de acțiune, nouă privesc în mod direct transportul și celelalte propuneri sunt în majoritate necesare pentru a susține aplicațiile corespunzătoare din domeniul transportului; |
| --- | --- |

3.

constată că, din cele 15 domenii prioritare specifice cuprinse în planul de acțiune, nouă privesc în mod direct transportul și celelalte propuneri sunt în majoritate necesare pentru a susține aplicațiile corespunzătoare din domeniul transportului;

| 4. | solicită Comisiei să asigure certificarea rapidă a EGNOS pentru aviația civilă prin intermediul autorităților competente; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să asigure certificarea rapidă a EGNOS pentru aviația civilă prin intermediul autorităților competente;

| 5. | este de acord că măsurile pentru promovarea utilizării sistemelor EGNOS și Galileo în aviația civilă reprezintă o cerință strategică pentru punerea în aplicare a SESAR (cercetarea privind ATM în contextul cerului unic european), în special în ceea ce privește utilizarea sa în procedurile de aterizare și în cadrul aeroporturilor mici; |
| --- | --- |

5.

este de acord că măsurile pentru promovarea utilizării sistemelor EGNOS și Galileo în aviația civilă reprezintă o cerință strategică pentru punerea în aplicare a SESAR (cercetarea privind ATM în contextul cerului unic european), în special în ceea ce privește utilizarea sa în procedurile de aterizare și în cadrul aeroporturilor mici;

| 6. | regretă că în prezent sistemul EGNOS nu acoperă întregul teritoriu al Uniunii Europene și solicită extinderea prioritară a sistemului EGNOS în sudul, estul și sud-estul Europei, astfel încât să fie posibilă utilizarea sa în întreaga Europă, în fiecare sector al transportului și subliniază importanța asigurării faptului că această acoperire include țările MEDA, Orientul Mijlociu și Africa; |
| --- | --- |

6.

regretă că în prezent sistemul EGNOS nu acoperă întregul teritoriu al Uniunii Europene și solicită extinderea prioritară a sistemului EGNOS în sudul, estul și sud-estul Europei, astfel încât să fie posibilă utilizarea sa în întreaga Europă, în fiecare sector al transportului și subliniază importanța asigurării faptului că această acoperire include țările MEDA, Orientul Mijlociu și Africa;

| 7. | subliniază importanța GNSS în dezvoltarea SIT; subliniază că SIT pot oferi soluții de transport mai eficiente, mai ecologice și mai sigure și că o punere în aplicare adecvată a unor servicii SIT necesită o funcționalitate integrală a sistemelor GNSS; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța GNSS în dezvoltarea SIT; subliniază că SIT pot oferi soluții de transport mai eficiente, mai ecologice și mai sigure și că o punere în aplicare adecvată a unor servicii SIT necesită o funcționalitate integrală a sistemelor GNSS;

| 8. | susține faptul că EGNOS și Galileo pot contribui în mod semnificativ la gestionarea traficului rutier, fiind necesară o campanie de informare în acest sector pentru utilizarea pe scară mai mare a oportunităților pe care acest sistem le oferă în privința colectării taxelor, a aplicației eCall, a rezervării online de locuri sigure de parcare pentru camioane și a monitorizării în timp real, în vederea unui transport rutier mai sigur și mai ecologic; |
| --- | --- |

8.

susține faptul că EGNOS și Galileo pot contribui în mod semnificativ la gestionarea traficului rutier, fiind necesară o campanie de informare în acest sector pentru utilizarea pe scară mai mare a oportunităților pe care acest sistem le oferă în privința colectării taxelor, a aplicației eCall, a rezervării online de locuri sigure de parcare pentru camioane și a monitorizării în timp real, în vederea unui transport rutier mai sigur și mai ecologic;

| 9. | invită, astfel, Comisia să prezinte propunerile de reglementare necesare pentru a conferi valoare adăugată sistemului GNSS în ceea ce privește siguranța tuturor formelor de transport, în special siguranța rutieră, și pentru a îmbunătăți eficiența transportului de mărfuri; |
| --- | --- |

9.

invită, astfel, Comisia să prezinte propunerile de reglementare necesare pentru a conferi valoare adăugată sistemului GNSS în ceea ce privește siguranța tuturor formelor de transport, în special siguranța rutieră, și pentru a îmbunătăți eficiența transportului de mărfuri;

| 10. | îndeamnă Comisia să intensifice cooperarea industrială cu țările terțe, în vederea promovării dezvoltării și interoperabilității aplicațiilor și serviciilor EGNOS și Galileo; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să intensifice cooperarea industrială cu țările terțe, în vederea promovării dezvoltării și interoperabilității aplicațiilor și serviciilor EGNOS și Galileo;

| 11. | este de acord că ar trebui efectuată o evaluare atentă de către Comisie a necesității de a modifica legislația privind tahografele digitale, pentru a asigura faptul că posibilitățile de poziționare și informare rapidă oferite de GNSS sunt folosite în mod corespunzător; |
| --- | --- |

11.

este de acord că ar trebui efectuată o evaluare atentă de către Comisie a necesității de a modifica legislația privind tahografele digitale, pentru a asigura faptul că posibilitățile de poziționare și informare rapidă oferite de GNSS sunt folosite în mod corespunzător;

| 12. | este de acord că GNSS poate contribui în mare măsură la consolidarea siguranței și eficienței transporturilor maritime și că ar trebui luate măsuri de către Comisie pentru a îmbunătăți vizibilitatea și cunoștințele în ceea ce privește posibilele aplicații GNSS în sectorul maritim și al apelor teritoriale, precum și pentru a obține aprobarea aplicațiilor bazate pe sistemul EGNOS la nivelul OMI și OACI; |
| --- | --- |

12.

este de acord că GNSS poate contribui în mare măsură la consolidarea siguranței și eficienței transporturilor maritime și că ar trebui luate măsuri de către Comisie pentru a îmbunătăți vizibilitatea și cunoștințele în ceea ce privește posibilele aplicații GNSS în sectorul maritim și al apelor teritoriale, precum și pentru a obține aprobarea aplicațiilor bazate pe sistemul EGNOS la nivelul OMI și OACI;

| 13. | susține intenția Comisiei de a lansa campanii de sensibilizare a diferitelor părți interesate, astfel încât să asigure industriei europene încrederea necesară pentru a investi în potențialul comercial al proiectelor europene de navigație prin satelit; |
| --- | --- |

13.

susține intenția Comisiei de a lansa campanii de sensibilizare a diferitelor părți interesate, astfel încât să asigure industriei europene încrederea necesară pentru a investi în potențialul comercial al proiectelor europene de navigație prin satelit;

| 14. | invită Comisia să pună în aplicare în mod eficient măsurile puternice din cadrul campaniilor de sensibilizare menționate în Planul de acțiune, în vederea utilizării extinse a EGNOS în Europa în toate domeniile de aplicare, asigurând, astfel, abordări mai complexe; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să pună în aplicare în mod eficient măsurile puternice din cadrul campaniilor de sensibilizare menționate în Planul de acțiune, în vederea utilizării extinse a EGNOS în Europa în toate domeniile de aplicare, asigurând, astfel, abordări mai complexe;

| 15. | insistă ca Comisia să propună, în contextul procedurii bugetare și al viitorului cadru financiar multianual (CFM), asigurarea unui nivel adecvat de finanțare pentru cercetarea și dezvoltarea GNSS, precum și pentru implementarea sa; subliniază faptul că finanțarea acordată de UE sectorului transporturilor este deja redusă, și, prin urmare, finanțarea suplimentară destinată GNSS nu ar trebui să aibă drept rezultat o reducere a finanțării altor priorități din cadrul politicii comune în domeniul transportului; își reînnoiește apelul adresat Comisiei, atât în legătură cu acest proiect specific, cât și în legătură cu proiecte similare, cum ar fi TEN-T, de a înainta o propunere de finanțare multianuală, depășind cei șapte ani incluși în CFM, în vederea garantării unui cadru financiar stabil și fiabil, destinat unor proiecte europene mai ambițioase, al căror scop depășește limitele actuale; |
| --- | --- |

15.

insistă ca Comisia să propună, în contextul procedurii bugetare și al viitorului cadru financiar multianual (CFM), asigurarea unui nivel adecvat de finanțare pentru cercetarea și dezvoltarea GNSS, precum și pentru implementarea sa; subliniază faptul că finanțarea acordată de UE sectorului transporturilor este deja redusă, și, prin urmare, finanțarea suplimentară destinată GNSS nu ar trebui să aibă drept rezultat o reducere a finanțării altor priorități din cadrul politicii comune în domeniul transportului; își reînnoiește apelul adresat Comisiei, atât în legătură cu acest proiect specific, cât și în legătură cu proiecte similare, cum ar fi TEN-T, de a înainta o propunere de finanțare multianuală, depășind cei șapte ani incluși în CFM, în vederea garantării unui cadru financiar stabil și fiabil, destinat unor proiecte europene mai ambițioase, al căror scop depășește limitele actuale;

| 16. | solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea alocării la bugetul Uniunii Europene a venitului obținut din activități comerciale aferente Galileo; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea alocării la bugetul Uniunii Europene a venitului obținut din activități comerciale aferente Galileo;

| 17. | solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la modalitatea în care vor fi finanțate costurile anuale de întreținere, estimate la 800 de milioane de euro, în momentul în care Galileo va deveni operațional; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la modalitatea în care vor fi finanțate costurile anuale de întreținere, estimate la 800 de milioane de euro, în momentul în care Galileo va deveni operațional;

| 18. | solicită Comisiei să prezinte o strategie cuprinzătoare de finanțare, care, pe lângă contribuții adecvate ale UE și ale statelor membre, ar putea conține, printre altele, stimulente fiscale coordonate, proceduri simplificate de solicitare a subvențiilor și dispoziții care ar putea canaliza capitalul de risc către IMM-uri și ar facilita dezvoltarea și promovarea aplicațiilor EGNOS și Galileo, în cooperare cu Banca Europeană de Investiții și Fondul European de Investiții; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să prezinte o strategie cuprinzătoare de finanțare, care, pe lângă contribuții adecvate ale UE și ale statelor membre, ar putea conține, printre altele, stimulente fiscale coordonate, proceduri simplificate de solicitare a subvențiilor și dispoziții care ar putea canaliza capitalul de risc către IMM-uri și ar facilita dezvoltarea și promovarea aplicațiilor EGNOS și Galileo, în cooperare cu Banca Europeană de Investiții și Fondul European de Investiții;

| 19. | solicită Comisiei să asigure, în vederea dezvoltării de aplicații GNSS, punerea la dispoziție a 100 de milioane de euro care probabil nu vor fi cheltuite în totalitate pentru creditele de plată din cercetare, în cadrul celui de al șaptelea program-cadru; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să asigure, în vederea dezvoltării de aplicații GNSS, punerea la dispoziție a 100 de milioane de euro care probabil nu vor fi cheltuite în totalitate pentru creditele de plată din cercetare, în cadrul celui de al șaptelea program-cadru;

| 20. | îndeamnă Comisia să analizeze modul în care procedurile simplificate ar putea asigura furnizarea mai eficientă și transparentă a resurselor financiare pentru cercetarea în domeniul transportului bazat pe GNSS pentru toți, acordând atenție mai ales nevoilor persoanelor cu handicap și vizând, în special, IMM-urile; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Comisia să analizeze modul în care procedurile simplificate ar putea asigura furnizarea mai eficientă și transparentă a resurselor financiare pentru cercetarea în domeniul transportului bazat pe GNSS pentru toți, acordând atenție mai ales nevoilor persoanelor cu handicap și vizând, în special, IMM-urile;

| 21. | solicită Comisiei să sprijine IMM-urile pentru a obține acces mai ușor la finanțarea europeană, destinată să încurajeze inovarea în ceea ce privește aplicațiile GNSS, în special în baza programelor-cadrul 7 și 8; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să sprijine IMM-urile pentru a obține acces mai ușor la finanțarea europeană, destinată să încurajeze inovarea în ceea ce privește aplicațiile GNSS, în special în baza programelor-cadrul 7 și 8;

| 22. | îndeamnă Comisia să examineze problemele care pot apărea, în ceea ce privește protecția datelor, odată cu utilizarea aplicațiilor și serviciilor EGNOS, și să depună toate eforturile necesare pentru a le elimina; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să examineze problemele care pot apărea, în ceea ce privește protecția datelor, odată cu utilizarea aplicațiilor și serviciilor EGNOS, și să depună toate eforturile necesare pentru a le elimina;

| 23. | constată nevoia de investiții în cercetare pentru aplicațiile și serviciile specifice GNSS, ținând seama în special de cerințele specifice ale persoanelor cu handicap, deoarece aceste investiții sunt de maximă importanță pentru dezvoltarea și utilizarea corespunzătoare a serviciilor GNSS; |
| --- | --- |

23.

constată nevoia de investiții în cercetare pentru aplicațiile și serviciile specifice GNSS, ținând seama în special de cerințele specifice ale persoanelor cu handicap, deoarece aceste investiții sunt de maximă importanță pentru dezvoltarea și utilizarea corespunzătoare a serviciilor GNSS;

| 24. | invită Comisia să încurajeze inițiative vizând dezvoltarea de centre de servicii specifice sectorului, în special pentru transportul maritim; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să încurajeze inițiative vizând dezvoltarea de centre de servicii specifice sectorului, în special pentru transportul maritim;

| 25. | regretă faptul că fondurile reduse alocate cercetării și inovării în domeniul aplicațiilor bazate pe sistemele EGNOS sau Galileo întârzie considerabil progresul tehnologic și creșterea capacității industriale, precum și o implementare eficace din punct de vedere ecologic, în Uniunea Europeană și, prin urmare, îndeamnă Comisia să introducă opțiuni care să faciliteze accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

25.

regretă faptul că fondurile reduse alocate cercetării și inovării în domeniul aplicațiilor bazate pe sistemele EGNOS sau Galileo întârzie considerabil progresul tehnologic și creșterea capacității industriale, precum și o implementare eficace din punct de vedere ecologic, în Uniunea Europeană și, prin urmare, îndeamnă Comisia să introducă opțiuni care să faciliteze accesul la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

26.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 196, 24.7.2008, p. 1.

(2)  JO L 246, 20.7.2004, p. 1.

(3)  JO L 276, 20.10.2010, p. 11.

(4)  JO C 96 E, 21.4.2004, p. 128.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/5

---

Marți, 7 iunie 2011Acordurile internaționale privind transportul aerian în conformitate cu Tratatul de la Lisabona

P7_TA(2011)0251

Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la acordurile internaționale privind transportul aerian încheiate în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (2010/2207(INI))

2012/C 380 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1) („acordul-cadru”), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1) („acordul-cadru”),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind acordul aerian UE-SUA (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 privind acordul aerian UE-SUA (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 referitoare la lansarea negocierilor pentru acordurile privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) cu Statele Unite ale Americii, Australia și Canada (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2007 referitoare la stabilirea unui spațiu aerian comun european (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 aprilie 2007 referitoare la stabilirea unui spațiu aerian comun european (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2007 referitoare la încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2007 referitoare la încheierea Acordului privind transportul aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 referitoare la dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 ianuarie 2006 referitoare la dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației” (COM(2005)0079), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviației” (COM(2005)0079),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0079/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0079/2011),

| A. | întrucât, până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a fost doar consultat cu privire la încheierea de acorduri internaționale privind transportul aerian, |
| --- | --- |

A.

întrucât, până la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Parlamentul a fost doar consultat cu privire la încheierea de acorduri internaționale privind transportul aerian,

| B. | întrucât în prezent este necesară aprobarea Parlamentului pentru acordurile din domeniile care fac obiectul procedurii legislative ordinare, |
| --- | --- |

B.

întrucât în prezent este necesară aprobarea Parlamentului pentru acordurile din domeniile care fac obiectul procedurii legislative ordinare,

| C. | întrucât, atunci când Comisia negociază acorduri între Uniune și țări terțe sau organizații internaționale, Parlamentul „este imediat și pe deplin informat în toate etapele procedurii” (7), |
| --- | --- |

C.

întrucât, atunci când Comisia negociază acorduri între Uniune și țări terțe sau organizații internaționale, Parlamentul „este imediat și pe deplin informat în toate etapele procedurii” (7),

| D. | întrucât acordul-cadru ar trebui să garanteze că competențele și prerogativele instituțiilor sunt exercitate într-un mod cât mai eficient și mai transparent posibil, |
| --- | --- |

D.

întrucât acordul-cadru ar trebui să garanteze că competențele și prerogativele instituțiilor sunt exercitate într-un mod cât mai eficient și mai transparent posibil,

| E. | întrucât, în respectivul acord-cadru, Comisia s-a angajat să respecte principiul tratamentului egal între Parlament și Consiliu în chestiunile legislative și bugetare, în special în ceea ce privește accesul la reuniuni și transmiterea contribuțiilor sau a altor informații, |
| --- | --- |

E.

întrucât, în respectivul acord-cadru, Comisia s-a angajat să respecte principiul tratamentului egal între Parlament și Consiliu în chestiunile legislative și bugetare, în special în ceea ce privește accesul la reuniuni și transmiterea contribuțiilor sau a altor informații,

Introducere

| 1. | consideră că acordurile globale privind transportul aerian cu țările vecine sau parteneri importanți la nivel mondial pot aduce beneficii substanțiale pentru pasageri, operatorii de transport de marfă și companiile aeriene, atât prin intermediul accesului pe piață, cât și al convergenței reglementărilor pentru a promova o concurență loială, inclusiv cu privire la subvențiile de stat și la standardele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

1.

consideră că acordurile globale privind transportul aerian cu țările vecine sau parteneri importanți la nivel mondial pot aduce beneficii substanțiale pentru pasageri, operatorii de transport de marfă și companiile aeriene, atât prin intermediul accesului pe piață, cât și al convergenței reglementărilor pentru a promova o concurență loială, inclusiv cu privire la subvențiile de stat și la standardele sociale și de mediu;

| 2. | recunoaște că acordurile orizontale, aliniind acorduri bilaterale existente cu legislația comunitară, sunt necesare pentru a asigura siguranța juridică și pentru a oferi beneficii suplimentare în ceea ce privește simplificarea și asigurarea că toate companiile aeriene din Uniune se vor bucura de aceleași drepturi; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că acordurile orizontale, aliniind acorduri bilaterale existente cu legislația comunitară, sunt necesare pentru a asigura siguranța juridică și pentru a oferi beneficii suplimentare în ceea ce privește simplificarea și asigurarea că toate companiile aeriene din Uniune se vor bucura de aceleași drepturi;

| 3. | subliniază faptul că standardele de siguranță aeriană sunt de o importanță fundamentală pentru pasageri, membrii echipajului de zbor și sectorul aeronautic în general și, de aceea, sprijină încheierea de acorduri privind siguranța aeriană cu țările care au o importantă industrie de construcții de aeronave, având în vedere economiile de costuri și standardele consecvente ridicate care pot fi atinse prin minimizarea duplicării evaluărilor, testelor și controalelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că standardele de siguranță aeriană sunt de o importanță fundamentală pentru pasageri, membrii echipajului de zbor și sectorul aeronautic în general și, de aceea, sprijină încheierea de acorduri privind siguranța aeriană cu țările care au o importantă industrie de construcții de aeronave, având în vedere economiile de costuri și standardele consecvente ridicate care pot fi atinse prin minimizarea duplicării evaluărilor, testelor și controalelor;

| 4. | regretă faptul că Consiliul încă nu a acordat Comisiei un mandat pentru a negocia un acord global privind transportul aerian cu parteneri comerciali importanți, cum ar fi Republica Populară Chineză și India; consideră că acest eșec devine din ce în ce mai dăunător pentru interesele Uniunii, în special având în vedere dezvoltarea rapidă a acestor economii; |
| --- | --- |

4.

regretă faptul că Consiliul încă nu a acordat Comisiei un mandat pentru a negocia un acord global privind transportul aerian cu parteneri comerciali importanți, cum ar fi Republica Populară Chineză și India; consideră că acest eșec devine din ce în ce mai dăunător pentru interesele Uniunii, în special având în vedere dezvoltarea rapidă a acestor economii;

| 5. | subliniază lipsa unor țări importante, precum Japonia și Federația Rusă, pe cea mai recentă listă a Comisiei cu acorduri internaționale privind transportul aerian aflate în derulare; |
| --- | --- |

5.

subliniază lipsa unor țări importante, precum Japonia și Federația Rusă, pe cea mai recentă listă a Comisiei cu acorduri internaționale privind transportul aerian aflate în derulare;

| 6. | își exprimă preocuparea în legătură cu chestiunea în curs a survolării Siberiei; solicită Comisiei să depună toate eforturile necesare, inclusiv monitorizarea acestei chestiuni în contextul negocierilor Rusiei de aderare la OMC, pentru a evita orice denaturare a concurenței între liniile aeriene din UE; |
| --- | --- |

6.

își exprimă preocuparea în legătură cu chestiunea în curs a survolării Siberiei; solicită Comisiei să depună toate eforturile necesare, inclusiv monitorizarea acestei chestiuni în contextul negocierilor Rusiei de aderare la OMC, pentru a evita orice denaturare a concurenței între liniile aeriene din UE;

Criterii pentru evaluarea unui acord

| 7. | subliniază faptul că, în fiecare negociere, trebuie să fie luată o hotărâre cu privire la beneficiile unui acord rapid în comparație cu întârzierile care s-ar produce dacă s-ar urmări un rezultat mai ambițios; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că, în fiecare negociere, trebuie să fie luată o hotărâre cu privire la beneficiile unui acord rapid în comparație cu întârzierile care s-ar produce dacă s-ar urmări un rezultat mai ambițios;

| 8. | subliniază faptul că, la evaluarea acordurilor globale care sunt prezentate spre aprobare, Parlamentul va încerca să aplice un set consecvent de standarde: constată, îndeosebi, că, în contextul evaluării respective, Parlamentul va urmări în ce măsură: sunt relaxate într-un mod echilibrat restricțiile privind accesul pe piață și oportunitățile de investiții; sunt oferite stimulente pentru a menține și îmbunătăți standardele sociale și de mediu; sunt prevăzute garanții adecvate pentru protecția datelor și a vieții private; este inclusă recunoașterea reciprocă a standardelor de siguranță și de securitate; și este asigurat un nivel ridicat al drepturilor pasagerilor; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, la evaluarea acordurilor globale care sunt prezentate spre aprobare, Parlamentul va încerca să aplice un set consecvent de standarde: constată, îndeosebi, că, în contextul evaluării respective, Parlamentul va urmări în ce măsură: sunt relaxate într-un mod echilibrat restricțiile privind accesul pe piață și oportunitățile de investiții; sunt oferite stimulente pentru a menține și îmbunătăți standardele sociale și de mediu; sunt prevăzute garanții adecvate pentru protecția datelor și a vieții private; este inclusă recunoașterea reciprocă a standardelor de siguranță și de securitate; și este asigurat un nivel ridicat al drepturilor pasagerilor;

| 9. | consideră că este nevoie urgentă de standarde de protecție a datelor și vieții private la nivel mondial și că criteriile stabilite de Parlamentul European în Rezoluția sa din 5 mai 2010 oferă un model adecvat pentru un astfel de acord; subliniază faptul că Uniunea ar trebui să joace un rol de pionierat în elaborarea unor astfel de standarde mondiale; |
| --- | --- |

9.

consideră că este nevoie urgentă de standarde de protecție a datelor și vieții private la nivel mondial și că criteriile stabilite de Parlamentul European în Rezoluția sa din 5 mai 2010 oferă un model adecvat pentru un astfel de acord; subliniază faptul că Uniunea ar trebui să joace un rol de pionierat în elaborarea unor astfel de standarde mondiale;

| 10. | atrage atenția asupra importanței în creștere a contribuției sectorului aviatic la încălzirea globală și consideră că acordurile ar trebui să includă un angajament de a colabora, în cadrul Organizației Internaționale a Aviației Civile, pentru a reduce emisiile aeronavelor, împreună cu intenția de a îmbunătăți cooperarea tehnică în domeniile științelor climei (CO2 și alte emisii relevante pentru climă eliberate în atmosferă), cercetării și dezvoltării tehnologice și eficienței consumului de combustibil; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra importanței în creștere a contribuției sectorului aviatic la încălzirea globală și consideră că acordurile ar trebui să includă un angajament de a colabora, în cadrul Organizației Internaționale a Aviației Civile, pentru a reduce emisiile aeronavelor, împreună cu intenția de a îmbunătăți cooperarea tehnică în domeniile științelor climei (CO2 și alte emisii relevante pentru climă eliberate în atmosferă), cercetării și dezvoltării tehnologice și eficienței consumului de combustibil;

| 11. | subliniază că diferitele aspecte ale reglementării sectorului aviației, inclusiv limitele de zgomot și restricțiile aplicabile zborurilor de noapte, ar trebui să fie hotărâte la nivel local, cu respectarea deplină a principiilor concurenței loiale și subsidiarității; solicită Comisiei să coordoneze aceste probleme la nivel european, ținând cont de legislația națională a statelor membre și de principiul „abordării echilibrate”, așa cum este definit de Organizația Internațională a Aviației Civile; |
| --- | --- |

11.

subliniază că diferitele aspecte ale reglementării sectorului aviației, inclusiv limitele de zgomot și restricțiile aplicabile zborurilor de noapte, ar trebui să fie hotărâte la nivel local, cu respectarea deplină a principiilor concurenței loiale și subsidiarității; solicită Comisiei să coordoneze aceste probleme la nivel european, ținând cont de legislația națională a statelor membre și de principiul „abordării echilibrate”, așa cum este definit de Organizația Internațională a Aviației Civile;

| 12. | invită Comisia să utilizeze acordurile privind transportul aerian pentru a promova respectarea legislației internaționale relevante privind drepturile sociale, în special a standardelor de muncă consfințite prin convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM 1930-1999), a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale (1976, revizuite în 2000) și a Convenției de la Roma privind legislația aplicabilă obligațiilor contractuale (1980); |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să utilizeze acordurile privind transportul aerian pentru a promova respectarea legislației internaționale relevante privind drepturile sociale, în special a standardelor de muncă consfințite prin convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM 1930-1999), a Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale (1976, revizuite în 2000) și a Convenției de la Roma privind legislația aplicabilă obligațiilor contractuale (1980);

| 13. | constată că, în cazul acordurilor privind siguranța, criteriile includ: deplina recunoaștere reciprocă a practicilor și procedurilor de certificare, schimbul de date privind siguranța, inspecții comune, sporirea cooperării în domeniul reglementării și consultări la nivel tehnic pentru a rezolva problemele înainte ca acestea să declanșeze mecanismul de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

13.

constată că, în cazul acordurilor privind siguranța, criteriile includ: deplina recunoaștere reciprocă a practicilor și procedurilor de certificare, schimbul de date privind siguranța, inspecții comune, sporirea cooperării în domeniul reglementării și consultări la nivel tehnic pentru a rezolva problemele înainte ca acestea să declanșeze mecanismul de soluționare a litigiilor;

Procedură

| 14. | subliniază că, pentru a fi în măsură să ia o decizie dacă să își dea sau nu aprobarea la sfârșitul negocierilor, Parlamentul trebuie să urmărească procesul de la început; consideră că este, de asemenea, în interesul celorlalte instituții ca orice preocupări suficient de importante care pun în discuție disponibilitatea de aprobare a Parlamentului să fie identificate și rezolvate într-un stadiu incipient; |
| --- | --- |

14.

subliniază că, pentru a fi în măsură să ia o decizie dacă să își dea sau nu aprobarea la sfârșitul negocierilor, Parlamentul trebuie să urmărească procesul de la început; consideră că este, de asemenea, în interesul celorlalte instituții ca orice preocupări suficient de importante care pun în discuție disponibilitatea de aprobare a Parlamentului să fie identificate și rezolvate într-un stadiu incipient;

| 15. | reamintește că acordul-cadru din 2005 deja a angajat Comisia să furnizeze Parlamentului European informații clare și rapide în timpul pregătirii, desfășurării și încheierii negocierilor internaționale; ia act de faptul că Acordul-cadru revizuit din octombrie 2010 prevede, în special, că Parlamentul ar trebui să primească, de la început, cu regularitate și, dacă este necesar, în mod confidențial, informații amănunțite complete în legătură cu procedura în curs în toate etapele negocierilor; |
| --- | --- |

15.

reamintește că acordul-cadru din 2005 deja a angajat Comisia să furnizeze Parlamentului European informații clare și rapide în timpul pregătirii, desfășurării și încheierii negocierilor internaționale; ia act de faptul că Acordul-cadru revizuit din octombrie 2010 prevede, în special, că Parlamentul ar trebui să primească, de la început, cu regularitate și, dacă este necesar, în mod confidențial, informații amănunțite complete în legătură cu procedura în curs în toate etapele negocierilor;

| 16. | solicită Comisiei să ofere comitetului său competent informații cu privire la intenția de a propune negocieri în vederea încheierii și modificării de acorduri internaționale privind transportul aerian, proiectul de directive de negociere, proiectul de texte de negociere și documentul fiind parafate împreună cu alte documente și informații pertinente; se așteaptă ca rolul Parlamentului în legătură cu orice modificări ulterioare ale unui acord internațional privind transportul aerian să fie stipulat în mod explicit în acord; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să ofere comitetului său competent informații cu privire la intenția de a propune negocieri în vederea încheierii și modificării de acorduri internaționale privind transportul aerian, proiectul de directive de negociere, proiectul de texte de negociere și documentul fiind parafate împreună cu alte documente și informații pertinente; se așteaptă ca rolul Parlamentului în legătură cu orice modificări ulterioare ale unui acord internațional privind transportul aerian să fie stipulat în mod explicit în acord;

| 17. | subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 24 din Acordul-cadru, informațiile menționate mai sus trebuie să fie transmise Parlamentului astfel încât, dacă este necesar, acesta să își poată exprima opinia; îndeamnă cu stăruință Comisia să relateze Parlamentului modul în care opiniile sale sunt luate în considerare; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 24 din Acordul-cadru, informațiile menționate mai sus trebuie să fie transmise Parlamentului astfel încât, dacă este necesar, acesta să își poată exprima opinia; îndeamnă cu stăruință Comisia să relateze Parlamentului modul în care opiniile sale sunt luate în considerare;

| 18. | recunoaște că, atunci când Parlamentul primește informații sensibile despre negocierile în curs de desfășurare, acesta are obligația de a garanta că se respectă confidențialitatea; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că, atunci când Parlamentul primește informații sensibile despre negocierile în curs de desfășurare, acesta are obligația de a garanta că se respectă confidențialitatea;

| 19. | constată că Regulamentul de procedură al Parlamentului permite plenului „pe baza unui raport al comisiei competente [să] adopte recomandări, solicitând ca acestea să fie luate în considerare înainte de încheierea acordului internațional examinat” [articolul 90 alineatul (4)]; |
| --- | --- |

19.

constată că Regulamentul de procedură al Parlamentului permite plenului „pe baza unui raport al comisiei competente [să] adopte recomandări, solicitând ca acestea să fie luate în considerare înainte de încheierea acordului internațional examinat” [articolul 90 alineatul (4)];

| 20. | recunoaște că acordurile privind transportul aerian conferă deseori un rol important unei comisii mixte, în special în ceea ce privește convergența reglementărilor; acceptă că, în multe cazuri, acesta este un mijloc de luare a deciziilor mai flexibil și mai eficient decât încercarea de a include astfel de puncte în acordul în sine; cu toate acestea, subliniază importanța informării complete și rapide a Parlamentului cu privire la activitatea diferitelor comisii mixte; |
| --- | --- |

20.

recunoaște că acordurile privind transportul aerian conferă deseori un rol important unei comisii mixte, în special în ceea ce privește convergența reglementărilor; acceptă că, în multe cazuri, acesta este un mijloc de luare a deciziilor mai flexibil și mai eficient decât încercarea de a include astfel de puncte în acordul în sine; cu toate acestea, subliniază importanța informării complete și rapide a Parlamentului cu privire la activitatea diferitelor comisii mixte;

| 21. | solicită Comisiei, în vederea menținerii fluxului de informații, să transmită cu regularitate rapoarte Parlamentului, nu mai târziu decât o dată la trei ani, în care să analizeze punctele tari și punctele slabe ale acordurilor existente; subliniază faptul că acest lucru ar permite să analizeze mai eficient acordurile viitoare; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei, în vederea menținerii fluxului de informații, să transmită cu regularitate rapoarte Parlamentului, nu mai târziu decât o dată la trei ani, în care să analizeze punctele tari și punctele slabe ale acordurilor existente; subliniază faptul că acest lucru ar permite să analizeze mai eficient acordurile viitoare;

*

* *

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0366.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0239.

(3)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 70.

(4)  JO C 74 E, 20.3.2008, p. 506.

(5)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 143.

(6)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 84.

(7)  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolul 218 alineatul (10).

---

Miercuri, 8 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/9

---

Miercuri, 8 iunie 2011Al șaptelea program-cadru al UE pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative

P7_TA(2011)0256

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la revizuirea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2011/2043(INI))

2012/C 380 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), îndeosebi articolele referitoare la cercetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), îndeosebi articolele referitoare la cercetare,

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene (devenită odată cu Tratatul de la Lisabona Uniunea Europeană) pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene (devenită odată cu Tratatul de la Lisabona Uniunea Europeană) pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1),

| — | având în vedere, în special, articolul 7 al deciziei menționate anterior referitor la monitorizarea, evaluarea și revizuirea PC7, |
| --- | --- |

—

având în vedere, în special, articolul 7 al deciziei menționate anterior referitor la monitorizarea, evaluarea și revizuirea PC7,

| — | având în vedere articolul 182 alineatul (2) din TFUE privind adaptarea programului-cadru în funcție de evoluția situației, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 182 alineatul (2) din TFUE privind adaptarea programului-cadru în funcție de evoluția situației,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 februarie 2011, intitulată „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la răspunsul la Raportul Grupului de experți privind evaluarea intermediară a celui de-al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative și la Raportul Grupului de experți privind evaluarea intermediară a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor” (COM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 februarie 2011, intitulată „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor referitoare la răspunsul la Raportul Grupului de experți privind evaluarea intermediară a celui de-al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative și la Raportul Grupului de experți privind evaluarea intermediară a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor” (COM(2011)0052),

| — | având în vedere concluziile privind evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare (PC7), inclusiv a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor, din cadrul celei de-a 3074-a reuniune a Consiliului Competitivitate (piață internă, industrie, cercetare și spațiu) din cadrul Consiliului Uniunii Europene din 9 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile privind evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare (PC7), inclusiv a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor, din cadrul celei de-a 3074-a reuniune a Consiliului Competitivitate (piață internă, industrie, cercetare și spațiu) din cadrul Consiliului Uniunii Europene din 9 martie 2011,

| — | având în vedere raportul final al grupului de experți referitor la „Evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru” din 12 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al grupului de experți referitor la „Evaluarea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru” din 12 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (2),

| — | având în vedere raportul grupului de experți „Evaluarea celui de-al șaselea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică 2002-2006” din februarie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de experți „Evaluarea celui de-al șaselea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică 2002-2006” din februarie 2009,

| — | având în vedere raportul comitetului de experți „Către o organizație a cercetării de frontieră de talie internațională – revizuirea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare” din 23 iulie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comitetului de experți „Către o organizație a cercetării de frontieră de talie internațională – revizuirea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare” din 23 iulie 2009,

| — | având în vedere raportul grupului de experți independenți „Evaluarea intermediară a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR)” din 31 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de experți independenți „Evaluarea intermediară a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR)” din 31 iulie 2010,

| — | având în vedere raportul comitetului de experți „Prima evaluare intermediară a întreprinderii comune a inițiativei privind medicamentele inovatoare” din 20 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comitetului de experți „Prima evaluare intermediară a întreprinderii comune a inițiativei privind medicamentele inovatoare” din 20 decembrie 2010,

| — | având în vedere raportul comitetului de experți „Prima evaluare intermediară a inițiativelor tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC” din 30 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comitetului de experți „Prima evaluare intermediară a inițiativelor tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC” din 30 iulie 2010,

| — | având în vedere raportul final al comitetului de experți independenți „Evaluarea intermediară a programului comun de Asistență pentru autonomie la domiciliu” din decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al comitetului de experți independenți „Evaluarea intermediară a programului comun de Asistență pentru autonomie la domiciliu” din decembrie 2010,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor adoptat în ședința plenară din 27 și 28 ianuarie 2011 și referitor la simplificarea implementării programelor-cadru pentru cercetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor adoptat în ședința plenară din 27 și 28 ianuarie 2011 și referitor la simplificarea implementării programelor-cadru pentru cercetare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la executarea fondurilor alocate sinergiilor în domeniul cercetării și inovării, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și în cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare în orașe și regiuni, precum și în statele membre și în Uniunea Europeană (3),

| — | având în vedere Raportul special nr. 9/2007 al Curții de Conturi Europene din 22 noiembrie 2007 privind „Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale UE — Se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 9/2007 al Curții de Conturi Europene din 22 noiembrie 2007 privind „Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale UE — Se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei?”,

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 8/2009 privind „Rețelele de excelență” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 8/2009 privind „Rețelele de excelență” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării,

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 2/2010 privind eficacitatea acțiunilor de sprijin „Studii pregătitoare” și „Construirea de noi infrastructuri” aferente celui de-al șaselea program-cadru pentru cercetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene nr. 2/2010 privind eficacitatea acțiunilor de sprijin „Studii pregătitoare” și „Construirea de noi infrastructuri” aferente celui de-al șaselea program-cadru pentru cercetare,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare” din 15 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare” din 15 septembrie 2010,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0160/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0160/2011),

| A. | întrucât cel de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru acțiuni de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (PC7) este cel mai amplu instrument de sprijin pentru cercetare la nivel mondial și constituie principalul instrument al politicii de cercetare a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât cel de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru acțiuni de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (PC7) este cel mai amplu instrument de sprijin pentru cercetare la nivel mondial și constituie principalul instrument al politicii de cercetare a Uniunii Europene;

| B. | dată fiind necesitatea de a lua în considerare schimbările derivate din revizuirea la jumătatea perioadei a PC7, ca urmare a numeroaselor schimbări apărute de la momentul negocierii și adoptării sale în 2006 (instituții noi, organe politice noi, criza economică), dar și ca urmare a importanței fondurilor disponibile până la încheierea sa; |
| --- | --- |

B.

dată fiind necesitatea de a lua în considerare schimbările derivate din revizuirea la jumătatea perioadei a PC7, ca urmare a numeroaselor schimbări apărute de la momentul negocierii și adoptării sale în 2006 (instituții noi, organe politice noi, criza economică), dar și ca urmare a importanței fondurilor disponibile până la încheierea sa;

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona introduce realizarea Spațiului european de cercetare ca instrument specific al politicii europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona introduce realizarea Spațiului european de cercetare ca instrument specific al politicii europene;

| D. | întrucât strategia Europa 2020 consideră cercetarea și inovarea un element central al unei creșteri inteligente, durabile și solidare; |
| --- | --- |

D.

întrucât strategia Europa 2020 consideră cercetarea și inovarea un element central al unei creșteri inteligente, durabile și solidare;

| E. | întrucât cercetarea reprezintă procedura de transformare a puterii economice în cunoaștere, iar inovarea este procedura inversă de conversie a cunoașterii în putere economică; |
| --- | --- |

E.

întrucât cercetarea reprezintă procedura de transformare a puterii economice în cunoaștere, iar inovarea este procedura inversă de conversie a cunoașterii în putere economică;

| F. | întrucât UE și statele sale membre trebuie să se înzestreze cu mijloacele de a oferi un răspuns comun marilor provocări sociale, economice, de mediu, demografice și etice cu care se confruntă popoarele europene, cum ar fi îmbătrânirea demografică, sănătatea, aprovizionarea cu alimente, dezvoltarea durabilă, problemele majore de mediu etc.; întrucât soluțiile la acestea trebuie să motiveze persoanele să-și asume o mai mare responsabilitate pentru acțiunile lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre trebuie să se înzestreze cu mijloacele de a oferi un răspuns comun marilor provocări sociale, economice, de mediu, demografice și etice cu care se confruntă popoarele europene, cum ar fi îmbătrânirea demografică, sănătatea, aprovizionarea cu alimente, dezvoltarea durabilă, problemele majore de mediu etc.; întrucât soluțiile la acestea trebuie să motiveze persoanele să-și asume o mai mare responsabilitate pentru acțiunile lor;

| G. | întrucât investițiile în CDI reprezintă cel mai bun răspuns posibil pe termen lung la criza economică și financiară actuală, permițând UE să devină o societate bazată pe cunoaștere competitivă la nivel mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât investițiile în CDI reprezintă cel mai bun răspuns posibil pe termen lung la criza economică și financiară actuală, permițând UE să devină o societate bazată pe cunoaștere competitivă la nivel mondial;

| H. | întrucât Europa este în competiție cu puteri economice precum China, India, Brazilia, Australia, Statele Unite ale Americii și Rusia, dar întrucât capacitatea noastră de a ne uni și de a ne coordona eforturile, în special în domeniul cercetării, între Uniunea Europeană și statele membre condiționează, în mare măsură, competitivitatea noastră economică și, prin urmare, posibilitatea de a finanța ambițiile noastre sociale și respectarea angajamentelor noastre privind bunăstarea cetățenilor europeni și protecția mediului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Europa este în competiție cu puteri economice precum China, India, Brazilia, Australia, Statele Unite ale Americii și Rusia, dar întrucât capacitatea noastră de a ne uni și de a ne coordona eforturile, în special în domeniul cercetării, între Uniunea Europeană și statele membre condiționează, în mare măsură, competitivitatea noastră economică și, prin urmare, posibilitatea de a finanța ambițiile noastre sociale și respectarea angajamentelor noastre privind bunăstarea cetățenilor europeni și protecția mediului;

| I. | întrucât, în Europa, cheltuielile pentru C&D sunt reduse, în comparație cu cele ale altor puteri mondiale, ca urmare, printre altele, a insuficienței investițiilor private și a unor condiții cadru favorabile inovării; întrucât atractivitatea PC7 pentru sectorul industrial și valorificarea cercetării în beneficiul economiei nu a fost, așadar, demonstrată pe deplin; întrucât, dincolo de fonduri, reiese totodată în mod clar nevoia unei mai bune coordonări și cofinanțări între Uniune, statele membre și regiuni cu respectarea deplină a particularităților și opțiunilor etice ale statelor membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în Europa, cheltuielile pentru C&D sunt reduse, în comparație cu cele ale altor puteri mondiale, ca urmare, printre altele, a insuficienței investițiilor private și a unor condiții cadru favorabile inovării; întrucât atractivitatea PC7 pentru sectorul industrial și valorificarea cercetării în beneficiul economiei nu a fost, așadar, demonstrată pe deplin; întrucât, dincolo de fonduri, reiese totodată în mod clar nevoia unei mai bune coordonări și cofinanțări între Uniune, statele membre și regiuni cu respectarea deplină a particularităților și opțiunilor etice ale statelor membre;

| J. | întrucât numai un nivel foarte scăzut al investițiilor publice în CDI face obiectul unei colaborări europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât numai un nivel foarte scăzut al investițiilor publice în CDI face obiectul unei colaborări europene;

| K. | întrucât o relație mai bună între domeniul academic, al cercetării și cel industrial este indispensabilă pentru a permite transformarea mai eficientă a rezultatelor cercetării în produse și servicii care generează creștere economică și beneficii pentru societate în general; |
| --- | --- |

K.

întrucât o relație mai bună între domeniul academic, al cercetării și cel industrial este indispensabilă pentru a permite transformarea mai eficientă a rezultatelor cercetării în produse și servicii care generează creștere economică și beneficii pentru societate în general;

| L. | întrucât PC7 ar trebui să fie modelat pe aceleași principii generale ca și Spațiul european de cercetare (SEC); |
| --- | --- |

L.

întrucât PC7 ar trebui să fie modelat pe aceleași principii generale ca și Spațiul european de cercetare (SEC);

| M. | întrucât, din cele 54,6 miliarde de EUR alocate programului, 25,8 miliarde au fost angajate pentru primii patru ani (2007-2010), și anume în medie 6,5 miliarde pe an, 28,8 miliarde urmând să fie angajate pentru ultimii trei ani (2011-2013), și anume o medie de 9,6 miliarde pe an; |
| --- | --- |

M.

întrucât, din cele 54,6 miliarde de EUR alocate programului, 25,8 miliarde au fost angajate pentru primii patru ani (2007-2010), și anume în medie 6,5 miliarde pe an, 28,8 miliarde urmând să fie angajate pentru ultimii trei ani (2011-2013), și anume o medie de 9,6 miliarde pe an;

| N. | întrucât anii 2011-2013 sunt ani sensibili, care necesită o atenție deosebită imediată în termeni de factori de competitivitate și coeziune socială, cercetarea și inovarea jucând un rol esențial; |
| --- | --- |

N.

întrucât anii 2011-2013 sunt ani sensibili, care necesită o atenție deosebită imediată în termeni de factori de competitivitate și coeziune socială, cercetarea și inovarea jucând un rol esențial;

| O. | întrucât complexitatea gestionării administrative, birocrația semnificativă, lipsa transparenței, ineficiența și întârzierile nejustificate sunt, în continuare, handicapuri majore ale PC7 și descurajează cercetătorii, industria și IMM-urile într-o mare măsură de la participarea la program; prin urmare, un pas înainte spre simplificare ar trebui să fie una dintre priorități; |
| --- | --- |

O.

întrucât complexitatea gestionării administrative, birocrația semnificativă, lipsa transparenței, ineficiența și întârzierile nejustificate sunt, în continuare, handicapuri majore ale PC7 și descurajează cercetătorii, industria și IMM-urile într-o mare măsură de la participarea la program; prin urmare, un pas înainte spre simplificare ar trebui să fie una dintre priorități;

| P. | întrucât obiectivul PC7 de participare a femeilor în domeniul cercetării în proporție de 40 % este ambițios și corect; întrucât procentul actual de participare a acestora la proiecte de cercetare PC7 este un dezamăgitor 25,5 %; |
| --- | --- |

P.

întrucât obiectivul PC7 de participare a femeilor în domeniul cercetării în proporție de 40 % este ambițios și corect; întrucât procentul actual de participare a acestora la proiecte de cercetare PC7 este un dezamăgitor 25,5 %;

| 1. | salută calitatea rapoartelor experților privind evaluarea intermediară a PC7 și a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor în ceea ce privește calitatea activităților, punerea în aplicare și rezultatele obținute lucru realizat în pofida caracterului general al mandatului acordat grupurilor de experți; subliniază, totodată, că evaluarea nu s-a referit și la acțiunile statelor membre și ale Uniunii Europene în ansamblu; |
| --- | --- |

1.

salută calitatea rapoartelor experților privind evaluarea intermediară a PC7 și a mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor în ceea ce privește calitatea activităților, punerea în aplicare și rezultatele obținute lucru realizat în pofida caracterului general al mandatului acordat grupurilor de experți; subliniază, totodată, că evaluarea nu s-a referit și la acțiunile statelor membre și ale Uniunii Europene în ansamblu;

| 2. | nu înțelege întârzierea Comisiei, care a publicat comunicarea sa la 9 februarie 2011, deși avea obligația de a o face cel târziu în 2010 și regretă lipsa de fermitate a Comunicării Comisiei, având în vedere mizele actuale, în special situația actuală de criză economică și fondurile care urmează să fie angajate în cadrul PC7 etc.; |
| --- | --- |

2.

nu înțelege întârzierea Comisiei, care a publicat comunicarea sa la 9 februarie 2011, deși avea obligația de a o face cel târziu în 2010 și regretă lipsa de fermitate a Comunicării Comisiei, având în vedere mizele actuale, în special situația actuală de criză economică și fondurile care urmează să fie angajate în cadrul PC7 etc.;

| 3. | solicită Comisiei să pună în practică, în special, cele zece recomandări specifice făcute de către grupul de experți; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să pună în practică, în special, cele zece recomandări specifice făcute de către grupul de experți;

| 4. | subliniază caracterul relativ al concluziilor rezultate din evaluarea intermediară, deoarece majoritatea fondurilor pentru PC7 nu au fost încă alocate, proiectele inițiate sunt încă în desfășurare și celelalte finanțări în cadrul PC7 se vor desfășura dincolo de aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

4.

subliniază caracterul relativ al concluziilor rezultate din evaluarea intermediară, deoarece majoritatea fondurilor pentru PC7 nu au fost încă alocate, proiectele inițiate sunt încă în desfășurare și celelalte finanțări în cadrul PC7 se vor desfășura dincolo de aplicarea acestuia;

Rezultatele PC7

| 5. | consideră că, în pofida faptului că Europa se află în continuare în urma SUA, continuând să piardă și avansul pe care îl avea față de economiile emergente, rezultatele obținute de PC7 fac, în general, dovada unei valori adăugate europene suficiente în materie de C&D în Europa; cu toate acestea, invită Comisia să-și intensifice eforturile de comunicare a rezultatelor pozitive statelor membre, comunității științifice și cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în pofida faptului că Europa se află în continuare în urma SUA, continuând să piardă și avansul pe care îl avea față de economiile emergente, rezultatele obținute de PC7 fac, în general, dovada unei valori adăugate europene suficiente în materie de C&D în Europa; cu toate acestea, invită Comisia să-și intensifice eforturile de comunicare a rezultatelor pozitive statelor membre, comunității științifice și cetățenilor europeni;

| 6. | regretă lipsa unei metodologii de evaluare a progresului în domeniul cunoștințelor științifice realizat de proiectele finanțate prin PC7; |
| --- | --- |

6.

regretă lipsa unei metodologii de evaluare a progresului în domeniul cunoștințelor științifice realizat de proiectele finanțate prin PC7;

| 7. | invită Comisia și statele membre să-și intensifice eforturile de comunicare în ceea ce privește PC7 (inclusiv prin utilizarea de noi tehnologii, precum serviciile inteligente de informare cu privire la cercetare), facilitând accesul la informații referitoare la participare, anunțând viitoare provocări în materie de cercetare și diseminând rezultatele activităților de cercetare; sprijină inițiativele Comisiei de promovare a accesului liber la rezultatele cercetării finanțate din fonduri publice, în funcție de relevanța și fezabilitatea acestora, și cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia și statele membre să-și intensifice eforturile de comunicare în ceea ce privește PC7 (inclusiv prin utilizarea de noi tehnologii, precum serviciile inteligente de informare cu privire la cercetare), facilitând accesul la informații referitoare la participare, anunțând viitoare provocări în materie de cercetare și diseminând rezultatele activităților de cercetare; sprijină inițiativele Comisiei de promovare a accesului liber la rezultatele cercetării finanțate din fonduri publice, în funcție de relevanța și fezabilitatea acestora, și cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală;

| 8. | salută nivelul de participare și de excelență în selecția proiectelor; regretă, totuși, că rata de succes a acestui program rămâne, în general, destul de scăzută și aplicarea sa este descurajată, mai ales pentru IMM-uri, care joacă un rol important în transformarea rezultatelor cercetării în produse și servicii; consideră că situația ar putea fi îmbunătățită prin simplificarea normelor administrative și financiare, precum și prin proiecte și proceduri care răspund într-o mai mare măsură nevoilor IMM-urilor; |
| --- | --- |

8.

salută nivelul de participare și de excelență în selecția proiectelor; regretă, totuși, că rata de succes a acestui program rămâne, în general, destul de scăzută și aplicarea sa este descurajată, mai ales pentru IMM-uri, care joacă un rol important în transformarea rezultatelor cercetării în produse și servicii; consideră că situația ar putea fi îmbunătățită prin simplificarea normelor administrative și financiare, precum și prin proiecte și proceduri care răspund într-o mai mare măsură nevoilor IMM-urilor;

| 9. | constată că înmulțirea obiectivelor și a temelor abordate și diversificarea instrumentelor a extins domeniul PC7, dar a redus capacitatea acestuia de a duce la realizarea unui obiectiv major european precis; |
| --- | --- |

9.

constată că înmulțirea obiectivelor și a temelor abordate și diversificarea instrumentelor a extins domeniul PC7, dar a redus capacitatea acestuia de a duce la realizarea unui obiectiv major european precis;

| 10. | susține consolidarea programului specific „Cooperare”, care rămâne pertinent în raport cu provocările științifice și tehnologice actuale; subliniază rolul său în dezvoltarea unei mase critice de CDI care nu ar putea fi atinsă astfel la nivel național/regional, demonstrând astfel valoare adăugată la nivel european; consideră că cercetarea în colaborare la nivel transnațional trebuie să rămână o prioritate; recomandă aplicarea acțiunii „tehnologii viitoare și emergente” și generalizarea „foilor de parcurs” pentru toate tematicile; solicită mai multă flexibilitate în stabilirea temelor cererii de oferte, a pragurilor și a plafoanelor de finanțare care fac diferența între proiectele mari și mici; subliniază faptul că programul actual de cooperare este prea limitat și subiectele adesea prea specifice pentru a răspunde marilor provocări cu care se confruntă societatea; recomandă ca următorul program-cadru să prevadă solicitări de propuneri cu un domeniu tematic mai larg; |
| --- | --- |

10.

susține consolidarea programului specific „Cooperare”, care rămâne pertinent în raport cu provocările științifice și tehnologice actuale; subliniază rolul său în dezvoltarea unei mase critice de CDI care nu ar putea fi atinsă astfel la nivel național/regional, demonstrând astfel valoare adăugată la nivel european; consideră că cercetarea în colaborare la nivel transnațional trebuie să rămână o prioritate; recomandă aplicarea acțiunii „tehnologii viitoare și emergente” și generalizarea „foilor de parcurs” pentru toate tematicile; solicită mai multă flexibilitate în stabilirea temelor cererii de oferte, a pragurilor și a plafoanelor de finanțare care fac diferența între proiectele mari și mici; subliniază faptul că programul actual de cooperare este prea limitat și subiectele adesea prea specifice pentru a răspunde marilor provocări cu care se confruntă societatea; recomandă ca următorul program-cadru să prevadă solicitări de propuneri cu un domeniu tematic mai larg;

| 11. | subliniază faptul că va fi nevoie, de asemenea, de perspective interdisciplinare mai extinse pentru a aborda în mod eficient numărul din ce în ce mai mare de provocări cu care se confruntă societatea; subliniază că științele sociale și umaniste joacă un rol vital în a răspunde la marile provocări cu care se confruntă UE; regretă faptul că solicitările de propuneri foarte specifice și limitate din cadrul capitolului „Cooperare” în materie de științe socioeconomice și umaniste face foarte dificilă cercetarea nouă și inovatoare în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că va fi nevoie, de asemenea, de perspective interdisciplinare mai extinse pentru a aborda în mod eficient numărul din ce în ce mai mare de provocări cu care se confruntă societatea; subliniază că științele sociale și umaniste joacă un rol vital în a răspunde la marile provocări cu care se confruntă UE; regretă faptul că solicitările de propuneri foarte specifice și limitate din cadrul capitolului „Cooperare” în materie de științe socioeconomice și umaniste face foarte dificilă cercetarea nouă și inovatoare în acest domeniu;

| 12. | propune ca, în vederea realizării obiectivelor strategiei Europa 2020, cercetarea efectuată cu sprijinul PC7 să se concentreze asupra celor mai importante provocări ale UE, din cadrul sectoarelor identificate în cadrul programului „Cooperare” al PC7: sănătatea (inclusiv cercetarea clinică și preventivă și tehnologiile medicale), alimentația și biotehnologia (inclusiv siguranța alimentară), TIC, nanoștiințele și nanotehnologiile, energia (inclusiv eficiența energetică, rețelele inteligente, energia regenerabilă, CSC, planul SETși utilizarea biogazului), mediul (inclusiv schimbările climatice, apa, solul, lemnul și pădurile), transportul durabil, științele economice, sociale și umane, spațiul și securitatea; |
| --- | --- |

12.

propune ca, în vederea realizării obiectivelor strategiei Europa 2020, cercetarea efectuată cu sprijinul PC7 să se concentreze asupra celor mai importante provocări ale UE, din cadrul sectoarelor identificate în cadrul programului „Cooperare” al PC7: sănătatea (inclusiv cercetarea clinică și preventivă și tehnologiile medicale), alimentația și biotehnologia (inclusiv siguranța alimentară), TIC, nanoștiințele și nanotehnologiile, energia (inclusiv eficiența energetică, rețelele inteligente, energia regenerabilă, CSC, planul SETși utilizarea biogazului), mediul (inclusiv schimbările climatice, apa, solul, lemnul și pădurile), transportul durabil, științele economice, sociale și umane, spațiul și securitatea;

| 13. | propune consolidarea cercetării colaborative, cum ar fi activitățile finanțate în cadrul programului specific „Cooperare”; solicită să i se ofere posibilitatea de a crea proiecte de dimensiuni mai mici și mijlocii, precum și consorții care să permită o coordonare eficientă, pe lângă consolidarea excelenței științifice; subliniază faptul că abordarea bazată pe cercetarea colaborativă trebuie să rămână elementul central al programului-cadru; |
| --- | --- |

13.

propune consolidarea cercetării colaborative, cum ar fi activitățile finanțate în cadrul programului specific „Cooperare”; solicită să i se ofere posibilitatea de a crea proiecte de dimensiuni mai mici și mijlocii, precum și consorții care să permită o coordonare eficientă, pe lângă consolidarea excelenței științifice; subliniază faptul că abordarea bazată pe cercetarea colaborativă trebuie să rămână elementul central al programului-cadru;

| 14. | salută, în cadrul programului „Idei”, rezultatele promițătoare obținute de Consiliul European pentru Cercetare (CEC) și rolul acestuia vizând consolidarea vizibilității și atractivității cercetării europene; regretă că sectorul privat nu participă și nu se implică în CEC; invită Comisia să mărească finanțarea CEC (contribuind astfel la succesul acestuia), precum și să evalueze opțiunile pentru îmbunătățirea continuă a structurilor și mecanismelor CEC, inclusiv pentru a face din acesta o entitate juridică independentă, dotată cu putere de decizie și direct responsabilă pentru gestionarea sa administrativă, utilizându-l drept pilot pentru o mai mare independență a agențiilor de finanțare pentru cercetare, dezvoltare și inovare; sprijină o mai mare transparență în procesul de numire a consiliului științific și în componența completelor de revizuire; recomandă ca CEC să mențină un sprijin puternic pentru oamenii de știință de excelență; cu toate acestea, invită CEC să ofere o oportunitate de a sprijini proiectele de echipă, cu condiția ca astfel de proiecte să fie elaborate prin procedura ascendentă; |
| --- | --- |

14.

salută, în cadrul programului „Idei”, rezultatele promițătoare obținute de Consiliul European pentru Cercetare (CEC) și rolul acestuia vizând consolidarea vizibilității și atractivității cercetării europene; regretă că sectorul privat nu participă și nu se implică în CEC; invită Comisia să mărească finanțarea CEC (contribuind astfel la succesul acestuia), precum și să evalueze opțiunile pentru îmbunătățirea continuă a structurilor și mecanismelor CEC, inclusiv pentru a face din acesta o entitate juridică independentă, dotată cu putere de decizie și direct responsabilă pentru gestionarea sa administrativă, utilizându-l drept pilot pentru o mai mare independență a agențiilor de finanțare pentru cercetare, dezvoltare și inovare; sprijină o mai mare transparență în procesul de numire a consiliului științific și în componența completelor de revizuire; recomandă ca CEC să mențină un sprijin puternic pentru oamenii de știință de excelență; cu toate acestea, invită CEC să ofere o oportunitate de a sprijini proiectele de echipă, cu condiția ca astfel de proiecte să fie elaborate prin procedura ascendentă;

| 15. | susține, în cadrul programului „Oameni”, acțiunile „Marie Curie” care sunt valoroase pentru cariera cercetătorilor și asigură cercetarea ascendentă individualizată într-o gamă foarte largă de subiecte, contribuind la stoparea „exodului de creiere”, și care vor face mai atractivă perspectiva carierei în cercetare în ochii tinerilor cercetători promițători din Europa și din țări terțe; având în vedere înscrierea unui număr relativ mai mare de persoane decât era prevăzut inițial, recomandă ca programul „Marie Curie” pentru mobilitate să fie continuat și extins cu alocarea de resurse suplimentare de către PC7 pentru a spori posibilitățile de mobilitate ale cercetătorilor și doctoranzilor (inclusiv între lumea academică și sectorul privat sau între state membre, de exemplu prin introducerea unei scheme de cupoane de cercetare în cadrul căreia banii pentru cercetare urmează cercetătorii); consideră, însă, că în cadrul acțiunilor „Marie Curie” există loc de simplificare în ceea ce privește numărul de acțiuni; regretă că majoritatea activităților științifice efectuate în cadrul UE încă se desfășoară în condiții precare de muncă; |
| --- | --- |

15.

susține, în cadrul programului „Oameni”, acțiunile „Marie Curie” care sunt valoroase pentru cariera cercetătorilor și asigură cercetarea ascendentă individualizată într-o gamă foarte largă de subiecte, contribuind la stoparea „exodului de creiere”, și care vor face mai atractivă perspectiva carierei în cercetare în ochii tinerilor cercetători promițători din Europa și din țări terțe; având în vedere înscrierea unui număr relativ mai mare de persoane decât era prevăzut inițial, recomandă ca programul „Marie Curie” pentru mobilitate să fie continuat și extins cu alocarea de resurse suplimentare de către PC7 pentru a spori posibilitățile de mobilitate ale cercetătorilor și doctoranzilor (inclusiv între lumea academică și sectorul privat sau între state membre, de exemplu prin introducerea unei scheme de cupoane de cercetare în cadrul căreia banii pentru cercetare urmează cercetătorii); consideră, însă, că în cadrul acțiunilor „Marie Curie” există loc de simplificare în ceea ce privește numărul de acțiuni; regretă că majoritatea activităților științifice efectuate în cadrul UE încă se desfășoară în condiții precare de muncă;

| 16. | consideră că, în scopul sporirii resurselor umane dedicate cercetării în Europa, este necesar ca în acest domeniu carierele profesionale să devină mai atractive prin eliminarea barierelor administrative și recunoașterea meritelor și timpului de instruire și de muncă din oricare centru de cercetare; în acest scop, încurajează Comisia și statele membre să stabilească un sistem comun de evaluare a excelenței și carierei cercetătorilor, precum și să evalueze performanța universităților; subliniază importanța investițiilor în educație, formare și dezvoltarea competențelor și completarea adecvată a conexiunilor dintre educație, cercetare și inovare; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în scopul sporirii resurselor umane dedicate cercetării în Europa, este necesar ca în acest domeniu carierele profesionale să devină mai atractive prin eliminarea barierelor administrative și recunoașterea meritelor și timpului de instruire și de muncă din oricare centru de cercetare; în acest scop, încurajează Comisia și statele membre să stabilească un sistem comun de evaluare a excelenței și carierei cercetătorilor, precum și să evalueze performanța universităților; subliniază importanța investițiilor în educație, formare și dezvoltarea competențelor și completarea adecvată a conexiunilor dintre educație, cercetare și inovare;

| 17. | este sceptic în ceea ce privește caracterul eterogen al obiectivelor din programul „Capacități” și dificultățile rezultate, în special în materie de cooperare internațională și de progrese în ceea ce privește principalele infrastructuri de cercetare (ESFRI); consideră că sunt necesare, în mod clar, acțiuni în beneficiul IMM-urilor și al IMM-urilor inovatoare și solicită Comisiei să mențină cel puțin aceste acțiuni, precum și bugetul alocat acestora luând măsuri cu scopul de a îmbunătăți punerea lor în aplicare; consideră că proiectele „Infrastructuri”, ERA-NET, ERA-NET+ și inițiativele care se bazează pe articolul 185 răspund rolului lor de a structura Spațiul european de cercetare (SEC); |
| --- | --- |

17.

este sceptic în ceea ce privește caracterul eterogen al obiectivelor din programul „Capacități” și dificultățile rezultate, în special în materie de cooperare internațională și de progrese în ceea ce privește principalele infrastructuri de cercetare (ESFRI); consideră că sunt necesare, în mod clar, acțiuni în beneficiul IMM-urilor și al IMM-urilor inovatoare și solicită Comisiei să mențină cel puțin aceste acțiuni, precum și bugetul alocat acestora luând măsuri cu scopul de a îmbunătăți punerea lor în aplicare; consideră că proiectele „Infrastructuri”, ERA-NET, ERA-NET+ și inițiativele care se bazează pe articolul 185 răspund rolului lor de a structura Spațiul european de cercetare (SEC);

| 18. | admite că „inițiativele tehnologice comune” (ITC) sunt utile competitivității industriei europene; regretă obstacolele juridice și administrative (personalitate juridică, norme financiare și în anumite cazuri proprietate intelectuală), ceea ce poate descuraja participarea unui număr mare de actori importanți și IMM-uri la cercetare; de asemenea, regretă guvernanța eterogenă, structurile juridice și costurile ridicate de funcționare specifice demarării unei ITC; invită statele membre să își îndeplinească obligațiile după ce au fost de acord să cofinanțeze ITC; invită Comisia să simplifice normele și ratele de finanțare pentru categorii similare de participanți la toate ITC după modelul PC7, inclusiv cofinanțarea națională; solicită să fie mai mult implicat în controlul politic al acestor instrumente, în special pentru asigurarea unui echilibru adecvat între participare și activități; subliniază că aceste inițiative nu ar trebui să ducă la externalizarea finanțării publice și ar trebui să se mențină în limitele legale referitoare la ajutorul de stat și aspecte precompetitive; |
| --- | --- |

18.

admite că „inițiativele tehnologice comune” (ITC) sunt utile competitivității industriei europene; regretă obstacolele juridice și administrative (personalitate juridică, norme financiare și în anumite cazuri proprietate intelectuală), ceea ce poate descuraja participarea unui număr mare de actori importanți și IMM-uri la cercetare; de asemenea, regretă guvernanța eterogenă, structurile juridice și costurile ridicate de funcționare specifice demarării unei ITC; invită statele membre să își îndeplinească obligațiile după ce au fost de acord să cofinanțeze ITC; invită Comisia să simplifice normele și ratele de finanțare pentru categorii similare de participanți la toate ITC după modelul PC7, inclusiv cofinanțarea națională; solicită să fie mai mult implicat în controlul politic al acestor instrumente, în special pentru asigurarea unui echilibru adecvat între participare și activități; subliniază că aceste inițiative nu ar trebui să ducă la externalizarea finanțării publice și ar trebui să se mențină în limitele legale referitoare la ajutorul de stat și aspecte precompetitive;

| 19. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului informații clare și amănunțite cu privire la funcționarea ITC, indicând în fiecare caz statutul lor juridic, persoanele care fac parte din consiliu și acțiunile întreprinse; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului informații clare și amănunțite cu privire la funcționarea ITC, indicând în fiecare caz statutul lor juridic, persoanele care fac parte din consiliu și acțiunile întreprinse;

| 20. | recunoaște recurgerea mai sistematică la cereri de oferte prea deschise (abordare ascendentă) pentru a asigura capacitatea pe termen lung a cercetării; subliniază, cu toate acestea, nevoia de a menține echilibrul între cele două abordări (ascendentă și descendentă), fiecare răspunzând unor necesități specifice; subliniază necesitatea de a consulta și de a colabora cu cercetătorii, industria și actorii societății civile, în scopul stabilirii agendelor de cercetare; |
| --- | --- |

20.

recunoaște recurgerea mai sistematică la cereri de oferte prea deschise (abordare ascendentă) pentru a asigura capacitatea pe termen lung a cercetării; subliniază, cu toate acestea, nevoia de a menține echilibrul între cele două abordări (ascendentă și descendentă), fiecare răspunzând unor necesități specifice; subliniază necesitatea de a consulta și de a colabora cu cercetătorii, industria și actorii societății civile, în scopul stabilirii agendelor de cercetare;

| 21. | ținând cont în special de strategia Europa 2020 și de obiectivul „creșterii inteligente”, este necesară identificarea domeniilor comune de cercetare, și anume a celor mai promițătoare la nivel de aplicații concrete și care permit partajarea în cea mai mare măsură în mod etic; subliniază faptul că astfel de domenii ar putea forma obiectul unei platforme comune de cercetare finanțată de UE, susținută de o rețea comună de schimb de date considerată importantă și de interes major; |
| --- | --- |

21.

ținând cont în special de strategia Europa 2020 și de obiectivul „creșterii inteligente”, este necesară identificarea domeniilor comune de cercetare, și anume a celor mai promițătoare la nivel de aplicații concrete și care permit partajarea în cea mai mare măsură în mod etic; subliniază faptul că astfel de domenii ar putea forma obiectul unei platforme comune de cercetare finanțată de UE, susținută de o rețea comună de schimb de date considerată importantă și de interes major;

| 22. | regretă faptul că finanțarea pentru cercetare este încă foarte fragmentată în Europa, iar pentru multiple surse de finanțare din statele membre și Comunitate prioritățile, criteriile de evaluare, definițiile și procedurile sunt diferite, ducând la suprapuneri inutile, confuzii, erori și la lipsa unei mase critice; solicită Comisiei și Consiliului să acorde prioritate absolută schimburilor și cooperării dintre diferitele programe ale UE și naționale; invită Comisia să efectueze o analiză în vederea unei mai bune coordonări între acțiunile europene și cele naționale, inclusiv în ceea ce privește coordonarea în etapa de formulare a cererilor de propuneri și în cea de evaluare a proiectelor, precum și indicarea normelor sau legilor naționale care îngreunează sau complică gestiunea financiară a proiectelor de cooperare în domeniul cercetării internaționale; solicită ca cererile de oferte, inclusiv cele din iulie 2011, să fie lansate în acord cu statele membre, fără a dubla sau concura inițiativele naționale, ci venind în completarea acestora; în acest sens, consideră că sistemul ERA-NET ar trebui să fie consolidat ca instrument de sprijin al excelenței și al dezvoltării criteriilor pentru indicatorii de calitate care constituie baza pentru coordonarea dintre programele sau asociațiile comune; sugerează ca PC7 să finanțeze actorii care gestionează programele naționale implicate în programarea comună, pentru ca PCCD să treacă de la o logică de gestionare de proiect la o logică de gestionare de program, fără să neglijeze gestionarea proiectelor mici; consideră că, pentru a asigura succesul programării în comun, proiectele ar trebui selectate pe baza excelenței, adaptate la caracteristicile fiecărui sector, iar rolul Comisiei ar trebui consolidat; de asemenea, statele membre participante ar trebui să-și onoreze angajamentele financiare; solicită ca ultimii trei ani ai PC7 să fie consacrați contribuției la structurarea Spațiului european de cercetare; |
| --- | --- |

22.

regretă faptul că finanțarea pentru cercetare este încă foarte fragmentată în Europa, iar pentru multiple surse de finanțare din statele membre și Comunitate prioritățile, criteriile de evaluare, definițiile și procedurile sunt diferite, ducând la suprapuneri inutile, confuzii, erori și la lipsa unei mase critice; solicită Comisiei și Consiliului să acorde prioritate absolută schimburilor și cooperării dintre diferitele programe ale UE și naționale; invită Comisia să efectueze o analiză în vederea unei mai bune coordonări între acțiunile europene și cele naționale, inclusiv în ceea ce privește coordonarea în etapa de formulare a cererilor de propuneri și în cea de evaluare a proiectelor, precum și indicarea normelor sau legilor naționale care îngreunează sau complică gestiunea financiară a proiectelor de cooperare în domeniul cercetării internaționale; solicită ca cererile de oferte, inclusiv cele din iulie 2011, să fie lansate în acord cu statele membre, fără a dubla sau concura inițiativele naționale, ci venind în completarea acestora; în acest sens, consideră că sistemul ERA-NET ar trebui să fie consolidat ca instrument de sprijin al excelenței și al dezvoltării criteriilor pentru indicatorii de calitate care constituie baza pentru coordonarea dintre programele sau asociațiile comune; sugerează ca PC7 să finanțeze actorii care gestionează programele naționale implicate în programarea comună, pentru ca PCCD să treacă de la o logică de gestionare de proiect la o logică de gestionare de program, fără să neglijeze gestionarea proiectelor mici; consideră că, pentru a asigura succesul programării în comun, proiectele ar trebui selectate pe baza excelenței, adaptate la caracteristicile fiecărui sector, iar rolul Comisiei ar trebui consolidat; de asemenea, statele membre participante ar trebui să-și onoreze angajamentele financiare; solicită ca ultimii trei ani ai PC7 să fie consacrați contribuției la structurarea Spațiului european de cercetare;

| 23. | își exprimă scepticismul cu privire la faptul că adesea există posibilitatea de finanțare a unei singure propuneri pentru o solicitare de propuneri, fapt care conduce la risipirea resurselor investite pentru pregătirea și evaluarea celor mai bune propuneri și la nefinanțarea celor mai bune idei; solicită Comisiei să cerceteze posibilitatea finanțării celor mai bune propuneri neselectate, din bugetul suplimentar pentru cercetare (fonduri pentru cercetare), la care participă statele membre, fondurile regionale și structurale, dar și sectorul privat; |
| --- | --- |

23.

își exprimă scepticismul cu privire la faptul că adesea există posibilitatea de finanțare a unei singure propuneri pentru o solicitare de propuneri, fapt care conduce la risipirea resurselor investite pentru pregătirea și evaluarea celor mai bune propuneri și la nefinanțarea celor mai bune idei; solicită Comisiei să cerceteze posibilitatea finanțării celor mai bune propuneri neselectate, din bugetul suplimentar pentru cercetare (fonduri pentru cercetare), la care participă statele membre, fondurile regionale și structurale, dar și sectorul privat;

| 24. | subliniază importanța acțiunilor directe ale Centrului Comun de Cercetare și contribuția acestora la dezvoltarea durabilă, la competitivitate, la securitatea și la siguranța energiei nucleare; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța acțiunilor directe ale Centrului Comun de Cercetare și contribuția acestora la dezvoltarea durabilă, la competitivitate, la securitatea și la siguranța energiei nucleare;

| 25. | recunoaște importanta proiectului BSI (Black Sea Interconnection) în ceea ce privește crearea unei rețele regionale de cercetare și educație în regiunea extinsă a Mării Negre, precum și conectarea acesteia la GEANT și invită Comisia să continue să sprijine proiectele de cercetare în RMN (Regiunea Marii Negre), printre care HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN și BSRN; |
| --- | --- |

25.

recunoaște importanta proiectului BSI (Black Sea Interconnection) în ceea ce privește crearea unei rețele regionale de cercetare și educație în regiunea extinsă a Mării Negre, precum și conectarea acesteia la GEANT și invită Comisia să continue să sprijine proiectele de cercetare în RMN (Regiunea Marii Negre), printre care HP-SEE, SEE-GRID, SCENE, CAREN și BSRN;

| 26. | solicită Comisiei să asigure în cadrul PC7 precum și în viitorul cadru financiar, un nivel adecvat de finanțare pentru cercetarea și dezvoltarea aplicațiilor si serviciilor sistemului european de radionavigație prin satelit (GNSS); |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să asigure în cadrul PC7 precum și în viitorul cadru financiar, un nivel adecvat de finanțare pentru cercetarea și dezvoltarea aplicațiilor si serviciilor sistemului european de radionavigație prin satelit (GNSS);

| 27. | subliniază faptul că toate cercetările întreprinse în cadrul PC7 trebuie efectuate în acord cu drepturile fundamentale, în forma prezentată în Carta europeană; îndeamnă astfel cu fermitate Comisia să facă publice imediat toate documentele legate de INDECT (un proiect de cercetare finanțat de PC7, vizând dezvoltarea unui sistem automatizat de monitorizare care să monitorizeze în permanență site-urile internet, camerele de supraveghere și sistemele informatice individuale) și să stabilească un mandat clar și strict pentru obiectivul de cercetare, aplicarea și utilizatorii finali ai INDECT; subliniază faptul că INDECT nu ar trebui să primească finanțare de la PC7 înainte de a se efectua o investigație temeinică privind posibilul impact asupra drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că toate cercetările întreprinse în cadrul PC7 trebuie efectuate în acord cu drepturile fundamentale, în forma prezentată în Carta europeană; îndeamnă astfel cu fermitate Comisia să facă publice imediat toate documentele legate de INDECT (un proiect de cercetare finanțat de PC7, vizând dezvoltarea unui sistem automatizat de monitorizare care să monitorizeze în permanență site-urile internet, camerele de supraveghere și sistemele informatice individuale) și să stabilească un mandat clar și strict pentru obiectivul de cercetare, aplicarea și utilizatorii finali ai INDECT; subliniază faptul că INDECT nu ar trebui să primească finanțare de la PC7 înainte de a se efectua o investigație temeinică privind posibilul impact asupra drepturilor fundamentale;

Participarea la PC7

| 28. | subliniază că nu se remarcă la nivelul industriei rate de participare superioare în raport cu PC precedente, mai ales în cadrul programului „Cooperare”; invită, astfel, Comisia la efectuarea unei analize detaliate privind capacitatea PC7 de a valorifica mai bine investițiile din sectorul privat; |
| --- | --- |

28.

subliniază că nu se remarcă la nivelul industriei rate de participare superioare în raport cu PC precedente, mai ales în cadrul programului „Cooperare”; invită, astfel, Comisia la efectuarea unei analize detaliate privind capacitatea PC7 de a valorifica mai bine investițiile din sectorul privat;

| 29. | consideră că procedurile cererilor competitive de parteneri suplimentari ar trebui întemeiate pe condiția de bază ca cercetătorii și companiile implicate să cunoască proiectul în profunzime și care parteneri sunt cei mai potriviți și, în loc să-i oblige să urmărească clasamentele experților evaluatori, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze o motivare în scris a alegerii consorțiului; |
| --- | --- |

29.

consideră că procedurile cererilor competitive de parteneri suplimentari ar trebui întemeiate pe condiția de bază ca cercetătorii și companiile implicate să cunoască proiectul în profunzime și care parteneri sunt cei mai potriviți și, în loc să-i oblige să urmărească clasamentele experților evaluatori, Comisia ar trebui mai degrabă să evalueze o motivare în scris a alegerii consorțiului;

| 30. | salută rezultatele PC7 în beneficiul IMM-urilor, atât în ceea ce privește măsurile de sprijin al IMM-urilor din programul „Capacitate” și programul „Eurostars”, precum și obiectivul de 15 % stabilit în programul „Cooperare”; pentru a facilita participarea IMM-urilor, solicită acordarea mai multor apeluri non-tematice IMM-urilor, inițiind mai des solicitări de propuneri pentru activități specifice IMM (sau menținând cererile de oferte deschise), simplificând normele (inclusiv normele privind programul „Eurostars”) și reducând semnificativ timpului de acordare a subvențiilor; recomandă ca IMM-urile să fie mult mai activ implicate în procesul de exploatare a rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

30.

salută rezultatele PC7 în beneficiul IMM-urilor, atât în ceea ce privește măsurile de sprijin al IMM-urilor din programul „Capacitate” și programul „Eurostars”, precum și obiectivul de 15 % stabilit în programul „Cooperare”; pentru a facilita participarea IMM-urilor, solicită acordarea mai multor apeluri non-tematice IMM-urilor, inițiind mai des solicitări de propuneri pentru activități specifice IMM (sau menținând cererile de oferte deschise), simplificând normele (inclusiv normele privind programul „Eurostars”) și reducând semnificativ timpului de acordare a subvențiilor; recomandă ca IMM-urile să fie mult mai activ implicate în procesul de exploatare a rezultatelor obținute;

| 31. | consideră că ar trebui să fie stimulată participarea tinerilor oameni de știință în echipe de proiect în cadrul activităților de cercetare colaborativă desfășurate de industrie și organizația științifică; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri concrete pentru consolidarea participării tinerilor cercetători la programele-cadru; invită Comisia să utilizeze revizuirea la jumătatea perioadei a celui de-al șaptelea program-cadru pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor oameni de știință prin proiectarea normelor și modurilor de participare, astfel încât o parte substanțială a fondurilor să fie dedicată angajării de tineri cercetători; |
| --- | --- |

31.

consideră că ar trebui să fie stimulată participarea tinerilor oameni de știință în echipe de proiect în cadrul activităților de cercetare colaborativă desfășurate de industrie și organizația științifică; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri concrete pentru consolidarea participării tinerilor cercetători la programele-cadru; invită Comisia să utilizeze revizuirea la jumătatea perioadei a celui de-al șaptelea program-cadru pentru promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor oameni de știință prin proiectarea normelor și modurilor de participare, astfel încât o parte substanțială a fondurilor să fie dedicată angajării de tineri cercetători;

| 32. | își exprimă preocupările privind participarea relativ modestă a anumitor state membre la PC7, ceea ce nu contribuie la coeziunea teritorială și la o dezvoltare echilibrată în Europa; este de părere că o mai bună coordonare, coerență și sinergie a PC7 cu fondurile structurale și de coeziune, precum și utilizarea mai eficientă a programului „Oameni” ar putea facilita participarea statelor membre slab reprezentate; consideră că utilizarea fondurilor structurale pentru a consolida infrastructura de cercetare și pentru a stimula consolidarea capacităților în cercetare și inovare, le-ar permite tuturor statelor membre să atingă un nivel mai înalt de excelență (scară a excelenței); salută, prin urmare, crearea înființarea grupului de experți privind sinergiile (SEG), a cărui sarcină este să găsească sinergii între PC7, fondurile structurale și programul-cadru pentru inovație și competitivitate; subliniază, totuși, necesitatea absolută de a face deosebirea între criteriile pentru PC7 și cele pentru fondurile structurale, întrucât principiul excelenței (gestionat și coordonat exclusiv de Comisia Europeană) ar trebui să aibă întâietate la alocarea fondurilor PC7, asigurând astfel valoare adăugată maximă CDI în Europa; evidențiază cu satisfacție că, pentru perioada 2007-2013, în cadrul fondurilor de coeziune sunt alocate 86 de miliarde de euro în sprijinul inovării (25 % din suma totală), din care suma alocată pentru cercetarea-cheie și dezvoltarea tehnologică se ridică la 50 de miliarde de euro, sumă egală cu bugetul total al PC7; subliniază importanța dimensiunii teritoriale a C&D, ținând seama în mod deosebit de nevoile și capacităților specifice ale teritoriilor la elaborarea politicilor („specializarea inteligentă”); prin urmare, consideră esențială implicarea autorităților locale și regionale pentru îmbunătățirea capacității de cercetare și inovare a regiunii lor; recomandă ca actualele fonduri din bugetul UE necheltuite până la sfârșitul lui 2013 și cele pentru perioada 2014-2020 să fie mai puternic orientate către inovare, știință și cercetare, atât în ceea ce privește resursele umane, cât și dezvoltarea și infrastructura; |
| --- | --- |

32.

își exprimă preocupările privind participarea relativ modestă a anumitor state membre la PC7, ceea ce nu contribuie la coeziunea teritorială și la o dezvoltare echilibrată în Europa; este de părere că o mai bună coordonare, coerență și sinergie a PC7 cu fondurile structurale și de coeziune, precum și utilizarea mai eficientă a programului „Oameni” ar putea facilita participarea statelor membre slab reprezentate; consideră că utilizarea fondurilor structurale pentru a consolida infrastructura de cercetare și pentru a stimula consolidarea capacităților în cercetare și inovare, le-ar permite tuturor statelor membre să atingă un nivel mai înalt de excelență (scară a excelenței); salută, prin urmare, crearea înființarea grupului de experți privind sinergiile (SEG), a cărui sarcină este să găsească sinergii între PC7, fondurile structurale și programul-cadru pentru inovație și competitivitate; subliniază, totuși, necesitatea absolută de a face deosebirea între criteriile pentru PC7 și cele pentru fondurile structurale, întrucât principiul excelenței (gestionat și coordonat exclusiv de Comisia Europeană) ar trebui să aibă întâietate la alocarea fondurilor PC7, asigurând astfel valoare adăugată maximă CDI în Europa; evidențiază cu satisfacție că, pentru perioada 2007-2013, în cadrul fondurilor de coeziune sunt alocate 86 de miliarde de euro în sprijinul inovării (25 % din suma totală), din care suma alocată pentru cercetarea-cheie și dezvoltarea tehnologică se ridică la 50 de miliarde de euro, sumă egală cu bugetul total al PC7; subliniază importanța dimensiunii teritoriale a C&D, ținând seama în mod deosebit de nevoile și capacităților specifice ale teritoriilor la elaborarea politicilor („specializarea inteligentă”); prin urmare, consideră esențială implicarea autorităților locale și regionale pentru îmbunătățirea capacității de cercetare și inovare a regiunii lor; recomandă ca actualele fonduri din bugetul UE necheltuite până la sfârșitul lui 2013 și cele pentru perioada 2014-2020 să fie mai puternic orientate către inovare, știință și cercetare, atât în ceea ce privește resursele umane, cât și dezvoltarea și infrastructura;

| 33. | salută progresul continuu spre o participare mai echilibrată a bărbaților și femeilor la PC, întrucât diversitatea este importantă pentru creativitate și inovație; subliniază că femeile din domeniul cercetării tind să lucreze la proiecte și activități de cercetare mai mici și mai puțin vizibile și că se pare că femeile din domeniul cercetării se lovesc de un „plafon de sticlă” foarte problematic, care conduce la selectarea unui număr scăzut de femei cu experiență în domeniul cercetării pentru acordarea titlului de cercetător avansat CEC; este de acord că măsurile de stimulare a participării femeilor ar trebui să fie consolidate pe parcursul ciclurilor de viață a proiectelor (acordându-se o atenție deosebită unor programe de lucru flexibile, îmbunătățirii instituțiilor pentru îngrijirea copiilor, dispozițiilor privind securitatea socială și acordării de concedii de creștere a copilului) și că Comisia ar trebui să își revigoreze abordarea față de promovarea femeilor în domeniul cercetării și să caute să motiveze statele membre în abordarea diferențelor de gen; subliniază că obiectivul de 40 % pentru participarea femeilor în comitetele consultative și în programe ar trebui să fie pus în aplicare într-un mod delicat; solicită Comisiei să stabilească un comitet intersectorial care să monitorizeze și să ofere consultații privind reprezentarea cercetătoarelor și să elaboreze un plan de acțiune pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați, astfel cum se recomandă în evaluarea ex-post a PC6; invită universitățile și instituțiile UE să promoveze știința ca pe un domeniu interesant pentru ambele sexe încă de la primele etape ale educației, prin promovarea cercetătoarelor ca modele; |
| --- | --- |

33.

salută progresul continuu spre o participare mai echilibrată a bărbaților și femeilor la PC, întrucât diversitatea este importantă pentru creativitate și inovație; subliniază că femeile din domeniul cercetării tind să lucreze la proiecte și activități de cercetare mai mici și mai puțin vizibile și că se pare că femeile din domeniul cercetării se lovesc de un „plafon de sticlă” foarte problematic, care conduce la selectarea unui număr scăzut de femei cu experiență în domeniul cercetării pentru acordarea titlului de cercetător avansat CEC; este de acord că măsurile de stimulare a participării femeilor ar trebui să fie consolidate pe parcursul ciclurilor de viață a proiectelor (acordându-se o atenție deosebită unor programe de lucru flexibile, îmbunătățirii instituțiilor pentru îngrijirea copiilor, dispozițiilor privind securitatea socială și acordării de concedii de creștere a copilului) și că Comisia ar trebui să își revigoreze abordarea față de promovarea femeilor în domeniul cercetării și să caute să motiveze statele membre în abordarea diferențelor de gen; subliniază că obiectivul de 40 % pentru participarea femeilor în comitetele consultative și în programe ar trebui să fie pus în aplicare într-un mod delicat; solicită Comisiei să stabilească un comitet intersectorial care să monitorizeze și să ofere consultații privind reprezentarea cercetătoarelor și să elaboreze un plan de acțiune pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați, astfel cum se recomandă în evaluarea ex-post a PC6; invită universitățile și instituțiile UE să promoveze știința ca pe un domeniu interesant pentru ambele sexe încă de la primele etape ale educației, prin promovarea cercetătoarelor ca modele;

| 34. | un rol deosebit de important în relația dintre IMM-urile inovative din teritoriu și Comisia Europeană ar trebui să-l aibă, la nivel regional, toate organizațiile intermediare (Camerele de Comerț, Enterprise Europe Network și Agențiile Regionale pentru Inovare); |
| --- | --- |

34.

un rol deosebit de important în relația dintre IMM-urile inovative din teritoriu și Comisia Europeană ar trebui să-l aibă, la nivel regional, toate organizațiile intermediare (Camerele de Comerț, Enterprise Europe Network și Agențiile Regionale pentru Inovare);

| 35. | consideră că programele ar trebui să fie deschise partenerilor internaționali; subliniază faptul că principiul de bază ar trebui să fie acela ca toate programele să fie deschise pentru finanțare și pentru grupurile străine (având în vedere competențele specifice); respinge opinia conform căreia Comisia ar fi mai bine plasată decât cercetătorii în ceea ce privește stabilirea alegerii partenerilor de cooperare; |
| --- | --- |

35.

consideră că programele ar trebui să fie deschise partenerilor internaționali; subliniază faptul că principiul de bază ar trebui să fie acela ca toate programele să fie deschise pentru finanțare și pentru grupurile străine (având în vedere competențele specifice); respinge opinia conform căreia Comisia ar fi mai bine plasată decât cercetătorii în ceea ce privește stabilirea alegerii partenerilor de cooperare;

| 36. | consideră că PC7 ar trebui să-și afirme prioritățile în materie de cooperare internațională; este de părere că selecția țărilor și a subiectelor vizate de acțiunile de cooperare internațională trebuie să fie efectuată cu consultarea statelor membre, pentru a asigura complementaritatea acestor acțiuni cu toate părțile implicate; reafirmă totuși că trebuie să se acorde atenție cooperării cu țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

36.

consideră că PC7 ar trebui să-și afirme prioritățile în materie de cooperare internațională; este de părere că selecția țărilor și a subiectelor vizate de acțiunile de cooperare internațională trebuie să fie efectuată cu consultarea statelor membre, pentru a asigura complementaritatea acestor acțiuni cu toate părțile implicate; reafirmă totuși că trebuie să se acorde atenție cooperării cu țările în curs de dezvoltare;

Finanțarea

| 37. | consideră că nivelul de finanțare al PC7, care este credibil și necesar, trebuie să fie cel puțin menținut pentru a face față schimbărilro majore la nivelul societății și reamintește că investițiile în CDI sunt pe termen lung și constituie un element cheie pentru atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

37.

consideră că nivelul de finanțare al PC7, care este credibil și necesar, trebuie să fie cel puțin menținut pentru a face față schimbărilro majore la nivelul societății și reamintește că investițiile în CDI sunt pe termen lung și constituie un element cheie pentru atingerea obiectivelor strategiei Europa 2020;

| 38. | consideră că cheltuielile PC7, precum și orientările în materie de cercetare în general, ar trebui să fie aliniate, pe cât posibil, cu obiectivele politice primordiale stabilite în cadrul strategiei „Europa 2020”; consideră că progresul științific privind marile provocări necesită angajamente pe termen mediu și lung al instrumentelor de finanțare care sprijină atât cercetarea fundamentală, cât și colaborarea cu industria și cu alți parteneri externi; |
| --- | --- |

38.

consideră că cheltuielile PC7, precum și orientările în materie de cercetare în general, ar trebui să fie aliniate, pe cât posibil, cu obiectivele politice primordiale stabilite în cadrul strategiei „Europa 2020”; consideră că progresul științific privind marile provocări necesită angajamente pe termen mediu și lung al instrumentelor de finanțare care sprijină atât cercetarea fundamentală, cât și colaborarea cu industria și cu alți parteneri externi;

| 39. | subliniază rolul esențial al infrastructurilor de cercetare și evidențiază că finanțarea și dezvoltarea acestora (pe baza listei ESFRI și inclusiv pentru aprovizionarea cu echipamente și instrumente de laborator și întreținerea acestora) ar trebui să fie coordonată mai eficient și cofinanțată prin intermediul PC7, al instrumentelor BEI, al fondurilor structurale și al politicile naționale și regionale; onsideră că trebuie evitată dublarea infrastructurii de cercetare în diferite state membre și că accesul deschis și bazat pe criterii de excelență la infrastructurile de cercetare ar trebui să fie consolidat; solicită depunerea de eforturi pentru a spori finanțarea infrastructurilor de cercetare în cadrul PC7, în special acolo unde există potențial mai ridicat de valoare adăugată la nivel european; |
| --- | --- |

39.

subliniază rolul esențial al infrastructurilor de cercetare și evidențiază că finanțarea și dezvoltarea acestora (pe baza listei ESFRI și inclusiv pentru aprovizionarea cu echipamente și instrumente de laborator și întreținerea acestora) ar trebui să fie coordonată mai eficient și cofinanțată prin intermediul PC7, al instrumentelor BEI, al fondurilor structurale și al politicile naționale și regionale; onsideră că trebuie evitată dublarea infrastructurii de cercetare în diferite state membre și că accesul deschis și bazat pe criterii de excelență la infrastructurile de cercetare ar trebui să fie consolidat; solicită depunerea de eforturi pentru a spori finanțarea infrastructurilor de cercetare în cadrul PC7, în special acolo unde există potențial mai ridicat de valoare adăugată la nivel european;

| 40. | consideră că beneficiarii finanțării infrastructurii de cercetare ar trebui să-și justifice în mod clar rolul și scopul utilizării echipamentului, a laboratoarelor și a personalului de cercetare sau tehnic; este de părere că ar trebui creat în acest scop un sistem de monitorizare și control care să verifice respectarea acordurilor; |
| --- | --- |

40.

consideră că beneficiarii finanțării infrastructurii de cercetare ar trebui să-și justifice în mod clar rolul și scopul utilizării echipamentului, a laboratoarelor și a personalului de cercetare sau tehnic; este de părere că ar trebui creat în acest scop un sistem de monitorizare și control care să verifice respectarea acordurilor;

| 41. | invită statele membre și UE să își respecte angajamentele financiare, inclusiv angajamentele corespunzătoare acțiunilor derivate din articolele 185 și 187, în cadrul acordurilor internaționale în materie de cercetare; |
| --- | --- |

41.

invită statele membre și UE să își respecte angajamentele financiare, inclusiv angajamentele corespunzătoare acțiunilor derivate din articolele 185 și 187, în cadrul acordurilor internaționale în materie de cercetare;

| 42. | invită Comisia - în vederea obiectivului de finanțare a cercetării și dezvoltării tehnologice cu 3 % din PIB până în 2020, și recunoscând că cercetarea și inovarea reprezintă singura cale sigură către redresarea economică a UE - să examineze eventualitatea stabilirii unui procent minim intermediar obligatoriu de finanțare a cercetării și dezvoltării tehnologice, de ordinul 1 % din PIB până în 2015; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia - în vederea obiectivului de finanțare a cercetării și dezvoltării tehnologice cu 3 % din PIB până în 2020, și recunoscând că cercetarea și inovarea reprezintă singura cale sigură către redresarea economică a UE - să examineze eventualitatea stabilirii unui procent minim intermediar obligatoriu de finanțare a cercetării și dezvoltării tehnologice, de ordinul 1 % din PIB până în 2015;

Rolul inovării

| 43. | ia act de consolidarea dimensiunii „inovare” în viitoarele programe de lucru; este de părere că, pentru ca programele de cercetare și inovare să aibă un impact clar asupra pieței și societății, ar trebui elaborate măsuri care să permită exploatarea și comercializarea optimă a rezultatelor cercetării, cum ar fi abordarea potențialului de comercializare a rezultatelor cercetării în cadrul unor solicitări specifice sau a unor criterii de evaluare în anumite domenii; invită Comisia să înceapă finanțarea proiectelor demonstrative, pilot și a celor pentru care se așteaptă confirmarea conceptului înainte ca PC7 să se încheie și să aibă în vedere un sistem de finanțare pentru a recompensa proiectele de succes și pentru a sprijini introducerea lor pe piață pentru a completa actual finanțare inițială; consideră, în acest sens, că este necesară coordonarea strânsă între PC7, programul-cadru pentru inovație și competitivitate și fondurile structurale; |
| --- | --- |

43.

ia act de consolidarea dimensiunii „inovare” în viitoarele programe de lucru; este de părere că, pentru ca programele de cercetare și inovare să aibă un impact clar asupra pieței și societății, ar trebui elaborate măsuri care să permită exploatarea și comercializarea optimă a rezultatelor cercetării, cum ar fi abordarea potențialului de comercializare a rezultatelor cercetării în cadrul unor solicitări specifice sau a unor criterii de evaluare în anumite domenii; invită Comisia să înceapă finanțarea proiectelor demonstrative, pilot și a celor pentru care se așteaptă confirmarea conceptului înainte ca PC7 să se încheie și să aibă în vedere un sistem de finanțare pentru a recompensa proiectele de succes și pentru a sprijini introducerea lor pe piață pentru a completa actual finanțare inițială; consideră, în acest sens, că este necesară coordonarea strânsă între PC7, programul-cadru pentru inovație și competitivitate și fondurile structurale;

| 44. | atrage atenția asupra faptului că, în cazul restructurării PC7 în știință pentru știință, știință pentru competiție și știință pentru societate, există riscul de a ignora trecerea graduală de la cercetarea de bază la cercetare aplicată și inovare; subliniază necesitatea garantării derulării cu succes a proiectelor integrate, fără blocaje cauzate de structuri rigide; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra faptului că, în cazul restructurării PC7 în știință pentru știință, știință pentru competiție și știință pentru societate, există riscul de a ignora trecerea graduală de la cercetarea de bază la cercetare aplicată și inovare; subliniază necesitatea garantării derulării cu succes a proiectelor integrate, fără blocaje cauzate de structuri rigide;

| 45. | considera ca PC7 si viitorul PC8 ar trebui sa contribuie mai mult la dezvoltarea industriei europene si solicita Comisiei si statelor membre încurajarea cercetării aplicate; |
| --- | --- |

45.

considera ca PC7 si viitorul PC8 ar trebui sa contribuie mai mult la dezvoltarea industriei europene si solicita Comisiei si statelor membre încurajarea cercetării aplicate;

| 46. | recunoaște că PC7 vizează în principal cercetarea și dezvoltarea tehnologică, însă subliniază importanța elaborării unor programe și politici UE astfel încât sinergiile din cadrul întregului lanț de valori al C&D (de la cercetare la educație, prin inovare, creare de locuri de muncă) să fie exploatate la maxim; consideră că aceasta este singura modalitate de a realiza obiectivele stabilite în „O Uniune a inovării” și de a accelera transformarea Europei într-o societate bazată pe cunoaștere; în acest sens, salută dezvoltarea în prezent a unui tabel al inovărilor, însă solicită elaborarea unei definiții mai ample a inovării (incluzând inovările care nu sunt de oridin tehnologic și cele generate prin intermediul personalului), precum și elaborarea unor modele, metodologii și instrumente mai eficiente și stimularea inovări, inclusiv prin proceduri de achiziții publice, stabilirea de standarde și inginerie financiară; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că PC7 vizează în principal cercetarea și dezvoltarea tehnologică, însă subliniază importanța elaborării unor programe și politici UE astfel încât sinergiile din cadrul întregului lanț de valori al C&D (de la cercetare la educație, prin inovare, creare de locuri de muncă) să fie exploatate la maxim; consideră că aceasta este singura modalitate de a realiza obiectivele stabilite în „O Uniune a inovării” și de a accelera transformarea Europei într-o societate bazată pe cunoaștere; în acest sens, salută dezvoltarea în prezent a unui tabel al inovărilor, însă solicită elaborarea unei definiții mai ample a inovării (incluzând inovările care nu sunt de oridin tehnologic și cele generate prin intermediul personalului), precum și elaborarea unor modele, metodologii și instrumente mai eficiente și stimularea inovări, inclusiv prin proceduri de achiziții publice, stabilirea de standarde și inginerie financiară;

| 47. | recunoaște că platformele tehnologice europene, ITC-urile și PPP-urile contribuie la o mai mare participare a sectorului industrial și solicită consolidarea acestora în cadrul unor programe viitoare; subliniază necesitatea asigurării unor regulamente adecvate de participare (inclusiv regulamentele privind proprietatea intelectuală) și ratele de finanțare (inclusiv ratele de finanțare pentru costurile indirecte), precum și nevoia continuării simplificării pentru a atrage un număr mai mare de IMM-uri, institute publice de cercetare și organizații de cercetare mai mici, asigurând astfel un echilibru mai eficient în ceea ce privește accesul ți participarea la ITC-uri și PPP-uri; |
| --- | --- |

47.

recunoaște că platformele tehnologice europene, ITC-urile și PPP-urile contribuie la o mai mare participare a sectorului industrial și solicită consolidarea acestora în cadrul unor programe viitoare; subliniază necesitatea asigurării unor regulamente adecvate de participare (inclusiv regulamentele privind proprietatea intelectuală) și ratele de finanțare (inclusiv ratele de finanțare pentru costurile indirecte), precum și nevoia continuării simplificării pentru a atrage un număr mai mare de IMM-uri, institute publice de cercetare și organizații de cercetare mai mici, asigurând astfel un echilibru mai eficient în ceea ce privește accesul ți participarea la ITC-uri și PPP-uri;

Monitorizarea măsurilor de simplificare

| 48. | își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește încărcarea administrativă excesivă a PC7; subliniază că măsurile de simplificare care nu necesită schimbarea regulamentului ar trebui puse în aplicare cât mai curând posibil, cu respectarea simplității, stabilității, consecvenței, certitudinii juridice, transparenței, excelenței și încrederii și încurajează Comisia să continue să exploreze măsuri de simplificare, inclusiv contribuții sub formă de bunuri din partea solicitanților, precum și armonizarea metodelor de calcul și contabile utilizate de sistemele naționale de finanțare; solicită Comisiei să ia măsuri urgente pentru a scurta în mod semnificativ timpul care se scurge de la depunerea unei solicitări la acordarea unei finanțări, pentru a reduce procedurile birocratice de pregătire, depunere și evaluare a proiectelor (inclusiv prin utilizarea unui portal de solicitări al UE bazat pe modelul american echivalent), pentru a reduce numărul de rapoarte regulate privind situația financiară și a documentelor de audit pentru perioada de raportare, ajungțnd la un mai bun echilibru între between riscul și controlul activităților de cercetare; subliniază că actuala abordare care dezaprobă riscurile a politicii UE în domeniul cercetării împiedică finanțarea ideilor de cercetare de mare risc cu cel mai mare potențial de descoperiri științifice, sugerând, prin urmare, o abordare bazată pe încredere, cu o toleranță mai permisivă la risc și eșec, și nu o abordare bazată exclusiv pe rezultate, care ar putea împiedica cercetarea inovatoare; recomandă simplificarea interpretării și clarificarea suplimentară a definiției costurilor eligibile; susține propunerea de revizuire a Regulamentului financiar pentru simplificarea procedurilor și a solicitărilor de revizuire/sau a interpretării extinse a statutului european al personalului privind problema responsabilității personalului; solicită elaborarea de norme procedurale mai precise, consecvente și transparente pentru audituri, nu doar pe bază de selecție aleatorie, ci și pe baza unor criterii mai realiste, precum experiența participanților și istoricul de erori și neconformități; |
| --- | --- |

48.

își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește încărcarea administrativă excesivă a PC7; subliniază că măsurile de simplificare care nu necesită schimbarea regulamentului ar trebui puse în aplicare cât mai curând posibil, cu respectarea simplității, stabilității, consecvenței, certitudinii juridice, transparenței, excelenței și încrederii și încurajează Comisia să continue să exploreze măsuri de simplificare, inclusiv contribuții sub formă de bunuri din partea solicitanților, precum și armonizarea metodelor de calcul și contabile utilizate de sistemele naționale de finanțare; solicită Comisiei să ia măsuri urgente pentru a scurta în mod semnificativ timpul care se scurge de la depunerea unei solicitări la acordarea unei finanțări, pentru a reduce procedurile birocratice de pregătire, depunere și evaluare a proiectelor (inclusiv prin utilizarea unui portal de solicitări al UE bazat pe modelul american echivalent), pentru a reduce numărul de rapoarte regulate privind situația financiară și a documentelor de audit pentru perioada de raportare, ajungțnd la un mai bun echilibru între between riscul și controlul activităților de cercetare; subliniază că actuala abordare care dezaprobă riscurile a politicii UE în domeniul cercetării împiedică finanțarea ideilor de cercetare de mare risc cu cel mai mare potențial de descoperiri științifice, sugerând, prin urmare, o abordare bazată pe încredere, cu o toleranță mai permisivă la risc și eșec, și nu o abordare bazată exclusiv pe rezultate, care ar putea împiedica cercetarea inovatoare; recomandă simplificarea interpretării și clarificarea suplimentară a definiției costurilor eligibile; susține propunerea de revizuire a Regulamentului financiar pentru simplificarea procedurilor și a solicitărilor de revizuire/sau a interpretării extinse a statutului european al personalului privind problema responsabilității personalului; solicită elaborarea de norme procedurale mai precise, consecvente și transparente pentru audituri, nu doar pe bază de selecție aleatorie, ci și pe baza unor criterii mai realiste, precum experiența participanților și istoricul de erori și neconformități;

| 49. | insistă asupra importanței introducerii rapide de măsuri de simplificare procedurale, administrative și financiare în gestionarea actuală a PC7, astfel cum au fost identificate în Rezoluția Parlamentului din 11 noiembrie 2010; salută Decizia Comisiei din 24 ianuarie 2011 de introducere a trei măsuri de simplificare, precum și crearea unui Instrument unic de înregistrare; invită Comisia să aplice rapid aceste măsuri într-o manieră uniformă și să analizeze unde mai sunt încă posibile măsuri de simplificare suplimentare; regretă problemele grave de interpretare și insecuritatea juridică pentru participanții la PC7 și afirmă încă o dată voința sa ca litigiile în curs între Comisie și beneficiarii tuturor programelor-cadru să fie soluționate rapid, respectând principiul unei gestionări serioase a fondurilor publice; solicită Comisiei să permită beneficiarilor să consulte Comitetul de verificare pentru cercetare în timpul sau după finalizarea unui proiect pentru a clarifica problemele legate de calcularea costurilor, regulamentele de participare și audit, inclusiv auditul ex-post; subliniază necesitatea de a conserva ceea ce funcționează bine și de a modifica regulamentele care trebuie adaptate; |
| --- | --- |

49.

insistă asupra importanței introducerii rapide de măsuri de simplificare procedurale, administrative și financiare în gestionarea actuală a PC7, astfel cum au fost identificate în Rezoluția Parlamentului din 11 noiembrie 2010; salută Decizia Comisiei din 24 ianuarie 2011 de introducere a trei măsuri de simplificare, precum și crearea unui Instrument unic de înregistrare; invită Comisia să aplice rapid aceste măsuri într-o manieră uniformă și să analizeze unde mai sunt încă posibile măsuri de simplificare suplimentare; regretă problemele grave de interpretare și insecuritatea juridică pentru participanții la PC7 și afirmă încă o dată voința sa ca litigiile în curs între Comisie și beneficiarii tuturor programelor-cadru să fie soluționate rapid, respectând principiul unei gestionări serioase a fondurilor publice; solicită Comisiei să permită beneficiarilor să consulte Comitetul de verificare pentru cercetare în timpul sau după finalizarea unui proiect pentru a clarifica problemele legate de calcularea costurilor, regulamentele de participare și audit, inclusiv auditul ex-post; subliniază necesitatea de a conserva ceea ce funcționează bine și de a modifica regulamentele care trebuie adaptate;

| 50. | solicită măsuri de reducere a duratei procedurilor de acordare a finanțărilor vizând îmbunătățirea proporției subvențiilor acordate în mai puțin de opt luni într-un anumit procentaj în 2011 și în mai puțin de șase luni în perioada rămasă; |
| --- | --- |

50.

solicită măsuri de reducere a duratei procedurilor de acordare a finanțărilor vizând îmbunătățirea proporției subvențiilor acordate în mai puțin de opt luni într-un anumit procentaj în 2011 și în mai puțin de șase luni în perioada rămasă;

| 51. | privește favorabil recomandările de reducere a duratei procedurilor de ofertare și solicită o mai bună analiză a instrumentelor existete înainte de crearea oricăror noi instrumente în cadrul PC7; |
| --- | --- |

51.

privește favorabil recomandările de reducere a duratei procedurilor de ofertare și solicită o mai bună analiză a instrumentelor existete înainte de crearea oricăror noi instrumente în cadrul PC7;

| 52. | propune ca Comisia să ajute entitățile publice să-și îmbunătățească sistemele de gestiune prin efectuarea unor evaluări fără consecințe economice care să permită stabilirea, în beneficiul acestor entități, a unui ansamblu de acțiuni menite să îmbunătățească gestiunea de proiecte, prin implementarea acestora într-o perioadă de timp concretă, care să nu depășească un an; |
| --- | --- |

52.

propune ca Comisia să ajute entitățile publice să-și îmbunătățească sistemele de gestiune prin efectuarea unor evaluări fără consecințe economice care să permită stabilirea, în beneficiul acestor entități, a unui ansamblu de acțiuni menite să îmbunătățească gestiunea de proiecte, prin implementarea acestora într-o perioadă de timp concretă, care să nu depășească un an;

Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR)

| 53. | consideră că MFPR a jucat un rol de pârghie, atât în termeni calitativi, cât și cantitativi, preponderent pentru creșterea investițiilor în CDI într-un moment de criză în care sectorul bancar nu mai era capabil să exercite acest rol, înregistrând în primii ani împrumuturi în valoare de 8 miliarde de euro, care au generat investiții în valoare de peste 20 de miliarde de euro; |
| --- | --- |

53.

consideră că MFPR a jucat un rol de pârghie, atât în termeni calitativi, cât și cantitativi, preponderent pentru creșterea investițiilor în CDI într-un moment de criză în care sectorul bancar nu mai era capabil să exercite acest rol, înregistrând în primii ani împrumuturi în valoare de 8 miliarde de euro, care au generat investiții în valoare de peste 20 de miliarde de euro;

| 54. | își manifestă, totuși, preocuparea în ceea ce privește sumele derizorii acordate infrastructurilor de cercetare, universităților și organismelor de cercetare și IMM-urilor, în special IMM-urilor inovatoare, precum și în ceea ce privește existența unui dezechilibru geografic și sectorial binecunoscut al împrumuturilor alocate; sprijină concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, în special acolo unde se solicită verificarea tuturor acțiunilor posibile pentru valorifiarea drepturilor de proprietate intelectuală la nivel european, în special pentru a favoriza accesul IMM-urilor pe piața cunoașterii; |
| --- | --- |

54.

își manifestă, totuși, preocuparea în ceea ce privește sumele derizorii acordate infrastructurilor de cercetare, universităților și organismelor de cercetare și IMM-urilor, în special IMM-urilor inovatoare, precum și în ceea ce privește existența unui dezechilibru geografic și sectorial binecunoscut al împrumuturilor alocate; sprijină concluziile Consiliului European din 4 februarie 2011, în special acolo unde se solicită verificarea tuturor acțiunilor posibile pentru valorifiarea drepturilor de proprietate intelectuală la nivel european, în special pentru a favoriza accesul IMM-urilor pe piața cunoașterii;

| 55. | regretă faptul că proiectele RSFF sunt situate doar în 18 state membre UE și în 2 țări asociate și că IMM-urile, universitățile/organizații de cercetare și infrastructuri de cercetare sunt, în prezent, subreprezentate în RSFF; solicită Comisiei să analizeze cauzele care au determinat celelalte 9 state membre UE să nu utilizeze acest nou mecanism care s-a dovedit că a contribuit decisiv la creșterea finanțării CDI, și să asigure participarea tuturor țărilor; |
| --- | --- |

55.

regretă faptul că proiectele RSFF sunt situate doar în 18 state membre UE și în 2 țări asociate și că IMM-urile, universitățile/organizații de cercetare și infrastructuri de cercetare sunt, în prezent, subreprezentate în RSFF; solicită Comisiei să analizeze cauzele care au determinat celelalte 9 state membre UE să nu utilizeze acest nou mecanism care s-a dovedit că a contribuit decisiv la creșterea finanțării CDI, și să asigure participarea tuturor țărilor;

| 56. | solicită Comisiei și statelor membre să investigheze publicitatea referitoare la disponibilitatea creditelor MFPR la nivelul statelor membre și să se asigure că potențialii participanți beneficiază de informații adecvate și de asistență pentru accesarea creditelor MFPR, în special în acele state membre a căror monedă națională nu este euro; |
| --- | --- |

56.

solicită Comisiei și statelor membre să investigheze publicitatea referitoare la disponibilitatea creditelor MFPR la nivelul statelor membre și să se asigure că potențialii participanți beneficiază de informații adecvate și de asistență pentru accesarea creditelor MFPR, în special în acele state membre a căror monedă națională nu este euro;

| 57. | recomandă să se continue și să se intensifice aplicarea acestui instrument financiar inovator în cadrul PC7, precum și în viitorul PC8, în măsura în care acesta facilitează accesul la finanțare și favorizează investițiile private; subliniază necesitatea elaborării acestor instrumente în așa fel încât să poată fi aplicate IMM-urilor; |
| --- | --- |

57.

recomandă să se continue și să se intensifice aplicarea acestui instrument financiar inovator în cadrul PC7, precum și în viitorul PC8, în măsura în care acesta facilitează accesul la finanțare și favorizează investițiile private; subliniază necesitatea elaborării acestor instrumente în așa fel încât să poată fi aplicate IMM-urilor;

Concluzie generală și orientări pentru viitor

| 58. | solicită ca utilizarea PC7 să țină cont de consecințele diferite în fiecare stat membru ale crizei economice pentru anii de la sfârșitul programului (2011-2013), având în vedere sumele considerabile (28,8 miliarde de euro pe 3 ani) care rămân de programat, obiectivele de atins pentru UE 2020 și pregătirea unui Spațiu european de cercetare și a Uniunii inovării; solicită în special alinierea obiectivelor programului PC7 cu strategiile UE privind eficiența resurselor, materiile prime și Agenda digitală; |
| --- | --- |

58.

solicită ca utilizarea PC7 să țină cont de consecințele diferite în fiecare stat membru ale crizei economice pentru anii de la sfârșitul programului (2011-2013), având în vedere sumele considerabile (28,8 miliarde de euro pe 3 ani) care rămân de programat, obiectivele de atins pentru UE 2020 și pregătirea unui Spațiu european de cercetare și a Uniunii inovării; solicită în special alinierea obiectivelor programului PC7 cu strategiile UE privind eficiența resurselor, materiile prime și Agenda digitală;

| 59. | consideră că sumele rămase nu trebuie să fie sustrase de la cercetare și utilizate pentru a acoperi alte programe sau instrumente care nu aparțin sectorului cercetării și inovării și care nu se regăsesc în obiectivele și domeniul de aplicare a PC7; |
| --- | --- |

59.

consideră că sumele rămase nu trebuie să fie sustrase de la cercetare și utilizate pentru a acoperi alte programe sau instrumente care nu aparțin sectorului cercetării și inovării și care nu se regăsesc în obiectivele și domeniul de aplicare a PC7;

| 60. | subliniază necesitatea de a consolida, stimula și garanta finanțarea cercetării și dezvoltării în Uniune prin creșterea semnificativă a cheltuielilor relevante după 2013; este de părere că această creștere a fondurilor – în mod ideal prin dublarea bugetului – trebuie să încurajeze creșterea sustenabilă și concurența prin excelență; subliniază, astfel, că această creștere a fondurilor trebuie corelată cu o abordare orientată mai mult către rezultate, axată pe performanță, și cu o simplificare radicală a procedurilor de finanțare; sprijină o viitoare colaborare și cooperare între diferitele programe de CDI ale UE, de exemplu prin intermediul „Cadrului strategic comun de cercetare și inovare”; consideră că odată stabilite, programele viitoare vor trebui să demonstreze continuitate, acest lucru fiind important pentru toți actorii implicați; |
| --- | --- |

60.

subliniază necesitatea de a consolida, stimula și garanta finanțarea cercetării și dezvoltării în Uniune prin creșterea semnificativă a cheltuielilor relevante după 2013; este de părere că această creștere a fondurilor – în mod ideal prin dublarea bugetului – trebuie să încurajeze creșterea sustenabilă și concurența prin excelență; subliniază, astfel, că această creștere a fondurilor trebuie corelată cu o abordare orientată mai mult către rezultate, axată pe performanță, și cu o simplificare radicală a procedurilor de finanțare; sprijină o viitoare colaborare și cooperare între diferitele programe de CDI ale UE, de exemplu prin intermediul „Cadrului strategic comun de cercetare și inovare”; consideră că odată stabilite, programele viitoare vor trebui să demonstreze continuitate, acest lucru fiind important pentru toți actorii implicați;

| 61. | subliniază faptul că este important ca rezultatele obținute în fiecare domeniu stabilit ca fiind o prioritate politică în materie de finanțare să fie evaluate, inclusiv din punctul de vedere al eficienței lor, pentru a îmbunătății evaluarea programelor viitoare; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că este important ca rezultatele obținute în fiecare domeniu stabilit ca fiind o prioritate politică în materie de finanțare să fie evaluate, inclusiv din punctul de vedere al eficienței lor, pentru a îmbunătății evaluarea programelor viitoare;

*

* *

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre. |
| --- | --- |

62.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și statelor membre.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0401.

(3)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 104.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/20 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/20

---

Miercuri, 8 iunie 2011Relațiile comerciale UE-Canada

P7_TA(2011)0257

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la relațiile comerciale dintre UE și Canada

2012/C 380 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 9 noiembrie 2010 intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale - Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 iulie 2010 intitulată „Către o politică europeană globală în domeniul investițiilor internaționale” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 9 noiembrie 2010 intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale - Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612) și Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 7 iulie 2010 intitulată „Către o politică europeană globală în domeniul investițiilor internaționale” (COM(2010)0343),

| — | având în vedere studiul comun realizat de Comisie și de guvernul Canadei intitulat „Evaluarea costurilor și beneficiilor unui parteneriat economic mai strâns între UE și Canada” din octombrie 2008 (1) și raportul comun privind exercițiul menit să definească aria relațiilor UE-Canada din 5 martie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comun realizat de Comisie și de guvernul Canadei intitulat „Evaluarea costurilor și beneficiilor unui parteneriat economic mai strâns între UE și Canada” din octombrie 2008 (1) și raportul comun privind exercițiul menit să definească aria relațiilor UE-Canada din 5 martie 2009 (2),

| — | având în vedere declarația comună de la summitul UE-Canada privind un acord de parteneriat economic global între Uniunea Europeană și Canada, semnată la Praga la 6 mai 2009 (Documentul Consiliului 09547/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de la summitul UE-Canada privind un acord de parteneriat economic global între Uniunea Europeană și Canada, semnată la Praga la 6 mai 2009 (Documentul Consiliului 09547/2009),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei adresată Consiliului la 20 decembrie 2010 privind modificarea directivelor de negociere pentru un acord de integrare economică cu Canada în vederea autorizării Comisiei de a negocia, în numele Uniunii, pe tema investițiilor (SEC(2010)1577), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei adresată Consiliului la 20 decembrie 2010 privind modificarea directivelor de negociere pentru un acord de integrare economică cu Canada în vederea autorizării Comisiei de a negocia, în numele Uniunii, pe tema investițiilor (SEC(2010)1577),

| — | având în vedere Raportul Comisiei adresat Consiliului European la 10 martie 2011 intitulat „Raport 2011 privind obstacolele în calea comerțului și a investițiilor – Angajarea partenerilor noștri economici strategici în ameliorarea accesului la piață: Priorități de acțiune privind eliminarea obstacolelor din calea comerțului” (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei adresat Consiliului European la 10 martie 2011 intitulat „Raport 2011 privind obstacolele în calea comerțului și a investițiilor – Angajarea partenerilor noștri economici strategici în ameliorarea accesului la piață: Priorități de acțiune privind eliminarea obstacolelor din calea comerțului” (COM(2011)0114),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 22 mai 2007 privind Europa globală — aspecte externe ale competitivității (3), Rezoluția din 19 februarie 2008 privind strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (4), Rezoluția din 20 mai 2008 privind comerțul cu materii prime și produse de bază (5), Rezoluția din 4 septembrie 2008 privind comerțul cu servicii (6), Rezoluția din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional (7), Rezoluția din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (8), Rezoluția din 5 mai 2010 referitoare la viitorul summit UE-Canada (9), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (10), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 privind Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (11), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (12), Rezoluția din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (13), și Rezoluția din 6 aprilie 2011 referitoare la viitorul politicii europene de investiții internaționale (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 22 mai 2007 privind Europa globală — aspecte externe ale competitivității (3), Rezoluția din 19 februarie 2008 privind strategia UE pentru ameliorarea accesului pe piețele externe pentru întreprinderile europene (4), Rezoluția din 20 mai 2008 privind comerțul cu materii prime și produse de bază (5), Rezoluția din 4 septembrie 2008 privind comerțul cu servicii (6), Rezoluția din 18 decembrie 2008 referitoare la impactul contrafacerii asupra comerțului internațional (7), Rezoluția din 5 februarie 2009 referitoare la consolidarea rolului IMM-urilor europene în comerțul internațional (8), Rezoluția din 5 mai 2010 referitoare la viitorul summit UE-Canada (9), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (10), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 privind Politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (11), Rezoluția din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (12), Rezoluția din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (13), și Rezoluția din 6 aprilie 2011 referitoare la viitorul politicii europene de investiții internaționale (14),

| — | având în vedere Acordul-cadru de cooperare comercială și economică între Comunitățile Europene și Canada (15) și alte acorduri bilaterale ulterioare încheiate cu Canada, în special Acordul privind cooperarea vamală și asistența reciprocă în probleme vamale (16), Acordul privind măsurile sanitare e protecție a sănătății publice și animale aplicabile în comerțul cu animale vii și cu produse de origine animală (17), Acordul privind comerțul cu vinuri și băuturi spirtoase (18), Acordul privind siguranța aviației civile (19) și Acordul privind transportul aerian (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de cooperare comercială și economică între Comunitățile Europene și Canada (15) și alte acorduri bilaterale ulterioare încheiate cu Canada, în special Acordul privind cooperarea vamală și asistența reciprocă în probleme vamale (16), Acordul privind măsurile sanitare e protecție a sănătății publice și animale aplicabile în comerțul cu animale vii și cu produse de origine animală (17), Acordul privind comerțul cu vinuri și băuturi spirtoase (18), Acordul privind siguranța aviației civile (19) și Acordul privind transportul aerian (20),

| — | având în vedere Acordul-cadru revizuit privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru revizuit privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (21),

| — | având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât sistemul comercial multilateral bazat pe norme, stabilit de Organizația Mondială a Comerțului (OMC), continuă să reprezinte cel mai adecvat cadru pentru reglementarea și promovarea unui comerț corect și echitabil prin instituirea unor reguli adecvate și garantând respectarea acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât sistemul comercial multilateral bazat pe norme, stabilit de Organizația Mondială a Comerțului (OMC), continuă să reprezinte cel mai adecvat cadru pentru reglementarea și promovarea unui comerț corect și echitabil prin instituirea unor reguli adecvate și garantând respectarea acestora;

| B. | întrucât încheierea cu succes a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) este de o importanță crucială pentru evoluția viitoare a OMC; întrucât un astfel de angajament nu împiedică încheierea de acorduri bilaterale în afara angajamentelor din cadrul OMC și complementare normelor multilaterale; |
| --- | --- |

B.

întrucât încheierea cu succes a Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) este de o importanță crucială pentru evoluția viitoare a OMC; întrucât un astfel de angajament nu împiedică încheierea de acorduri bilaterale în afara angajamentelor din cadrul OMC și complementare normelor multilaterale;

| C. | întrucât Canada este unul dintre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai UE, fiind prima țară industrializată cu care UE a semnat în 1976 un acord-cadru de cooperare comercială și economică; întrucât, de-a lungul anilor, au fost semnate mai multe acorduri bilaterale menite să faciliteze relații comerciale mai strânse; |
| --- | --- |

C.

întrucât Canada este unul dintre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai UE, fiind prima țară industrializată cu care UE a semnat în 1976 un acord-cadru de cooperare comercială și economică; întrucât, de-a lungul anilor, au fost semnate mai multe acorduri bilaterale menite să faciliteze relații comerciale mai strânse;

| D. | întrucât UE este pentru Canada al doilea cel mai important partener comercial, iar Canada este în prezent pentru UE cel de-al unsprezecelea cel mai important partener comercial (2009); întrucât Canada este pentru UE pe locul al patrulea în clasamentul furnizorilor de investiții străine directe (IED), iar UE este pentru Canada a doua sursă de IED (2008); |
| --- | --- |

D.

întrucât UE este pentru Canada al doilea cel mai important partener comercial, iar Canada este în prezent pentru UE cel de-al unsprezecelea cel mai important partener comercial (2009); întrucât Canada este pentru UE pe locul al patrulea în clasamentul furnizorilor de investiții străine directe (IED), iar UE este pentru Canada a doua sursă de IED (2008);

| E. | întrucât studiul comun din 2008 a demonstrat că există beneficii potențiale semnificative atât pentru Canada, cât și pentru UE în urma liberalizării comerțului bilateral dintre aceste state; |
| --- | --- |

E.

întrucât studiul comun din 2008 a demonstrat că există beneficii potențiale semnificative atât pentru Canada, cât și pentru UE în urma liberalizării comerțului bilateral dintre aceste state;

| F. | întrucât sectoarele private atât din UE, cât și din Canada au manifestat un sprijin puternic pentru încheierea unui acord economic ambițios și cuprinzător și consideră că un parteneriat economic mai strâns între UE și Canada ar trimite un puternic semnal favorabil dezvoltării către investitori și mediul de afaceri din UE și Canada, dar și de pe plan internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât sectoarele private atât din UE, cât și din Canada au manifestat un sprijin puternic pentru încheierea unui acord economic ambițios și cuprinzător și consideră că un parteneriat economic mai strâns între UE și Canada ar trimite un puternic semnal favorabil dezvoltării către investitori și mediul de afaceri din UE și Canada, dar și de pe plan internațional;

| G. | întrucât există un consens general asupra faptului că relațiile economice dintre UE și Canada nu au ajuns încă la potențial maxim și că acordul de liber-schimb dintre UE și Canada poate contribui semnificativ la dezvoltarea și realizarea acestui lucru, prin îmbunătățirea comerțului și a fluxurilor de investiții, prin eliminarea tarifelor și a vârfurilor tarifare și a barierelor netarifare nejustificate și prin susținerea unei cooperări strânse în special în domeniile cooperării în scopuri de reglementare, mobilității forței de muncă și recunoașterii calificărilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât există un consens general asupra faptului că relațiile economice dintre UE și Canada nu au ajuns încă la potențial maxim și că acordul de liber-schimb dintre UE și Canada poate contribui semnificativ la dezvoltarea și realizarea acestui lucru, prin îmbunătățirea comerțului și a fluxurilor de investiții, prin eliminarea tarifelor și a vârfurilor tarifare și a barierelor netarifare nejustificate și prin susținerea unei cooperări strânse în special în domeniile cooperării în scopuri de reglementare, mobilității forței de muncă și recunoașterii calificărilor;

| H. | întrucât negocierile în curs pentru un acord comercial și economic cuprinzător (CETA) au în vedere încheierea unui acord foarte amplu, ale cărui ambiții depășesc orice acord comercial și economic negociat până în prezent atât de UE cât și de Canada, ceea ce ar putea consolida și mai mult relația bilaterală comercială și de investiții puternică ce există deja; |
| --- | --- |

H.

întrucât negocierile în curs pentru un acord comercial și economic cuprinzător (CETA) au în vedere încheierea unui acord foarte amplu, ale cărui ambiții depășesc orice acord comercial și economic negociat până în prezent atât de UE cât și de Canada, ceea ce ar putea consolida și mai mult relația bilaterală comercială și de investiții puternică ce există deja;

| I. | întrucât Comisia dorește să integreze protecția investițiilor în negocierile actuale cu Canada și a propus Consiliului o modificare a directivelor de negociere existente; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia dorește să integreze protecția investițiilor în negocierile actuale cu Canada și a propus Consiliului o modificare a directivelor de negociere existente;

| J. | întrucât atât UE, cât și Canada au declarat că s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul negocierilor pentru CETA, cu scopul de a încheia un acord până la sfârșitul anului 2011, |
| --- | --- |

J.

întrucât atât UE, cât și Canada au declarat că s-au înregistrat progrese semnificative în cadrul negocierilor pentru CETA, cu scopul de a încheia un acord până la sfârșitul anului 2011,

| 1. | consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne de departe cel mai eficient cadru pentru realizarea unui comerț liber, corect și echitabil la nivel global; își reafirmă sprijinul puternic pentru o încheiere cu succes a negocierilor din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD), care rămâne prioritară pentru comerțul UE; consideră că UE și Canada pot contribui împreună la încheierea cu succes a negocierilor din cadrul ADD; |
| --- | --- |

1.

consideră că sistemul comercial multilateral, reprezentat de OMC, rămâne de departe cel mai eficient cadru pentru realizarea unui comerț liber, corect și echitabil la nivel global; își reafirmă sprijinul puternic pentru o încheiere cu succes a negocierilor din cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD), care rămâne prioritară pentru comerțul UE; consideră că UE și Canada pot contribui împreună la încheierea cu succes a negocierilor din cadrul ADD;

| 2. | salută încheierea cu Canada a unui acord în afara angajamentelor din cadrul OMC și care să fie complementar normelor multilaterale, cu condiția ca în urma negocierilor să rezulte un acord echilibrat, ambițios și de o înaltă calitate, care să vizeze mai mult decât reduceri tarifare; solicită aplicarea principiului reciprocității în cadrul căilor de atac legale disponibile în cazul unor litigii comerciale și subliniază în special nevoia de a îmbunătăți protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a mărcilor comerciale, a brevetelor și a indicațiilor geografice și de a obține un veritabil acces reciproc la piață, în special la piețele serviciilor și achizițiilor publice (inclusiv la nivel sub-federal); |
| --- | --- |

2.

salută încheierea cu Canada a unui acord în afara angajamentelor din cadrul OMC și care să fie complementar normelor multilaterale, cu condiția ca în urma negocierilor să rezulte un acord echilibrat, ambițios și de o înaltă calitate, care să vizeze mai mult decât reduceri tarifare; solicită aplicarea principiului reciprocității în cadrul căilor de atac legale disponibile în cazul unor litigii comerciale și subliniază în special nevoia de a îmbunătăți protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a mărcilor comerciale, a brevetelor și a indicațiilor geografice și de a obține un veritabil acces reciproc la piață, în special la piețele serviciilor și achizițiilor publice (inclusiv la nivel sub-federal);

| 3. | invită Comisia, în semn de bunăvoință, să retragă criticile sale față de cerințele legate de conținutul local al legii din Ontario privind energia ecologică; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia, în semn de bunăvoință, să retragă criticile sale față de cerințele legate de conținutul local al legii din Ontario privind energia ecologică;

| 4. | consideră că acest capitol privind proprietatea intelectuală nu ar trebui să aibă un impact negativ asupra fabricării de medicamente generice și trebuie să respecte excepțiile TRIPs legate de domeniul sănătății publice; |
| --- | --- |

4.

consideră că acest capitol privind proprietatea intelectuală nu ar trebui să aibă un impact negativ asupra fabricării de medicamente generice și trebuie să respecte excepțiile TRIPs legate de domeniul sănătății publice;

| 5. | ia act de faptul că Comisia a optat pentru o abordare bazată pe liste negative în ceea ce privește liberalizarea serviciilor, însă consideră că aceasta ar trebui considerată o simplă excepție, care nu ar trebui să servească drept precedent pentru viitoarele negocieri; consideră că excepția GATS prevăzută pentru utilitățile publice rămâne cel mai adecvat instrument pentru garantarea accesului universal al cetățenilor la serviciile publice; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că Comisia a optat pentru o abordare bazată pe liste negative în ceea ce privește liberalizarea serviciilor, însă consideră că aceasta ar trebui considerată o simplă excepție, care nu ar trebui să servească drept precedent pentru viitoarele negocieri; consideră că excepția GATS prevăzută pentru utilitățile publice rămâne cel mai adecvat instrument pentru garantarea accesului universal al cetățenilor la serviciile publice;

| 6. | își exprimă preocuparea cu privire la continuarea extragerii azbestului în Canada și la impactul considerabil al acestei activități asupra sănătății lucrătorilor; reamintește faptul că în UE au fost interzise utilizarea, extracția și prelucrarea azbestului, precum și producția produselor din azbest; solicită Canadei să ia măsuri similare pentru a ameliora sănătatea publică; |
| --- | --- |

6.

își exprimă preocuparea cu privire la continuarea extragerii azbestului în Canada și la impactul considerabil al acestei activități asupra sănătății lucrătorilor; reamintește faptul că în UE au fost interzise utilizarea, extracția și prelucrarea azbestului, precum și producția produselor din azbest; solicită Canadei să ia măsuri similare pentru a ameliora sănătatea publică;

| 7. | în baza elementelor complementare din cadrul celor două economii, subliniază potențialul viitor pentru sporirea investițiilor și a comerțului UE-Canada și oportunitățile de afaceri care decurg din CETA; |
| --- | --- |

7.

în baza elementelor complementare din cadrul celor două economii, subliniază potențialul viitor pentru sporirea investițiilor și a comerțului UE-Canada și oportunitățile de afaceri care decurg din CETA;

| 8. | consideră că ambițiile Comisiei din cadrul discuțiilor cu Canada ar trebui să fie însoțite de o abordare la fel de ambițioasă a dezvoltării durabile, în special în ceea ce privește nivelul obligațiilor la locul de muncă, dimensiunea capitolului privind mediul înconjurător și modul de abordare a problemelor din acordurile multilaterale de mediu, precum și mecanismele de aplicare, și ar trebui să sprijine și să promoveze inițiative care au drept scop să contribuie la combaterea schimbărilor climatice, să promoveze dispoziții cu caracter juridic obligatoriu în domeniul drepturilor omului și al standardelor sociale și de mediu și să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

8.

consideră că ambițiile Comisiei din cadrul discuțiilor cu Canada ar trebui să fie însoțite de o abordare la fel de ambițioasă a dezvoltării durabile, în special în ceea ce privește nivelul obligațiilor la locul de muncă, dimensiunea capitolului privind mediul înconjurător și modul de abordare a problemelor din acordurile multilaterale de mediu, precum și mecanismele de aplicare, și ar trebui să sprijine și să promoveze inițiative care au drept scop să contribuie la combaterea schimbărilor climatice, să promoveze dispoziții cu caracter juridic obligatoriu în domeniul drepturilor omului și al standardelor sociale și de mediu și să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor;

| 9. | salută progresele înregistrate în cadrul negocierilor pentru CETA și încurajează Comisia să continue consultările cu principalele părți interesate; deși studiul comun a demonstrat beneficii potențiale semnificative atât pentru Canada, cât și pentru UE, solicită Comisiei să realizeze cât mai curând posibil o evaluare cuprinzătoare a impactului asupra sustenabilității prin care să se analizeze implicațiile sectoriale previzibile și consecințele socio-economice pentru UE ca urmare a acordului final; |
| --- | --- |

9.

salută progresele înregistrate în cadrul negocierilor pentru CETA și încurajează Comisia să continue consultările cu principalele părți interesate; deși studiul comun a demonstrat beneficii potențiale semnificative atât pentru Canada, cât și pentru UE, solicită Comisiei să realizeze cât mai curând posibil o evaluare cuprinzătoare a impactului asupra sustenabilității prin care să se analizeze implicațiile sectoriale previzibile și consecințele socio-economice pentru UE ca urmare a acordului final;

| 10. | remarcă faptul că, în ceea ce privește relațiile UE-Canada, competența se află exclusiv la nivel federal, dar deoarece provinciile și teritoriile canadiene sunt responsabile de punerea în aplicare a obligațiilor ce decurg din tratat, care intră în domeniul lor de jurisdicție, consideră că acest nivel este esențial și salută participarea provinciilor și teritoriilor canadiene la negocierile pentru CETA și le încurajează să își sincronizeze politicile și procedurile pentru a permite maximizarea potențialelor beneficii; consideră că o negociere reușită ar trebui să includă angajamente explicite din partea guvernelor provinciilor și teritoriilor; |
| --- | --- |

10.

remarcă faptul că, în ceea ce privește relațiile UE-Canada, competența se află exclusiv la nivel federal, dar deoarece provinciile și teritoriile canadiene sunt responsabile de punerea în aplicare a obligațiilor ce decurg din tratat, care intră în domeniul lor de jurisdicție, consideră că acest nivel este esențial și salută participarea provinciilor și teritoriilor canadiene la negocierile pentru CETA și le încurajează să își sincronizeze politicile și procedurile pentru a permite maximizarea potențialelor beneficii; consideră că o negociere reușită ar trebui să includă angajamente explicite din partea guvernelor provinciilor și teritoriilor;

| 11. | remarcă, cu preocupare, că Comisia a prezentat Consiliului o propunere pentru modificarea directivelor de negociere prin care Comisia este autorizată să negocieze cu Canada în materie de investiții fără să aștepte ca Parlamentul să își adopte poziția în ceea ce privește viitorul politicii generale a UE în materie de investiții; invită Comisia ca, în cadrul negocierilor cu Canada referitoare la investiții, să țină seama pe deplin de concluzia Parlamentului European în privința acestui subiect; consideră că, date fiind sistemele juridice bine dezvoltate din Canada, respectiv din UE, mecanismul de soluționare a litigiilor dintre state și acordarea de despăgubiri judiciare locale sunt cele mai adecvate instrumente de a aborda litigiile în materie de investiții; solicită Comisiei să se asigure că un potențial mecanism de soluționare a litigiilor dintre stat și investitori nu va afecta legislația viitoare în domenii politice sensibile, cum ar fi legislația în domeniul mediului, și că acesta este integrat în cerințe mai ample, astfel cum se specifică în Rezoluția Parlamentului referitoare la viitorul politicii europene de investiții internaționale; |
| --- | --- |

11.

remarcă, cu preocupare, că Comisia a prezentat Consiliului o propunere pentru modificarea directivelor de negociere prin care Comisia este autorizată să negocieze cu Canada în materie de investiții fără să aștepte ca Parlamentul să își adopte poziția în ceea ce privește viitorul politicii generale a UE în materie de investiții; invită Comisia ca, în cadrul negocierilor cu Canada referitoare la investiții, să țină seama pe deplin de concluzia Parlamentului European în privința acestui subiect; consideră că, date fiind sistemele juridice bine dezvoltate din Canada, respectiv din UE, mecanismul de soluționare a litigiilor dintre state și acordarea de despăgubiri judiciare locale sunt cele mai adecvate instrumente de a aborda litigiile în materie de investiții; solicită Comisiei să se asigure că un potențial mecanism de soluționare a litigiilor dintre stat și investitori nu va afecta legislația viitoare în domenii politice sensibile, cum ar fi legislația în domeniul mediului, și că acesta este integrat în cerințe mai ample, astfel cum se specifică în Rezoluția Parlamentului referitoare la viitorul politicii europene de investiții internaționale;

| 12. | subliniază că în capitolul privind investițiile ar trebui să se promoveze investițiile de înaltă calitate, care să respecte mediul și să încurajeze condițiile de muncă bune; de asemenea, solicită ca acest capitol privind investițiile să respecte dreptul de reglementare al ambelor părți, în special în domenii precum securitatea națională, mediul, sănătatea publică, drepturile lucrătorilor și consumatorilor, politica industrială și diversitatea culturală; invită Comisia să excludă din domeniul acordurilor de investiții sectoarele sensibile cum ar fi cultura, educația, apărarea națională și sănătatea publică; |
| --- | --- |

12.

subliniază că în capitolul privind investițiile ar trebui să se promoveze investițiile de înaltă calitate, care să respecte mediul și să încurajeze condițiile de muncă bune; de asemenea, solicită ca acest capitol privind investițiile să respecte dreptul de reglementare al ambelor părți, în special în domenii precum securitatea națională, mediul, sănătatea publică, drepturile lucrătorilor și consumatorilor, politica industrială și diversitatea culturală; invită Comisia să excludă din domeniul acordurilor de investiții sectoarele sensibile cum ar fi cultura, educația, apărarea națională și sănătatea publică;

| 13. | își reafirmă îngrijorarea cu privire la impactul extracției de nisip bituminos asupra mediului ca urmare a nivelului ridicat al emisiilor de CO2 rezultate în timpul procesului de producție a acestuia, precum și privind amenințarea la adresa biodiversității locale; își exprimă convingerea că negocierile pentru CETA nu ar trebui să afecteze drepturile UE de a legifera în cadrul directivei privind calitatea combustibililor și nici să afecteze capacitatea autorităților canadiene de a introduce în viitor standarde de mediu privind extracția de nisipuri bituminoase; încurajează ambele părți să soluționeze orice dezacord pe cale amiabilă și fără să pericliteze negocierile pentru CETA; |
| --- | --- |

13.

își reafirmă îngrijorarea cu privire la impactul extracției de nisip bituminos asupra mediului ca urmare a nivelului ridicat al emisiilor de CO2 rezultate în timpul procesului de producție a acestuia, precum și privind amenințarea la adresa biodiversității locale; își exprimă convingerea că negocierile pentru CETA nu ar trebui să afecteze drepturile UE de a legifera în cadrul directivei privind calitatea combustibililor și nici să afecteze capacitatea autorităților canadiene de a introduce în viitor standarde de mediu privind extracția de nisipuri bituminoase; încurajează ambele părți să soluționeze orice dezacord pe cale amiabilă și fără să pericliteze negocierile pentru CETA;

| 14. | ia act de acțiunile juridice recente legate de interdicția impusă de UE asupra produselor derivate din focă, în special de cererea Canadei adresată în cadrul OMC de instituire a unui complet oficial de soluționare a litigiilor; se așteaptă ca, în ceea ce privește interzicerea produselor derivate din focă, Comisia să rămână fermă privind poziția UE; își exprimă speranța profundă că Canada își va retrage cererea prezentată la OMC, care contravine unor relații comerciale pozitive, înainte de a fi necesară ratificarea acordului CETA de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

14.

ia act de acțiunile juridice recente legate de interdicția impusă de UE asupra produselor derivate din focă, în special de cererea Canadei adresată în cadrul OMC de instituire a unui complet oficial de soluționare a litigiilor; se așteaptă ca, în ceea ce privește interzicerea produselor derivate din focă, Comisia să rămână fermă privind poziția UE; își exprimă speranța profundă că Canada își va retrage cererea prezentată la OMC, care contravine unor relații comerciale pozitive, înainte de a fi necesară ratificarea acordului CETA de către Parlamentul European;

| 15. | atrage atenția asupra diferitelor politici aplicate de UE și Canada în ceea ce privește reglementarea organismelor modificate genetic (OMG); avertizează asupra faptului că reglementările mai stricte aplicate de UE ar putea fi contestate de firmele private în cadrul mecanismului privind soluționarea litigiilor propus în cadrul CETA; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra diferitelor politici aplicate de UE și Canada în ceea ce privește reglementarea organismelor modificate genetic (OMG); avertizează asupra faptului că reglementările mai stricte aplicate de UE ar putea fi contestate de firmele private în cadrul mecanismului privind soluționarea litigiilor propus în cadrul CETA;

| 16. | consideră că, în cadrul acestor negocieri, capitolele privind agricultura vor constitui un aspect important pentru ambele părți; este preocupat de concesiile potențial substanțiale ce s-ar putea face pentru OMG-uri, sectorul laptelui și etichetarea de origine; subliniază, prin urmare, că interesele și prioritățile din agricultură ar trebui luate pe deplin în considerare și invită Comisia să negocieze un acord care va fi benefic pentru consumatorii din UE și din Canada, dar și pentru sectoarele agricole din ambele țări, și să asigure, din perspectiva unui rezultat global echilibrat, o concurență mai intensă, dar și mai loială, între furnizorii de produse agricole din UE și Canada; în acest context, salută angajamentul inițial al ambelor părți de a nu menține, introduce sau reintroduce subvenții la exporturile agricole pentru produsele agricole comercializate, acesta fiind un pas înainte spre negocieri ambițioase și corecte, precum și acordul de a coopera la negocierile pe teme agricole ce au loc în cadrul OMC; |
| --- | --- |

16.

consideră că, în cadrul acestor negocieri, capitolele privind agricultura vor constitui un aspect important pentru ambele părți; este preocupat de concesiile potențial substanțiale ce s-ar putea face pentru OMG-uri, sectorul laptelui și etichetarea de origine; subliniază, prin urmare, că interesele și prioritățile din agricultură ar trebui luate pe deplin în considerare și invită Comisia să negocieze un acord care va fi benefic pentru consumatorii din UE și din Canada, dar și pentru sectoarele agricole din ambele țări, și să asigure, din perspectiva unui rezultat global echilibrat, o concurență mai intensă, dar și mai loială, între furnizorii de produse agricole din UE și Canada; în acest context, salută angajamentul inițial al ambelor părți de a nu menține, introduce sau reintroduce subvenții la exporturile agricole pentru produsele agricole comercializate, acesta fiind un pas înainte spre negocieri ambițioase și corecte, precum și acordul de a coopera la negocierile pe teme agricole ce au loc în cadrul OMC;

| 17. | solicită Comisiei Europene, în spiritul coerenței politicilor UE, îndeosebi a celor referitoare la TTPM, să asigure că interesele acestora în privința produselor strategice ale acestora sunt menținute în cadrul viitorului acord dintre UE și Canada; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei Europene, în spiritul coerenței politicilor UE, îndeosebi a celor referitoare la TTPM, să asigure că interesele acestora în privința produselor strategice ale acestora sunt menținute în cadrul viitorului acord dintre UE și Canada;

| 18. | subliniază faptul că negocierile privind măsurile sanitare și fitosanitare reprezintă o chestiune extrem de importantă din cadrul capitolelor agricole; în acest context, invită Comisia să se angajeze să negocieze norme în domeniu care să mențină un standard ridicat; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că negocierile privind măsurile sanitare și fitosanitare reprezintă o chestiune extrem de importantă din cadrul capitolelor agricole; în acest context, invită Comisia să se angajeze să negocieze norme în domeniu care să mențină un standard ridicat;

| 19. | reamintește Consiliului și Comisiei că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Consiliul trebuie să obțină acordul Parlamentului pentru fiecare acord comercial internațional și că atât Consiliul, cât și Comisia sunt obligate să informeze Parlamentul imediat și integral, în toate etapele procedurii; invită Consiliul să pună imediat la dispoziția Parlamentului toate informațiile de pe parcursul procedurii pentru care este responsabil, în special privind directivele de negociere adoptate și orice modificare a acestora; solicită Consiliului și Comisiei să implice Parlamentul în toate etapele negocierii și să țină seama pe deplin de opiniile Parlamentului; |
| --- | --- |

19.

reamintește Consiliului și Comisiei că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Consiliul trebuie să obțină acordul Parlamentului pentru fiecare acord comercial internațional și că atât Consiliul, cât și Comisia sunt obligate să informeze Parlamentul imediat și integral, în toate etapele procedurii; invită Consiliul să pună imediat la dispoziția Parlamentului toate informațiile de pe parcursul procedurii pentru care este responsabil, în special privind directivele de negociere adoptate și orice modificare a acestora; solicită Consiliului și Comisiei să implice Parlamentul în toate etapele negocierii și să țină seama pe deplin de opiniile Parlamentului;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și parlamentului și guvernului federal, precum și guvernelor și parlamentelor provinciale și teritoriale din Canada. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și parlamentului și guvernului federal, precum și guvernelor și parlamentelor provinciale și teritoriale din Canada.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141032.pdf

(2)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/march/tradoc_142470.pdf

(3)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 128.

(4)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 16.

(5)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 5.

(6)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 67.

(7)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 47.

(8)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 101.

(9)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 64.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0434.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0445.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0446.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0068.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0141.

(15)  JO L 260, 24.9.1976, p. 2.

(16)  JO L 7, 13.1.1998, p. 38.

(17)  JO L 71, 18.3.1999, p. 3.

(18)  JO L 35, 6.2.2004, p. 3.

(19)  JO L 153, 17.6.2009, p. 11.

(20)  JO L 207, 6.8.2010, p. 32.

(21)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/24

---

Miercuri, 8 iunie 2011Agențiile de rating de credit

P7_TA(2011)0258

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la agențiile de rating de credit: perspective de viitor (2010/2302(INI))

2012/C 380 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere nota din martie 2009 a Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (IOSCO) intitulată „Cooperarea internațională în materie de supraveghere a agențiilor de rating de credit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota din martie 2009 a Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (IOSCO) intitulată „Cooperarea internațională în materie de supraveghere a agențiilor de rating de credit”,

| — | având în vedere forumul comun cu titlul „Inventarierea utilizării ratingurilor de credit”, care a avut loc în iunie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere forumul comun cu titlul „Inventarierea utilizării ratingurilor de credit”, care a avut loc în iunie 2009,

| — | având în vedere raportul din 25 septembrie 2009 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară adresat liderilor G20 și intitulat „Ameliorarea reglementărilor financiare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 25 septembrie 2009 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară adresat liderilor G20 și intitulat „Ameliorarea reglementărilor financiare”,

| — | având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional din 29 octombrie 2010 intitulat „Raport privind stabilitatea financiară mondială: credite suverane, finanțare și lichiditatea sistemului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional din 29 octombrie 2010 intitulat „Raport privind stabilitatea financiară mondială: credite suverane, finanțare și lichiditatea sistemului”,

| — | având în vedere declarația din cadrul Summitului G20 de la Toronto, din 26-27 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din cadrul Summitului G20 de la Toronto, din 26-27 iunie 2010,

| — | având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 27 octombrie 2010 intitulat „Principiile pentru reducerea încrederii excesive acordate ratingurilor emise de agențiile de rating de credit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului pentru Stabilitate Financiară din 27 octombrie 2010 intitulat „Principiile pentru reducerea încrederii excesive acordate ratingurilor emise de agențiile de rating de credit”,

| — | având în vedere consultarea publică lansată de Comisie la 5 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică lansată de Comisie la 5 noiembrie 2010,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0081/2011),

| A. | întrucât salută acțiunile în desfășurare la nivel mondial, internațional și european privind reglementarea agențiilor de rating de credite (ARC); |
| --- | --- |

A.

întrucât salută acțiunile în desfășurare la nivel mondial, internațional și european privind reglementarea agențiilor de rating de credite (ARC);

| B. | întrucât se presupune că ARC acționează ca intermediari de informare, deoarece reduc discrepanțele de informare de pe piețele de capital și facilitează accesul pe piață la nivel global, reduc costurile cu informarea și măresc numărul potențial de împrumutători și investitori, contribuind astfel la furnizarea de lichidități și asigurarea transparenței pe piață și la determinarea prețurilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât se presupune că ARC acționează ca intermediari de informare, deoarece reduc discrepanțele de informare de pe piețele de capital și facilitează accesul pe piață la nivel global, reduc costurile cu informarea și măresc numărul potențial de împrumutători și investitori, contribuind astfel la furnizarea de lichidități și asigurarea transparenței pe piață și la determinarea prețurilor;

| C. | întrucât, în legislația recentă, ARC au primit un nou rol care poate fi clasificat ca rol de „certificare”, situație ce reflectă faptul că ratingurile sunt din ce în ce mai mult integrate în cerințele de capital; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în legislația recentă, ARC au primit un nou rol care poate fi clasificat ca rol de „certificare”, situație ce reflectă faptul că ratingurile sunt din ce în ce mai mult integrate în cerințele de capital;

| D. | întrucât agenții financiari dau dovadă de o încredere excesivă în aprecierile emise de ARC; |
| --- | --- |

D.

întrucât agenții financiari dau dovadă de o încredere excesivă în aprecierile emise de ARC;

| E. | întrucât ARC acordă ratinguri pentru trei sectoare diferite - sectorul public, întreprinderi și instrumente financiare structurate - și întrucât ARC au jucat un rol semnificativ în acutizarea crizei financiare prin acordarea de ratinguri eronate instrumentelor financiare structurate, care au trebuit să fie declasate în medie cu trei-patru niveluri în perioada crizei; |
| --- | --- |

E.

întrucât ARC acordă ratinguri pentru trei sectoare diferite - sectorul public, întreprinderi și instrumente financiare structurate - și întrucât ARC au jucat un rol semnificativ în acutizarea crizei financiare prin acordarea de ratinguri eronate instrumentelor financiare structurate, care au trebuit să fie declasate în medie cu trei-patru niveluri în perioada crizei;

| F. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 a reprezentat prima reacție la criza financiară și abordează deja cele mai importante chestiuni, stabilind măsuri de supraveghere și reglementare pentru ARC; întrucât acest regulament nu abordează, totuși, toate problemele fundamentale, ci, de fapt, creează noi obstacole pentru intrarea pe piață; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 a reprezentat prima reacție la criza financiară și abordează deja cele mai importante chestiuni, stabilind măsuri de supraveghere și reglementare pentru ARC; întrucât acest regulament nu abordează, totuși, toate problemele fundamentale, ci, de fapt, creează noi obstacole pentru intrarea pe piață;

| G. | întrucât lipsa unei certitudini de reglementare în acest sector periclitează buna funcționare a piețelor financiare ale UE și, prin urmare, solicită Comisiei Europene să identifice corect, înainte de prezentarea altor amendamente la Regulamentul (CE) nr. 1060/2009, lacunele existente în noul cadru și să prezinte o evaluare de impact privind gama de alternative care există pentru eliminarea acestor lacune, inclusiv posibilitatea de a prezenta alte propuneri legislative; |
| --- | --- |

G.

întrucât lipsa unei certitudini de reglementare în acest sector periclitează buna funcționare a piețelor financiare ale UE și, prin urmare, solicită Comisiei Europene să identifice corect, înainte de prezentarea altor amendamente la Regulamentul (CE) nr. 1060/2009, lacunele existente în noul cadru și să prezinte o evaluare de impact privind gama de alternative care există pentru eliminarea acestor lacune, inclusiv posibilitatea de a prezenta alte propuneri legislative;

| H. | întrucât sectorul ratingurilor de credit este afectat de numeroase deficiențe, cele mai importante fiind lipsa concurenței, structurile de oligopol și lipsa răspunderii și a transparenței; întrucât una dintre deficiențele agențiilor de rating de credit dominante este, în special, modelul de plată și întrucât deficiența principală din cadrul sistemului de reglementare este încrederea excesivă în ratingurile de credit externe; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul ratingurilor de credit este afectat de numeroase deficiențe, cele mai importante fiind lipsa concurenței, structurile de oligopol și lipsa răspunderii și a transparenței; întrucât una dintre deficiențele agențiilor de rating de credit dominante este, în special, modelul de plată și întrucât deficiența principală din cadrul sistemului de reglementare este încrederea excesivă în ratingurile de credit externe;

| I. | întrucât cel mai bun mod de intensificare a concurenței ar fi să se creeze un mediu de reglementare care să promoveze cu eficacitate intrările pe piață, precum și să se efectueze o analiză detaliată a obstacolelor actuale care stau în calea intrării pe piață și a celorlalți factori care afectează concurența; |
| --- | --- |

I.

întrucât cel mai bun mod de intensificare a concurenței ar fi să se creeze un mediu de reglementare care să promoveze cu eficacitate intrările pe piață, precum și să se efectueze o analiză detaliată a obstacolelor actuale care stau în calea intrării pe piață și a celorlalți factori care afectează concurența;

| J. | întrucât, în perioadele favorabile, participanții pe piață au tendința de a interpreta greșit sau de a neglija metodologia și semnificația ratingurilor de credit, care au scopul de a determina probabilitatea nerambursării creditelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în perioadele favorabile, participanții pe piață au tendința de a interpreta greșit sau de a neglija metodologia și semnificația ratingurilor de credit, care au scopul de a determina probabilitatea nerambursării creditelor;

| K. | întrucât recentele evenimente legate de criza monedei euro au subliniat rolul semnificativ al ratingurilor datoriilor publice, precum și incoerența și caracterul prociclic ale utilizării ratingurilor în scopuri de reglementare; |
| --- | --- |

K.

întrucât recentele evenimente legate de criza monedei euro au subliniat rolul semnificativ al ratingurilor datoriilor publice, precum și incoerența și caracterul prociclic ale utilizării ratingurilor în scopuri de reglementare;

| L. | întrucât independența ratingurilor față de amestecul pieței și al politicului are o importanță primordială și trebuie garantată indiferent de ce structuri și modele de afaceri noi pot apărea și ținând seama de contextul guvernanței economice și al simulărilor de criză; |
| --- | --- |

L.

întrucât independența ratingurilor față de amestecul pieței și al politicului are o importanță primordială și trebuie garantată indiferent de ce structuri și modele de afaceri noi pot apărea și ținând seama de contextul guvernanței economice și al simulărilor de criză;

| M. | întrucât ratingurile se pot schimba și chiar se schimbă ca urmare a unor ajustări fundamentale ale profilului de risc sau a unor informații noi, ele ar trebui concepute astfel încât să fie stabile și să nu fluctueze din cauza atitudinii pieței; |
| --- | --- |

M.

întrucât ratingurile se pot schimba și chiar se schimbă ca urmare a unor ajustări fundamentale ale profilului de risc sau a unor informații noi, ele ar trebui concepute astfel încât să fie stabile și să nu fluctueze din cauza atitudinii pieței;

| N. | întrucât sistemul Basel II a condus la o încredere excesivă în ratingurile externe, conducând în anumite cazuri la decizia unor bănci de a nu efectua evaluări autonome privind expunerile lor; |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemul Basel II a condus la o încredere excesivă în ratingurile externe, conducând în anumite cazuri la decizia unor bănci de a nu efectua evaluări autonome privind expunerile lor;

| O. | întrucât reglementarea recentă în materie de ratinguri din SUA prin Legea Dodd Frank a optat pentru diminuarea încrederii în scop de reglementare acordată evaluărilor agențiilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât reglementarea recentă în materie de ratinguri din SUA prin Legea Dodd Frank a optat pentru diminuarea încrederii în scop de reglementare acordată evaluărilor agențiilor;

Nivelul macroeconomic: reglementarea pieței financiare

Încrederea excesivă

| 1. | consideră că, din cauza schimbării modului în care ratingurile de credit sunt utilizate, în sensul că emitentul primește un rating pentru a beneficia de un tratament preferențial conform unui cadru de reglementare și nu pentru a-și asigura accesul pe piețele mondiale de capital, încrederea excesivă a sistemului global de reglementare financiară în ratingurile de credit externe trebuie redusă cât mai mult posibil și într-un interval de timp realist; |
| --- | --- |

1.

consideră că, din cauza schimbării modului în care ratingurile de credit sunt utilizate, în sensul că emitentul primește un rating pentru a beneficia de un tratament preferențial conform unui cadru de reglementare și nu pentru a-și asigura accesul pe piețele mondiale de capital, încrederea excesivă a sistemului global de reglementare financiară în ratingurile de credit externe trebuie redusă cât mai mult posibil și într-un interval de timp realist;

| 2. | consideră că trebuie redusă denaturarea concurenței cauzată de practicile actuale potrivit cărora agențiile de rating de credit evaluează participanții la piață și, totodată, acceptă comenzi de la aceștia; |
| --- | --- |

2.

consideră că trebuie redusă denaturarea concurenței cauzată de practicile actuale potrivit cărora agențiile de rating de credit evaluează participanții la piață și, totodată, acceptă comenzi de la aceștia;

| 3. | este de acord cu principiile stabilite de Consiliul pentru Stabilitate Financiară în octombrie 2010, care specifică orientări generale privind modul de reducere a gradului de utilizare a ratingurilor de credit externe și salută consultarea publică inițiată de Comisie în noiembrie 2010; solicită Comisiei să analizeze dacă statele membre folosesc ratingurile de credit în scopuri de reglementare și modul în care se realizează această acțiune, scopul fiind acela de a reduce încrederea excesivă generală în ratingurile de credit a sistemului de reglementare financiară; |
| --- | --- |

3.

este de acord cu principiile stabilite de Consiliul pentru Stabilitate Financiară în octombrie 2010, care specifică orientări generale privind modul de reducere a gradului de utilizare a ratingurilor de credit externe și salută consultarea publică inițiată de Comisie în noiembrie 2010; solicită Comisiei să analizeze dacă statele membre folosesc ratingurile de credit în scopuri de reglementare și modul în care se realizează această acțiune, scopul fiind acela de a reduce încrederea excesivă generală în ratingurile de credit a sistemului de reglementare financiară;

| 4. | subliniază deficiențele pe care le conține abordarea standardizate din cadrul de reglementare Basel II prin care se permite ca reglementările privind cerințele de capital pentru instituțiile financiare să fie stabilite pe baza ratingurilor de credit externe; consideră că este important să se stabilească un cadru privind adecvarea capitalului, care să garanteze o evaluare internă solidă a riscurilor, o mai bună supraveghere a unei astfel de evaluări a riscurilor și un acces mai bun la informațiile pertinente privind creditele; susține utilizarea într-o mai mare măsură a abordării IRB (bazate pe ratingurile interne), cu condiția ca aceasta să fie fiabilă și sigură și ca dimensiunea, capacitatea și complexitatea instituției financiare să permită o evaluare adecvată a riscurilor; consideră că, pentru a asigura condiții de concurență echitabile, este important ca modelele interne să respecte parametrii înscriși în reglementările UE și să facă obiectul unei validări riguroase de către organismul de supraveghere; consideră, în același timp, că entitățile mai mici, mai puțin complexe și cu mai puține capacități ar trebui să poată recurge la ratingurile externe dacă o evaluare de risc internă nu este viabilă, cu condiția să îndeplinească cerințe adecvate de due diligence; |
| --- | --- |

4.

subliniază deficiențele pe care le conține abordarea standardizate din cadrul de reglementare Basel II prin care se permite ca reglementările privind cerințele de capital pentru instituțiile financiare să fie stabilite pe baza ratingurilor de credit externe; consideră că este important să se stabilească un cadru privind adecvarea capitalului, care să garanteze o evaluare internă solidă a riscurilor, o mai bună supraveghere a unei astfel de evaluări a riscurilor și un acces mai bun la informațiile pertinente privind creditele; susține utilizarea într-o mai mare măsură a abordării IRB (bazate pe ratingurile interne), cu condiția ca aceasta să fie fiabilă și sigură și ca dimensiunea, capacitatea și complexitatea instituției financiare să permită o evaluare adecvată a riscurilor; consideră că, pentru a asigura condiții de concurență echitabile, este important ca modelele interne să respecte parametrii înscriși în reglementările UE și să facă obiectul unei validări riguroase de către organismul de supraveghere; consideră, în același timp, că entitățile mai mici, mai puțin complexe și cu mai puține capacități ar trebui să poată recurge la ratingurile externe dacă o evaluare de risc internă nu este viabilă, cu condiția să îndeplinească cerințe adecvate de due diligence;

| 5. | subliniază importanța urmăririi în acest sens a evoluției sistemului Basel III și a procesului în curs legat de Directiva privind cerințele de capital IV; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța urmăririi în acest sens a evoluției sistemului Basel III și a procesului în curs legat de Directiva privind cerințele de capital IV;

| 6. | consideră că este nevoie să se restabilească capacitatea investitorilor de a-și realiza propriile analize de due diligence, ca o condiție prealabilă care să permită folosirea pe scară largă a modelelor interne specifice de evaluare a riscului de credit; propune ca băncile și alți actori financiari să utilizeze mult mai des evaluări interne adecvate ale riscului; |
| --- | --- |

6.

consideră că este nevoie să se restabilească capacitatea investitorilor de a-și realiza propriile analize de due diligence, ca o condiție prealabilă care să permită folosirea pe scară largă a modelelor interne specifice de evaluare a riscului de credit; propune ca băncile și alți actori financiari să utilizeze mult mai des evaluări interne adecvate ale riscului;

| 7. | își exprimă opinia că participanții la piață nu ar trebui să investească în produse structurate sau de alt tip dacă nu pot evalua ei înșiși riscurile de credit conexe sau, în caz contrar, ar trebui să aplice ponderea celui mai mare risc; |
| --- | --- |

7.

își exprimă opinia că participanții la piață nu ar trebui să investească în produse structurate sau de alt tip dacă nu pot evalua ei înșiși riscurile de credit conexe sau, în caz contrar, ar trebui să aplice ponderea celui mai mare risc;

| 8. | solicită Băncii Centrale Europene și băncilor centrale naționale să își revizuiască modul de utilizare a ratingurilor externe și le solicită să își consolideze cunoștințele în sensul dezvoltării propriilor modele de evaluare a standardului de credit pentru activele eligibile folosite drept garanție pentru operațiunile care furnizează lichidități și să nu se mai bazeze într-o măsură atât de mare pe ratingurile externe; |
| --- | --- |

8.

solicită Băncii Centrale Europene și băncilor centrale naționale să își revizuiască modul de utilizare a ratingurilor externe și le solicită să își consolideze cunoștințele în sensul dezvoltării propriilor modele de evaluare a standardului de credit pentru activele eligibile folosite drept garanție pentru operațiunile care furnizează lichidități și să nu se mai bazeze într-o măsură atât de mare pe ratingurile externe;

| 9. | solicită Comisiei să evalueze cu atenție posibila utilizare a unor instrumente alternative pentru măsurarea riscului de credit; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să evalueze cu atenție posibila utilizare a unor instrumente alternative pentru măsurarea riscului de credit;

O mai mare capacitate a organismelor de supraveghere

| 10. | este conștient de conflictul de interese inerent care poate apărea în cazul în care participanții la piață își construiesc propriile evaluări interne de risc al creditelor pentru cerințele interne de reglementare privind capitalul și, prin urmare, consideră că este necesar să se sporească responsabilitatea, capacitatea, competențele și resursele organismelor de supraveghere pentru monitorizarea, evaluarea și supravegherea caracterului corespunzător al modelelor interne și pentru impunerea unor măsuri prudențiale; consideră că, în cazul în care un model intern nu poate fi evaluat în mod corespunzător de către organismul de supraveghere din cauza complexității sale, utilizarea unui astfel de model în scop de reglementare nu trebuie aprobată; consideră că transparența ipotezelor utilizate pentru evaluarea de către experți independenți are și ea un rol; |
| --- | --- |

10.

este conștient de conflictul de interese inerent care poate apărea în cazul în care participanții la piață își construiesc propriile evaluări interne de risc al creditelor pentru cerințele interne de reglementare privind capitalul și, prin urmare, consideră că este necesar să se sporească responsabilitatea, capacitatea, competențele și resursele organismelor de supraveghere pentru monitorizarea, evaluarea și supravegherea caracterului corespunzător al modelelor interne și pentru impunerea unor măsuri prudențiale; consideră că, în cazul în care un model intern nu poate fi evaluat în mod corespunzător de către organismul de supraveghere din cauza complexității sale, utilizarea unui astfel de model în scop de reglementare nu trebuie aprobată; consideră că transparența ipotezelor utilizate pentru evaluarea de către experți independenți are și ea un rol;

| 11. | afirmă că, pentru a-și îndeplini cu eficacitate funcția de supraveghere, Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) ar trebui să aibă dreptul să efectueze investigații și inspecții la fața locului neanunțate și că, în exercitarea funcției sale de supraveghere, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ar trebui să acorde persoanelor care fac obiectul procedurilor posibilitatea de a fi audiate pentru a le respecta dreptul la apărare; |
| --- | --- |

11.

afirmă că, pentru a-și îndeplini cu eficacitate funcția de supraveghere, Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) ar trebui să aibă dreptul să efectueze investigații și inspecții la fața locului neanunțate și că, în exercitarea funcției sale de supraveghere, Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ar trebui să acorde persoanelor care fac obiectul procedurilor posibilitatea de a fi audiate pentru a le respecta dreptul la apărare;

Condiții de concurență echitabile

| 12. | subliniază caracterul global al sectorului ratingurilor de credit și solicită Comisiei și statelor membre să găsească, în colaborare cu țările membre ale G20, o abordare globală, bazată pe cele mai înalte standarde, atât în privința Regulamentului privind ARC, cât și în privința reglementărilor prudențiale și a celor privind piețele în ceea ce privește reducerea utilizării excesive a ratingurilor de credit externe, pentru a menține condiții de concurență echitabile și pentru a preveni situațiile de arbitraj de reglementare, menținând în același timp piețele deschise; |
| --- | --- |

12.

subliniază caracterul global al sectorului ratingurilor de credit și solicită Comisiei și statelor membre să găsească, în colaborare cu țările membre ale G20, o abordare globală, bazată pe cele mai înalte standarde, atât în privința Regulamentului privind ARC, cât și în privința reglementărilor prudențiale și a celor privind piețele în ceea ce privește reducerea utilizării excesive a ratingurilor de credit externe, pentru a menține condiții de concurență echitabile și pentru a preveni situațiile de arbitraj de reglementare, menținând în același timp piețele deschise;

| 13. | consideră că stimularea concurenței, promovarea transparenței și chestiunea unui viitor model de plată ar trebui să fie sarcinile cele mai importante, în timp ce chestiunea originii unei ARC ar trebui să fie secundară; |
| --- | --- |

13.

consideră că stimularea concurenței, promovarea transparenței și chestiunea unui viitor model de plată ar trebui să fie sarcinile cele mai importante, în timp ce chestiunea originii unei ARC ar trebui să fie secundară;

| 14. | reafirmă că Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 creează două sisteme pentru abordarea ratingurilor de credit externe provenind din țări terțe și că la baza regimului de avizare se află intenția de a permite ratingurilor de credit externe care provin din țări terțe și care nu sunt considerate ca echivalente să fie utilizate în Uniunea Europeană în cazul în care se atribuie o responsabilitate clară unei ARC ce își dă avizul; |
| --- | --- |

14.

reafirmă că Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 creează două sisteme pentru abordarea ratingurilor de credit externe provenind din țări terțe și că la baza regimului de avizare se află intenția de a permite ratingurilor de credit externe care provin din țări terțe și care nu sunt considerate ca echivalente să fie utilizate în Uniunea Europeană în cazul în care se atribuie o responsabilitate clară unei ARC ce își dă avizul;

Nivelul intermediar: structura sectorului

Concurența

| 15. | subliniază că o concurență mai intensă în acest sector nu înseamnă în mod automat și o calitate mai bună a ratingurilor și reafirmă că toate agențiile de rating trebuie să respecte cele mai înalte standarde în ceea ce privește integritatea, publicarea informațiilor, transparența și gestionarea conflictelor de interese, așa cum prevăd cerințele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1060/2009, pentru a asigura calitatea ratingurilor și a evita fenomenul de selectare a ratingului celui mai favorabil („rating shopping”); |
| --- | --- |

15.

subliniază că o concurență mai intensă în acest sector nu înseamnă în mod automat și o calitate mai bună a ratingurilor și reafirmă că toate agențiile de rating trebuie să respecte cele mai înalte standarde în ceea ce privește integritatea, publicarea informațiilor, transparența și gestionarea conflictelor de interese, așa cum prevăd cerințele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1060/2009, pentru a asigura calitatea ratingurilor și a evita fenomenul de selectare a ratingului celui mai favorabil („rating shopping”);

Fundația europeană a ratingurilor de credit

| 16. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact și un studiu de viabilitate detaliate privind costurile, beneficiile și posibila structură de guvernare a unei fundații europene a ratingurilor de credit (FERC) complet independente, al cărei domeniu de competență să se extindă în toate cele trei sectoare de rating; consideră că Comisia ar trebui să aibă în vedere costurile inițiale necesare pentru a finanța activitatea acestei fundații în primii trei, maximum cinci, ani, costuri care trebuie evaluate cu atenție; subliniază că orice propunere legislativă în acest sens trebuie să fie formulată cu foarte mare atenție pentru a se evita subminarea inițiativelor paralele de reducere a utilizării excesive a ratingurilor și de încurajare a noilor ARC să intre pe piață; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact și un studiu de viabilitate detaliate privind costurile, beneficiile și posibila structură de guvernare a unei fundații europene a ratingurilor de credit (FERC) complet independente, al cărei domeniu de competență să se extindă în toate cele trei sectoare de rating; consideră că Comisia ar trebui să aibă în vedere costurile inițiale necesare pentru a finanța activitatea acestei fundații în primii trei, maximum cinci, ani, costuri care trebuie evaluate cu atenție; subliniază că orice propunere legislativă în acest sens trebuie să fie formulată cu foarte mare atenție pentru a se evita subminarea inițiativelor paralele de reducere a utilizării excesive a ratingurilor și de încurajare a noilor ARC să intre pe piață;

| 17. | solicită Comisiei să realizeze, în paralel cu acțiunea menționată la punctul 9, o evaluare de impact detaliată, o analiză de viabilitate și o estimare a costului pentru finanțarea necesară în acest scop; este ferm convins că aceste costuri de finanțare nu ar trebui în niciun caz suportate de contribuabili și consideră că nu ar trebui puse la dispoziție fonduri suplimentare, iar noua FERC ar trebui să fie complet autonomă, constituindu-și bugetul de sine stătător după perioada inițială de demarare; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să realizeze, în paralel cu acțiunea menționată la punctul 9, o evaluare de impact detaliată, o analiză de viabilitate și o estimare a costului pentru finanțarea necesară în acest scop; este ferm convins că aceste costuri de finanțare nu ar trebui în niciun caz suportate de contribuabili și consideră că nu ar trebui puse la dispoziție fonduri suplimentare, iar noua FERC ar trebui să fie complet autonomă, constituindu-și bugetul de sine stătător după perioada inițială de demarare;

| 18. | consideră că, pentru a garanta credibilitatea acestei fundații, conducerea, personalul și structura de guvernare ale noii FERC trebuie să fie pe deplin independente și autonome, adică să nu depindă de instrucțiunile statelor membre, ale Comisiei și ale altor organisme publice, precum și ale sectorului financiar și ale altor ARC, și că acestea trebuie să funcționeze în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 modificat; |
| --- | --- |

18.

consideră că, pentru a garanta credibilitatea acestei fundații, conducerea, personalul și structura de guvernare ale noii FERC trebuie să fie pe deplin independente și autonome, adică să nu depindă de instrucțiunile statelor membre, ale Comisiei și ale altor organisme publice, precum și ale sectorului financiar și ale altor ARC, și că acestea trebuie să funcționeze în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 modificat;

| 19. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare minuțioasă a costurilor, beneficiilor și structurii de guvernanță ale unei astfel de rețele a ARC europene, inclusiv a aspectelor privind modul în care ARC active la nivel național ar putea fi încurajate să adere la structuri de parteneriat sau de rețea comună pentru a beneficia de personalul și de resursele existente, având astfel, eventual, posibilitatea să acorde ratinguri într-o arie mai mare și să concureze cu ARC active la nivel transfrontalier; sugerează Comisiei că ar putea examina modalități de a sprijini rețelele de ARC, însă consideră că orice astfel de rețea trebuie să fie o inițiativă promovată de sector; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să efectueze o evaluare minuțioasă a costurilor, beneficiilor și structurii de guvernanță ale unei astfel de rețele a ARC europene, inclusiv a aspectelor privind modul în care ARC active la nivel național ar putea fi încurajate să adere la structuri de parteneriat sau de rețea comună pentru a beneficia de personalul și de resursele existente, având astfel, eventual, posibilitatea să acorde ratinguri într-o arie mai mare și să concureze cu ARC active la nivel transfrontalier; sugerează Comisiei că ar putea examina modalități de a sprijini rețelele de ARC, însă consideră că orice astfel de rețea trebuie să fie o inițiativă promovată de sector;

| 20. | apreciază că poate fi nevoie de sprijin inițial pentru înființarea unei astfel de rețele, dar consideră că rețeaua ar trebui să fie autonomă și profitabilă din propriile venituri; solicită Comisiei să evalueze necesitatea și mijloacele potențiale pentru finanțarea inițială și posibilele structuri juridice ale acestui proiect; |
| --- | --- |

20.

apreciază că poate fi nevoie de sprijin inițial pentru înființarea unei astfel de rețele, dar consideră că rețeaua ar trebui să fie autonomă și profitabilă din propriile venituri; solicită Comisiei să evalueze necesitatea și mijloacele potențiale pentru finanțarea inițială și posibilele structuri juridice ale acestui proiect;

| 21. | consideră că Comisia ar trebui de asemenea să examineze și să evalueze posibilitatea înființării unei agenții europene de rating de credit cu adevărat independente; solicită Comisiei să examineze îndeaproape chestiunea personalului aceste agenții, care ar trebui să fie pe deplin independent, precum și problema resurselor sale financiare, care ar trebui să provină din taxe plătite de sectorul financiar privat; |
| --- | --- |

21.

consideră că Comisia ar trebui de asemenea să examineze și să evalueze posibilitatea înființării unei agenții europene de rating de credit cu adevărat independente; solicită Comisiei să examineze îndeaproape chestiunea personalului aceste agenții, care ar trebui să fie pe deplin independent, precum și problema resurselor sale financiare, care ar trebui să provină din taxe plătite de sectorul financiar privat;

Publicarea informațiilor și accesul la informații

| 22. | consideră că ratingurile de credit trebuie să servească scopului de informare mai bună a pieței, astfel încât investitorii să aibă la dispoziție o evaluare coerentă a riscului de credit din diferite sectoare și diferite țări; consideră că este important ca utilizatorii să poată avea posibilitatea să exercite un control mai bun asupra ARC și, în această privință, subliniază rolul esențial al unei transparențe sporite în activitățile acestora; |
| --- | --- |

22.

consideră că ratingurile de credit trebuie să servească scopului de informare mai bună a pieței, astfel încât investitorii să aibă la dispoziție o evaluare coerentă a riscului de credit din diferite sectoare și diferite țări; consideră că este important ca utilizatorii să poată avea posibilitatea să exercite un control mai bun asupra ARC și, în această privință, subliniază rolul esențial al unei transparențe sporite în activitățile acestora;

| 23. | subliniază că, pentru a permite investitorilor să evalueze în mod adecvat riscurile și să își îndeplinească îndatoririle în materie fiduciară și de due diligence, este necesar să se publice mai multe informații despre produse în ceea ce privește instrumentele financiare structurate, pentru a permite investitorilor să își formeze opinii în cunoștință de cauză; consideră că investitorii experimentați ar trebui să fie în măsură să evalueze riscurile potențiale ale creditelor, pe baza cărora să poată apoi aprecia riscul unui produs securitizat; sprijină în acest sens inițiativele în curs ale BCE și ale altor instituții privind asigurarea unui acces mai mare la informații referitoare la instrumentele financiare structurate; solicită Comisiei să evalueze necesitatea de a spori publicarea de informații pentru toate produsele din domeniul instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că, pentru a permite investitorilor să evalueze în mod adecvat riscurile și să își îndeplinească îndatoririle în materie fiduciară și de due diligence, este necesar să se publice mai multe informații despre produse în ceea ce privește instrumentele financiare structurate, pentru a permite investitorilor să își formeze opinii în cunoștință de cauză; consideră că investitorii experimentați ar trebui să fie în măsură să evalueze riscurile potențiale ale creditelor, pe baza cărora să poată apoi aprecia riscul unui produs securitizat; sprijină în acest sens inițiativele în curs ale BCE și ale altor instituții privind asigurarea unui acces mai mare la informații referitoare la instrumentele financiare structurate; solicită Comisiei să evalueze necesitatea de a spori publicarea de informații pentru toate produsele din domeniul instrumentelor financiare;

| 24. | observă că, pe lângă activitatea lor de rating, majoritatea agențiilor de rating de credit emit o serie de prognoze, analize, avertismente și atenționări care au un impact semnificativ asupra piețelor; consideră că acestea ar trebui făcute publice conform unor criterii și protocoale prestabilite care garantează transparența și confidențialitatea; |
| --- | --- |

24.

observă că, pe lângă activitatea lor de rating, majoritatea agențiilor de rating de credit emit o serie de prognoze, analize, avertismente și atenționări care au un impact semnificativ asupra piețelor; consideră că acestea ar trebui făcute publice conform unor criterii și protocoale prestabilite care garantează transparența și confidențialitatea;

| 25. | solicită Comisiei să propună revizuirea Directivei 2003/71/CE și a Directivei 2004/109/CE pentru a garanta că sunt disponibile mai pe larg informații suficiente, exacte și complete privind instrumentele financiare structurate; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să propună revizuirea Directivei 2003/71/CE și a Directivei 2004/109/CE pentru a garanta că sunt disponibile mai pe larg informații suficiente, exacte și complete privind instrumentele financiare structurate;

| 26. | consideră că, în acest sens, este vital ca aspectele legate de protecția datelor să fie integral analizate în cadrul oricărei eventuale măsuri viitoare; |
| --- | --- |

26.

consideră că, în acest sens, este vital ca aspectele legate de protecția datelor să fie integral analizate în cadrul oricărei eventuale măsuri viitoare;

| 27. | se întreabă dacă ar fi avantajos ca emitenții să fie obligați să explice conținutul și metoda care stau la baza unui instrument financiar structurat unei terțe părți care fie efectuează un rating de credit nesolicitat, fie întocmește o evaluare internă de risc; |
| --- | --- |

27.

se întreabă dacă ar fi avantajos ca emitenții să fie obligați să explice conținutul și metoda care stau la baza unui instrument financiar structurat unei terțe părți care fie efectuează un rating de credit nesolicitat, fie întocmește o evaluare internă de risc;

| 28. | reamintește Comisiei de obligația ce îi revine, în conformitate cu considerentul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 modificat, în ceea ce privește transparența informațiilor; solicită Comisiei să efectueze analiza necesară pentru a prezenta Parlamentului și Consiliului rezultatele conținând eventuale modificări legislative, ca parte a revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 pe care o desfășoară în prezent; |
| --- | --- |

28.

reamintește Comisiei de obligația ce îi revine, în conformitate cu considerentul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1060/2009 modificat, în ceea ce privește transparența informațiilor; solicită Comisiei să efectueze analiza necesară pentru a prezenta Parlamentului și Consiliului rezultatele conținând eventuale modificări legislative, ca parte a revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 pe care o desfășoară în prezent;

| 29. | observă progresele înregistrate de ARC1 și ARC2 în materie de transparență și publicare a informațiilor; încurajează Comisia să efectueze o evaluare de impact a acestor regulamente după finalizarea procesului de înregistrare a ARC, pentru a evidenția viitoare domenii în care publicarea suplimentară de informații ar putea fi benefică pentru utilizatori; |
| --- | --- |

29.

observă progresele înregistrate de ARC1 și ARC2 în materie de transparență și publicare a informațiilor; încurajează Comisia să efectueze o evaluare de impact a acestor regulamente după finalizarea procesului de înregistrare a ARC, pentru a evidenția viitoare domenii în care publicarea suplimentară de informații ar putea fi benefică pentru utilizatori;

| 30. | solicită, pe lângă o mai mare transparență a procesului de acordare a ratingurilor și a auditării interne, o supraveghere mai intensă a ARC realizată de autoritățile de supraveghere ale UE și o supraveghere mai strictă asigurată de autoritățile naționale de supraveghere în ceea ce privește utilizarea de ratinguri de către instituțiile financiare și dependența lor de aceste ratinguri; |
| --- | --- |

30.

solicită, pe lângă o mai mare transparență a procesului de acordare a ratingurilor și a auditării interne, o supraveghere mai intensă a ARC realizată de autoritățile de supraveghere ale UE și o supraveghere mai strictă asigurată de autoritățile naționale de supraveghere în ceea ce privește utilizarea de ratinguri de către instituțiile financiare și dependența lor de aceste ratinguri;

Două ratinguri obligatorii

| 31. | este de părere că Comisia ar trebui să analizeze dacă, în anumite condiții, ar fi oportună utilizarea a două ratinguri obligatorii, de exemplu pentru instrumentele financiare structurate și pentru orice rating de credit extern utilizat în scopuri de reglementare și dacă ratingul de credit extern cel mai conservator, adică cel mai puțin favorabil, ar trebui acceptat drept rating de referință în scopuri de reglementare; solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact cu privire la posibila utilizare a două ratinguri obligatorii; |
| --- | --- |

31.

este de părere că Comisia ar trebui să analizeze dacă, în anumite condiții, ar fi oportună utilizarea a două ratinguri obligatorii, de exemplu pentru instrumentele financiare structurate și pentru orice rating de credit extern utilizat în scopuri de reglementare și dacă ratingul de credit extern cel mai conservator, adică cel mai puțin favorabil, ar trebui acceptat drept rating de referință în scopuri de reglementare; solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact cu privire la posibila utilizare a două ratinguri obligatorii;

| 32. | consideră că pentru ambele ratinguri costurile ar trebui suportate de emitent, iar primul rating de credit extern ar trebui să provină de la o ARC angajată, aleasă de emitent, în timp ce în cazul celui de-al doilea rating de credit extern ar trebui să fie analizate mai multe opțiuni, inclusiv posibilitatea desemnării agenției de către Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP), pe baza unor criterii concrete, definite și obiective, ținându-se seama de performanța istorică și sprijinind înființarea de noi ARC, dar evitând totodată orice denaturare a concurenței; |
| --- | --- |

32.

consideră că pentru ambele ratinguri costurile ar trebui suportate de emitent, iar primul rating de credit extern ar trebui să provină de la o ARC angajată, aleasă de emitent, în timp ce în cazul celui de-al doilea rating de credit extern ar trebui să fie analizate mai multe opțiuni, inclusiv posibilitatea desemnării agenției de către Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP), pe baza unor criterii concrete, definite și obiective, ținându-se seama de performanța istorică și sprijinind înființarea de noi ARC, dar evitând totodată orice denaturare a concurenței;

| 33. | subliniază că reputația nu poate fi impusă de o autoritate de reglementare, dar că fiecare nouă ARC va fi acceptată doar dacă dobândește credibilitate; |
| --- | --- |

33.

subliniază că reputația nu poate fi impusă de o autoritate de reglementare, dar că fiecare nouă ARC va fi acceptată doar dacă dobândește credibilitate;

Ratingul datoriilor publice

| 34. | cunoaște faptul că actorii de pe piață sunt ostili ratingurilor de credit volatile din cauza costurilor mari (pentru deciziile conexe de vânzare sau cumpărare) pe care le presupune ajustarea ratingurilor; cu toate acestea, consideră că astfel de ratinguri tind să fie prociclice și să nu țină pasul cu evoluțiile de pe piața financiară; |
| --- | --- |

34.

cunoaște faptul că actorii de pe piață sunt ostili ratingurilor de credit volatile din cauza costurilor mari (pentru deciziile conexe de vânzare sau cumpărare) pe care le presupune ajustarea ratingurilor; cu toate acestea, consideră că astfel de ratinguri tind să fie prociclice și să nu țină pasul cu evoluțiile de pe piața financiară;

| 35. | observă că ARC trebuie să utilizeze criterii clare pentru a nota performanța unei țări și este conștient de faptul că ratingul real nu este o ponderare mecanică a acestor factori; solicită actorilor din acest sector să precizeze ce metodologie și ce argumente sunt utilizate pentru a calibra ratingurile datoriei publice și să explice abaterile de la aceste ratinguri produse pe baza unui model și de la previziunile principalelor instituții financiare internaționale; |
| --- | --- |

35.

observă că ARC trebuie să utilizeze criterii clare pentru a nota performanța unei țări și este conștient de faptul că ratingul real nu este o ponderare mecanică a acestor factori; solicită actorilor din acest sector să precizeze ce metodologie și ce argumente sunt utilizate pentru a calibra ratingurile datoriei publice și să explice abaterile de la aceste ratinguri produse pe baza unui model și de la previziunile principalelor instituții financiare internaționale;

| 36. | observă că, potrivit FMI, ratingurile ar putea explica până la circa 70 % din spreadurile aferente CDS; este preocupat de efectele prociclice pe care ratingurile le-ar putea avea și cere să se acorde o atenție specială acestor aspecte sensibile; |
| --- | --- |

36.

observă că, potrivit FMI, ratingurile ar putea explica până la circa 70 % din spreadurile aferente CDS; este preocupat de efectele prociclice pe care ratingurile le-ar putea avea și cere să se acorde o atenție specială acestor aspecte sensibile;

| 37. | consideră că, pentru a reduce efectele negative (căderi bruște) asupra prețurilor și spreadurilor pe care le implică modificarea ratingurilor, reglementarea care condiționează deciziile de cumpărare sau de vânzare de ratinguri ar trebui eliminată; |
| --- | --- |

37.

consideră că, pentru a reduce efectele negative (căderi bruște) asupra prețurilor și spreadurilor pe care le implică modificarea ratingurilor, reglementarea care condiționează deciziile de cumpărare sau de vânzare de ratinguri ar trebui eliminată;

| 38. | consideră că, deoarece aproape toate informațiile privind datoriile publice sunt disponibile pentru publicul larg, aceste informații ar trebui puse la dispoziție într-un mod mai ușor, mai coerent și mai comparabil, astfel încât actorii mai mari și mai experimentați de pe piață să fie stimulați să se bazeze pe propria judecată pentru a evalua riscul de credit suveran; |
| --- | --- |

38.

consideră că, deoarece aproape toate informațiile privind datoriile publice sunt disponibile pentru publicul larg, aceste informații ar trebui puse la dispoziție într-un mod mai ușor, mai coerent și mai comparabil, astfel încât actorii mai mari și mai experimentați de pe piață să fie stimulați să se bazeze pe propria judecată pentru a evalua riscul de credit suveran;

| 39. | consideră că, având în vedere efectele pe care ratingurile datoriei publice le pot avea asupra pieței, transparența privind metodele și motivele care au dus la luarea deciziilor, precum și răspunderea ARC trebuie îmbunătățite în acest domeniu; solicită realizarea unui studiu care să implice în acest demers viitoarea Fundație Europeană și viitoarea agenție europeană independentă de rating de credit; |
| --- | --- |

39.

consideră că, având în vedere efectele pe care ratingurile datoriei publice le pot avea asupra pieței, transparența privind metodele și motivele care au dus la luarea deciziilor, precum și răspunderea ARC trebuie îmbunătățite în acest domeniu; solicită realizarea unui studiu care să implice în acest demers viitoarea Fundație Europeană și viitoarea agenție europeană independentă de rating de credit;

| 40. | susține publicarea și explicarea detaliată a metodologiilor, modelelor și ipotezelor-cheie în activitatea lor de rating adoptate de agențiile de rating de credit, având în vedere, de asemenea, impactul sistemic pe care l-ar putea produce o declasare a datoriei publice; |
| --- | --- |

40.

susține publicarea și explicarea detaliată a metodologiilor, modelelor și ipotezelor-cheie în activitatea lor de rating adoptate de agențiile de rating de credit, având în vedere, de asemenea, impactul sistemic pe care l-ar putea produce o declasare a datoriei publice;

Indicele european de rating (EURIX)

| 41. | consideră că informațiile publice privind media ratingurilor externe existente de credit elaborate de ARC acreditate sunt valoroase; propune, prin urmare, instituirea unui indice european de rating (EURIX) care să înglobeze toate ratingurile ARC înregistrate care sunt disponibile pe piață; |
| --- | --- |

41.

consideră că informațiile publice privind media ratingurilor externe existente de credit elaborate de ARC acreditate sunt valoroase; propune, prin urmare, instituirea unui indice european de rating (EURIX) care să înglobeze toate ratingurile ARC înregistrate care sunt disponibile pe piață;

Nivelul microeconomic: modelul de afaceri

Modelele de plată

| 42. | sprijină existența a diverse modele de plată în acest sector, dar subliniază existența unor riscuri legate de conflictele de interese care trebuie soluționate prin mijloace de transparență și de reglementare adecvate, evitându-se totodată impunerea unui model nejustificat; solicită Comisiei să prezinte, pe baza consultării recente, propuneri de modele alternative viabile de plată care să implice atât emitenții, cât și utilizatorii; în acest sens, solicită Comisiei să atragă o atenție deosebită posibilei utilizări a modelului „investitorul plătește”, precum și avantajelor și dezavantajelor acestui model, pentru a reduce susceptibilitatea ratingurilor de a fi afectate de conflicte de interese; |
| --- | --- |

42.

sprijină existența a diverse modele de plată în acest sector, dar subliniază existența unor riscuri legate de conflictele de interese care trebuie soluționate prin mijloace de transparență și de reglementare adecvate, evitându-se totodată impunerea unui model nejustificat; solicită Comisiei să prezinte, pe baza consultării recente, propuneri de modele alternative viabile de plată care să implice atât emitenții, cât și utilizatorii; în acest sens, solicită Comisiei să atragă o atenție deosebită posibilei utilizări a modelului „investitorul plătește”, precum și avantajelor și dezavantajelor acestui model, pentru a reduce susceptibilitatea ratingurilor de a fi afectate de conflicte de interese;

| 43. | consideră că o bună guvernanță în cadrul ARC este esențială pentru a asigura calitatea ratingurilor și solicită o transparență deplină din partea ARC în ceea ce privește mecanismele de guvernanță existente; |
| --- | --- |

43.

consideră că o bună guvernanță în cadrul ARC este esențială pentru a asigura calitatea ratingurilor și solicită o transparență deplină din partea ARC în ceea ce privește mecanismele de guvernanță existente;

Responsabilitate, răspundere civilă și datorie

| 44. | subliniază că AEVMP este responsabilă de punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 și de asigurarea respectării lui de către ARC; consideră că, atât timp cât ratingurile de credit externe îndeplinesc un scop de reglementare, acestea nu ar trebui clasificate ca simple opinii și că ARC ar trebui să fie considerate responsabile pentru aplicarea consecventă a metodologiei care stă la baza ratingurilor de credit acordate de acestea; recomandă, prin urmare, ca răspunderea civilă a ARC în caz de neglijență gravă sau de abuz să fie definită în mod consecvent pe tot teritoriul UE, iar Comisia ar trebui să identifice modalități de introducere a acestei răspunderi civile în dreptul civil al statelor membre; |
| --- | --- |

44.

subliniază că AEVMP este responsabilă de punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 și de asigurarea respectării lui de către ARC; consideră că, atât timp cât ratingurile de credit externe îndeplinesc un scop de reglementare, acestea nu ar trebui clasificate ca simple opinii și că ARC ar trebui să fie considerate responsabile pentru aplicarea consecventă a metodologiei care stă la baza ratingurilor de credit acordate de acestea; recomandă, prin urmare, ca răspunderea civilă a ARC în caz de neglijență gravă sau de abuz să fie definită în mod consecvent pe tot teritoriul UE, iar Comisia ar trebui să identifice modalități de introducere a acestei răspunderi civile în dreptul civil al statelor membre;

| 45. | subliniază faptul că răspunderea finală pentru o decizie de investiție aparține participantului pe piața financiară, și anume gestionarului fondului, instituției financiare sau investitorului experimentat; observă că răspunderea va fi asigurată și datorită repertoriului centralizat (CEREP) instituit prin ARC1 în care se publică date în formă standardizată privind performanța ratingurilor acordate de ARC înregistrate în UE, permițând investitorilor să își formeze propria opinie privind anumite ARC și exercitând astfel o presiune mai mare asupra reputației; subliniază că investitorii ar trebui să aibă capacități reale de gestionare a riscului, sub rezerva unei supravegheri adecvate de către administrație; |
| --- | --- |

45.

subliniază faptul că răspunderea finală pentru o decizie de investiție aparține participantului pe piața financiară, și anume gestionarului fondului, instituției financiare sau investitorului experimentat; observă că răspunderea va fi asigurată și datorită repertoriului centralizat (CEREP) instituit prin ARC1 în care se publică date în formă standardizată privind performanța ratingurilor acordate de ARC înregistrate în UE, permițând investitorilor să își formeze propria opinie privind anumite ARC și exercitând astfel o presiune mai mare asupra reputației; subliniază că investitorii ar trebui să aibă capacități reale de gestionare a riscului, sub rezerva unei supravegheri adecvate de către administrație;

| 46. | sugerează ca fiecare ARC înregistrată să realizeze o revizuirea anuală pentru a-și evalua performanța anterioară în materie de rating de credit și să adune aceste informații într-un raport de activitate pe care să îl prezinte organismului de supraveghere; sugerează ca AEVMP să realizeze periodic verificări prin sondaj ale rapoartelor de activitate pentru a garanta un nivel înalt al calității ratingurilor de credit; |
| --- | --- |

46.

sugerează ca fiecare ARC înregistrată să realizeze o revizuirea anuală pentru a-și evalua performanța anterioară în materie de rating de credit și să adune aceste informații într-un raport de activitate pe care să îl prezinte organismului de supraveghere; sugerează ca AEVMP să realizeze periodic verificări prin sondaj ale rapoartelor de activitate pentru a garanta un nivel înalt al calității ratingurilor de credit;

*

* *

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/31

---

Miercuri, 8 iunie 2011Garantarea unor evaluări de impact independente

P7_TA(2011)0259

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la garantarea unor evaluări de impact independente (2010/2016(INI))

2012/C 380 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care au intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care au intrat în vigoare la 1 decembrie 2009,

| — | având în vedere comunicarea Comisei din 8 octombrie 2010 intitulată „Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană” (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisei din 8 octombrie 2010 intitulată „Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană” (COM(2010)0543),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2010 referitoare la o mai bună legiferare – cel de-al 15-lea raport anual al Comisiei în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2010 referitoare la o mai bună legiferare – cel de-al 15-lea raport anual al Comisiei în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la o mai bună legiferare 2006, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 octombrie 2008 referitoare la o mai bună legiferare 2006, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2007 referitoare la o mai bună legiferare 2005: aplicarea principiilor de subsidiaritate și proporționalitate - al 13-lea raport anual (3) |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 septembrie 2007 referitoare la o mai bună legiferare 2005: aplicarea principiilor de subsidiaritate și proporționalitate - al 13-lea raport anual (3)

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2007 referitoare la minimizarea costurilor administrative impuse de legislație (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2007 referitoare la minimizarea costurilor administrative impuse de legislație (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 mai 2006 referitoare la o mai bună legiferare 2004: aplicarea principiului subsidiarității” – al 12-lea raport anual (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 mai 2006 referitoare la o mai bună legiferare 2004: aplicarea principiului subsidiarității” – al 12-lea raport anual (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2004 referitoare la evaluarea de impact a legislației comunitare și a procedurilor de consultare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2004 referitoare la evaluarea de impact a legislației comunitare și a procedurilor de consultare (6),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003, dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, privind mai buna legiferare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003, dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, privind mai buna legiferare,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional „Abordarea comună a evaluării impactului” încheiat între Parlament, Consiliu și Comisie în noiembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional „Abordarea comună a evaluării impactului” încheiat între Parlament, Consiliu și Comisie în noiembrie 2005,

| — | având în vedere Raportul special nr. 3/2010 al Curții de Conturi Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 3/2010 al Curții de Conturi Europene,

| — | având în vedere rezultatele studiului comandat de Parlamentul European privind evaluările de impact în statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele studiului comandat de Parlamentul European privind evaluările de impact în statele membre ale UE,

| — | având în vedere Orientările Comisiei din 15 ianuarie 2009 privind evaluările de impact și anexele la acestea (SEC(2009)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei din 15 ianuarie 2009 privind evaluările de impact și anexele la acestea (SEC(2009)0092),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iunie 2002 privind evaluarea de impact (COM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iunie 2002 privind evaluarea de impact (COM(2002)0276),

| — | având în vedere Acordul-cadru dintre Parlament și Comisie din 20 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru dintre Parlament și Comisie din 20 octombrie 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2010 privind o politică industrială integrată pentru era globalizării - Atribuirea celui mai important rol competitivității și viabilității (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2010 privind o politică industrială integrată pentru era globalizării - Atribuirea celui mai important rol competitivității și viabilității (COM(2010)0614),

| — | având în vedere Raportul pe 2010 din 24 ianuarie 2011 al Comitetului de evaluare a impactului (SEC(2011)0126), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2010 din 24 ianuarie 2011 al Comitetului de evaluare a impactului (SEC(2011)0126),

| — | având în vedere scrisoarea din 16 noiembrie 2010 adresată raportorului de către președintele Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, referitoare la experiența acumulată pe baza unei evaluări de impact efectuate cu privire la efectele prelungirii concediului de maternitate la 20 de săptămâni, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 16 noiembrie 2010 adresată raportorului de către președintele Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, referitoare la experiența acumulată pe baza unei evaluări de impact efectuate cu privire la efectele prelungirii concediului de maternitate la 20 de săptămâni,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0159/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0159/2011),

| A. | întrucât evaluările de impact constituie o analiză sistematică a repercusiunilor pe care este de așteptat să le aibă acțiunea legislativă; |
| --- | --- |

A.

întrucât evaluările de impact constituie o analiză sistematică a repercusiunilor pe care este de așteptat să le aibă acțiunea legislativă;

| B. | întrucât instituirea unui mediu de reglementare transparent, clar, eficace și de calitate ar trebui să se numere printre obiectivele prioritare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât instituirea unui mediu de reglementare transparent, clar, eficace și de calitate ar trebui să se numere printre obiectivele prioritare ale Uniunii Europene;

| C. | întrucât evaluările de impact contribuie în mod pozitiv la îmbunătățirea calității generale a legislației comunitare, în sensul unei mai bune legiferări; |
| --- | --- |

C.

întrucât evaluările de impact contribuie în mod pozitiv la îmbunătățirea calității generale a legislației comunitare, în sensul unei mai bune legiferări;

| D. | întrucât dificultățile care apar atunci când se procedează la transpunerea și aplicarea legislației în vigoare a Uniunii își au originea, printre altele, în textele legislative redactate necorespunzător, iar răspunderea le revine tuturor organismelor legislative europene în comun; |
| --- | --- |

D.

întrucât dificultățile care apar atunci când se procedează la transpunerea și aplicarea legislației în vigoare a Uniunii își au originea, printre altele, în textele legislative redactate necorespunzător, iar răspunderea le revine tuturor organismelor legislative europene în comun;

| E. | întrucât Tratatul de la Lisabona cuprinde clauze referitoare la aspecte sociale și ambientale de natură multisectorială (articolul 9 și articolul 11 din TFUE), de care trebuie să se țină seama atunci când se procedează la definirea și implementarea politicilor și activităților Uniunii și care reclamă o analiză aprofundată a impactului social și ambiental al întregii legislații propuse; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tratatul de la Lisabona cuprinde clauze referitoare la aspecte sociale și ambientale de natură multisectorială (articolul 9 și articolul 11 din TFUE), de care trebuie să se țină seama atunci când se procedează la definirea și implementarea politicilor și activităților Uniunii și care reclamă o analiză aprofundată a impactului social și ambiental al întregii legislații propuse;

| F. | întrucât evaluările de impact efectuate la adoptarea legilor noi, precum și cu ocazia simplificării și reformării legilor existente permit o mai bună estimare a consecințelor sociale, economice, ambientale și sanitare ale acestora, precum și a compatibilității lor cu drepturile fundamentale, putând astfel contribui la reducerea sarcinii administrative și la garantarea consecvenței cu care politicile UE urmăresc îndeplinirea obiectivelor globale stabilite de Consiliul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât evaluările de impact efectuate la adoptarea legilor noi, precum și cu ocazia simplificării și reformării legilor existente permit o mai bună estimare a consecințelor sociale, economice, ambientale și sanitare ale acestora, precum și a compatibilității lor cu drepturile fundamentale, putând astfel contribui la reducerea sarcinii administrative și la garantarea consecvenței cu care politicile UE urmăresc îndeplinirea obiectivelor globale stabilite de Consiliul European;

| G. | întrucât Comitetul de evaluare a impactului este considerat de către Comisie ca fiind independent, deși se află sub autoritatea președintelui Comisiei și este alcătuit din funcționari superiori de la mai multe direcții generale și prezidat de secretarul general adjunct; întrucât acest lucru influențează obiectivitatea informațiilor și conduce astfel la o încălcare a neutralității necesare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comitetul de evaluare a impactului este considerat de către Comisie ca fiind independent, deși se află sub autoritatea președintelui Comisiei și este alcătuit din funcționari superiori de la mai multe direcții generale și prezidat de secretarul general adjunct; întrucât acest lucru influențează obiectivitatea informațiilor și conduce astfel la o încălcare a neutralității necesare;

| H. | întrucât s-a pronunțat în mod repetat în favoarea recurgerii la evaluări de impact independente în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

H.

întrucât s-a pronunțat în mod repetat în favoarea recurgerii la evaluări de impact independente în Uniunea Europeană;

| I. | întrucât evaluările de impact efectuate de Comisie nu se ridică la un nivel de calitate constant și servesc adesea mai curând la motivarea unei propuneri legislative, decât la cântărirea obiectivă a faptelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât evaluările de impact efectuate de Comisie nu se ridică la un nivel de calitate constant și servesc adesea mai curând la motivarea unei propuneri legislative, decât la cântărirea obiectivă a faptelor;

| J. | întrucât evaluările de impact pot fi utilizate pentru a crea impedimente birocratice inutile pentru dezvoltarea ulterioară sau intrarea în vigoarea a legislației și politicilor europene, |
| --- | --- |

J.

întrucât evaluările de impact pot fi utilizate pentru a crea impedimente birocratice inutile pentru dezvoltarea ulterioară sau intrarea în vigoarea a legislației și politicilor europene,

| K. | întrucât, în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003, în Acordul interinstituțional „Abordarea comună a evaluării impactului” din noiembrie 2005, și în Acordul-cadru dintre Parlament și Comisie din 20 octombrie 2010, Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să elaboreze un program urmărind o mai bună legiferare și întrucât prezenta rezoluție cuprinde propuneri concrete privind îmbunătățirea evaluărilor de impact; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003, în Acordul interinstituțional „Abordarea comună a evaluării impactului” din noiembrie 2005, și în Acordul-cadru dintre Parlament și Comisie din 20 octombrie 2010, Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să elaboreze un program urmărind o mai bună legiferare și întrucât prezenta rezoluție cuprinde propuneri concrete privind îmbunătățirea evaluărilor de impact;

| L. | întrucât Comisia urmează o abordare de tip nou în materie de politică industrială, în virtutea căreia toate propunerile politice care afectează semnificativ economia ar trebui analizate amănunțit sub raportul consecințelor pe care le produc asupra competitivității, |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia urmează o abordare de tip nou în materie de politică industrială, în virtutea căreia toate propunerile politice care afectează semnificativ economia ar trebui analizate amănunțit sub raportul consecințelor pe care le produc asupra competitivității,

Cerințe generale referitoare la evaluările de impact la nivel european

| 1. | relevă că evaluările de impact sunt un mijloc important de îmbunătățire a legiferării în toate etapele ciclului de elaborare a politicilor, de care legislatorii UE ar trebui să se servească în mai mare măsură, pentru a putea aprecia mai bine consecințele de ordin economic, social, ambiental și sanitar ce decurg din opțiunile lor legate de politici, precum și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor, reținând că analiza raportului dintre costuri și beneficii constituie un criteriu printre altele; |
| --- | --- |

1.

relevă că evaluările de impact sunt un mijloc important de îmbunătățire a legiferării în toate etapele ciclului de elaborare a politicilor, de care legislatorii UE ar trebui să se servească în mai mare măsură, pentru a putea aprecia mai bine consecințele de ordin economic, social, ambiental și sanitar ce decurg din opțiunile lor legate de politici, precum și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor, reținând că analiza raportului dintre costuri și beneficii constituie un criteriu printre altele;

| 2. | salută Comunicarea privind reglementarea inteligentă și pune accentul asupra faptului că evaluările de impact ar trebui să joace un rol central în toate etapele ciclului politic, de la elaborarea și până la punerea în aplicare, punerea în execuție, evaluarea și revizuirea legislației; accentuează importanța luării unor decizii bine cântărite și în condiții de deplină informare în faza de concepere a propunerilor legislative, deoarece astfel se poate îmbunătății calitatea rezultatelor și, totodată, scurta procesul de legiferare; |
| --- | --- |

2.

salută Comunicarea privind reglementarea inteligentă și pune accentul asupra faptului că evaluările de impact ar trebui să joace un rol central în toate etapele ciclului politic, de la elaborarea și până la punerea în aplicare, punerea în execuție, evaluarea și revizuirea legislației; accentuează importanța luării unor decizii bine cântărite și în condiții de deplină informare în faza de concepere a propunerilor legislative, deoarece astfel se poate îmbunătății calitatea rezultatelor și, totodată, scurta procesul de legiferare;

| 3. | subliniază necesitatea realizării unor evaluări de impact temeinice ca o condiție prealabilă pentru obținerea unei legislații de calitate și pentru transpunerea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acesteia; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea realizării unor evaluări de impact temeinice ca o condiție prealabilă pentru obținerea unei legislații de calitate și pentru transpunerea, punerea în aplicare și asigurarea respectării acesteia;

| 4. | subliniază că o evaluare de impact nu poate, în niciun caz, să se substituie discursului politic și procesului de decizie democratică al legiuitorului, ci doar contribuie la pregătirea tehnică a unei decizii politice; |
| --- | --- |

4.

subliniază că o evaluare de impact nu poate, în niciun caz, să se substituie discursului politic și procesului de decizie democratică al legiuitorului, ci doar contribuie la pregătirea tehnică a unei decizii politice;

| 5. | pune accentul asupra faptului că evaluările de impact trebuie efectuate în fazele incipiente ale procesului de dezvoltare a politicilor; subliniază că acestea ar trebui să fie întrutotul independente și că ar trebui să se bazeze, de fiecare dată, pe o analiză obiectivă, rațională a efectelor potențiale; |
| --- | --- |

5.

pune accentul asupra faptului că evaluările de impact trebuie efectuate în fazele incipiente ale procesului de dezvoltare a politicilor; subliniază că acestea ar trebui să fie întrutotul independente și că ar trebui să se bazeze, de fiecare dată, pe o analiză obiectivă, rațională a efectelor potențiale;

| 6. | subliniază, în conformitate cu Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, că autoritățile legislative s-au angajat să realizeze evaluări de impact când consideră că acest lucru este adecvat și necesar pentru procesul legislativ, înaintea adoptării oricărui amendament substanțial; |
| --- | --- |

6.

subliniază, în conformitate cu Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare, că autoritățile legislative s-au angajat să realizeze evaluări de impact când consideră că acest lucru este adecvat și necesar pentru procesul legislativ, înaintea adoptării oricărui amendament substanțial;

| 7. | consideră că este necesară implicarea unor experți externi, din toate domeniile politice, precum și a părților interesate afectate de procesul de evaluare a impactului, ca garanție a independenței și obiectivității; subliniază, în această privință, diferența fundamentală dintre o consultare publică și un studiu de impact independent; remarcă faptul că rezultatul final și controlul metodologiei și al calității evaluărilor de impact ar trebui să rămână de resortul instituțiilor Uniunii Europene, pentru a exista certitudinea că acestea sunt efectuate cu respectarea acelorași standarde ridicate; |
| --- | --- |

7.

consideră că este necesară implicarea unor experți externi, din toate domeniile politice, precum și a părților interesate afectate de procesul de evaluare a impactului, ca garanție a independenței și obiectivității; subliniază, în această privință, diferența fundamentală dintre o consultare publică și un studiu de impact independent; remarcă faptul că rezultatul final și controlul metodologiei și al calității evaluărilor de impact ar trebui să rămână de resortul instituțiilor Uniunii Europene, pentru a exista certitudinea că acestea sunt efectuate cu respectarea acelorași standarde ridicate;

| 8. | solicită ca evaluările de impact să fie elaborate cu maximă transparență, inclusiv prin publicarea din timp a unor foi de parcurs cuprinzătoare privind legislația propusă, pentru a garanta tuturor părților interesate aceleași oportunități de acces la procedura legislativă; consideră, în consecință, că și perioada actuală de consultare a Comisiei ar trebui prelungită la 12 săptămâni; |
| --- | --- |

8.

solicită ca evaluările de impact să fie elaborate cu maximă transparență, inclusiv prin publicarea din timp a unor foi de parcurs cuprinzătoare privind legislația propusă, pentru a garanta tuturor părților interesate aceleași oportunități de acces la procedura legislativă; consideră, în consecință, că și perioada actuală de consultare a Comisiei ar trebui prelungită la 12 săptămâni;

| 9. | opinează că, în cazul proiectelor sau actelor legislative sponsorizate de administrațiile publice sau întreprinderile aflate în subordinea lor, aprobarea evaluărilor de impact nu ar trebui să fie de competența respectivelor administrații; |
| --- | --- |

9.

opinează că, în cazul proiectelor sau actelor legislative sponsorizate de administrațiile publice sau întreprinderile aflate în subordinea lor, aprobarea evaluărilor de impact nu ar trebui să fie de competența respectivelor administrații;

| 10. | consideră că este esențial ca evaluările de impact să fie verificate ex ante de către statele membre, pentru a se stabili care sunt efectele legislației propuse asupra legislațiilor naționale și a politicilor publice; solicită o mai serioasă evaluare ex post și luarea în continuare în considerare a includerii unor tabele de corespondență obligatorii, pentru a garanta implementarea corectă a legislației UE de către statele membre și atingerea obiectivelor acesteia; |
| --- | --- |

10.

consideră că este esențial ca evaluările de impact să fie verificate ex ante de către statele membre, pentru a se stabili care sunt efectele legislației propuse asupra legislațiilor naționale și a politicilor publice; solicită o mai serioasă evaluare ex post și luarea în continuare în considerare a includerii unor tabele de corespondență obligatorii, pentru a garanta implementarea corectă a legislației UE de către statele membre și atingerea obiectivelor acesteia;

| 11. | consideră că evaluarea de impact constituie un instrument adecvat pentru justificarea pertinenței propunerilor Comisiei, în special respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, și pentru a explica mai bine co-legiuitorilor și cetățenilor, în general, motivele care au dus la alegerea unei anumite măsuri; |
| --- | --- |

11.

consideră că evaluarea de impact constituie un instrument adecvat pentru justificarea pertinenței propunerilor Comisiei, în special respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, și pentru a explica mai bine co-legiuitorilor și cetățenilor, în general, motivele care au dus la alegerea unei anumite măsuri;

| 12. | subliniază că elementele-cheie ale unei evaluări de impact de bună calitate sunt identificarea problemelor, consultarea părților interesate, definirea obiectivelor de atins și elaborarea unor opțiuni strategice; |
| --- | --- |

12.

subliniază că elementele-cheie ale unei evaluări de impact de bună calitate sunt identificarea problemelor, consultarea părților interesate, definirea obiectivelor de atins și elaborarea unor opțiuni strategice;

| 13. | consideră că este necesar ca propunerile legislative noi să fie însoțite de o evaluare de impact; remarcă faptul că, în sensul articolelor 290 și 291 din TFUE, aceleași considerații s-ar putea aplica și la simplificarea și reformarea legislației UE, precum și în cazul actelor delegate și de punere în aplicare; |
| --- | --- |

13.

consideră că este necesar ca propunerile legislative noi să fie însoțite de o evaluare de impact; remarcă faptul că, în sensul articolelor 290 și 291 din TFUE, aceleași considerații s-ar putea aplica și la simplificarea și reformarea legislației UE, precum și în cazul actelor delegate și de punere în aplicare;

| 14. | consideră că evaluarea de impact este un „document viu”, parte componentă a procesului de legiferare; subliniază necesitatea garantării unei flexibilități suficiente, care să permită realizarea de evaluări de impact ulterioare pe parcursul procesului de legiferare; |
| --- | --- |

14.

consideră că evaluarea de impact este un „document viu”, parte componentă a procesului de legiferare; subliniază necesitatea garantării unei flexibilități suficiente, care să permită realizarea de evaluări de impact ulterioare pe parcursul procesului de legiferare;

| 15. | solicită ca evaluările de impact să nu se concentreze exclusiv asupra analizei raportului dintre costuri și beneficii, ci să ia în considerație un număr mare de criterii, în conformitate cu principiul unei abordări integrate, pentru a oferi legiuitorului o imagine cât mai cuprinzătoare cu putință; atrage atenția, în acest context, asupra aspectelor economice, sociale și ambientale, menționate în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 și în abordarea comună din 2005, care trebuie să fie sintetizate într-o evaluare unică; subliniază, în această privință, necesitatea asigurării concordanței dintre politicile și activitățile UE, ținând seama de toate obiectivele acesteia, în acord cu principiul atribuirii de competențe, astfel cum este stipulat la articolul 7 din TFUE; |
| --- | --- |

15.

solicită ca evaluările de impact să nu se concentreze exclusiv asupra analizei raportului dintre costuri și beneficii, ci să ia în considerație un număr mare de criterii, în conformitate cu principiul unei abordări integrate, pentru a oferi legiuitorului o imagine cât mai cuprinzătoare cu putință; atrage atenția, în acest context, asupra aspectelor economice, sociale și ambientale, menționate în Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 și în abordarea comună din 2005, care trebuie să fie sintetizate într-o evaluare unică; subliniază, în această privință, necesitatea asigurării concordanței dintre politicile și activitățile UE, ținând seama de toate obiectivele acesteia, în acord cu principiul atribuirii de competențe, astfel cum este stipulat la articolul 7 din TFUE;

| 16. | cu alte cuvinte, cere să se procedeze la o examinare a rentabilității tuturor programelor și măsurilor care implică cheltuieli, precum și la studierea eventualelor repercusiuni asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM); în acest context, cere să fie aplicate sistematic testele IMM stipulate în legea întreprinderilor mici (Small Business Act) din 2008; reamintește, în acest context, că, în cazul fiecărei legi care impune IMM-urilor anumite sarcini, ar trebui să existe o evaluare atentă a reglementărilor existente, având ca scop reducerea globală a obligațiilor legale ce le revin acestora; |
| --- | --- |

16.

cu alte cuvinte, cere să se procedeze la o examinare a rentabilității tuturor programelor și măsurilor care implică cheltuieli, precum și la studierea eventualelor repercusiuni asupra întreprinderilor mici și mijlocii (IMM); în acest context, cere să fie aplicate sistematic testele IMM stipulate în legea întreprinderilor mici (Small Business Act) din 2008; reamintește, în acest context, că, în cazul fiecărei legi care impune IMM-urilor anumite sarcini, ar trebui să existe o evaluare atentă a reglementărilor existente, având ca scop reducerea globală a obligațiilor legale ce le revin acestora;

| 17. | cere ca, în cadrul evaluărilor de impact, toate propunerile politice noi care au consecințe semnificative asupra competitivității industriale să fie supuse unei analize aprofundate; cere, de asemenea, să se procedeze la o evaluare a posteriori a consecințelor legislației UE asupra competitivității economiei europene; menționează că Comisia a avut în vedere o astfel de modalitate de a proceda în comunicarea sa privind o politică industrială integrată în era globalizării; |
| --- | --- |

17.

cere ca, în cadrul evaluărilor de impact, toate propunerile politice noi care au consecințe semnificative asupra competitivității industriale să fie supuse unei analize aprofundate; cere, de asemenea, să se procedeze la o evaluare a posteriori a consecințelor legislației UE asupra competitivității economiei europene; menționează că Comisia a avut în vedere o astfel de modalitate de a proceda în comunicarea sa privind o politică industrială integrată în era globalizării;

| 18. | subliniază necesitatea de a trage învățăminte din evaluarea ex-post a legislației existente și din analiza jurisprudenței pertinente a Curții de Justiție, precum și necesitatea de a purta o discuție adecvată cu privire la opțiunile strategice disponibile într-un anumit domeniu de politică înainte de a se propune legi noi; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a trage învățăminte din evaluarea ex-post a legislației existente și din analiza jurisprudenței pertinente a Curții de Justiție, precum și necesitatea de a purta o discuție adecvată cu privire la opțiunile strategice disponibile într-un anumit domeniu de politică înainte de a se propune legi noi;

| 19. | sugerează ca evaluările de impact efectuate la nivel european să analizeze valoarea adăugată europeană privind economiile care ar decurge dintr-o soluție europeană, ca și pe acela al costurilor suplimentare pe care le-ar incumba, în statele membre, lipsa unei soluții europene; |
| --- | --- |

19.

sugerează ca evaluările de impact efectuate la nivel european să analizeze valoarea adăugată europeană privind economiile care ar decurge dintr-o soluție europeană, ca și pe acela al costurilor suplimentare pe care le-ar incumba, în statele membre, lipsa unei soluții europene;

| 20. | consideră că în EI ar trebui avute în vedere impactul asupra parteneriatelor economice ale UE, precum și implicațiile alegerii unui anumit standard european, în locul unui standard internațional; |
| --- | --- |

20.

consideră că în EI ar trebui avute în vedere impactul asupra parteneriatelor economice ale UE, precum și implicațiile alegerii unui anumit standard european, în locul unui standard internațional;

| 21. | subliniază că evaluările de impact trebuie să ia în considerare pe deplin diferitele soluții de care dispune legiuitorul și, în acest context, ele trebuie să supună unei analize serioase opțiunea de a nu interveni; |
| --- | --- |

21.

subliniază că evaluările de impact trebuie să ia în considerare pe deplin diferitele soluții de care dispune legiuitorul și, în acest context, ele trebuie să supună unei analize serioase opțiunea de a nu interveni;

| 22. | accentuează faptul că evaluările de impact nu trebuie să conducă la creșterea birocrației și la întârzieri inutile în ceea ce privește procedura legislativă; cu toate acestea, pentru ca evaluările de impact să producă rezultate fiabile este nevoie de timp suficient; relevă, în acest sens, că evaluările de impact nu ar trebui să fie utilizate în mod abuziv, ca mijloc de blocare a unei legislații nedorite; sugerează deci crearea condițiilor tehnice și administrative necesare pentru ca evaluările de impact să fie efectuate rapid, într-un răstimp cât mai scurt, de exemplu cu ajutorul unor instrumente cum sunt convențiile-cadru, cererile de ofertă accelerate, ca și printr-o utilizare optimizată a resurselor proprii; |
| --- | --- |

22.

accentuează faptul că evaluările de impact nu trebuie să conducă la creșterea birocrației și la întârzieri inutile în ceea ce privește procedura legislativă; cu toate acestea, pentru ca evaluările de impact să producă rezultate fiabile este nevoie de timp suficient; relevă, în acest sens, că evaluările de impact nu ar trebui să fie utilizate în mod abuziv, ca mijloc de blocare a unei legislații nedorite; sugerează deci crearea condițiilor tehnice și administrative necesare pentru ca evaluările de impact să fie efectuate rapid, într-un răstimp cât mai scurt, de exemplu cu ajutorul unor instrumente cum sunt convențiile-cadru, cererile de ofertă accelerate, ca și printr-o utilizare optimizată a resurselor proprii;

| 23. | în conformitate cu abordarea bazată pe cele mai bune practici, cere să fie exploatată experiența altor țări, în care evaluările de impact se fac de mai mulți ani, în vederea îmbunătățirii în și mai mare măsură a evaluărilor de impact la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

23.

în conformitate cu abordarea bazată pe cele mai bune practici, cere să fie exploatată experiența altor țări, în care evaluările de impact se fac de mai mulți ani, în vederea îmbunătățirii în și mai mare măsură a evaluărilor de impact la nivelul Uniunii Europene;

| 24. | cere ca evaluările de impact să fie actualizate în timpul desfășurării procedurii legislative în ansamblul său, astfel încât să se țină seama de schimbările care survin în cursul ei; |
| --- | --- |

24.

cere ca evaluările de impact să fie actualizate în timpul desfășurării procedurii legislative în ansamblul său, astfel încât să se țină seama de schimbările care survin în cursul ei;

| 25. | accentuează faptul că evaluările de impact nu ar trebui efectuate numai înaintea adoptării textelor legislative (a priori), ci și după adoptarea lor (a posteriori); reamintește că acest lucru este necesar pentru a putea stabili cu mai multă exactitate dacă obiectivele unui text au fost cu adevărat atinse și în ce măsură este cazul ca un act legislativ să fie adaptat sau menținut; subliniază însă că evaluările a posteriori nu ar trebui să înlocuiască vreodată îndatoririle ce-i revin Comisiei în calitatea sa gardian al tratatelor, și anume acelea legate de monitorizarea eficace și în timp util a aplicării legislației UE de către statele membre; |
| --- | --- |

25.

accentuează faptul că evaluările de impact nu ar trebui efectuate numai înaintea adoptării textelor legislative (a priori), ci și după adoptarea lor (a posteriori); reamintește că acest lucru este necesar pentru a putea stabili cu mai multă exactitate dacă obiectivele unui text au fost cu adevărat atinse și în ce măsură este cazul ca un act legislativ să fie adaptat sau menținut; subliniază însă că evaluările a posteriori nu ar trebui să înlocuiască vreodată îndatoririle ce-i revin Comisiei în calitatea sa gardian al tratatelor, și anume acelea legate de monitorizarea eficace și în timp util a aplicării legislației UE de către statele membre;

| 26. | subliniază responsabilitatea principală a Comisiei de a realiza evaluări de impact de înaltă calitate privind propunerile acesteia în momentul exercitării dreptului său de inițiativă în conformitate cu tratatul; |
| --- | --- |

26.

subliniază responsabilitatea principală a Comisiei de a realiza evaluări de impact de înaltă calitate privind propunerile acesteia în momentul exercitării dreptului său de inițiativă în conformitate cu tratatul;

Îmbunătățiri posibile la nivelul Comisiei Europene

| 27. | admite că, în ultimii ani, calitatea evaluărilor de impact ale Comisiei a crescut, însă subliniază că aceasta trebui să fie îmbunătățită în continuare; |
| --- | --- |

27.

admite că, în ultimii ani, calitatea evaluărilor de impact ale Comisiei a crescut, însă subliniază că aceasta trebui să fie îmbunătățită în continuare;

| 28. | menționează, în acest context, Comitetul de evaluare a impactului – CEI) al Comisiei, înființat în 2006, căruia îi revine, în mare măsură, răspunderea pentru efectuarea evaluărilor de impact ale Comisiei; |
| --- | --- |

28.

menționează, în acest context, Comitetul de evaluare a impactului – CEI) al Comisiei, înființat în 2006, căruia îi revine, în mare măsură, răspunderea pentru efectuarea evaluărilor de impact ale Comisiei;

| 29. | subliniază că membrii CEI nu dispun decât de o independență formală, deoarece sunt în prezent desemnați de Președintele Comisiei, primesc instrucțiuni de la acesta, din care cauză nu poate fi vorba de o independență totală; solicită, în consecință, ca, înainte de numire, membrii Comitetului de evaluare a impactului să fie verificați de Parlamentul European și de Consiliu și ca aceștia să nu mai primească instrucțiuni din partea Președintelui Comisiei; cere ca activitatea CEI și a experților să fie de domeniu public și să se desfășoare în condiții de maximă transparență, astfel ca independența lor să poată fi verificată în practică; |
| --- | --- |

29.

subliniază că membrii CEI nu dispun decât de o independență formală, deoarece sunt în prezent desemnați de Președintele Comisiei, primesc instrucțiuni de la acesta, din care cauză nu poate fi vorba de o independență totală; solicită, în consecință, ca, înainte de numire, membrii Comitetului de evaluare a impactului să fie verificați de Parlamentul European și de Consiliu și ca aceștia să nu mai primească instrucțiuni din partea Președintelui Comisiei; cere ca activitatea CEI și a experților să fie de domeniu public și să se desfășoare în condiții de maximă transparență, astfel ca independența lor să poată fi verificată în practică;

| 30. | solicită, de asemenea, implicarea unor experți din toate domeniile politice, precum și a tuturor grupurilor de părți interesate afectate de activitatea CEI; cere ca acești experți să vină din afara Comisiei și să nu primească instrucțiuni; |
| --- | --- |

30.

solicită, de asemenea, implicarea unor experți din toate domeniile politice, precum și a tuturor grupurilor de părți interesate afectate de activitatea CEI; cere ca acești experți să vină din afara Comisiei și să nu primească instrucțiuni;

| 31. | sugerează ca Parlamentul European și, în special, comisiile parlamentare competente, să fie asociate oricărei proceduri de evaluare a impactului, precum și la lucrările Comitetului de evaluare a impactului; de exemplu, acestea ar putea fi informate și ar putea primi rapoarte intermediare; invită Comisia ca, odată cu prezentarea propunerilor legislative, să transmită Parlamentului și Consiliului rezumate de două până la patru pagini privind evaluarea de impact în ansamblul ei, inclusiv, atunci când este cazul, explicații referitoare la motivele pentru care nu a fost efectuată nicio evaluare de impact, spre a verifica dacă au fost abordate toate aspectele relevante, fără a se fi periclitat independența evaluării prin influențarea procesului analitic propriu-zis; |
| --- | --- |

31.

sugerează ca Parlamentul European și, în special, comisiile parlamentare competente, să fie asociate oricărei proceduri de evaluare a impactului, precum și la lucrările Comitetului de evaluare a impactului; de exemplu, acestea ar putea fi informate și ar putea primi rapoarte intermediare; invită Comisia ca, odată cu prezentarea propunerilor legislative, să transmită Parlamentului și Consiliului rezumate de două până la patru pagini privind evaluarea de impact în ansamblul ei, inclusiv, atunci când este cazul, explicații referitoare la motivele pentru care nu a fost efectuată nicio evaluare de impact, spre a verifica dacă au fost abordate toate aspectele relevante, fără a se fi periclitat independența evaluării prin influențarea procesului analitic propriu-zis;

| 32. | consideră că, pentru realizarea evaluărilor sale de impact, Comisia ar trebui să consulte și statele membre, având în vedere că acestea vor trebui ulterior să transpună directivele în legislațiile naționale, iar autoritățile naționale cunosc mai bine, de regulă, modul în care se traduc în practică dispozițiile legale; |
| --- | --- |

32.

consideră că, pentru realizarea evaluărilor sale de impact, Comisia ar trebui să consulte și statele membre, având în vedere că acestea vor trebui ulterior să transpună directivele în legislațiile naționale, iar autoritățile naționale cunosc mai bine, de regulă, modul în care se traduc în practică dispozițiile legale;

| 33. | subliniază că reglementarea inteligentă bazată pe evaluări de impact complete și obiective rămâne responsabilitatea partajată a instituțiilor europene, iar Comisia trebuie să ia prin urmare în considerare feedbackul primit din partea Parlamentului European, a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social European și a statelor membre. |
| --- | --- |

33.

subliniază că reglementarea inteligentă bazată pe evaluări de impact complete și obiective rămâne responsabilitatea partajată a instituțiilor europene, iar Comisia trebuie să ia prin urmare în considerare feedbackul primit din partea Parlamentului European, a Comitetului Regiunilor, a Comitetului Economic și Social European și a statelor membre.

| 34. | remarcă faptul că, înainte de adoptarea definitivă a unei evaluări de impact, ar fi recomandabil ca rezultatele provizorii să fie, de fiecare dată, supuse unui control extern; cere, în acest sens, o expertiză de control accesibilă publicului; |
| --- | --- |

34.

remarcă faptul că, înainte de adoptarea definitivă a unei evaluări de impact, ar fi recomandabil ca rezultatele provizorii să fie, de fiecare dată, supuse unui control extern; cere, în acest sens, o expertiză de control accesibilă publicului;

| 35. | menționează criticile Curții de Conturi Europene, și anume că, uneori, Comisia adoptă inițiative legislative înainte de finalizarea procedurii de evaluare a impactului; ia act de criticile conform cărora nu toate opțiunile politice pot beneficia de același nivel de atenție; subliniază că, în cadrul procesului de evaluare a impactului, trebuie să fie analizate integral toate opțiunile politice; |
| --- | --- |

35.

menționează criticile Curții de Conturi Europene, și anume că, uneori, Comisia adoptă inițiative legislative înainte de finalizarea procedurii de evaluare a impactului; ia act de criticile conform cărora nu toate opțiunile politice pot beneficia de același nivel de atenție; subliniază că, în cadrul procesului de evaluare a impactului, trebuie să fie analizate integral toate opțiunile politice;

| 36. | pentru mai multă transparență, solicită publicarea listei complete a tuturor experților și a celorlalte părți participante la procedura de evaluare a impactului, precum și a declarației de interese a acestora; |
| --- | --- |

36.

pentru mai multă transparență, solicită publicarea listei complete a tuturor experților și a celorlalte părți participante la procedura de evaluare a impactului, precum și a declarației de interese a acestora;

| 37. | în ceea ce privește consultările publice, sugerează ca organizațiile reprezentative să fie informate rapid despre consultările prevăzute; sugerează, de asemenea, ca organizațiile reprezentative să aibă inclusiv posibilitatea ca, în cadrul consultărilor publice, să facă observații cu privire la evaluările de impact, și aceasta în timp util, înainte ca respectiva propunere a Comisiei să fie publicată; |
| --- | --- |

37.

în ceea ce privește consultările publice, sugerează ca organizațiile reprezentative să fie informate rapid despre consultările prevăzute; sugerează, de asemenea, ca organizațiile reprezentative să aibă inclusiv posibilitatea ca, în cadrul consultărilor publice, să facă observații cu privire la evaluările de impact, și aceasta în timp util, înainte ca respectiva propunere a Comisiei să fie publicată;

| 38. | cere ca datele utilizate de Comisie să fie fiabile și comparabile; |
| --- | --- |

38.

cere ca datele utilizate de Comisie să fie fiabile și comparabile;

| 39. | solicită Comisiei să examineze în mod sistematic, în evaluările sale de impact, povara administrativă creată prin propunerile legislative și să prezinte clar întotdeauna care dintre opțiuni creează cea mai semnificativă, respectiv cea mai redusă povară administrativă; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să examineze în mod sistematic, în evaluările sale de impact, povara administrativă creată prin propunerile legislative și să prezinte clar întotdeauna care dintre opțiuni creează cea mai semnificativă, respectiv cea mai redusă povară administrativă;

| 40. | remarcă faptul că prezentarea rezultatelor unei evaluări de impact concomitent cu aceea a unei propuneri legislative constituie un detriment, deoarece lasă impresia că evaluarea de impact servește, înainte de toate, la justificarea unei propuneri a Comisiei; prin urmare, pledează pentru publicarea din timp a documentelor, în fiecare etapă a procesului legislativ, inclusiv pentru publicarea evaluării de impact finale a Comisiei, în forma aprobată de CEI, înainte de începerea negocierilor dintre servicii; |
| --- | --- |

40.

remarcă faptul că prezentarea rezultatelor unei evaluări de impact concomitent cu aceea a unei propuneri legislative constituie un detriment, deoarece lasă impresia că evaluarea de impact servește, înainte de toate, la justificarea unei propuneri a Comisiei; prin urmare, pledează pentru publicarea din timp a documentelor, în fiecare etapă a procesului legislativ, inclusiv pentru publicarea evaluării de impact finale a Comisiei, în forma aprobată de CEI, înainte de începerea negocierilor dintre servicii;

| 41. | sugerează că toate evaluările de impact efectuate de către Comisie trebuie publicate de către aceasta într-o ediție specială, astfel încât acestea să poată fi căutate și identificate cu ușurință de public pe un site web dedicat acestui scop; |
| --- | --- |

41.

sugerează că toate evaluările de impact efectuate de către Comisie trebuie publicate de către aceasta într-o ediție specială, astfel încât acestea să poată fi căutate și identificate cu ușurință de public pe un site web dedicat acestui scop;

| 42. | solicită evaluarea a posteriori de către Comisie a actelor legislative adoptate; menționează însă, încă o dată, că evaluările a posteriori nu ar trebui să înlocuiască vreodată îndatoririle ce-i revin Comisiei, și anume de a monitoriza aplicarea legislației UE de către statele membre; |
| --- | --- |

42.

solicită evaluarea a posteriori de către Comisie a actelor legislative adoptate; menționează însă, încă o dată, că evaluările a posteriori nu ar trebui să înlocuiască vreodată îndatoririle ce-i revin Comisiei, și anume de a monitoriza aplicarea legislației UE de către statele membre;

| 43. | invită Comisia să se pronunțe detaliat cu privire la evaluările de impact efectuate de Parlament; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să se pronunțe detaliat cu privire la evaluările de impact efectuate de Parlament;

Îmbunătățiri posibile la nivelul Parlamentului European

| 44. | cere comisiilor sale să utilizeze cu mai multă consecvență instrumentul existent de evaluare a impactului la nivelul Parlamentului; reamintește că există o linie bugetară specifică pentru efectuarea evaluărilor de impact; consideră că recurgerea la o evaluare de impact parlamentară este deosebit de necesară atunci când propunerea inițială suferă modificări substanțiale; |
| --- | --- |

44.

cere comisiilor sale să utilizeze cu mai multă consecvență instrumentul existent de evaluare a impactului la nivelul Parlamentului; reamintește că există o linie bugetară specifică pentru efectuarea evaluărilor de impact; consideră că recurgerea la o evaluare de impact parlamentară este deosebit de necesară atunci când propunerea inițială suferă modificări substanțiale;

| 45. | reamintește, de asemenea, că evaluarea de impact nu trebuie să fie efectuată neapărat în cadrul unui studiu de lungă durată, ci se poate desfășura și sub forma unor studii de scurtă durată, ateliere de lucru și audieri cu experți; |
| --- | --- |

45.

reamintește, de asemenea, că evaluarea de impact nu trebuie să fie efectuată neapărat în cadrul unui studiu de lungă durată, ci se poate desfășura și sub forma unor studii de scurtă durată, ateliere de lucru și audieri cu experți;

| 46. | opinează că Parlamentul ar trebui să includă sistematic în rezoluțiile sale legislative o mențiune standard, care să trimită la studiul tuturor evaluărilor de impact efectuate de instituțiile UE în domeniile relevante pentru legislația în cauză; |
| --- | --- |

46.

opinează că Parlamentul ar trebui să includă sistematic în rezoluțiile sale legislative o mențiune standard, care să trimită la studiul tuturor evaluărilor de impact efectuate de instituțiile UE în domeniile relevante pentru legislația în cauză;

| 47. | remarcă faptul că Parlamentul și comisiile sale dispun încă de pe acum de mecanisme pentru a controla evaluările de impact ale Comisiei; consideră că o prezentare a evaluării de impact, făcută comisiilor relevante de către Comisie, ar constitui o completare valoroasă la controlul efectuat în Parlament; remarcă faptul că un astfel de control s-ar putea, de asemenea, efectua și sub mai multe alte forme, inclusiv sub aceea a unor evaluări de impact complementare, a unor analize mai detaliate, a revizuirii evaluărilor de impact ale Comisiei de către experți externi și a organizării unor reuniuni speciale cu specialiști independenți; subliniază că, în acest context, departamentele sale tematice trebuie să-și desfășoare activitatea în mod coerent; |
| --- | --- |

47.

remarcă faptul că Parlamentul și comisiile sale dispun încă de pe acum de mecanisme pentru a controla evaluările de impact ale Comisiei; consideră că o prezentare a evaluării de impact, făcută comisiilor relevante de către Comisie, ar constitui o completare valoroasă la controlul efectuat în Parlament; remarcă faptul că un astfel de control s-ar putea, de asemenea, efectua și sub mai multe alte forme, inclusiv sub aceea a unor evaluări de impact complementare, a unor analize mai detaliate, a revizuirii evaluărilor de impact ale Comisiei de către experți externi și a organizării unor reuniuni speciale cu specialiști independenți; subliniază că, în acest context, departamentele sale tematice trebuie să-și desfășoare activitatea în mod coerent;

| 48. | subliniază că evaluările de impact ale Parlamentului ar putea fi considerate drept rectificări la evaluările de impact ale Comisiei; |
| --- | --- |

48.

subliniază că evaluările de impact ale Parlamentului ar putea fi considerate drept rectificări la evaluările de impact ale Comisiei;

| 49. | cere ca evaluările de impact ale Comisiei să fie analizate sistematic și cât mai repede posibil la nivel parlamentar și, în special la nivelul comisiilor sale; |
| --- | --- |

49.

cere ca evaluările de impact ale Comisiei să fie analizate sistematic și cât mai repede posibil la nivel parlamentar și, în special la nivelul comisiilor sale;

| 50. | accentuează faptul că decizia de a efectua o evaluare de impact la nivelul Parlamentului trebuie să fie luată în cadrul comisiei competente și cu participarea raportorului; insistă ca Regulamentul său de procedură să fie modificat, astfel încât să stipuleze posibilitatea ca evaluările de impact să fie solicitate de numai un sfert dintre membrii comisiei; |
| --- | --- |

50.

accentuează faptul că decizia de a efectua o evaluare de impact la nivelul Parlamentului trebuie să fie luată în cadrul comisiei competente și cu participarea raportorului; insistă ca Regulamentul său de procedură să fie modificat, astfel încât să stipuleze posibilitatea ca evaluările de impact să fie solicitate de numai un sfert dintre membrii comisiei;

| 51. | încurajează toate comisiile parlamentare ca, înaintea examinării unei propuneri legislative, să poarte o discuție aprofundată cu Comisia Europeană privind evaluările de impact; |
| --- | --- |

51.

încurajează toate comisiile parlamentare ca, înaintea examinării unei propuneri legislative, să poarte o discuție aprofundată cu Comisia Europeană privind evaluările de impact;

| 52. | subliniază că evaluările de impact sunt importante și în cursul procedurii legislative parlamentare; încurajează Parlamentul ca, în cazul unor modificări substanțiale, să examineze eventualitatea efectuării unei evaluări de impact în cadrul fiecărei etape a procedurii legislative; menționează însă că, procedând în acest fel, nu ar trebui să se ajungă la întârzieri excesive; |
| --- | --- |

52.

subliniază că evaluările de impact sunt importante și în cursul procedurii legislative parlamentare; încurajează Parlamentul ca, în cazul unor modificări substanțiale, să examineze eventualitatea efectuării unei evaluări de impact în cadrul fiecărei etape a procedurii legislative; menționează însă că, procedând în acest fel, nu ar trebui să se ajungă la întârzieri excesive;

| 53. | solicită, în plus, ca deputații în Parlamentul European să aibă dreptul de a solicita studii de dimensiuni reduse care să le furnizeze aspecte sau statistici relevante în domeniile legate de activitățile parlamentare ale acestora și sugerează ca aceste studii să fie efectuate de biblioteca Parlamentului European în vederea completării actualelor funcții ale acesteia; |
| --- | --- |

53.

solicită, în plus, ca deputații în Parlamentul European să aibă dreptul de a solicita studii de dimensiuni reduse care să le furnizeze aspecte sau statistici relevante în domeniile legate de activitățile parlamentare ale acestora și sugerează ca aceste studii să fie efectuate de biblioteca Parlamentului European în vederea completării actualelor funcții ale acesteia;

| 54. | solicită, prin urmare, ca Parlamentul să adopte planuri pentru ca biblioteca sa să le ofere deputaților acest serviciu; subliniază faptul că toate planurile trebuie să se bazeze pe cele mai bune practici ale librăriilor parlamentare, inclusiv ale celor aparținând statelor membre, și că acestea trebuie elaborate în conformitate cu norme stricte și în context comun cu activitatea de cercetare care deservește comisiile; |
| --- | --- |

54.

solicită, prin urmare, ca Parlamentul să adopte planuri pentru ca biblioteca sa să le ofere deputaților acest serviciu; subliniază faptul că toate planurile trebuie să se bazeze pe cele mai bune practici ale librăriilor parlamentare, inclusiv ale celor aparținând statelor membre, și că acestea trebuie elaborate în conformitate cu norme stricte și în context comun cu activitatea de cercetare care deservește comisiile;

Crearea unei structuri autonome de evaluare a impactului pentru Parlamentul European și orientări de perspectivă

| 55. | subliniază importanța pe care ar avea-o un mecanism uniformizat de evaluare a impactului pentru calitatea și coerența propriilor sale politici; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța pe care ar avea-o un mecanism uniformizat de evaluare a impactului pentru calitatea și coerența propriilor sale politici;

| 56. | solicită, în acest sens, instituirea, în cadrul Parlamentului European, a unui proces integrat de evaluare a impactului; propune, în acest context, elaborarea unei proceduri comune de evaluare a impactului, pe baza unei sistematizări și a unei metodologii comune, utilizate de toate comisiile; |
| --- | --- |

56.

solicită, în acest sens, instituirea, în cadrul Parlamentului European, a unui proces integrat de evaluare a impactului; propune, în acest context, elaborarea unei proceduri comune de evaluare a impactului, pe baza unei sistematizări și a unei metodologii comune, utilizate de toate comisiile;

| 57. | îndeamnă ca aceasta să aibă loc sub egida unei structuri autonome, care să facă uz de resursele proprii ale Parlamentului, de exemplu prin implicarea bibliotecii și a departamentelor politice, și care să includă experți externi, cum ar fi anumiți reprezentanți oficiali, delegați din partea structurilor de evaluare a impactului de la nivel național, pe o bază ad hoc, pentru fiecare evaluare de impact în parte, având sarcina să raporteze Parlamentului European, prin intermediul unui consiliu de supraveghere compus din deputați; |
| --- | --- |

57.

îndeamnă ca aceasta să aibă loc sub egida unei structuri autonome, care să facă uz de resursele proprii ale Parlamentului, de exemplu prin implicarea bibliotecii și a departamentelor politice, și care să includă experți externi, cum ar fi anumiți reprezentanți oficiali, delegați din partea structurilor de evaluare a impactului de la nivel național, pe o bază ad hoc, pentru fiecare evaluare de impact în parte, având sarcina să raporteze Parlamentului European, prin intermediul unui consiliu de supraveghere compus din deputați;

| 58. | solicită crearea infrastructurii administrative necesare în acest scop, garantându-se neutralitatea bugetară a acesteia prin utilizarea resurselor existente; |
| --- | --- |

58.

solicită crearea infrastructurii administrative necesare în acest scop, garantându-se neutralitatea bugetară a acesteia prin utilizarea resurselor existente;

| 59. | subliniază că, pe termen lung, ar trebui ca, în materie de evaluare a impactului, să se aibă în vedere perspectiva unei abordări comune a instituțiilor europene; reamintește că prin Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 și Abordarea comună interinstituțională a evaluărilor de impact din noiembrie 2005 se cerea deja o abordare metodologică comună a evaluărilor de impact în cadrul instituțiilor europene; |
| --- | --- |

59.

subliniază că, pe termen lung, ar trebui ca, în materie de evaluare a impactului, să se aibă în vedere perspectiva unei abordări comune a instituțiilor europene; reamintește că prin Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2003 și Abordarea comună interinstituțională a evaluărilor de impact din noiembrie 2005 se cerea deja o abordare metodologică comună a evaluărilor de impact în cadrul instituțiilor europene;

| 60. | regretă că, în prezent, Comisia se opune ideii unei abordări comune a evaluărilor de impact la nivelul instituțiilor europene; |
| --- | --- |

60.

regretă că, în prezent, Comisia se opune ideii unei abordări comune a evaluărilor de impact la nivelul instituțiilor europene;

| 61. | remarcă faptul că, deocamdată, Consiliul nu a recurs decât în foarte mică măsură la instrumentul pe care îl constituie evaluările de impact; invită, în consecință, Consiliul să recurgă, și el, în mai mare măsură, la evaluările de impact, în concordanță cu abordarea comună interinstituțională a evaluărilor de impact menționată mai sus, astfel încât să-și îmbunătățească din punct de vedere calitativ propria contribuție la legislația europeană; subliniază că instituțiile UE și cele ale statelor membre împărtășesc, în continuare, răspunderea în ceea ce privește o reglementare inteligentă, bazată pe evaluări de impact complete și obiective; |
| --- | --- |

61.

remarcă faptul că, deocamdată, Consiliul nu a recurs decât în foarte mică măsură la instrumentul pe care îl constituie evaluările de impact; invită, în consecință, Consiliul să recurgă, și el, în mai mare măsură, la evaluările de impact, în concordanță cu abordarea comună interinstituțională a evaluărilor de impact menționată mai sus, astfel încât să-și îmbunătățească din punct de vedere calitativ propria contribuție la legislația europeană; subliniază că instituțiile UE și cele ale statelor membre împărtășesc, în continuare, răspunderea în ceea ce privește o reglementare inteligentă, bazată pe evaluări de impact complete și obiective;

*

* *

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0311.

(2)  JO C 15 E, 21.1.2010, p. 16.

(3)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 67.

(4)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 124.

(5)  JO C 297 E, 7.12.2006, p. 128.

(6)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 146.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/39

---

Miercuri, 8 iunie 2011Dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europene

P7_TA(2011)0260

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la dimensiunea externă a politicii sociale, promovarea standardelor de muncă și sociale și responsabilitatea socială a întreprinderilor europene (2010/2205(INI))

2012/C 380 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 7, 9, 145-161, 206-209 și 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7, 9, 145-161, 206-209 și 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 și 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 și 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul cu privire la drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (1979), Convenția privind drepturile copilului (1989), Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (1990) și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (2006) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (1948) și alte instrumente ale Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, îndeosebi Pactul cu privire la drepturile civile și politice (1966) și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale (1966), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1965), Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (1979), Convenția privind drepturile copilului (1989), Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora (1990) și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (2006) (1),

| — | având în vedere cadrul „Protect, Respect and Remedy” („Protecție, respect și remediere”) pentru întreprinderi și drepturile omului al Organizației Națiunilor Unite, propus de reprezentantul special al Secretarului General pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, profesorul John Ruggie, susținut în mod unanim de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în 2008 (rezoluția 8/7), principiile directoare lansate recent în vederea punerii în aplicare a cadrului (2) și concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 care constată rolul important al întreprinderilor în vederea respectării depline a drepturilor omului și subliniază sprijinul deplin al Consiliului față de eforturile depuse de reprezentantul special al ONU (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul „Protect, Respect and Remedy” („Protecție, respect și remediere”) pentru întreprinderi și drepturile omului al Organizației Națiunilor Unite, propus de reprezentantul special al Secretarului General pentru drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi, profesorul John Ruggie, susținut în mod unanim de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în 2008 (rezoluția 8/7), principiile directoare lansate recent în vederea punerii în aplicare a cadrului (2) și concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 care constată rolul important al întreprinderilor în vederea respectării depline a drepturilor omului și subliniază sprijinul deplin al Consiliului față de eforturile depuse de reprezentantul special al ONU (3),

| — | având în vedere ultimul raport al lui John Ruggie, reprezentantul special al Secretarului General al ONU, referitor la drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere ultimul raport al lui John Ruggie, reprezentantul special al Secretarului General al ONU, referitor la drepturile omului și societățile transnaționale și alte întreprinderi (2),

| — | având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 5, 6 și 19 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 5, 6 și 19 (4),

| — | având în vedere Convenția europeană privind statutul juridic al lucrătorilor migranți (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană privind statutul juridic al lucrătorilor migranți (5),

| — | având în vedere convențiile Organizației Internaționale a Muncii, în special cele opt convenții fundamentale privind libertatea de asociere și recunoașterea efectivă a dreptului la negociere colectivă (Convențiile nr. 87 și 98), privind eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie (Convențiile nr. 29 și 105), privind eliminarea discriminărilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă (Convențiile nr. 100 și 111) și privind abolirea efectivă a muncii copiilor (Convențiile nr. 138 și 182) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile Organizației Internaționale a Muncii, în special cele opt convenții fundamentale privind libertatea de asociere și recunoașterea efectivă a dreptului la negociere colectivă (Convențiile nr. 87 și 98), privind eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie (Convențiile nr. 29 și 105), privind eliminarea discriminărilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă (Convențiile nr. 100 și 111) și privind abolirea efectivă a muncii copiilor (Convențiile nr. 138 și 182) (6),

| — | având în vedere, de asemenea, convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere, de asemenea, convențiile OIM referitoare la clauzele privind condițiile de muncă (contractele publice) (Convenția nr. 94) și referitoare la negocierile colective (Convenția nr. 154) (7),

| — | având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate prin consens global la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate prin consens global la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii (8),

| — | având în vedere Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă adoptată la 10 iunie 2008 prin consensul celor 183 de state membre ale OIM (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă adoptată la 10 iunie 2008 prin consensul celor 183 de state membre ale OIM (9),

| — | având în vedere Acordul de la Marakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (10), precum și declarația adoptată cu ocazia celei de-a patra conferințe ministeriale organizate în noiembrie 2001 la Doha, în special punctul 31 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Marakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (10), precum și declarația adoptată cu ocazia celei de-a patra conferințe ministeriale organizate în noiembrie 2001 la Doha, în special punctul 31 (11),

| — | având în vedere Acordul general privind comerțul cu servicii, în special articolul 1 alineatul (2) litera (d), așa-numitul Mod 4 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul general privind comerțul cu servicii, în special articolul 1 alineatul (2) litera (d), așa-numitul Mod 4 (12),

| — | având în vedere raportul Comisiei mondiale privind dimensiunea socială a mondializării intitulat „O globalizare echitabilă: crearea de șanse pentru toți” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei mondiale privind dimensiunea socială a mondializării intitulat „O globalizare echitabilă: crearea de șanse pentru toți” (13),

| — | având în vedere „Declarația liderilor” emisă la summitul G20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația liderilor” emisă la summitul G20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009 (14),

| — | având în vedere ultimele actualizări ale Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere ultimele actualizări ale Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale (15),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (16), precum și Regulamentul (CE) nr. 546/2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (16), precum și Regulamentul (CE) nr. 546/2009,

| — | având în vedere Directiva nr. 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva nr. 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 septembrie 1996 referitoare la Comunicarea Comisiei privind luarea în considerare a respectării principiilor democrației și a drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe (18), precum și Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și la democrație în acordurile Uniunii Europene (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 septembrie 1996 referitoare la Comunicarea Comisiei privind luarea în considerare a respectării principiilor democrației și a drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe (18), precum și Rezoluția sa din 14 februarie 2006 privind clauza referitoare la drepturile omului și la democrație în acordurile Uniunii Europene (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 privind deschiderea și democrația în comerțul internațional (20), în cadrul căreia se solicita respectarea standardelor sociale fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de către OMC, precum și acceptarea de către Uniunea Europeană a deciziilor OIM, inclusiv eventualele apeluri la sancțiuni în cazurile de încălcare gravă a standardelor sociale fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2001 privind deschiderea și democrația în comerțul internațional (20), în cadrul căreia se solicita respectarea standardelor sociale fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de către OMC, precum și acceptarea de către Uniunea Europeană a deciziilor OIM, inclusiv eventualele apeluri la sancțiuni în cazurile de încălcare gravă a standardelor sociale fundamentale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (21), prin care se solicita introducerea unor norme sociale, în vederea promovării muncii decente, în acordurile comerciale ale Uniunii Europene, îndeosebi în acordurile bilaterale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (21), prin care se solicita introducerea unor norme sociale, în vederea promovării muncii decente, în acordurile comerciale ale Uniunii Europene, îndeosebi în acordurile bilaterale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 referitoare la dimensiunea socială a globalizării (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2005 referitoare la dimensiunea socială a globalizării (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2005 privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la comerțul echitabil și dezvoltare (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2006 referitoare la comerțul echitabil și dezvoltare (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 intitulată „Europa globală – aspecte externe ale competitivității” (25) ca răspuns la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitutală „Europa globală: „Concurența pe plan mondial. O contribuție la strategia UE privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2007 intitulată „Europa globală – aspecte externe ale competitivității” (25) ca răspuns la Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitutală „Europa globală: „Concurența pe plan mondial. O contribuție la strategia UE privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă” (COM(2006)0567),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (26) și Rezoluția sa din 15 ianuarie 1999 referitoare la standardele UE aplicabile întreprinderilor europene care își desfășoară activitatea în țările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2002 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind promovarea unui cadru european pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (26) și Rezoluția sa din 15 ianuarie 1999 referitoare la standardele UE aplicabile întreprinderilor europene care își desfășoară activitatea în țările în curs de dezvoltare: către un cod de conduită european (27),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2007 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: un nou parteneriat (28),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (29),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP, în special rezoluțiile din 26 septembrie 2002 (30), din 23 mai 2007 (31) și 12 decembrie 2007 (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la acordurile de parteneriat economic cu regiunile și statele ACP, în special rezoluțiile din 26 septembrie 2002 (30), din 23 mai 2007 (31) și 12 decembrie 2007 (32),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind munca copiilor (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind munca copiilor (33),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 16 septembrie 2010 privind „O lume în schimbare: o provocare pentru UE” (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 16 septembrie 2010 privind „O lume în schimbare: o provocare pentru UE” (34),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Dimensiunea socială a globalizării – contribuția politicii UE la extinderea beneficiilor pentru toți” (COM(2004)0383),

| — | având în vedere Agenda socială europeană reînnoită din 2 iulie 2008 (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda socială europeană reînnoită din 2 iulie 2008 (COM(2008)0412),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți – contribuția UE la aplicarea în lume a agendei privind munca decentă” (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți – contribuția UE la aplicarea în lume a agendei privind munca decentă” (COM(2006)0249),

| — | având în vedere consultările publice privind dezvăluirea informațiilor nefinanciare de către companii, lansate de DG Piața Internă și Servicii, Unitatea de referință financiară (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările publice privind dezvăluirea informațiilor nefinanciare de către companii, lansate de DG Piața Internă și Servicii, Unitatea de referință financiară (35),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale: Politica comercială – componentă-cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612),

| — | având în vedere sistemul generalizat de preferințe (SGP), în vigoare de la 1 ianuarie 2009, care acordă un acces scutit de taxe vamale sau cu taxe vamale reduse pentru un număr crescut de produse și care cuprinde, de asemenea, o nouă măsură de stimulare în favoarea țărilor vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare deosebite (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemul generalizat de preferințe (SGP), în vigoare de la 1 ianuarie 2009, care acordă un acces scutit de taxe vamale sau cu taxe vamale reduse pentru un număr crescut de produse și care cuprinde, de asemenea, o nouă măsură de stimulare în favoarea țărilor vulnerabile confruntate cu nevoi comerciale, financiare sau de dezvoltare deosebite (36),

| — | având în vedere ansamblul acordurilor dintre Uniunea Europeană și țările terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul acordurilor dintre Uniunea Europeană și țările terțe,

| — | având în vedere îndeosebi Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010 (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere îndeosebi Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și Uniunea Europeană, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, și versiunile sale revizuite din 2005 și 2010 (37),

| — | având în vedere, în special, încheierea negocierilor dintre UE, Columbia și Peru cu privire la semnarea unui acord comercial multilateral (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere, în special, încheierea negocierilor dintre UE, Columbia și Peru cu privire la semnarea unui acord comercial multilateral (38),

| — | având în vedere audierea privind „Aplicarea standardelor sociale și de mediu în cadrul negocierilor comerciale”, organizată la 14 ianuarie 2010 de Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea privind „Aplicarea standardelor sociale și de mediu în cadrul negocierilor comerciale”, organizată la 14 ianuarie 2010 de Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru comerț internațional (A7-0172/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru comerț internațional (A7-0172/2011),

| A. | întrucât standardele înalte ale Uniunii Europene privind protecția socială și drepturile omului reprezintă condiții decisive pentru Uniunea Europeană în negocierea relațiilor comerciale cu statele terțe; |
| --- | --- |

A.

întrucât standardele înalte ale Uniunii Europene privind protecția socială și drepturile omului reprezintă condiții decisive pentru Uniunea Europeană în negocierea relațiilor comerciale cu statele terțe;

| B. | întrucât protejarea drepturilor economice și sociale reprezintă o obligație pentru toate statele membre și toate celelalte state în temeiul Declarației Universale a Drepturilor Omului a Organizației Națiunilor Unite și întrucât acest lucru include dreptul tuturor de a înființa sindicate și de a se înscrie în cadrul sindicatelor în vederea protejării intereselor lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât protejarea drepturilor economice și sociale reprezintă o obligație pentru toate statele membre și toate celelalte state în temeiul Declarației Universale a Drepturilor Omului a Organizației Națiunilor Unite și întrucât acest lucru include dreptul tuturor de a înființa sindicate și de a se înscrie în cadrul sindicatelor în vederea protejării intereselor lor;

| C. | întrucât convențiile fundamentale ale OIM sunt recunoscute la nivel internațional ca bază pentru un comerț internațional echitabil și întrucât, din nefericire, nu toate statele membre respectă în totalitate aceste convenții; |
| --- | --- |

C.

întrucât convențiile fundamentale ale OIM sunt recunoscute la nivel internațional ca bază pentru un comerț internațional echitabil și întrucât, din nefericire, nu toate statele membre respectă în totalitate aceste convenții;

| D. | întrucât este în interesul Uniunii să încheie acorduri comerciale bilaterale în avantajul Uniunii și al partenerilor comerciali, atât timp cât ambele părți respectă drepturile consacrate în Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât este în interesul Uniunii să încheie acorduri comerciale bilaterale în avantajul Uniunii și al partenerilor comerciali, atât timp cât ambele părți respectă drepturile consacrate în Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| E. | întrucât atitudinea tuturor statelor membre trebuie să reflecte cu claritate principiile modelului social european atunci când sunt în joc chestiuni sociale și cooperarea dintre statele membre pe baza metodei deschise de coordonare; |
| --- | --- |

E.

întrucât atitudinea tuturor statelor membre trebuie să reflecte cu claritate principiile modelului social european atunci când sunt în joc chestiuni sociale și cooperarea dintre statele membre pe baza metodei deschise de coordonare;

| F. | întrucât democrația și statul de drept reclamă sindicate, asociații ale lucrătorilor și mișcări sociale puternice și libere și întrucât acestea pot exista numai în cadrul unei comunități democratice în care predomină separarea puterilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât democrația și statul de drept reclamă sindicate, asociații ale lucrătorilor și mișcări sociale puternice și libere și întrucât acestea pot exista numai în cadrul unei comunități democratice în care predomină separarea puterilor;

| G. | întrucât unele țări în curs de dezvoltare declară că riscă să își piardă avantajul comparativ atunci când Uniunea le solicită să se conformeze cu standardele internaționale ale muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât unele țări în curs de dezvoltare declară că riscă să își piardă avantajul comparativ atunci când Uniunea le solicită să se conformeze cu standardele internaționale ale muncii;

| H. | întrucât Declarația OIM din 2008 privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată prin consensul celor 183 de state membre ale OIM, prevede faptul că încălcarea principiilor și a drepturilor fundamentale ale muncii nu poate fi invocată sau utilizată ca avantaj comparativ legitim și că standardele de muncă nu trebuie utilizate în scopul protecționismului comercial; |
| --- | --- |

H.

întrucât Declarația OIM din 2008 privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, adoptată prin consensul celor 183 de state membre ale OIM, prevede faptul că încălcarea principiilor și a drepturilor fundamentale ale muncii nu poate fi invocată sau utilizată ca avantaj comparativ legitim și că standardele de muncă nu trebuie utilizate în scopul protecționismului comercial;

| I. | întrucât unele țări terțe încearcă să aplice Modul 4 (39) în cadrul negocierii acordurilor comerciale cu UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât unele țări terțe încearcă să aplice Modul 4 (39) în cadrul negocierii acordurilor comerciale cu UE;

| J. | întrucât multe întreprinderi își asumă responsabilitatea socială (RSI) și urmăresc să garanteze conformitatea cu standardele sociale și de mediu în cadrul sferei de influență a acestora, de exemplu, prin aderarea la inițiativa „Global Compact” a ONU sau prin participarea la inițiative sectoriale voluntare; |
| --- | --- |

J.

întrucât multe întreprinderi își asumă responsabilitatea socială (RSI) și urmăresc să garanteze conformitatea cu standardele sociale și de mediu în cadrul sferei de influență a acestora, de exemplu, prin aderarea la inițiativa „Global Compact” a ONU sau prin participarea la inițiative sectoriale voluntare;

| K. | întrucât principiile care stau la baza RSI, recunoscute pe deplin la nivel internațional, fie de OCDE, de OIM sau de ONU, vizează un comportament responsabil din partea întreprinderilor și presupun, îndeosebi, respectarea legislației aflate în vigoare, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al relațiilor de muncă, al drepturilor omului, al mediului, al intereselor consumatorilor, al transparenței față de consumatori și al luptei împotriva corupției; |
| --- | --- |

K.

întrucât principiile care stau la baza RSI, recunoscute pe deplin la nivel internațional, fie de OCDE, de OIM sau de ONU, vizează un comportament responsabil din partea întreprinderilor și presupun, îndeosebi, respectarea legislației aflate în vigoare, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al relațiilor de muncă, al drepturilor omului, al mediului, al intereselor consumatorilor, al transparenței față de consumatori și al luptei împotriva corupției;

| L. | întrucât adoptarea unei recomandări privind RSI și încurajarea respectării sale ar trebui să devină o realitate la nivelul UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât adoptarea unei recomandări privind RSI și încurajarea respectării sale ar trebui să devină o realitate la nivelul UE;

| M. | întrucât globalizarea facilitează mobilitatea lucrătorilor între statele membre și în țări terțe; |
| --- | --- |

M.

întrucât globalizarea facilitează mobilitatea lucrătorilor între statele membre și în țări terțe;

| N. | întrucât rolul OIM cu privire la stabilirea de noi standarde nu este respectat, în ciuda implicării OIM în cadrul G20, a recunoașterii globale a Agendei privind munca decentă și a includerii ocupării forței de muncă și a condițiilor de muncă decente în cadrul Obiectivului de dezvoltare al mileniului nr. 1; |
| --- | --- |

N.

întrucât rolul OIM cu privire la stabilirea de noi standarde nu este respectat, în ciuda implicării OIM în cadrul G20, a recunoașterii globale a Agendei privind munca decentă și a includerii ocupării forței de muncă și a condițiilor de muncă decente în cadrul Obiectivului de dezvoltare al mileniului nr. 1;

| O. | întrucât ar trebui reamintită respectarea necondiționată a dreptului de asociere și de negociere colectivă efectivă; |
| --- | --- |

O.

întrucât ar trebui reamintită respectarea necondiționată a dreptului de asociere și de negociere colectivă efectivă;

| P. | întrucât ar trebui promovată Agenda privind munca decentă; |
| --- | --- |

P.

întrucât ar trebui promovată Agenda privind munca decentă;

| Q. | întrucât este extrem de importantă prevenirea tuturor tipurilor de discriminare la nivelul remunerației, conform principiului privind dreptul la remunerație egală pentru o muncă de valoare egală, prevăzut la articolul 23 din Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este extrem de importantă prevenirea tuturor tipurilor de discriminare la nivelul remunerației, conform principiului privind dreptul la remunerație egală pentru o muncă de valoare egală, prevăzut la articolul 23 din Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| R. | întrucât evaluarea pe termen mediu a sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP) (40) arată că regimul comercial SGP+, care solicită statelor beneficiare să ratifice și să pună în aplicare în mod efectiv convențiile internaționale menționate în domeniul drepturilor omului, al standardelor de muncă fundamentale, al dezvoltării durabile și al bunei guvernări, a avut un efect pozitiv semnificativ asupra egalității între bărbați și femei în cadrul acestor state; |
| --- | --- |

R.

întrucât evaluarea pe termen mediu a sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP) (40) arată că regimul comercial SGP+, care solicită statelor beneficiare să ratifice și să pună în aplicare în mod efectiv convențiile internaționale menționate în domeniul drepturilor omului, al standardelor de muncă fundamentale, al dezvoltării durabile și al bunei guvernări, a avut un efect pozitiv semnificativ asupra egalității între bărbați și femei în cadrul acestor state;

| S. | întrucât protecția socială a lucrătorilor ar trebui promovată; |
| --- | --- |

S.

întrucât protecția socială a lucrătorilor ar trebui promovată;

| T. | întrucât ratificarea și aplicarea Convențiilor OIM clasificate de către OIM ca fiind actuale trebuie promovate în vederea unei sporiri progresive a acoperirii celor patru piloni ai muncii decente, și anume, ocuparea forței de muncă, protecția socială, dialogul social și drepturile la locul de muncă, cu un accent îndeosebi pe convențiile referitoare la guvernanța socială – Convențiile nr. 81 și 129 privind inspecția muncii, Convenția nr. 122 privind politica de ocupare a forței de muncă și Convenția nr. 144 privind consultările tripartite; |
| --- | --- |

T.

întrucât ratificarea și aplicarea Convențiilor OIM clasificate de către OIM ca fiind actuale trebuie promovate în vederea unei sporiri progresive a acoperirii celor patru piloni ai muncii decente, și anume, ocuparea forței de muncă, protecția socială, dialogul social și drepturile la locul de muncă, cu un accent îndeosebi pe convențiile referitoare la guvernanța socială – Convențiile nr. 81 și 129 privind inspecția muncii, Convenția nr. 122 privind politica de ocupare a forței de muncă și Convenția nr. 144 privind consultările tripartite;

| U. | întrucât Agenda socială europeană din 2 iulie 2008 (COM(2008)0412) solicită statelor membre ale UE să depună din nou eforturi în vederea ratificării și a aplicării convențiilor OIM clasificate de OIM ca fiind actuale în vederea stabilirii unui exemplu pentru partenerii din întreaga lume; |
| --- | --- |

U.

întrucât Agenda socială europeană din 2 iulie 2008 (COM(2008)0412) solicită statelor membre ale UE să depună din nou eforturi în vederea ratificării și a aplicării convențiilor OIM clasificate de OIM ca fiind actuale în vederea stabilirii unui exemplu pentru partenerii din întreaga lume;

| V. | întrucât aplicarea eficientă a standardelor de muncă internaționale este afectată în mod negativ în cadrul multor state de gestionări deficiente ale forței de muncă și de lipsa capacității partenerilor sociali; |
| --- | --- |

V.

întrucât aplicarea eficientă a standardelor de muncă internaționale este afectată în mod negativ în cadrul multor state de gestionări deficiente ale forței de muncă și de lipsa capacității partenerilor sociali;

| W. | întrucât raportul OIM „Tendințe globale ale forței de muncă 2011” estimează că, în 2009, la nivel global, 50,1 % dintre toți lucrătorii, adică 1,53 miliarde, erau vulnerabili din punct de vedere profesional (41) și întrucât criza financiară și economică a întrerupt și a inversat tendința de diminuare a vulnerabilității profesionale înregistrată înainte de 2008; |
| --- | --- |

W.

întrucât raportul OIM „Tendințe globale ale forței de muncă 2011” estimează că, în 2009, la nivel global, 50,1 % dintre toți lucrătorii, adică 1,53 miliarde, erau vulnerabili din punct de vedere profesional (41) și întrucât criza financiară și economică a întrerupt și a inversat tendința de diminuare a vulnerabilității profesionale înregistrată înainte de 2008;

| X. | întrucât raportul privind securitatea socială globală al OIM din 2010 menționează faptul că peste 50 % dintre toți lucrătorii nu beneficiază de protecție socială și întrucât există un interes reînnoit privind extinderea protecției sociale, inclusiv promovarea sistemelor de securitate socială, |
| --- | --- |

X.

întrucât raportul privind securitatea socială globală al OIM din 2010 menționează faptul că peste 50 % dintre toți lucrătorii nu beneficiază de protecție socială și întrucât există un interes reînnoit privind extinderea protecției sociale, inclusiv promovarea sistemelor de securitate socială,

Principii generale

| 1. | reamintește faptul că UE intenționează să devină entitatea principală în lume în ceea ce privește politica socială, prin promovarea la nivel global a obiectivelor sociale; subliniază rolul important al Parlamentului European, stabilit în Tratatul de la Lisabona, care consolidează, în mod semnificativ, influența acestuia; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că UE intenționează să devină entitatea principală în lume în ceea ce privește politica socială, prin promovarea la nivel global a obiectivelor sociale; subliniază rolul important al Parlamentului European, stabilit în Tratatul de la Lisabona, care consolidează, în mod semnificativ, influența acestuia;

| 2. | reamintește, de asemenea, că, la examinarea politicilor și obiectivelor comunitare, Comunitatea nu poate ignora cerințele de interes general, clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din TFUE trebuind să fie luată în considerare, de exemplu în ceea ce privește articolul 46 și articolul 49 din TFUE sau politica comercială a UE (42); |
| --- | --- |

2.

reamintește, de asemenea, că, la examinarea politicilor și obiectivelor comunitare, Comunitatea nu poate ignora cerințele de interes general, clauza socială orizontală prevăzută la articolul 9 din TFUE trebuind să fie luată în considerare, de exemplu în ceea ce privește articolul 46 și articolul 49 din TFUE sau politica comercială a UE (42);

| 3. | reamintește în continuare că articolul 7 din TFUE impune coerență politicii UE și luarea în considerare de către legislator a ansamblului obiectivelor UE, precum și acționarea în conformitate cu principiul atribuirii competențelor, ceea ce înseamnă că acesta trebuie să găsească echilibrul adecvat între diversele obiective și/sau interese în momentul adoptării de acte cu temei juridic specific (43); |
| --- | --- |

3.

reamintește în continuare că articolul 7 din TFUE impune coerență politicii UE și luarea în considerare de către legislator a ansamblului obiectivelor UE, precum și acționarea în conformitate cu principiul atribuirii competențelor, ceea ce înseamnă că acesta trebuie să găsească echilibrul adecvat între diversele obiective și/sau interese în momentul adoptării de acte cu temei juridic specific (43);

| 4. | îndeamnă statele membre să respecte convențiile fundamentale ale OIM, în special în ceea ce privește desființarea barierelor în calea libertății de asociere și a negocierii colective, apărute fie prin încurajarea falsei activități independente sau prin forțarea persoanelor să renunțe la contractele colective; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă statele membre să respecte convențiile fundamentale ale OIM, în special în ceea ce privește desființarea barierelor în calea libertății de asociere și a negocierii colective, apărute fie prin încurajarea falsei activități independente sau prin forțarea persoanelor să renunțe la contractele colective;

| 5. | face apel la părțile la acordurile de liber schimb (ALS) să se angajeze, în conformitate cu obligațiile ce decurg din aderarea la OIM și cu Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și măsurile ce decurg din aceasta, adoptate în 1998 cu ocazia celei de a 86-a Sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii, să respecte, să promoveze și să aplice în legislația și în practicile lor principiile referitoare la drepturile fundamentale, și anume:






  (a) | libertatea de asociere și recunoașterea efectivă a dreptului la negociere colectivă; |
| --- | --- | --- |

5.

face apel la părțile la acordurile de liber schimb (ALS) să se angajeze, în conformitate cu obligațiile ce decurg din aderarea la OIM și cu Declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă și măsurile ce decurg din aceasta, adoptate în 1998 cu ocazia celei de a 86-a Sesiuni a Conferinței Internaționale a Muncii, să respecte, să promoveze și să aplice în legislația și în practicile lor principiile referitoare la drepturile fundamentale, și anume:

(a)

libertatea de asociere și recunoașterea efectivă a dreptului la negociere colectivă;

| (b) | eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie; |
| --- | --- |

(b)

eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie;

| (c) | abolirea efectivă a muncii copiilor; precum și |
| --- | --- |

(c)

abolirea efectivă a muncii copiilor; precum și

| (d) | eliminarea discriminării în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

(d)

eliminarea discriminării în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și încadrarea în muncă;

Cooperarea internațională – alianța socială

| 6. | reamintește că UE este considerată, la nivel mondial, un magnet și un partener atractiv datorită combinației unice dintre dinamismul economic și modelul social; |
| --- | --- |

6.

reamintește că UE este considerată, la nivel mondial, un magnet și un partener atractiv datorită combinației unice dintre dinamismul economic și modelul social;

| 7. | subliniază faptul că modelul social european oferă șanse egale în educație, formare și pe piața muncii, precum și acces egal la serviciile sociale, ca piloni de bază ai succesului economic; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că modelul social european oferă șanse egale în educație, formare și pe piața muncii, precum și acces egal la serviciile sociale, ca piloni de bază ai succesului economic;

| 8. | consideră că nerespectarea unor standarde sociale internaționale de bază constituie o formă de „dumping” social și de mediu care este în detrimentul întreprinderilor europene și al lucrătorilor europeni; |
| --- | --- |

8.

consideră că nerespectarea unor standarde sociale internaționale de bază constituie o formă de „dumping” social și de mediu care este în detrimentul întreprinderilor europene și al lucrătorilor europeni;

| 9. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu organizațiile internaționale în vederea îmbunătățirii dimensiunilor sociale ale globalizării, având drept referință modelul social european; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu organizațiile internaționale în vederea îmbunătățirii dimensiunilor sociale ale globalizării, având drept referință modelul social european;

| 10. | subliniază importanța unor măsuri coerente privind protecția socială în cadrul Uniunii și în afara acesteia; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța unor măsuri coerente privind protecția socială în cadrul Uniunii și în afara acesteia;

| 11. | sugerează dezvoltarea unui dialog cu toate părțile interesate, subliniind importanța aspectelor sociale și concentrându-se pe punerea în aplicare a unor soluții pragmatice și viabile; subliniază, în acest sens, importanța sensibilizării partenerilor sociali cu privire la drepturile și obligațiile acestora; |
| --- | --- |

11.

sugerează dezvoltarea unui dialog cu toate părțile interesate, subliniind importanța aspectelor sociale și concentrându-se pe punerea în aplicare a unor soluții pragmatice și viabile; subliniază, în acest sens, importanța sensibilizării partenerilor sociali cu privire la drepturile și obligațiile acestora;

| 12. | consideră că este necesară consolidarea rolului instituțiilor internaționale competente (mai ales OIM, OMC, OCDE și ONU), precum și cooperarea dintre acestea la elaborarea, punerea în aplicare și promovarea unor standarde sociale internaționale de bază și a unor sancțiuni corespondente; |
| --- | --- |

12.

consideră că este necesară consolidarea rolului instituțiilor internaționale competente (mai ales OIM, OMC, OCDE și ONU), precum și cooperarea dintre acestea la elaborarea, punerea în aplicare și promovarea unor standarde sociale internaționale de bază și a unor sancțiuni corespondente;

| 13. | recomandă ca Uniunea să evite încheierea de acorduri comerciale cu țări care nu respectă drepturile omului și standardele de muncă fundamentale; |
| --- | --- |

13.

recomandă ca Uniunea să evite încheierea de acorduri comerciale cu țări care nu respectă drepturile omului și standardele de muncă fundamentale;

| 14. | susține crearea de instrumente pentru un dialog viabil cu țările partenere bazat pe respect reciproc, urmărind dezvoltarea resurselor proprii ale țărilor partenere – îndeosebi ale țărilor în curs de dezvoltare – și permițându-le acestora să dezvolte cu grijă sectoare economice; |
| --- | --- |

14.

susține crearea de instrumente pentru un dialog viabil cu țările partenere bazat pe respect reciproc, urmărind dezvoltarea resurselor proprii ale țărilor partenere – îndeosebi ale țărilor în curs de dezvoltare – și permițându-le acestora să dezvolte cu grijă sectoare economice;

| 15. | invită, de asemenea, Comisia să își adapteze, cu ocazia negocierilor, nivelul de exigențe în funcție de gradul de dezvoltare al fiecărei țări partenere; propune în acest context Comisiei să stabilească o listă de standarde suplimentare care să fie introduse treptat și flexibil, ținând seama de situația economică, socială și de mediu a partenerului respectiv; |
| --- | --- |

15.

invită, de asemenea, Comisia să își adapteze, cu ocazia negocierilor, nivelul de exigențe în funcție de gradul de dezvoltare al fiecărei țări partenere; propune în acest context Comisiei să stabilească o listă de standarde suplimentare care să fie introduse treptat și flexibil, ținând seama de situația economică, socială și de mediu a partenerului respectiv;

| 16. | consideră că atât pe teritoriul țării partenere, cât și în statele membre, punerea în aplicare a acestor standarde de bază ar trebui să fie supusă unei monitorizări continue realizate de către organisme independente și că neaplicarea sau încălcarea acestora, stabilită pe baza unor criterii predefinite, ar trebui penalizată prin intermediul unor proceduri eficace și transparente; |
| --- | --- |

16.

consideră că atât pe teritoriul țării partenere, cât și în statele membre, punerea în aplicare a acestor standarde de bază ar trebui să fie supusă unei monitorizări continue realizate de către organisme independente și că neaplicarea sau încălcarea acestora, stabilită pe baza unor criterii predefinite, ar trebui penalizată prin intermediul unor proceduri eficace și transparente;

| 17. | consideră că aceste standarde ar trebui aplicate integral și că nici zonele libere și nici acordurile cu țara gazdă nu pot fi folosite pentru a justifica neaplicarea acestora; |
| --- | --- |

17.

consideră că aceste standarde ar trebui aplicate integral și că nici zonele libere și nici acordurile cu țara gazdă nu pot fi folosite pentru a justifica neaplicarea acestora;

| 18. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu țările partenere pentru a combate discriminarea de gen și toate formele de violență împotriva femeilor și pentru ca egalitatea dintre bărbați și femei să devină realitate în cadrul Uniunii și în afara acesteia în conformitate cu principiile Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și cu Platforma de acțiune de la Beijing; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să aplice măsuri care să consolideze semnificativ poziția juridică și socială a femeilor, pentru a utiliza contribuția potențială a acestora la dezvoltarea economică și socială; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu țările partenere pentru a combate discriminarea de gen și toate formele de violență împotriva femeilor și pentru ca egalitatea dintre bărbați și femei să devină realitate în cadrul Uniunii și în afara acesteia în conformitate cu principiile Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului și cu Platforma de acțiune de la Beijing; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să aplice măsuri care să consolideze semnificativ poziția juridică și socială a femeilor, pentru a utiliza contribuția potențială a acestora la dezvoltarea economică și socială;

| 19. | salută promovarea egalității între femei și bărbați în cadrul statelor și al teritoriilor în curs de dezvoltare prin intermediul actualelor și viitoarelor acorduri comerciale SGP; solicită ca ratificarea și punerea în aplicare efectivă a convențiilor internaționale privind egalitatea între femei și bărbați să reprezinte condiții prealabile în cadrul tuturor acordurilor externe de parteneriat economic și comercial; |
| --- | --- |

19.

salută promovarea egalității între femei și bărbați în cadrul statelor și al teritoriilor în curs de dezvoltare prin intermediul actualelor și viitoarelor acorduri comerciale SGP; solicită ca ratificarea și punerea în aplicare efectivă a convențiilor internaționale privind egalitatea între femei și bărbați să reprezinte condiții prealabile în cadrul tuturor acordurilor externe de parteneriat economic și comercial;

| 20. | solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să coopereze între ele și cu țările partenere pentru a proteja grupurile vulnerabile și pentru a combate nu numai discriminarea de gen, ci și discriminarea pe motive de origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă și orientare sexuală; atrage atenția în special asupra persoanelor care se confruntă cu o discriminare și dezavantaje multiple, pentru a aborda cauzele profunde ale sărăciei; |
| --- | --- |

20.

solicită, în plus, Comisiei și statelor membre să coopereze între ele și cu țările partenere pentru a proteja grupurile vulnerabile și pentru a combate nu numai discriminarea de gen, ci și discriminarea pe motive de origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă și orientare sexuală; atrage atenția în special asupra persoanelor care se confruntă cu o discriminare și dezavantaje multiple, pentru a aborda cauzele profunde ale sărăciei;

| 21. | îndeamnă Comisia și statele membre să acorde prioritate eliminării muncii copiilor și respectării drepturilor copilului în cadrul acordurilor comerciale, al dialogurilor cu alte state și în cadrul cooperării pentru dezvoltare și constată că sectorul privat joacă un rol fundamental cu privire la respectarea drepturilor copiilor; consideră că măsurile de combatere a muncii copiilor ar trebui să includă crearea de locuri de muncă decente pentru adulți și sprijinirea copiilor pentru a le permite să primească o educație adecvată; solicită, de asemenea, instituirea la nivelul UE a unei linii telefonice de urgență dedicate muncii copiilor la care cetățenii să poată denunța toate întreprinderile care exploatează copii prin muncă oriunde pe glob; consideră că această linie telefonică ar trebui să aibă o capacitate redusă, dar suficientă pentru a-i permite să publice un raport anual care să conțină constatările sale; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia și statele membre să acorde prioritate eliminării muncii copiilor și respectării drepturilor copilului în cadrul acordurilor comerciale, al dialogurilor cu alte state și în cadrul cooperării pentru dezvoltare și constată că sectorul privat joacă un rol fundamental cu privire la respectarea drepturilor copiilor; consideră că măsurile de combatere a muncii copiilor ar trebui să includă crearea de locuri de muncă decente pentru adulți și sprijinirea copiilor pentru a le permite să primească o educație adecvată; solicită, de asemenea, instituirea la nivelul UE a unei linii telefonice de urgență dedicate muncii copiilor la care cetățenii să poată denunța toate întreprinderile care exploatează copii prin muncă oriunde pe glob; consideră că această linie telefonică ar trebui să aibă o capacitate redusă, dar suficientă pentru a-i permite să publice un raport anual care să conțină constatările sale;

| 22. | subliniază faptul că respectivele cheltuieli ale Uniunii în cadrul cooperării pentru dezvoltare, al acordurilor de asociere sau stabilitate și al acordurilor comerciale generează șanse unice de sprijinire a țărilor partenere în crearea unei educații, a unei formări profesionale, a unor instituții ale pieței muncii viabile și a unui nivel de protecție socială, cu scopul de a asigura un grad mai ridicat de protecție socială și economică și, prin urmare, un nivel mai ridicat de bunăstare; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că respectivele cheltuieli ale Uniunii în cadrul cooperării pentru dezvoltare, al acordurilor de asociere sau stabilitate și al acordurilor comerciale generează șanse unice de sprijinire a țărilor partenere în crearea unei educații, a unei formări profesionale, a unor instituții ale pieței muncii viabile și a unui nivel de protecție socială, cu scopul de a asigura un grad mai ridicat de protecție socială și economică și, prin urmare, un nivel mai ridicat de bunăstare;

| 23. | insistă ca, în contextul cooperării pentru dezvoltare și al asistenței externe, Comisia și statele membre să sprijine punerea în aplicare a unor programe privind munca decentă care să reflecte nevoile naționale și prioritățile privind politica socială și de ocupare a forței de muncă și să se bazeze pe un acord tripartit (între angajatori, lucrători și guverne); solicită în plus Comisiei și statelor membre să integreze mai bine obiectivele sociale și cele privind ocuparea forței de muncă în cadrul sectorului economic și al celui comercial în temeiul cooperării pentru dezvoltare și al asistenței externe; |
| --- | --- |

23.

insistă ca, în contextul cooperării pentru dezvoltare și al asistenței externe, Comisia și statele membre să sprijine punerea în aplicare a unor programe privind munca decentă care să reflecte nevoile naționale și prioritățile privind politica socială și de ocupare a forței de muncă și să se bazeze pe un acord tripartit (între angajatori, lucrători și guverne); solicită în plus Comisiei și statelor membre să integreze mai bine obiectivele sociale și cele privind ocuparea forței de muncă în cadrul sectorului economic și al celui comercial în temeiul cooperării pentru dezvoltare și al asistenței externe;

| 24. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu țările partenere în vederea îmbunătățirii calității competențelor cetățenilor, competențe relevante pentru noi locuri de muncă și angajarea în muncă, reprezentând un catalizator pentru stabilitate, prosperitate, societăți favorabile incluziunii și o bună guvernanță, îndeosebi în vecinătatea UE; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei și statelor membre să coopereze cu țările partenere în vederea îmbunătățirii calității competențelor cetățenilor, competențe relevante pentru noi locuri de muncă și angajarea în muncă, reprezentând un catalizator pentru stabilitate, prosperitate, societăți favorabile incluziunii și o bună guvernanță, îndeosebi în vecinătatea UE;

| 25. | solicită crearea de posturi de atașați sociali în cadrul noului Serviciu de acțiune externă, în vederea sporirii eficienței în domeniul politicii sociale și, în special, pentru a garanta că munca decentă pentru toți este pusă în aplicare ca obiectiv politic central; |
| --- | --- |

25.

solicită crearea de posturi de atașați sociali în cadrul noului Serviciu de acțiune externă, în vederea sporirii eficienței în domeniul politicii sociale și, în special, pentru a garanta că munca decentă pentru toți este pusă în aplicare ca obiectiv politic central;

| 26. | recunoaște faptul că, deși, la nivel internațional, acordurile comerciale bilaterale tind către o mai mare acceptare a standardelor de muncă și sociale legate de agendele comerciale, ALS conțin în general puține referiri la standardele sociale; regretă că UE nu dispune de o formulă omogenă pentru introducerea unei „clauze sociale” în toate acordurile comerciale bilaterale; îndeamnă UE să includă o clauză socială în toate acordurile comerciale externe ale UE, în acord cu alte standarde convenite și recunoscute la nivel internațional (precum standardele de muncă fundamentale ale OIM), inclusiv în cele încheiate în cadrul OMC; |
| --- | --- |

26.

recunoaște faptul că, deși, la nivel internațional, acordurile comerciale bilaterale tind către o mai mare acceptare a standardelor de muncă și sociale legate de agendele comerciale, ALS conțin în general puține referiri la standardele sociale; regretă că UE nu dispune de o formulă omogenă pentru introducerea unei „clauze sociale” în toate acordurile comerciale bilaterale; îndeamnă UE să includă o clauză socială în toate acordurile comerciale externe ale UE, în acord cu alte standarde convenite și recunoscute la nivel internațional (precum standardele de muncă fundamentale ale OIM), inclusiv în cele încheiate în cadrul OMC;

| 27. | reamintește că practicile existente ale OMC trebuie să fie favorabile în egală măsură atât țărilor dezvoltate, cât și țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

27.

reamintește că practicile existente ale OMC trebuie să fie favorabile în egală măsură atât țărilor dezvoltate, cât și țărilor în curs de dezvoltare;

| 28. | reamintește faptul că politica în domeniul concurenței și politica socială trebuie combinate și subliniază că modelul social european nu trebuie în niciun caz diluat în favoarea competitivității și a presupuselor avantaje economice; reiterează faptul că modelul social european trebuie să constituie un exemplu pentru protecția lucrătorilor în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

reamintește faptul că politica în domeniul concurenței și politica socială trebuie combinate și subliniază că modelul social european nu trebuie în niciun caz diluat în favoarea competitivității și a presupuselor avantaje economice; reiterează faptul că modelul social european trebuie să constituie un exemplu pentru protecția lucrătorilor în țările în curs de dezvoltare;

Responsabilitatea socială a întreprinderilor

| 29. | reamintește că UE și-a fixat ca obiectiv nu numai să devină un pol de excelență în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, ci și să promoveze RSI în politicile sale externe; recunoaște eforturile Comisiei de a promova cele mai bune practici în materie de RSI în rândul societăților europene care își desfășoară activitatea în străinătate, dar subliniază că ar trebui să țină seama mai mult de importanța certificărilor și a etichetelor care atestă respectarea principiilor RSI de către întreprinderi; |
| --- | --- |

29.

reamintește că UE și-a fixat ca obiectiv nu numai să devină un pol de excelență în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, ci și să promoveze RSI în politicile sale externe; recunoaște eforturile Comisiei de a promova cele mai bune practici în materie de RSI în rândul societăților europene care își desfășoară activitatea în străinătate, dar subliniază că ar trebui să țină seama mai mult de importanța certificărilor și a etichetelor care atestă respectarea principiilor RSI de către întreprinderi;

| 30. | consideră că RSI este o formă utilă și fără caracter obligatoriu, de asumare a unui angajament din partea întreprinderilor multinaționale; recomandă, în plus, o promovare orientată a RSI, printre altele, prin intermediul standardului ISO 26000, al inițiativei „Global Compact” a ONU sau al Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, precum și prin conectarea RSI la inițiative mai vaste de promovare a muncii decente în cadrul unui sector, în cadrul comunităților, la nivel de stat și la nivel regional, precum programele Better Work și SCORE ale OIM care implică lucrători, angajatori, autorități și alte părți interesate relevante; |
| --- | --- |

30.

consideră că RSI este o formă utilă și fără caracter obligatoriu, de asumare a unui angajament din partea întreprinderilor multinaționale; recomandă, în plus, o promovare orientată a RSI, printre altele, prin intermediul standardului ISO 26000, al inițiativei „Global Compact” a ONU sau al Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, precum și prin conectarea RSI la inițiative mai vaste de promovare a muncii decente în cadrul unui sector, în cadrul comunităților, la nivel de stat și la nivel regional, precum programele Better Work și SCORE ale OIM care implică lucrători, angajatori, autorități și alte părți interesate relevante;

| 31. | subliniază faptul că nicio directivă de reglementare a RSI și de aplicare a acesteia nu ar trebui adoptată la nivelul UE; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că nicio directivă de reglementare a RSI și de aplicare a acesteia nu ar trebui adoptată la nivelul UE;

| 32. | consideră că, în viitoarea sa comunicare privind internaționalizarea activității IMM-urilor, Comisia ar trebui să propună măsuri care să permită susținerea și promovarea inițiativelor IMM-urilor în materie de RSI, care să respecte principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și să țină cont de trăsăturile lor specifice; |
| --- | --- |

32.

consideră că, în viitoarea sa comunicare privind internaționalizarea activității IMM-urilor, Comisia ar trebui să propună măsuri care să permită susținerea și promovarea inițiativelor IMM-urilor în materie de RSI, care să respecte principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și să țină cont de trăsăturile lor specifice;

| 33. | solicită Comisiei și statelor membre să urmărească garantarea consolidării Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, în cadrul actualizării acestora efectuate în prezent, menținând și sporind aplicarea lor în „situații specifice” și introducând cele mai bune practici în cadrul punctelor naționale de contact, inclusiv o revizuire a modului în care Uniunea Europeană s-ar putea achita într-o mai mare măsură de obligațiile privind punctele naționale de contact prin intermediul delegațiilor Serviciului european de acțiune externă; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei și statelor membre să urmărească garantarea consolidării Orientărilor OCDE privind întreprinderile multinaționale, în cadrul actualizării acestora efectuate în prezent, menținând și sporind aplicarea lor în „situații specifice” și introducând cele mai bune practici în cadrul punctelor naționale de contact, inclusiv o revizuire a modului în care Uniunea Europeană s-ar putea achita într-o mai mare măsură de obligațiile privind punctele naționale de contact prin intermediul delegațiilor Serviciului european de acțiune externă;

| 34. | subliniază faptul că RSI ar trebui să abordeze noi domenii precum organizarea muncii, oportunități egale și incluziune socială, măsuri împotriva discriminării, dezvoltarea educației și a formării de-a lungul vieții; accentuează faptul că RSI ar trebui să acopere, de exemplu, calitatea muncii, egalitatea în materie de remunerație și de oportunități profesionale și promovarea de proiecte inovative în vederea sprijinirii trecerii către o economie durabilă; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că RSI ar trebui să abordeze noi domenii precum organizarea muncii, oportunități egale și incluziune socială, măsuri împotriva discriminării, dezvoltarea educației și a formării de-a lungul vieții; accentuează faptul că RSI ar trebui să acopere, de exemplu, calitatea muncii, egalitatea în materie de remunerație și de oportunități profesionale și promovarea de proiecte inovative în vederea sprijinirii trecerii către o economie durabilă;

| 35. | solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze întreprinderile cu sediul în UE să respecte drepturile omului, inclusiv drepturile sociale și economice, și mediul în cadrul acțiunilor globale întreprinse de acestea, îndeosebi al celor întreprinse de filialele acestora și de alte entități juridice conexe; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze întreprinderile cu sediul în UE să respecte drepturile omului, inclusiv drepturile sociale și economice, și mediul în cadrul acțiunilor globale întreprinse de acestea, îndeosebi al celor întreprinse de filialele acestora și de alte entități juridice conexe;

| 36. | subliniază faptul că respectarea standardelor de mediu stricte de către întreprinderile din UE în cadrul țărilor terțe ar trebui considerată la fel de importantă ca și respectul față de drepturile lucrătorilor, deoarece daunele aduse mediului aproape întotdeauna pun în pericol și sănătatea lucrătorilor, distrug terenurile agricole, zonele de pescuit și alte resurse economice și, prin urmare, privează mulți cetățeni de mijloacele de subzistență; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că respectarea standardelor de mediu stricte de către întreprinderile din UE în cadrul țărilor terțe ar trebui considerată la fel de importantă ca și respectul față de drepturile lucrătorilor, deoarece daunele aduse mediului aproape întotdeauna pun în pericol și sănătatea lucrătorilor, distrug terenurile agricole, zonele de pescuit și alte resurse economice și, prin urmare, privează mulți cetățeni de mijloacele de subzistență;

| 37. | subliniază că, având în vedere ponderea lor în schimburile comerciale internaționale, întreprinderile europene, filialele lor, precum și subcontractanții acestora au un rol cheie în promovarea și diseminarea standardelor sociale și de muncă în lume, astfel că propriul lor comportament ar trebui să fie conform valorilor europene și standardelor recunoscute la nivel internațional; consideră că ar fi corect și adecvat ca întreprinderile europene care își relocalizează producția în țări în care există obligații sociale mai puțin stringente să fie răspunzătoare, inclusiv în fața tribunalelor europene, de orice pagubă sau externalitate negativă care afectează populația locală; |
| --- | --- |

37.

subliniază că, având în vedere ponderea lor în schimburile comerciale internaționale, întreprinderile europene, filialele lor, precum și subcontractanții acestora au un rol cheie în promovarea și diseminarea standardelor sociale și de muncă în lume, astfel că propriul lor comportament ar trebui să fie conform valorilor europene și standardelor recunoscute la nivel internațional; consideră că ar fi corect și adecvat ca întreprinderile europene care își relocalizează producția în țări în care există obligații sociale mai puțin stringente să fie răspunzătoare, inclusiv în fața tribunalelor europene, de orice pagubă sau externalitate negativă care afectează populația locală;

| 38. | solicită Comisiei să prezinte amendamente la propunerea sa de regulament privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (2010/0383 (COD)) pentru a permite reclamanților să introducă o acțiune în justiție împotriva unei filiale cu sediul într-o țară terță și împotriva întreprinderii-mamă europene, prin intermediul creării de temeiuri de competență suplimentare; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să prezinte amendamente la propunerea sa de regulament privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (2010/0383 (COD)) pentru a permite reclamanților să introducă o acțiune în justiție împotriva unei filiale cu sediul într-o țară terță și împotriva întreprinderii-mamă europene, prin intermediul creării de temeiuri de competență suplimentare;

| 39. | solicită Comisiei să sprijine includerea unei dimensiuni RSI în politicile comerciale multilaterale, atât în cadrul forumurilor internaționale care sprijină conceptul RSI, îndeosebi OCDE și OIM, cât și în cadrul OMC în contextul post-Doha; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să sprijine includerea unei dimensiuni RSI în politicile comerciale multilaterale, atât în cadrul forumurilor internaționale care sprijină conceptul RSI, îndeosebi OCDE și OIM, cât și în cadrul OMC în contextul post-Doha;

| 40. | invită Comisia să includă de manieră sistematică un capitol privind dezvoltarea durabilă, conținând o clauză cu caracter juridic obligatoriu privind RSI în acordurile de liber-schimb și de investiții pe care le negociază cu țări terțe; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să includă de manieră sistematică un capitol privind dezvoltarea durabilă, conținând o clauză cu caracter juridic obligatoriu privind RSI în acordurile de liber-schimb și de investiții pe care le negociază cu țări terțe;

| 41. | propune ca această clauză privind RSI să cuprindă respectarea celor opt convenții de bază și a celor patru convenții prioritare ale OIM, precum și să prevadă stimulente pentru încurajarea întreprinderilor de a-și asuma angajamente în materie de RSI, alături de obligația de diligență pentru întreprinderile și grupurile de întreprinderi, adică o obligație de a adopta măsuri proactive în scopul identificării și prevenirii tuturor formelor de încălcare a drepturilor omului sau a normelor de mediu, a corupției sau a evaziunii fiscale, inclusiv la nivelul filialelor lor și al lanțurilor de aprovizionare, adică în sferele lor de influență; |
| --- | --- |

41.

propune ca această clauză privind RSI să cuprindă respectarea celor opt convenții de bază și a celor patru convenții prioritare ale OIM, precum și să prevadă stimulente pentru încurajarea întreprinderilor de a-și asuma angajamente în materie de RSI, alături de obligația de diligență pentru întreprinderile și grupurile de întreprinderi, adică o obligație de a adopta măsuri proactive în scopul identificării și prevenirii tuturor formelor de încălcare a drepturilor omului sau a normelor de mediu, a corupției sau a evaziunii fiscale, inclusiv la nivelul filialelor lor și al lanțurilor de aprovizionare, adică în sferele lor de influență;

Drepturile lucrătorilor și condițiile de muncă

| 42. | solicită statelor membre să respecte și să promoveze standardele fundamentale de muncă ale OIM, să respecte acordurile semnate până la momentul actual în domeniul social și să pună în aplicare principiile respective cu privire la drepturile lucrătorilor; |
| --- | --- |

42.

solicită statelor membre să respecte și să promoveze standardele fundamentale de muncă ale OIM, să respecte acordurile semnate până la momentul actual în domeniul social și să pună în aplicare principiile respective cu privire la drepturile lucrătorilor;

| 43. | subliniază faptul că s-au semnalat încălcări repetate ale standardelor de muncă fundamentale în mai multe țări cu statut SGP-Plus, însă aceste semnalări nu au avut ca efect suspendarea preferințelor; consideră că neaplicarea condiționalității subminează ambiția UE de promovare a politicii sociale și a standardelor de muncă fundamentale la nivel mondial și contravine principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că s-au semnalat încălcări repetate ale standardelor de muncă fundamentale în mai multe țări cu statut SGP-Plus, însă aceste semnalări nu au avut ca efect suspendarea preferințelor; consideră că neaplicarea condiționalității subminează ambiția UE de promovare a politicii sociale și a standardelor de muncă fundamentale la nivel mondial și contravine principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării;

| 44. | salută sistemul OIM de supraveghere a standardelor internaționale de muncă, care este unic la nivel internațional și contribuie la asigurarea punerii în aplicare de către țări a convențiilor pe care acestea le ratifică; subliniază faptul că, atunci când apare o problemă, OIM ar trebui să asiste țările prin dialog social și asistență tehnică; |
| --- | --- |

44.

salută sistemul OIM de supraveghere a standardelor internaționale de muncă, care este unic la nivel internațional și contribuie la asigurarea punerii în aplicare de către țări a convențiilor pe care acestea le ratifică; subliniază faptul că, atunci când apare o problemă, OIM ar trebui să asiste țările prin dialog social și asistență tehnică;

| 45. | solicită Comisiei să promoveze o cooperare mai strânsă a OMC cu OIM, permițând OIM să prezinte OMC rapoarte specializate în cadrul litigiilor comerciale, pentru a integra standardele de muncă și munca decentă în activitățile OMC și pentru a preveni periclitarea dezvoltării sociale; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să promoveze o cooperare mai strânsă a OMC cu OIM, permițând OIM să prezinte OMC rapoarte specializate în cadrul litigiilor comerciale, pentru a integra standardele de muncă și munca decentă în activitățile OMC și pentru a preveni periclitarea dezvoltării sociale;

| 46. | consideră că, în ceea ce privește dezvoltarea capitalului uman și reformele pieței muncii, politicile Uniunii ar trebui să se axeze pe indivizi, precum și pe instituții; |
| --- | --- |

46.

consideră că, în ceea ce privește dezvoltarea capitalului uman și reformele pieței muncii, politicile Uniunii ar trebui să se axeze pe indivizi, precum și pe instituții;

| 47. | își exprimă îngrijorarea cu privire la practicile unor țări terțe de folosire a procesului Modului 4 în cadrul activităților lor comerciale; solicită Comisiei și statelor membre să se orienteze către structurarea migrației internaționale într-un mod care să evite exploatarea și migrația valorilor; |
| --- | --- |

47.

își exprimă îngrijorarea cu privire la practicile unor țări terțe de folosire a procesului Modului 4 în cadrul activităților lor comerciale; solicită Comisiei și statelor membre să se orienteze către structurarea migrației internaționale într-un mod care să evite exploatarea și migrația valorilor;

| 48. | susține inițiativele de consolidare a dezvoltării dialogului cu partenerii sociali și a cooperării în cadrul țărilor partenere și la nivel transnațional și solicită Comisiei să dezvolte în continuare programele existente, axându-se pe cele care vizează furnizarea de capacități instituționale partenerilor sociali în vederea elaborării și punerii în aplicare de politici; |
| --- | --- |

48.

susține inițiativele de consolidare a dezvoltării dialogului cu partenerii sociali și a cooperării în cadrul țărilor partenere și la nivel transnațional și solicită Comisiei să dezvolte în continuare programele existente, axându-se pe cele care vizează furnizarea de capacități instituționale partenerilor sociali în vederea elaborării și punerii în aplicare de politici;

| 49. | susține punerea în aplicare a libertății de asociere a sindicatelor și a dreptului de negociere colectivă fără excepții, pentru a pune în practică, îmbunătăți și apăra condițiile de muncă decente; |
| --- | --- |

49.

susține punerea în aplicare a libertății de asociere a sindicatelor și a dreptului de negociere colectivă fără excepții, pentru a pune în practică, îmbunătăți și apăra condițiile de muncă decente;

| 50. | reamintește orientările UE cu privire la diversele chestiuni referitoare la drepturile omului, reprezentând un puternic semnal politic potrivit căruia acestea sunt priorități pentru Uniune; solicită, prin urmare, Consiliului să adopte orientări similare bazate pe cele opt convenții fundamentale ale OIM, care să fie folosite ca instrument pragmatic al UE de susținere a unui progres mai bun în materie de politică socială externă a Uniunii; insistă cu privire la faptul că respectarea legislației internaționale a drepturilor omului trebuie să rămână o obligație impusă tuturor companiilor în conformitate cu Declarația Universală; |
| --- | --- |

50.

reamintește orientările UE cu privire la diversele chestiuni referitoare la drepturile omului, reprezentând un puternic semnal politic potrivit căruia acestea sunt priorități pentru Uniune; solicită, prin urmare, Consiliului să adopte orientări similare bazate pe cele opt convenții fundamentale ale OIM, care să fie folosite ca instrument pragmatic al UE de susținere a unui progres mai bun în materie de politică socială externă a Uniunii; insistă cu privire la faptul că respectarea legislației internaționale a drepturilor omului trebuie să rămână o obligație impusă tuturor companiilor în conformitate cu Declarația Universală;

| 51. | solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o abordare proactivă pentru a putea contracara consecințele sociale ale ajustărilor și ale restructurării legate de globalizare; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte o abordare proactivă pentru a putea contracara consecințele sociale ale ajustărilor și ale restructurării legate de globalizare;

Guvernanța economică mondială

| 52. | salută organizarea reuniunilor G20 la nivelul ministerelor sociale și solicită Comisiei să participe activ în cadrul acestora; regretă faptul că, în general, rezultatele la nivelul UE rămân nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

52.

salută organizarea reuniunilor G20 la nivelul ministerelor sociale și solicită Comisiei să participe activ în cadrul acestora; regretă faptul că, în general, rezultatele la nivelul UE rămân nesatisfăcătoare;

| 53. | solicită Comisiei și statelor membre să integreze politicile sociale, de ocupare a forței de muncă și de mediu, inclusiv aspectele privind egalitatea între femei și bărbați, în cadrul tuturor negocierilor referitoare la structurile de guvernanță economică mondială și la dialogurile macroeconomice; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei și statelor membre să integreze politicile sociale, de ocupare a forței de muncă și de mediu, inclusiv aspectele privind egalitatea între femei și bărbați, în cadrul tuturor negocierilor referitoare la structurile de guvernanță economică mondială și la dialogurile macroeconomice;

| 54. | solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze buna guvernanță în domeniul financiar, fiscal și judiciar, ca modalitate de consolidare a dimensiunii sociale a globalizării; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze buna guvernanță în domeniul financiar, fiscal și judiciar, ca modalitate de consolidare a dimensiunii sociale a globalizării;

| 55. | solicită o recomandare din partea Comisiei, adresată statelor membre ale UE, în favoarea punerii în aplicare și a ratificării convențiilor OIM clasificate de OIM ca fiind actuale, în vederea îmbunătățirii drepturilor lucrătorilor și a condițiilor de muncă în Uniune și în țările partenere, vizând o globalizare echitabilă și favorabilă incluziunii printr-o mai mare coerență la nivelul dimensiunii externe a politicii economice și sociale a statelor membre; solicită Comisiei, în același sens, să încurajeze statele membre în vederea efectuării de revizuiri periodice ale implicațiilor politicilor economice, financiare și comerciale; |
| --- | --- |

55.

solicită o recomandare din partea Comisiei, adresată statelor membre ale UE, în favoarea punerii în aplicare și a ratificării convențiilor OIM clasificate de OIM ca fiind actuale, în vederea îmbunătățirii drepturilor lucrătorilor și a condițiilor de muncă în Uniune și în țările partenere, vizând o globalizare echitabilă și favorabilă incluziunii printr-o mai mare coerență la nivelul dimensiunii externe a politicii economice și sociale a statelor membre; solicită Comisiei, în același sens, să încurajeze statele membre în vederea efectuării de revizuiri periodice ale implicațiilor politicilor economice, financiare și comerciale;

| 56. | consideră că răspândirea entităților de reglementare internaționale dă naștere unor chestiuni urgente privind coerența și eficiența ordinii juridice internaționale, îndeosebi cu privire la protecția drepturilor lucrătorilor și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

56.

consideră că răspândirea entităților de reglementare internaționale dă naștere unor chestiuni urgente privind coerența și eficiența ordinii juridice internaționale, îndeosebi cu privire la protecția drepturilor lucrătorilor și a drepturilor fundamentale;

| 57. | propune ca redefinirea guvernanței globale să vizeze alinierea sporită a organismelor de reglementare la ordinea juridică a Organizației Națiunilor Unite, precum și asigurarea unei mai bune respectări a principiilor adoptate de agențiile specializate ale acesteia, îndeosebi OIM și OMS; |
| --- | --- |

57.

propune ca redefinirea guvernanței globale să vizeze alinierea sporită a organismelor de reglementare la ordinea juridică a Organizației Națiunilor Unite, precum și asigurarea unei mai bune respectări a principiilor adoptate de agențiile specializate ale acesteia, îndeosebi OIM și OMS;

*

* *

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

58.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://www2.ohchr.org/english/law/

(2)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Framework

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(4)  http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/163.htm

(5)  http://www.coe.int/t/dg3/migration/documentation/Default_conv_en.asp

(6)  http://www.ilo.org/ilolex/english/convdisp1.htm

(7)  ibid.

(8)  http://www.ilo.org/jobspact/about/lang–en/index.htm

(9)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@dgreports/@cabinet/documents/publication/wcms_099766.pdf

(10)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/04-wto.pdf

(11)  http://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(12)  OMC: GATS, articolul 1 alineatul (2) litera (d) = Modul 4.

(13)  Geneva, OIM 2004; http://www.ilo.org/fairglobalization/report/lang–en/index.htm

(14)  http://www.pittsburghsummit.gov/mediacenter/129639.htm

(15)  http://www.oecd.org/document/33/0,3746,en_2649_34889_44086753_1_1_1_1,00.html

(16)  JO L 48, 22.2.2008, p. 82.

(17)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

(18)  JO C 320, 28.10.1996, p. 261.

(19)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 107.

(20)  JO C 112 E, 9.5.2002, p. 326.

(21)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(22)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 65.

(23)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 84.

(24)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 865.

(25)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 128.

(26)  JO C 187 E, 7.8.2003, p. 180.

(27)  JO C 104, 14.4.1999, p. 180.

(28)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 45.

(29)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0446.

(30)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 305.

(31)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 301.

(32)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 361.

(33)  Concluziile Consiliului din 14.6.2010 privind munca copiilor, 10937/1/2010.

(34)  Concluziile Consiliului European din 16.9.2010, EUCO 00021/1/2010.

(35)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/non-financial_reporting_en.htm

(36)  JO L 211, 6.8.2008.

(37)  http://ec.europa.eu/development/icenter/repository/second_revision_cotonou_agreement_20100311.pdf

(38)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=691

(39)  OMC: GATS, articolul 1 alineatul (2) litera (d) = Modul 4.

(40)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/may/tradoc_146196.pdf

(41)  Vulnerabilitate profesională: suma persoanelor care lucrează pe cont propriu și a lucrătorilor familiali neremunerați. Indicatorul de vulnerabilitate profesională reprezintă unul dintre indicatorii oficiali privind ocuparea forței de muncă din cadrul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în temeiul obiectivului numărul 1: eradicarea sărăciei extreme și a foametei.

(42)  Avizul Serviciului Juridic din cadrul PE privind domeniul de aplicare al articolului 9 din TFUE (dispoziția socială orizontală), solicitat de președintele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (SJ-00004/10), punctul 15.

(43)  Ibidem, punctul 8.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/51

---

Miercuri, 8 iunie 2011Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare

P7_TA(2011)0261

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare: lecții învățate și perspective de viitor (2009/2149(INI))

2012/C 380 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 208-211, precum și articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 208-211, precum și articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (1) („Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare” – ICD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (1) („Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare” – ICD),

| — | având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept criterii stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept criterii stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, semnată la 20 decembrie 2005 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, semnată la 20 decembrie 2005 (2),

| — | având în vedere Declarația comună privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe și Declarația Comisiei privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe anexate la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe și Declarația Comisiei privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe anexate la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere declarațiile Comisiei menționate în procesul-verbal al Consiliului de adoptare oficială a poziției comune a Consiliului referitoare la adoptarea ICD (4), în special Declarația Comisiei privind articolul 5 din ICD, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisiei menționate în procesul-verbal al Consiliului de adoptare oficială a poziției comune a Consiliului referitoare la adoptarea ICD (4), în special Declarația Comisiei privind articolul 5 din ICD,

| — | având în vedere scrisoarea D (2007) 303749 din 5 martie 2007, adresată comisarilor Ferrero-Waldner și Michel de președintele din momentul respectiv al Comisiei pentru dezvoltare, Josep Borrell Fontelles (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea D (2007) 303749 din 5 martie 2007, adresată comisarilor Ferrero-Waldner și Michel de președintele din momentul respectiv al Comisiei pentru dezvoltare, Josep Borrell Fontelles (5),

| — | având în vedere scrisoarea A (2007) 5238 din 26 martie 2007 adresată de comisarul Ferrero-Waldner președintelui din momentul respectiv al Comisiei pentru dezvoltare, Josep Borrell Fontelles (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea A (2007) 5238 din 26 martie 2007 adresată de comisarul Ferrero-Waldner președintelui din momentul respectiv al Comisiei pentru dezvoltare, Josep Borrell Fontelles (6),

| — | având în vedere „Directivele privind stabilirea formularelor pentru sistemul de notificare a țărilor creditoare” prezentate de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/CAD) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Directivele privind stabilirea formularelor pentru sistemul de notificare a țărilor creditoare” prezentate de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/CAD) (7),

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție din 23 octombrie 2007 pronunțată în cauza Parlamentul European/Comisia Comunităților Europene, C-403/05, având ca obiect o cerere de anulare a deciziei Comisiei de aprobare a unui proiect referitor la securitatea frontierelor în Republica Filipine [decizie adoptată în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 443/92], |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție din 23 octombrie 2007 pronunțată în cauza Parlamentul European/Comisia Comunităților Europene, C-403/05, având ca obiect o cerere de anulare a deciziei Comisiei de aprobare a unui proiect referitor la securitatea frontierelor în Republica Filipine [decizie adoptată în temeiul Regulamentului (CEE) nr. 443/92],

| — | având în vedere Regulamentul (CE) Nr. 1337/2008 din 16 decembrie 2008 al Parlamentului European și al Consiliului de creare a unui mecanism de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) Nr. 1337/2008 din 16 decembrie 2008 al Parlamentului European și al Consiliului de creare a unui mecanism de reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare (8),

| — | având în vedere Concluziile Președinției Consiliului European din 29-30 octombrie 2009 (Doc. 15265/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Președinției Consiliului European din 29-30 octombrie 2009 (Doc. 15265/2009),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Revizuirea bugetului UE” (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Revizuirea bugetului UE” (COM(2010)0700),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor terțe” (COM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 19 octombrie 2010 intitulată „Viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor terțe” (COM(2010)0586),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 10 noiembrie 2010 intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile: Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 10 noiembrie 2010 intitulată „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile: Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” (COM(2010)0629),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind proiectele de decizie ale Comisiei de stabilire a documentelor naționale de strategie și a programelor indicative pentru Malaysia, Brazilia și Pakistan (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind proiectele de decizie ale Comisiei de stabilire a documentelor naționale de strategie și a programelor indicative pentru Malaysia, Brazilia și Pakistan (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a documentelor de strategie regională și a programelor indicative regionale pentru Mercosur și America Latină (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a documentelor de strategie regională și a programelor indicative regionale pentru Mercosur și America Latină (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a unui Document de strategie regională 2007-2013 și a unui Program indicativ multianual pentru Asia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a unui Document de strategie regională 2007-2013 și a unui Program indicativ multianual pentru Asia (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind controlul democratic asupra punerii în aplicare a Instrumentului de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iulie 2007 privind controlul democratic asupra punerii în aplicare a Instrumentului de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD) (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a unei Măsuri specifice 2007 pentru Irak (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a unei Măsuri specifice 2007 pentru Irak (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind proiectul de decizie a Comisiei de stabilire a programelor de acțiune anuale pentru Brazilia și pentru Argentina pentru anul 2008 (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2007 privind autoritățile locale și cooperarea pentru dezvoltare (16),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Autoritățile locale: actori în slujba dezvoltării” (COM(2008)0626), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Autoritățile locale: actori în slujba dezvoltării” (COM(2008)0626),

| — | având în vedere dialogul structurat inițiat în 2010 de către Comisia Europeană cu scopul de a implica organizațiile societății civile (OSC) și autoritățile locale (AL) în acțiunile de cooperare pentru dezvoltare ale CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul structurat inițiat în 2010 de către Comisia Europeană cu scopul de a implica organizațiile societății civile (OSC) și autoritățile locale (AL) în acțiunile de cooperare pentru dezvoltare ale CE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei de instituire a Programului anual de acțiune 2009 privind actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării (Partea a II-a: Proiecte specifice) (17),

| — | având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (18),

| — | având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (19),

| — | având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1934/2006 al Consiliului privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 3 februarie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1934/2006 al Consiliului privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate (20),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0187/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0187/2011),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din ICD, obiectivul primordial al cooperării prevăzute de instrumentul respectiv constă în „eradicarea sărăciei în țările partenere”, inclusiv „eforturile menite să atingă Obiectivele de dezvoltare ale mileniului”(ODM); |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din ICD, obiectivul primordial al cooperării prevăzute de instrumentul respectiv constă în „eradicarea sărăciei în țările partenere”, inclusiv „eforturile menite să atingă Obiectivele de dezvoltare ale mileniului”(ODM);

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din ICD, toate măsurile luate în cadrul programelor geografice și 90 % din cheltuielile prevăzute în cadrul programelor tematice trebuie să satisfacă criteriile aplicabile asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) definite de OCDE/CAD; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din ICD, toate măsurile luate în cadrul programelor geografice și 90 % din cheltuielile prevăzute în cadrul programelor tematice trebuie să satisfacă criteriile aplicabile asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) definite de OCDE/CAD;

| C. | întrucât, potrivit calculelor Comisiei, doar 0,2 % din angajamentele finanțate în cadrul programelor tematice ale ICD în perioada 2007-2009 nu îndeplinesc criteriile AOD; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit calculelor Comisiei, doar 0,2 % din angajamentele finanțate în cadrul programelor tematice ale ICD în perioada 2007-2009 nu îndeplinesc criteriile AOD;

| D. | întrucât, în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului („Decizia privind comitologia”) (21), Parlamentul a lansat în 2007 un proces de control democratic asupra punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006, incluzând toate documentele de strategie națională (DSN), documentele de strategie regională (DSR), documentele de strategie tematică (DST), programele indicative multianuale și majoritatea programelor de acțiune anuale (PAA); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului („Decizia privind comitologia”) (21), Parlamentul a lansat în 2007 un proces de control democratic asupra punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006, incluzând toate documentele de strategie națională (DSN), documentele de strategie regională (DSR), documentele de strategie tematică (DST), programele indicative multianuale și majoritatea programelor de acțiune anuale (PAA);

| E. | întrucât, în conformitate cu Declarația comună privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe și Declarația Comisiei privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe anexate la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, Comisia s-a angajat „să țină seama în mod adecvat de poziția Parlamentul European la punerea în aplicare a strategiilor”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu Declarația comună privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe și Declarația Comisiei privind controlul democratic și coerența acțiunilor externe anexate la Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, Comisia s-a angajat „să țină seama în mod adecvat de poziția Parlamentul European la punerea în aplicare a strategiilor”;

| F. | întrucât principiile asumării responsabilității, participării și bunei guvernanțe impun o abordare multilaterală în care diferiții parteneri din procesul de dezvoltare, cum ar fi autoritățile locale sau actorii nestatali, să acționeze în mod complementar și coerent; și întrucât este important, cu toate acestea, să se realizeze o distincție clară între rolul specific al autorităților locale și cel al actorilor nestatali, în ceea ce privește sfera de competență, legitimitatea și controlul democratic ale acestora, experiența lor în administrarea afacerilor locale și implicarea lor în punerea în aplicare a politicilor publice; |
| --- | --- |

F.

întrucât principiile asumării responsabilității, participării și bunei guvernanțe impun o abordare multilaterală în care diferiții parteneri din procesul de dezvoltare, cum ar fi autoritățile locale sau actorii nestatali, să acționeze în mod complementar și coerent; și întrucât este important, cu toate acestea, să se realizeze o distincție clară între rolul specific al autorităților locale și cel al actorilor nestatali, în ceea ce privește sfera de competență, legitimitatea și controlul democratic ale acestora, experiența lor în administrarea afacerilor locale și implicarea lor în punerea în aplicare a politicilor publice;

| G. | întrucât finanțarea acordată de UE pentru cooperarea internațională cu Africa provine de la patru instrumente geografice: FED pentru țările africane ACP, ACDC pentru Africa de Sud, IEVP pentru cinci state din Africa de Nord și ICD pentru programele tematice; |
| --- | --- |

G.

întrucât finanțarea acordată de UE pentru cooperarea internațională cu Africa provine de la patru instrumente geografice: FED pentru țările africane ACP, ACDC pentru Africa de Sud, IEVP pentru cinci state din Africa de Nord și ICD pentru programele tematice;

| H. | întrucât Comisia s-a angajat să dedice, până în 2009, 20 % din asistența alocată în cadrul programelor ICD pe țări pentru educația de bază și secundară și pentru asistența medicală de bază, prin sprijinirea proiectelor și a programelor sau prin sprijin bugetar în aceste domenii, stabilind o medie între toate zonele geografice; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia s-a angajat să dedice, până în 2009, 20 % din asistența alocată în cadrul programelor ICD pe țări pentru educația de bază și secundară și pentru asistența medicală de bază, prin sprijinirea proiectelor și a programelor sau prin sprijin bugetar în aceste domenii, stabilind o medie între toate zonele geografice;

| I. | întrucât UE s-a angajat să atingă ținta colectivă de cheltuire a 0,7 % din venitul său național brut (VNB) pentru AOD până în 2015; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE s-a angajat să atingă ținta colectivă de cheltuire a 0,7 % din venitul său național brut (VNB) pentru AOD până în 2015;

| J. | întrucât Summitul Pământului 2012 are ca scop să garanteze unui angajament politic reînnoit față de dezvoltarea durabilă, să evalueze progresul înregistrat în cazul obiectivelor convenite la nivel internațional cu privire la dezvoltarea durabilă și să abordeze noile provocări care apar; |
| --- | --- |

J.

întrucât Summitul Pământului 2012 are ca scop să garanteze unui angajament politic reînnoit față de dezvoltarea durabilă, să evalueze progresul înregistrat în cazul obiectivelor convenite la nivel internațional cu privire la dezvoltarea durabilă și să abordeze noile provocări care apar;

| K. | întrucât la articolul 290 din TFUE se prevede că un act legislativ poate delega Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ, |
| --- | --- |

K.

întrucât la articolul 290 din TFUE se prevede că un act legislativ poate delega Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ,

Lecții învățate

| 1. | salută dorința Comisiei de a-și onora angajamentul de a purta un dialog periodic cu Parlamentul cu privire la aplicarea ICD; recunoaște eforturile depuse în vederea informării grupurilor de lucru din domeniul ICD ale Parlamentului cu privire la modul în care comentariile sale referitoare la documentele de strategie au fost luate în considerare la elaborarea PAA; |
| --- | --- |

1.

salută dorința Comisiei de a-și onora angajamentul de a purta un dialog periodic cu Parlamentul cu privire la aplicarea ICD; recunoaște eforturile depuse în vederea informării grupurilor de lucru din domeniul ICD ale Parlamentului cu privire la modul în care comentariile sale referitoare la documentele de strategie au fost luate în considerare la elaborarea PAA;

| 2. | constată că, mai ales în timpul evaluării la jumătatea perioadei, dialogul dintre Comisie și Parlamentul European ca parte a exercițiului de control democratic a contribuit la evitarea adoptării unor documente de strategie cuprinzând dispoziții ultra vires și la asigurarea conformității acestor documente cu cerințele Regulamentului privind ICD și, în special, cu principiile de eligibilitate pentru AOD; |
| --- | --- |

2.

constată că, mai ales în timpul evaluării la jumătatea perioadei, dialogul dintre Comisie și Parlamentul European ca parte a exercițiului de control democratic a contribuit la evitarea adoptării unor documente de strategie cuprinzând dispoziții ultra vires și la asigurarea conformității acestor documente cu cerințele Regulamentului privind ICD și, în special, cu principiile de eligibilitate pentru AOD;

| 3. | regretă că anumite observații pe care Parlamentul le-a făcut în decursul procesului de control democratic, în special cu privire la lipsa unui accent pe sărăcie și ODM, nu au fost luate în considerare în mod corespunzător de către Comisie; |
| --- | --- |

3.

regretă că anumite observații pe care Parlamentul le-a făcut în decursul procesului de control democratic, în special cu privire la lipsa unui accent pe sărăcie și ODM, nu au fost luate în considerare în mod corespunzător de către Comisie;

| 4. | regretă că, în timp ce Consensul european pentru dezvoltare (2005) și ICD subliniază importanța asumării responsabilității, implicarea parlamentelor naționale în elaborarea documentelor de strategie națională a fost extrem de redusă în practică; regretă că Comisia nu a pus în aplicare în mod corespunzător dispozițiile de la articolele 19,20 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 referitoare la consultarea actorilor nestatali și a autorităților locale; |
| --- | --- |

4.

regretă că, în timp ce Consensul european pentru dezvoltare (2005) și ICD subliniază importanța asumării responsabilității, implicarea parlamentelor naționale în elaborarea documentelor de strategie națională a fost extrem de redusă în practică; regretă că Comisia nu a pus în aplicare în mod corespunzător dispozițiile de la articolele 19,20 și 33 din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 referitoare la consultarea actorilor nestatali și a autorităților locale;

| 5. | observă că „o strategie favorabilă creșterii” nu ar trebui confundată cu o strategie de dezvoltare pe termen lung care presupune finanțarea obiectivelor pe termen lung precum sănătatea, educația, accesul la energie în zonele rurale, sprijinul pentru micii agricultori etc.; |
| --- | --- |

5.

observă că „o strategie favorabilă creșterii” nu ar trebui confundată cu o strategie de dezvoltare pe termen lung care presupune finanțarea obiectivelor pe termen lung precum sănătatea, educația, accesul la energie în zonele rurale, sprijinul pentru micii agricultori etc.;

| 6. | regretă faptul că, drept răspuns la rezoluțiile Parlamentului care evidențiau nerespectarea cerinței prevăzute la articolul 2 alineatul (4) din regulament referitoare la îndeplinirea criteriilor de eligibilitate pentru AOD, Comisia a modificat sau a eliminat doar 3 dintre cele 11 proiecte de măsuri de punere în aplicare vizate; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că, drept răspuns la rezoluțiile Parlamentului care evidențiau nerespectarea cerinței prevăzute la articolul 2 alineatul (4) din regulament referitoare la îndeplinirea criteriilor de eligibilitate pentru AOD, Comisia a modificat sau a eliminat doar 3 dintre cele 11 proiecte de măsuri de punere în aplicare vizate;

| 7. | regretă faptul că comitetul înființat în temeiul articolului 35 din ICD nu a reacționat la rezoluțiile Parlamentului care au semnalat că Comisia și-a depășit competențele de executare; constată cu îngrijorare faptul că activitatea de control substanțială desfășurată de Parlament nu a găsit ecou în rândul reprezentanților statelor membre din comitetul ICD și îndeamnă statele membre să își asume responsabilitățile care le revin și să garanteze, în strânsă colaborare cu Parlamentul, că măsurile propuse de Comisie sunt în deplină conformitate cu dispozițiile ICD; |
| --- | --- |

7.

regretă faptul că comitetul înființat în temeiul articolului 35 din ICD nu a reacționat la rezoluțiile Parlamentului care au semnalat că Comisia și-a depășit competențele de executare; constată cu îngrijorare faptul că activitatea de control substanțială desfășurată de Parlament nu a găsit ecou în rândul reprezentanților statelor membre din comitetul ICD și îndeamnă statele membre să își asume responsabilitățile care le revin și să garanteze, în strânsă colaborare cu Parlamentul, că măsurile propuse de Comisie sunt în deplină conformitate cu dispozițiile ICD;

| 8. | solicită Comisiei să indice, în ordinea priorităților și a ponderii, criteriile pe care le-a utilizat pentru alocarea fondurilor între țările și regiunile ICD și diferitele sectoare de activitate în cadrul fiecărui program geografic și tematic; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să indice, în ordinea priorităților și a ponderii, criteriile pe care le-a utilizat pentru alocarea fondurilor între țările și regiunile ICD și diferitele sectoare de activitate în cadrul fiecărui program geografic și tematic;

| 9. | consideră că numeroase documente de strategie națională sau regională nu alocă suficiente resurse obiectivului primordial al ICD de eradicare a sărăciei în contextul dezvoltării durabile și că numeroase documente nu precizează clar măsura în care acțiunile propuse vor contribui la realizarea ODM; |
| --- | --- |

9.

consideră că numeroase documente de strategie națională sau regională nu alocă suficiente resurse obiectivului primordial al ICD de eradicare a sărăciei în contextul dezvoltării durabile și că numeroase documente nu precizează clar măsura în care acțiunile propuse vor contribui la realizarea ODM;

| 10. | atrage atenția în mod deosebit asupra cerinței de eligibilitate pentru AOD în cazul programelor geografice din cadrul ICD și îndeamnă Comisia și SEAE să asigure respectarea integrală a acestei obligații juridice în fiecare caz; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția în mod deosebit asupra cerinței de eligibilitate pentru AOD în cazul programelor geografice din cadrul ICD și îndeamnă Comisia și SEAE să asigure respectarea integrală a acestei obligații juridice în fiecare caz;

| 11. | subliniază că garantarea coerenței politicilor în domeniile dezvoltării, asumarea procesului de dezvoltare și nefragmentarea ajutoarelor este esențială pentru asigurarea eficacității ajutoarelor; |
| --- | --- |

11.

subliniază că garantarea coerenței politicilor în domeniile dezvoltării, asumarea procesului de dezvoltare și nefragmentarea ajutoarelor este esențială pentru asigurarea eficacității ajutoarelor;

Perspective: principii

| 12. | subliniază că UE are în continuare nevoie de un instrument specific de finanțare a cooperării pentru dezvoltare, care să vizeze exclusiv țările în curs de dezvoltare și să urmărească în mod explicit obiectivele definite la articolul 208 din TFUE; insistă ca cifrele anuale privind AOD în perioada următorului cadru financiar multianual (CFM) să crească în termeni reali pentru a atinge obiectivul colectiv de cheltuire a 0,7 din VNB pentru AOD până în 2015; |
| --- | --- |

12.

subliniază că UE are în continuare nevoie de un instrument specific de finanțare a cooperării pentru dezvoltare, care să vizeze exclusiv țările în curs de dezvoltare și să urmărească în mod explicit obiectivele definite la articolul 208 din TFUE; insistă ca cifrele anuale privind AOD în perioada următorului cadru financiar multianual (CFM) să crească în termeni reali pentru a atinge obiectivul colectiv de cheltuire a 0,7 din VNB pentru AOD până în 2015;

| 13. | subliniază că respectarea integrală a criteriilor privind AOD, în special a cerinței OCDE/CAD ca „fiecare operațiune să fie efectuată cu scopul principal de a promova dezvoltarea economică și bunăstarea țărilor în curs de dezvoltare” (22), trebuie să rămână o condiție pentru toate măsurile care urmează să fie finanțate ca parte a programelor geografice din cadrul noului instrument; solicită o cotă AOD pentru programele tematice mai strictă decât cea din cadrul actualului ICD, în special pentru programele tematice privind „migrația și azilul”, în cazul cărora Comisia nu a demonstrat clar modul în care activitățile finanțate în contextul controlului frontierelor îndeplinesc criteriile OCDE/CAD privind eligibilitatea pentru AOD; |
| --- | --- |

13.

subliniază că respectarea integrală a criteriilor privind AOD, în special a cerinței OCDE/CAD ca „fiecare operațiune să fie efectuată cu scopul principal de a promova dezvoltarea economică și bunăstarea țărilor în curs de dezvoltare” (22), trebuie să rămână o condiție pentru toate măsurile care urmează să fie finanțate ca parte a programelor geografice din cadrul noului instrument; solicită o cotă AOD pentru programele tematice mai strictă decât cea din cadrul actualului ICD, în special pentru programele tematice privind „migrația și azilul”, în cazul cărora Comisia nu a demonstrat clar modul în care activitățile finanțate în contextul controlului frontierelor îndeplinesc criteriile OCDE/CAD privind eligibilitatea pentru AOD;

| 14. | subliniază că realizarea ODM trebuie să rămână obiectivul prioritar al instrumentului până în 2015; îndeamnă Comisia să garanteze că ajutorul UE continuă să fie coerent cu obiectivele de dezvoltare convenite la nivel internațional și cu cele care vor fi adoptate de ONU și de alte organizații internaționale competente pentru perioada de după 2015; |
| --- | --- |

14.

subliniază că realizarea ODM trebuie să rămână obiectivul prioritar al instrumentului până în 2015; îndeamnă Comisia să garanteze că ajutorul UE continuă să fie coerent cu obiectivele de dezvoltare convenite la nivel internațional și cu cele care vor fi adoptate de ONU și de alte organizații internaționale competente pentru perioada de după 2015;

| 15. | recunoaște nevoia de cooperare non-AOD cu multe țări în curs de dezvoltare pentru furnizarea de bunuri publice mondiale; consideră că acest tip de cooperare ar trebui reglementat, canalizându-se fonduri printr-unul sau mai multe instrumente separate, pentru a asigura transparența și a proteja natura distinctivă a cooperării pentru dezvoltare ca domeniu autonom de politică în domeniul relațiilor externe; insistă, în conformitate cu angajamentul asumat la Consiliul European din 29-30 octombrie 2009, ca finanțarea pentru atenuarea schimbărilor climatice să nu submineze și să nu pericliteze combaterea sărăciei și realizarea de progrese continue în ceea ce privește ODM și ca puținele fonduri disponibile în cadrul AOD pentru reducerea sărăciei să nu fie direcționate către alte obiective decât cele de dezvoltare în țările în curs de dezvoltare; subliniază că definiția AOD stabilită de OCDE nu ar trebui modificată și invită Comisia să se asigure că proiectele de dezvoltare finanțate de UE nu zădărnicesc eforturile de la nivel mondial de atenuare a schimbărilor climatice, precum și că toate aceste proiecte sunt rezistente la schimbările climatice, în special în cazul proiectelor mari de infrastructură sau al proiectelor din insulele mici care vor fi primele ce vor suferi consecințele schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

15.

recunoaște nevoia de cooperare non-AOD cu multe țări în curs de dezvoltare pentru furnizarea de bunuri publice mondiale; consideră că acest tip de cooperare ar trebui reglementat, canalizându-se fonduri printr-unul sau mai multe instrumente separate, pentru a asigura transparența și a proteja natura distinctivă a cooperării pentru dezvoltare ca domeniu autonom de politică în domeniul relațiilor externe; insistă, în conformitate cu angajamentul asumat la Consiliul European din 29-30 octombrie 2009, ca finanțarea pentru atenuarea schimbărilor climatice să nu submineze și să nu pericliteze combaterea sărăciei și realizarea de progrese continue în ceea ce privește ODM și ca puținele fonduri disponibile în cadrul AOD pentru reducerea sărăciei să nu fie direcționate către alte obiective decât cele de dezvoltare în țările în curs de dezvoltare; subliniază că definiția AOD stabilită de OCDE nu ar trebui modificată și invită Comisia să se asigure că proiectele de dezvoltare finanțate de UE nu zădărnicesc eforturile de la nivel mondial de atenuare a schimbărilor climatice, precum și că toate aceste proiecte sunt rezistente la schimbările climatice, în special în cazul proiectelor mari de infrastructură sau al proiectelor din insulele mici care vor fi primele ce vor suferi consecințele schimbărilor climatice;

| 16. | își exprimă îngrijorarea, într-o perioadă de constrângeri severe asupra bugetului public, cu privire la accentul deosebit pus pe investițiile în sectorul privat ca mijloc de mobilizare a mai multor resurse financiare pentru dezvoltare; subliniază că cooperarea pentru dezvoltare este singura politică de acțiune externă (pe lângă ajutorul umanitar) care nu a fost concepută pentru a servi interesele UE, ci pentru a apăra interesele populațiilor celor mai marginalizate și mai vulnerabile de pe planetă; prin urmare, îndeamnă Comisia să garanteze că orice finanțare publică utilizată pentru a sprijini investițiile în sectorul privat în sud nu este deturnată de la sectoare care sunt și așa subfinanțate (cum este cazul programelor pentru actorii nestatali și autoritățile locale, de exemplu) și că un astfel de sprijin va permite efectiv dezvoltarea sectorului privat național și a întreprinderilor mici și mijlocii din țările cu venituri mici; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea, într-o perioadă de constrângeri severe asupra bugetului public, cu privire la accentul deosebit pus pe investițiile în sectorul privat ca mijloc de mobilizare a mai multor resurse financiare pentru dezvoltare; subliniază că cooperarea pentru dezvoltare este singura politică de acțiune externă (pe lângă ajutorul umanitar) care nu a fost concepută pentru a servi interesele UE, ci pentru a apăra interesele populațiilor celor mai marginalizate și mai vulnerabile de pe planetă; prin urmare, îndeamnă Comisia să garanteze că orice finanțare publică utilizată pentru a sprijini investițiile în sectorul privat în sud nu este deturnată de la sectoare care sunt și așa subfinanțate (cum este cazul programelor pentru actorii nestatali și autoritățile locale, de exemplu) și că un astfel de sprijin va permite efectiv dezvoltarea sectorului privat național și a întreprinderilor mici și mijlocii din țările cu venituri mici;

| 17. | este de acord că se impune o abordare diferențiată a diverselor țări în curs de dezvoltare și că ajutorul financiar tradițional ar putea deveni mai puțin relevant pentru țările emergente; consideră că ajutorul pentru țările emergente, promovând totodată o creștere economică durabilă, ar trebui să se axeze totuși pe consolidarea politicii fiscale a țării partenere și pe promovarea mobilizării veniturilor interne care ar trebui să conducă la reducerea sărăciei și a dependenței de asistență; |
| --- | --- |

17.

este de acord că se impune o abordare diferențiată a diverselor țări în curs de dezvoltare și că ajutorul financiar tradițional ar putea deveni mai puțin relevant pentru țările emergente; consideră că ajutorul pentru țările emergente, promovând totodată o creștere economică durabilă, ar trebui să se axeze totuși pe consolidarea politicii fiscale a țării partenere și pe promovarea mobilizării veniturilor interne care ar trebui să conducă la reducerea sărăciei și a dependenței de asistență;

| 18. | îndeamnă Comisia să ofere un sprijin sporit pentru a asista țările în curs de dezvoltare și țările emergente în realizarea reformelor fiscale, cu scopul de a sprijini instituirea unor sisteme fiscale eficace, eficiente, echitabile și durabile; invită Comisia să integreze în mod eficient principiile bunei guvernanțe în chestiuni fiscale în programarea, punerea în aplicare și monitorizarea documentelor de strategie națională și regională, adoptând totodată măsurile necesare pentru a pune în aplicare sistemul de raportare pe țară de către întreprinderile transnaționale; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să ofere un sprijin sporit pentru a asista țările în curs de dezvoltare și țările emergente în realizarea reformelor fiscale, cu scopul de a sprijini instituirea unor sisteme fiscale eficace, eficiente, echitabile și durabile; invită Comisia să integreze în mod eficient principiile bunei guvernanțe în chestiuni fiscale în programarea, punerea în aplicare și monitorizarea documentelor de strategie națională și regională, adoptând totodată măsurile necesare pentru a pune în aplicare sistemul de raportare pe țară de către întreprinderile transnaționale;

| 19. | subliniază că viitorul instrument de cooperare pentru dezvoltare ar trebui să acopere în continuare toate țările din regiunile geografice care fac obiectul său, în conformitate cu lista OCDE/CAD a țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că viitorul instrument de cooperare pentru dezvoltare ar trebui să acopere în continuare toate țările din regiunile geografice care fac obiectul său, în conformitate cu lista OCDE/CAD a țărilor în curs de dezvoltare;

| 20. | solicită o coordonare mai strânsă între Comisie și statele membre pentru a pune în aplicare dispozițiile articolului 210 din TFUE și sprijină elaborarea unor documente comune de strategie europeană; consideră că toate documentele de programare ale UE pentru fiecare țară și regiune ar trebui să includă profiluri detaliate și actualizate ale donatorilor, precum și un capitol special privind eficacitatea ajutorului UE, specificând măsurile luate pentru a spori coordonarea, armonizarea și complementaritatea donatorilor și pentru a îmbunătăți diviziunea muncii între donatori și în special între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

20.

solicită o coordonare mai strânsă între Comisie și statele membre pentru a pune în aplicare dispozițiile articolului 210 din TFUE și sprijină elaborarea unor documente comune de strategie europeană; consideră că toate documentele de programare ale UE pentru fiecare țară și regiune ar trebui să includă profiluri detaliate și actualizate ale donatorilor, precum și un capitol special privind eficacitatea ajutorului UE, specificând măsurile luate pentru a spori coordonarea, armonizarea și complementaritatea donatorilor și pentru a îmbunătăți diviziunea muncii între donatori și în special între statele membre ale UE;

| 21. | reiterează solicitarea ca Fondul european de dezvoltare (FED) să fie inclus în bugetul UE, ceea ce ar simplifica procedurile și ar spori eficacitatea și eficiența ajutorului UE; insistă ca acest lucru să nu conducă la nicio reducere a cuantumului total al fondurilor puse la dispoziție la nivelul UE pentru ICD și FED și a cuantumului total al fondurilor puse la dispoziție la nivelul UE pentru AOD; |
| --- | --- |

21.

reiterează solicitarea ca Fondul european de dezvoltare (FED) să fie inclus în bugetul UE, ceea ce ar simplifica procedurile și ar spori eficacitatea și eficiența ajutorului UE; insistă ca acest lucru să nu conducă la nicio reducere a cuantumului total al fondurilor puse la dispoziție la nivelul UE pentru ICD și FED și a cuantumului total al fondurilor puse la dispoziție la nivelul UE pentru AOD;

| 22. | consideră că sprijinul pentru grupurile vulnerabile (femei, persoane cu handicap, tineri și șomeri, populație indigenă), precum și pentru integrarea dimensiunii de gen și pentru alte „chestiuni transversale” trebuie consolidat; insistă asupra faptului că instrumentul care va succeda ICD are nevoie de repere clare în documentele de programare pentru a garanta că impactul intervențiilor UE în aceste domenii poate fi măsurat; |
| --- | --- |

22.

consideră că sprijinul pentru grupurile vulnerabile (femei, persoane cu handicap, tineri și șomeri, populație indigenă), precum și pentru integrarea dimensiunii de gen și pentru alte „chestiuni transversale” trebuie consolidat; insistă asupra faptului că instrumentul care va succeda ICD are nevoie de repere clare în documentele de programare pentru a garanta că impactul intervențiilor UE în aceste domenii poate fi măsurat;

| 23. | subliniază că implicarea autorităților locale în politicile de dezvoltare este esențială pentru realizarea ODM și asigurarea buni guvernanțe; subliniază în special faptul că autoritățile locale au un rol esențial în domenii precum educația, combaterea foametei, sănătatea, apa, salubritatea, coeziunea socială și dezvoltarea economică locală etc.; consideră, prin urmare, că este esențial ca rolul acestora să fie consolidat în următorul instrument financiar, în conformitate cu principiul asumării procesului de dezvoltare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că implicarea autorităților locale în politicile de dezvoltare este esențială pentru realizarea ODM și asigurarea buni guvernanțe; subliniază în special faptul că autoritățile locale au un rol esențial în domenii precum educația, combaterea foametei, sănătatea, apa, salubritatea, coeziunea socială și dezvoltarea economică locală etc.; consideră, prin urmare, că este esențial ca rolul acestora să fie consolidat în următorul instrument financiar, în conformitate cu principiul asumării procesului de dezvoltare;

| 24. | subliniază necesitatea unui dialog periodic și structurat al Comisiei și SEAE cu actorii nestatali și cu autoritățile locale cu privire la programarea, punerea în aplicare și evaluarea documentelor de strategie; insistă, prin urmare, asupra necesității de a lua în considerare concluziile dialogului structurat în viitoarele instrumente financiare; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea unui dialog periodic și structurat al Comisiei și SEAE cu actorii nestatali și cu autoritățile locale cu privire la programarea, punerea în aplicare și evaluarea documentelor de strategie; insistă, prin urmare, asupra necesității de a lua în considerare concluziile dialogului structurat în viitoarele instrumente financiare;

| 25. | subliniază nevoia unor dispoziții flexibile care să permită UE să răspundă schimbărilor în materie de necesități și priorități; sugerează o examinare a modelului FED al unor sume limitate pentru fiecare țară în cadrul ajutorului neprogramat ca posibil model pentru viitorul instrument de cooperare pentru dezvoltare; subliniază totuși că fondurile utilizate într-un mod mai flexibil trebuie să urmărească obiective de dezvoltare reale; |
| --- | --- |

25.

subliniază nevoia unor dispoziții flexibile care să permită UE să răspundă schimbărilor în materie de necesități și priorități; sugerează o examinare a modelului FED al unor sume limitate pentru fiecare țară în cadrul ajutorului neprogramat ca posibil model pentru viitorul instrument de cooperare pentru dezvoltare; subliniază totuși că fondurile utilizate într-un mod mai flexibil trebuie să urmărească obiective de dezvoltare reale;

| 26. | consideră că noul instrument de cooperare pentru dezvoltare ar trebui să constituie fundamentul unui ajutor mai specific și mai flexibil în situații de vulnerabilitate; consideră că noua arhitectură financiară ar trebui să contribuie la crearea unei legături adecvate între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare prin flexibilitatea și complementaritatea mecanismelor de finanțare; |
| --- | --- |

26.

consideră că noul instrument de cooperare pentru dezvoltare ar trebui să constituie fundamentul unui ajutor mai specific și mai flexibil în situații de vulnerabilitate; consideră că noua arhitectură financiară ar trebui să contribuie la crearea unei legături adecvate între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare prin flexibilitatea și complementaritatea mecanismelor de finanțare;

Perspective: programele geografice și tematice

| 27. | solicită ca un procentaj de referință de 20 % din cheltuielile din cadrul programelor geografice care urmează să fie alocat serviciilor sociale de bază definite de ONU în ODM (indicatorul 8.2 pentru obiectivul 8: „Crearea unui parteneriat mondial pentru dezvoltare”); |
| --- | --- |

27.

solicită ca un procentaj de referință de 20 % din cheltuielile din cadrul programelor geografice care urmează să fie alocat serviciilor sociale de bază definite de ONU în ODM (indicatorul 8.2 pentru obiectivul 8: „Crearea unui parteneriat mondial pentru dezvoltare”);

| 28. | insistă asupra aplicării unor criterii stricte de eligibilitate pentru sprijinul bugetar; solicită insistent Comisiei să nu utilizeze sprijinul bugetar în țări unde nu se poate asigura transparența cheltuielilor publice, ca sprijinul bugetar să fie însoțit întotdeauna de acțiuni de consolidare a controlului parlamentar și a capacităților de audit în țările beneficiare și de creștere a transparenței și a accesului publicului la informații, precum și ca societatea civilă să fie implicată în monitorizarea sprijinului bugetar; |
| --- | --- |

28.

insistă asupra aplicării unor criterii stricte de eligibilitate pentru sprijinul bugetar; solicită insistent Comisiei să nu utilizeze sprijinul bugetar în țări unde nu se poate asigura transparența cheltuielilor publice, ca sprijinul bugetar să fie însoțit întotdeauna de acțiuni de consolidare a controlului parlamentar și a capacităților de audit în țările beneficiare și de creștere a transparenței și a accesului publicului la informații, precum și ca societatea civilă să fie implicată în monitorizarea sprijinului bugetar;

| 29. | recunoaște rolurile importante ale societății civile în dezvoltare, cum ar fi cel de supraveghere a guvernului pentru a asigura responsabilizarea acestuia, și solicită alocarea unor fonduri adecvate către societatea civilă în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

recunoaște rolurile importante ale societății civile în dezvoltare, cum ar fi cel de supraveghere a guvernului pentru a asigura responsabilizarea acestuia, și solicită alocarea unor fonduri adecvate către societatea civilă în țările în curs de dezvoltare;

| 30. | reiterează solicitarea sa către Comisie de a furniza o analiză financiară detaliată care să indice sprijinul bugetar general, sprijinul sectorial, sprijinul pentru fiecare proiect și sprijinul sub orice altă formă acordat autorităților locale; subliniază că această viziune de ansamblu ar îmbunătăți coerența ajutorului acordat autorităților locale și ar îmbunătăți guvernanța în țările partenere; |
| --- | --- |

30.

reiterează solicitarea sa către Comisie de a furniza o analiză financiară detaliată care să indice sprijinul bugetar general, sprijinul sectorial, sprijinul pentru fiecare proiect și sprijinul sub orice altă formă acordat autorităților locale; subliniază că această viziune de ansamblu ar îmbunătăți coerența ajutorului acordat autorităților locale și ar îmbunătăți guvernanța în țările partenere;

| 31. | constată că toate programele tematice din cadrul ICD și-au dovedit relevanța și subliniază faptul că este imperativ să se mențină atât programele tematice, cât și cele geografice, dar solicită o anumită reorientare ținând cont de noile provocări, cum ar fi criza financiară și economică mondială, criza alimentară mondială, schimbările climatice și nevoile speciale ale statelor fragile și ale celor în tranziție; |
| --- | --- |

31.

constată că toate programele tematice din cadrul ICD și-au dovedit relevanța și subliniază faptul că este imperativ să se mențină atât programele tematice, cât și cele geografice, dar solicită o anumită reorientare ținând cont de noile provocări, cum ar fi criza financiară și economică mondială, criza alimentară mondială, schimbările climatice și nevoile speciale ale statelor fragile și ale celor în tranziție;

| 32. | subliniază faptul că migrația este un domeniu în care este în mod clar necesar să se acorde prioritate coerenței politicilor pentru dezvoltare față de proiectele UE pe termen scurt privind migrația, care vizează în special combaterea imigrației ilegale; evidențiază faptul că fondurile de dezvoltare în domeniul migrației nu ar trebui utilizate pentru a consolida gestionarea frontierelor și a combate imigrația ilegală; insistă ca orice viitor program tematic privind migrația să fie aliniat pe deplin la obiectivele de dezvoltare ale UE și ca finanțarea de bază din cadrul acestui program să îndeplinească criteriile de eligibilitate pentru AOD; subliniază în special faptul că proiectele care abordează migrația sud-sud ar trebui să aibă prioritate în cadrul programului tematic; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că migrația este un domeniu în care este în mod clar necesar să se acorde prioritate coerenței politicilor pentru dezvoltare față de proiectele UE pe termen scurt privind migrația, care vizează în special combaterea imigrației ilegale; evidențiază faptul că fondurile de dezvoltare în domeniul migrației nu ar trebui utilizate pentru a consolida gestionarea frontierelor și a combate imigrația ilegală; insistă ca orice viitor program tematic privind migrația să fie aliniat pe deplin la obiectivele de dezvoltare ale UE și ca finanțarea de bază din cadrul acestui program să îndeplinească criteriile de eligibilitate pentru AOD; subliniază în special faptul că proiectele care abordează migrația sud-sud ar trebui să aibă prioritate în cadrul programului tematic;

| 33. | subliniază că un nou program tematic, intitulat „Investiția în resursele umane”, trebuie să se concentreze pe realizarea ODM care înregistrează întârzierile cele mai mari, dar fără să se limiteze la acestea, cu o atenție deosebită pentru țările și regiunile cu indicatori ODM critici; subliniază că educația de bază și alfabetizarea reprezintă punctul de plecare al procesului de sensibilizare a populației și al asumării procesului de dezvoltare; solicită, așadar, ca programul să se concentreze pe educație ca instrument de emancipare și participare; |
| --- | --- |

33.

subliniază că un nou program tematic, intitulat „Investiția în resursele umane”, trebuie să se concentreze pe realizarea ODM care înregistrează întârzierile cele mai mari, dar fără să se limiteze la acestea, cu o atenție deosebită pentru țările și regiunile cu indicatori ODM critici; subliniază că educația de bază și alfabetizarea reprezintă punctul de plecare al procesului de sensibilizare a populației și al asumării procesului de dezvoltare; solicită, așadar, ca programul să se concentreze pe educație ca instrument de emancipare și participare;

| 34. | consideră că noul instrument ar trebui să prevadă o abordare diferențiată a finanțării pentru organizațiile societății civile și a finanțării pentru autorităților locale și să evite concurența inutilă dintre cele două tipuri de actori; subliniază necesitatea de a soluționa problema depășirii cotelor de înscriere din cadrul programului actual; solicită ca rezultatele dialogului structurat să se reflecte pe deplin în viitorul program tematic și în modalitățile de ajutor propuse; |
| --- | --- |

34.

consideră că noul instrument ar trebui să prevadă o abordare diferențiată a finanțării pentru organizațiile societății civile și a finanțării pentru autorităților locale și să evite concurența inutilă dintre cele două tipuri de actori; subliniază necesitatea de a soluționa problema depășirii cotelor de înscriere din cadrul programului actual; solicită ca rezultatele dialogului structurat să se reflecte pe deplin în viitorul program tematic și în modalitățile de ajutor propuse;

| 35. | subliniază faptul că unul dintre motivele pentru care ODM nu au fost realizate este nerecunoașterea contribuției pe care mediul, resursele naturale și ecosistemele o au la dezvoltarea umană și la eradicarea sărăciei; constată cu îngrijorare că, deși actuala AOD a UE alocă chestiunilor legate de mediu doar 3 % din totalul cheltuielilor, o problemă suplimentară constă în faptul că o parte din fondurile acordate de UE și de statele membre țărilor în curs de dezvoltare sunt investite în proiecte care mai curând stimulează schimbările climatice în loc să le atenueze; subliniază că trebuie îmbunătățită coerența politicilor pentru dezvoltare în domeniul schimbărilor climatice, în special în ceea ce privește finanțarea proiectelor legate de climă și integrarea preocupărilor legate de schimbările climatice în acțiunile UE de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

35.

subliniază faptul că unul dintre motivele pentru care ODM nu au fost realizate este nerecunoașterea contribuției pe care mediul, resursele naturale și ecosistemele o au la dezvoltarea umană și la eradicarea sărăciei; constată cu îngrijorare că, deși actuala AOD a UE alocă chestiunilor legate de mediu doar 3 % din totalul cheltuielilor, o problemă suplimentară constă în faptul că o parte din fondurile acordate de UE și de statele membre țărilor în curs de dezvoltare sunt investite în proiecte care mai curând stimulează schimbările climatice în loc să le atenueze; subliniază că trebuie îmbunătățită coerența politicilor pentru dezvoltare în domeniul schimbărilor climatice, în special în ceea ce privește finanțarea proiectelor legate de climă și integrarea preocupărilor legate de schimbările climatice în acțiunile UE de cooperare pentru dezvoltare;

| 36. | subliniază faptul că, în Raportul său special nr. 6/2006, Curtea de Conturi a indicat că, începând din 2001, UE a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește integrarea mediului în acțiunile sale de cooperare pentru dezvoltare, întrucât documentele de strategie națională nu au ținut seama suficient de problemele de mediu; în consecință, îndeamnă Comisia să se asigure că problemele de mediu sunt mai bine integrate și monitorizate în mod sistematic în toate politicile externe și instrumentele financiare, în special având în vedere probleme actuale ridicate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că, în Raportul său special nr. 6/2006, Curtea de Conturi a indicat că, începând din 2001, UE a înregistrat progrese limitate în ceea ce privește integrarea mediului în acțiunile sale de cooperare pentru dezvoltare, întrucât documentele de strategie națională nu au ținut seama suficient de problemele de mediu; în consecință, îndeamnă Comisia să se asigure că problemele de mediu sunt mai bine integrate și monitorizate în mod sistematic în toate politicile externe și instrumentele financiare, în special având în vedere probleme actuale ridicate de schimbările climatice și de pierderea biodiversității;

| 37. | reafirmă că articolul 290 din TFUE se aplică integral în cazul ICD și subliniază, prin urmare, că aplicarea procedurii actelor delegate este obligatorie pentru deciziile care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 290 din TFUE, printre care stabilirea obiectivelor generale, a priorităților, a rezultatelor preconizate și a alocărilor financiare; |
| --- | --- |

37.

reafirmă că articolul 290 din TFUE se aplică integral în cazul ICD și subliniază, prin urmare, că aplicarea procedurii actelor delegate este obligatorie pentru deciziile care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 290 din TFUE, printre care stabilirea obiectivelor generale, a priorităților, a rezultatelor preconizate și a alocărilor financiare;

*

* *

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(2)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(4)  Anexate la Comunicarea Comisiei din 24.10.2006 către Parlamentul European în conformitate cu articolul 251 alineatul (2) al doilea paragraf din Tratatul CE privind poziția comună a Consiliului referitoare la adoptarea Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (COM(2006)0628).

(5)  Înregistrată ca documentul de comitologie nr. CMT-2007-1709 - anexa înregistrată ca documentul de comitologie nr. CMT-2007-1709-2.

(6)  Înregistrată ca documentul de comitologie nr. CMT-2007-1709-3.

(7)  DCD/CAD (2007)39/final din 4.9.2007, 145 de pagini.

(8)  JO L 354, 31.12.2008, p. 62.

(9)  JO L 201, 3.8.2010, p. 30.

(10)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 507.

(11)  JO C 125 E, 22.5.2008, p. 213.

(12)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 337.

(13)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 595.

(14)  JO C 263 E, 16.10.2008, p. 624.

(15)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 19.

(16)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 249.

(17)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 8.

(18)  Texte adoptate P7_TA(2011)0032.

(19)  Texte adoptate P7_TA(2011)0030.

(20)  Texte adoptate P7_TA(2011)0033.

(21)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(22)  A se vedea OCDE/CAD: „Directive privind stabilirea formularelor pentru sistemul de notificare a țărilor creditoare”.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/59

---

Miercuri, 8 iunie 2011Opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderi

P7_TA(2011)0262

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la opțiunile de politică în perspectiva unui drept contractual european pentru consumatori și întreprinderi (2011/2013(INI))

2012/C 380 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 1 iulie 2010 privind opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderi (COM(2010)0348), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 1 iulie 2010 privind opțiunile de politică în perspectiva unui drept european al contractelor pentru consumatori și întreprinderi (COM(2010)0348),

| — | având în vedere Decizia 2010/233/UE a Comisiei din 26 aprilie 2010 de înființare a Grupului de experți pentru un cadru comun de referință în domeniul dreptului european al contractelor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/233/UE a Comisiei din 26 aprilie 2010 de înființare a Grupului de experți pentru un cadru comun de referință în domeniul dreptului european al contractelor (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iulie 2001 privind dreptul european al contractelor (COM(2001)0398), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iulie 2001 privind dreptul european al contractelor (COM(2001)0398),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 februarie 2003 intitulată „A more coherent European Contract Law – An Action Plan” (Un drept european al contractelor mai coerent – Plan de acțiune) (COM(2003)0068), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 februarie 2003 intitulată „A more coherent European Contract Law – An Action Plan” (Un drept european al contractelor mai coerent – Plan de acțiune) (COM(2003)0068),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 octombrie 2004 intitulată „Dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului: calea de urmat” (COM(2004)0651), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 octombrie 2004 intitulată „Dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului: calea de urmat” (COM(2004)0651),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 23 septembrie 2005 intitulat „First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review” (Primul raport anual de activitate privind dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului) (COM(2005)0456), precum și raportul Comisiei din 25 iulie 2007 intitulat „Al doilea raport de activitate privind cadrul comun de referință” (COM(2007)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 23 septembrie 2005 intitulat „First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review” (Primul raport anual de activitate privind dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului) (COM(2005)0456), precum și raportul Comisiei din 25 iulie 2007 intitulat „Al doilea raport de activitate privind cadrul comun de referință” (COM(2007)0447),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2009 privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2009 privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 referitoare la cadrul comun de referință pentru dreptul european al contractelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 septembrie 2008 referitoare la cadrul comun de referință pentru dreptul european al contractelor (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind dreptul european al contractelor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2007 privind dreptul european al contractelor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind dreptul european al contractelor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind dreptul european al contractelor (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 martie 2006 privind dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului: calea de urmat (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 martie 2006 privind dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului: calea de urmat (5),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 26 mai 1989 (6), 6 mai 1994 (7), 15 noiembrie 2001 (8) și 2 septembrie 2003 (9) privind acest aspect, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 26 mai 1989 (6), 6 mai 1994 (7), 15 noiembrie 2001 (8) și 2 septembrie 2003 (9) privind acest aspect,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0164/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0164/2011),

| A. | întrucât inițiativa privind dreptul contractual european, care vizează soluționarea problemelor de pe piața unică, cauzate, printre altele, și de corpusuri legislative divergente în domeniul dreptului contractual, este în discuție de mulți ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât inițiativa privind dreptul contractual european, care vizează soluționarea problemelor de pe piața unică, cauzate, printre altele, și de corpusuri legislative divergente în domeniul dreptului contractual, este în discuție de mulți ani;

| B. | întrucât, ca urmare a crizei financiare globale, asigurarea unui regim coerent pentru dreptul contractual european pare a fi mai importantă ca niciodată pentru realizarea întregului potențial al pieței interne și, prin urmare, pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor noastre legate de Europa 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare a crizei financiare globale, asigurarea unui regim coerent pentru dreptul contractual european pare a fi mai importantă ca niciodată pentru realizarea întregului potențial al pieței interne și, prin urmare, pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor noastre legate de Europa 2020;

| C. | întrucât piața unică rămâne fragmentată, din cauza unui număr mare de factori, inclusiv din cauza neaplicării legislației existente privind piața unică; |
| --- | --- |

C.

întrucât piața unică rămâne fragmentată, din cauza unui număr mare de factori, inclusiv din cauza neaplicării legislației existente privind piața unică;

| D. | întrucât sunt necesare mai multe analize pentru a înțelege în continuare de ce piața internă rămâne fragmentată și care este cea mai bună modalitate de soluționare a acestor probleme, inclusiv de asigurare a punerii în aplicare a legislației existente; |
| --- | --- |

D.

întrucât sunt necesare mai multe analize pentru a înțelege în continuare de ce piața internă rămâne fragmentată și care este cea mai bună modalitate de soluționare a acestor probleme, inclusiv de asigurare a punerii în aplicare a legislației existente;

| E. | întrucât Comisia a prezentat în cartea verde menționate anterior numeroase opțiuni privind un instrument de drept contractual european care ar putea ajuta la extinderea spiritului antreprenorial și la consolidarea încrederii cetățenilor în piața unică; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a prezentat în cartea verde menționate anterior numeroase opțiuni privind un instrument de drept contractual european care ar putea ajuta la extinderea spiritului antreprenorial și la consolidarea încrederii cetățenilor în piața unică;

| F. | întrucât Grupul de experți instituit pentru a asista Comisia în pregătirea unei propuneri pentru un cadru comun de referință (CCR) și-a început activitatea, alături de masa rotundă a părților interesate; |
| --- | --- |

F.

întrucât Grupul de experți instituit pentru a asista Comisia în pregătirea unei propuneri pentru un cadru comun de referință (CCR) și-a început activitatea, alături de masa rotundă a părților interesate;

| G. | întrucât divergențele în materie de drept contractual la nivel național nu constituie singurul obstacol pentru IMM-uri și pentru consumatori cu privire la activitățile transfrontaliere, deoarece aceștia se confruntă cu alte probleme, inclusiv obstacolele de ordin lingvistic, diferențele legate de sistemele de impozitare, credibilitatea comercianților online, accesul limitat la conexiuni internet de bandă largă, competențele digitale, problemele de securitate, structura demografică a populației fiecărui stat membru; considerente legate de confidențialitate; gestionarea plângerilor și drepturile de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

G.

întrucât divergențele în materie de drept contractual la nivel național nu constituie singurul obstacol pentru IMM-uri și pentru consumatori cu privire la activitățile transfrontaliere, deoarece aceștia se confruntă cu alte probleme, inclusiv obstacolele de ordin lingvistic, diferențele legate de sistemele de impozitare, credibilitatea comercianților online, accesul limitat la conexiuni internet de bandă largă, competențele digitale, problemele de securitate, structura demografică a populației fiecărui stat membru; considerente legate de confidențialitate; gestionarea plângerilor și drepturile de proprietate intelectuală;

| H. | întrucât, potrivit sondajului Comisiei din 2008, trei sferturi dintre comercianții cu amănuntul vând numai la nivel național, iar vânzările transfrontaliere au loc, adesea, numai în câteva state membre (10); |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit sondajului Comisiei din 2008, trei sferturi dintre comercianții cu amănuntul vând numai la nivel național, iar vânzările transfrontaliere au loc, adesea, numai în câteva state membre (10);

| I. | întrucât este necesar să se facă o distincție între tranzacțiile transfrontaliere convenționale și comerțul electronic, domeniu în care se înregistrează o serie de probleme, costurile de tranzacționare fiind diferite; întrucât, în vederea viitoarelor evaluări de impact, este de asemenea necesară definirea precisă și cu atenție a modalității de stabilire a costurilor de tranzacționare; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesar să se facă o distincție între tranzacțiile transfrontaliere convenționale și comerțul electronic, domeniu în care se înregistrează o serie de probleme, costurile de tranzacționare fiind diferite; întrucât, în vederea viitoarelor evaluări de impact, este de asemenea necesară definirea precisă și cu atenție a modalității de stabilire a costurilor de tranzacționare;

| J. | întrucât s-a observat faptul că aplicarea de legi străine (privind consumatorii) în cazul tranzacțiilor transfrontaliere în temeiul regulamentului Roma I (11) implică costuri de tranzacționare considerabile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, estimate la 15 000 EUR pe întreprindere și pe stat membru (12); |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a observat faptul că aplicarea de legi străine (privind consumatorii) în cazul tranzacțiilor transfrontaliere în temeiul regulamentului Roma I (11) implică costuri de tranzacționare considerabile pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, estimate la 15 000 EUR pe întreprindere și pe stat membru (12);

| K. | întrucât sunt necesare mai multe in formații privind costurile de tranzacționare ca urmare a aplicării articolului 6 alineatul (2) și a articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul Roma I, având în vedere că regulamentul Roma I a fost pus în aplicare de-abia începând cu luna decembrie 2009; |
| --- | --- |

K.

întrucât sunt necesare mai multe in formații privind costurile de tranzacționare ca urmare a aplicării articolului 6 alineatul (2) și a articolului 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul Roma I, având în vedere că regulamentul Roma I a fost pus în aplicare de-abia începând cu luna decembrie 2009;

| L. | întrucât astfel de costuri de tranzacționare sunt percepute ca obstacole importante pentru comerțul transfrontalier, după cum au confirmat 50 % dintre comercianții cu amănuntul din UE intervievați în anul 2011, care au declarat că armonizarea legislației aplicabile în cazul tranzacțiilor transfrontaliere în Uniunea Europeană ar produce o creștere a volumului vânzărilor transfrontaliere efectuate de aceștia, iar 41 % au declarat că nu s-ar produce nicio creștere; întrucât, în comparație, 60 % dintre comercianții cu amănuntul care operează numai la nivel național, au declarat că nivelul lor de vânzări transfrontaliere nu ar înregistra creșteri într-un mediu cu reglementări armonizate, iar 25 % au afirmat că acesta ar crește (13), |
| --- | --- |

L.

întrucât astfel de costuri de tranzacționare sunt percepute ca obstacole importante pentru comerțul transfrontalier, după cum au confirmat 50 % dintre comercianții cu amănuntul din UE intervievați în anul 2011, care au declarat că armonizarea legislației aplicabile în cazul tranzacțiilor transfrontaliere în Uniunea Europeană ar produce o creștere a volumului vânzărilor transfrontaliere efectuate de aceștia, iar 41 % au declarat că nu s-ar produce nicio creștere; întrucât, în comparație, 60 % dintre comercianții cu amănuntul care operează numai la nivel național, au declarat că nivelul lor de vânzări transfrontaliere nu ar înregistra creșteri într-un mediu cu reglementări armonizate, iar 25 % au afirmat că acesta ar crește (13),

| M. | întrucât unele dintre cele mai evidente obstacole cu care se confruntă consumatorii și IMM-urile în cadrul pieței unice sunt complexitatea relațiilor contractuale, termenii și condițiile abuzive din contracte, informații neadecvate și insuficiente și procedurile ineficiente și de lungă durată; |
| --- | --- |

M.

întrucât unele dintre cele mai evidente obstacole cu care se confruntă consumatorii și IMM-urile în cadrul pieței unice sunt complexitatea relațiilor contractuale, termenii și condițiile abuzive din contracte, informații neadecvate și insuficiente și procedurile ineficiente și de lungă durată;

| N. | întrucât este deosebit de important ca orice inițiativă din partea UE să vină în întâmpinarea nevoilor și a preocupărilor reale, atât ale întreprinderilor, cât și ale consumatorilor; întrucât aceste preocupări includ, de asemenea, și probleme de ordin juridic/lingvistic (punerea la dispoziție a unor termeni și condiții standard pentru micile întreprinderi în toate limbile UE) și dificultăți privind executarea contractelor la nivel transfrontalier (introducerea unor măsuri autonome ale UE în domeniul dreptului procedural); |
| --- | --- |

N.

întrucât este deosebit de important ca orice inițiativă din partea UE să vină în întâmpinarea nevoilor și a preocupărilor reale, atât ale întreprinderilor, cât și ale consumatorilor; întrucât aceste preocupări includ, de asemenea, și probleme de ordin juridic/lingvistic (punerea la dispoziție a unor termeni și condiții standard pentru micile întreprinderi în toate limbile UE) și dificultăți privind executarea contractelor la nivel transfrontalier (introducerea unor măsuri autonome ale UE în domeniul dreptului procedural);

| O. | întrucât se estimează menținerea caracterului fragmentat al pieței online: un studiu al Comisiei a relevat că 61 % dintre cele 10 964 de comenzi transfrontaliere test au eșuat iar cumpărăturile transfrontaliere par a crește șansele consumatorilor de a găsi o ofertă mai ieftină (14), precum și produse care nu sunt disponibile online la nivel național (15), întrucât rata de 61 % pare foarte ridicată, justificând, prin urmare, efectuarea de studii, verificări și evaluări suplimentare; |
| --- | --- |

O.

întrucât se estimează menținerea caracterului fragmentat al pieței online: un studiu al Comisiei a relevat că 61 % dintre cele 10 964 de comenzi transfrontaliere test au eșuat iar cumpărăturile transfrontaliere par a crește șansele consumatorilor de a găsi o ofertă mai ieftină (14), precum și produse care nu sunt disponibile online la nivel național (15), întrucât rata de 61 % pare foarte ridicată, justificând, prin urmare, efectuarea de studii, verificări și evaluări suplimentare;

| P. | întrucât armonizarea treptată nu va conduce la depășirea obstacolelor de pe piața internă rezultate din normele divergente în materie de drept contractual intern, toate măsurile adoptate în acest domeniu trebuie să se bazeze pe dovezi clare care să demonstreze că o astfel de inițiativă ar aduce o adevărată schimbare, la care nu se poate ajunge prin alte mijloace cu un caracter intruziv mai puțin pronunțat; |
| --- | --- |

P.

întrucât armonizarea treptată nu va conduce la depășirea obstacolelor de pe piața internă rezultate din normele divergente în materie de drept contractual intern, toate măsurile adoptate în acest domeniu trebuie să se bazeze pe dovezi clare care să demonstreze că o astfel de inițiativă ar aduce o adevărată schimbare, la care nu se poate ajunge prin alte mijloace cu un caracter intruziv mai puțin pronunțat;

| Q. | întrucât printr-un drept contractual european comun ar avea de câștigat consumatorii, acesta contribuind, în special, la asigurarea unor schimburi comerciale transfrontaliere mai numeroase și mai ușor accesibile în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

Q.

întrucât printr-un drept contractual european comun ar avea de câștigat consumatorii, acesta contribuind, în special, la asigurarea unor schimburi comerciale transfrontaliere mai numeroase și mai ușor accesibile în cadrul pieței interne;

| R. | întrucât negocierile având ca temă Directiva privind drepturile consumatorilor (16) au evidențiat dificultățile și limitele abordării armonizării în domeniul legislației privind protecția consumatorilor aplicată contractelor, fără a compromite angajamentul comun pentru un standard înalt de protecție a consumatorilor în Europa; |
| --- | --- |

R.

întrucât negocierile având ca temă Directiva privind drepturile consumatorilor (16) au evidențiat dificultățile și limitele abordării armonizării în domeniul legislației privind protecția consumatorilor aplicată contractelor, fără a compromite angajamentul comun pentru un standard înalt de protecție a consumatorilor în Europa;

| S. | întrucât toate măsurile adoptate în domeniul dreptului contractual european coerente în raport cu Directiva privind drepturile consumatorului pe care o așteptăm, care va avea un impact semnificativ asupra conținutului unui posibil viitor instrument în domeniul dreptului contractual european; întrucât ar fi necesară monitorizarea constantă și atentă a implementării acestuia în următoarele luni în vederea definirii domeniului de aplicare al IO; |
| --- | --- |

S.

întrucât toate măsurile adoptate în domeniul dreptului contractual european coerente în raport cu Directiva privind drepturile consumatorului pe care o așteptăm, care va avea un impact semnificativ asupra conținutului unui posibil viitor instrument în domeniul dreptului contractual european; întrucât ar fi necesară monitorizarea constantă și atentă a implementării acestuia în următoarele luni în vederea definirii domeniului de aplicare al IO;

| T. | întrucât orice produs final al acestui proces din domeniul dreptului contractual european trebuie să fie realist, fezabil, proporționat și bine analizat înainte de a fi modificat, dacă este cazul, și adoptat oficial de către colegiuitorii europeni, |
| --- | --- |

T.

întrucât orice produs final al acestui proces din domeniul dreptului contractual european trebuie să fie realist, fezabil, proporționat și bine analizat înainte de a fi modificat, dacă este cazul, și adoptat oficial de către colegiuitorii europeni,

| 1. | sprijină acțiunile menite să înlăture obstacolele care stau în calea tranzacțiilor transfrontaliere din cadrul pieței interne și consideră că, alături de alte măsuri, proiectul care vizează elaborarea unui drept contractual european ar putea fi util pentru fructificarea întregului potențial al pieței interne, aducând beneficii substanțiale din punct de vedere economic și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

1.

sprijină acțiunile menite să înlăture obstacolele care stau în calea tranzacțiilor transfrontaliere din cadrul pieței interne și consideră că, alături de alte măsuri, proiectul care vizează elaborarea unui drept contractual european ar putea fi util pentru fructificarea întregului potențial al pieței interne, aducând beneficii substanțiale din punct de vedere economic și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă;

| 2. | salută dezbaterea publică referitoare la cartea verde și îndeamnă departamentele competente ale Comisiei să efectueze o analiză temeinică a rezultatului acestei consultări; |
| --- | --- |

2.

salută dezbaterea publică referitoare la cartea verde și îndeamnă departamentele competente ale Comisiei să efectueze o analiză temeinică a rezultatului acestei consultări;

| 3. | subliniază importanța economică a IMM-urilor și a întreprinderilor care desfășoară activități de producție în domeniul artizanatului în economia europeană; insistă, prin urmare, asupra nevoii de a asigura că principiul „gândiți mai întâi la scară mică”, promovat în Actul privind întreprinderile mici, este pus în aplicare în mod corespunzător și considerat drept o prioritate în dezbaterea referitoare la inițiativele UE privind dreptul contractelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța economică a IMM-urilor și a întreprinderilor care desfășoară activități de producție în domeniul artizanatului în economia europeană; insistă, prin urmare, asupra nevoii de a asigura că principiul „gândiți mai întâi la scară mică”, promovat în Actul privind întreprinderile mici, este pus în aplicare în mod corespunzător și considerat drept o prioritate în dezbaterea referitoare la inițiativele UE privind dreptul contractelor;

Natura juridică a instrumentului de drept contractual european

| 4. | salută recenta publicare a rezultatelor studiului de fezabilitate efectuat de Grupul de experți în drept contractual european și angajamentul Comisiei în sensul continuării consultărilor cu privire la domeniul de aplicare și conținutul IO și, în acest registru, îndeamnă Comisia să continue o dezbatere cu adevărat deschisă și transparentă cu toate părțile interesate, în cadrul procesului său decizional referitor la modul în care ar trebui utilizat studiul de fezabilitate; |
| --- | --- |

4.

salută recenta publicare a rezultatelor studiului de fezabilitate efectuat de Grupul de experți în drept contractual european și angajamentul Comisiei în sensul continuării consultărilor cu privire la domeniul de aplicare și conținutul IO și, în acest registru, îndeamnă Comisia să continue o dezbatere cu adevărat deschisă și transparentă cu toate părțile interesate, în cadrul procesului său decizional referitor la modul în care ar trebui utilizat studiul de fezabilitate;

| 5. | recunoaște necesitatea unor progrese suplimentare în domeniul dreptului contractual și, în ceea ce privește opțiunile, se declară în favoarea opțiunii nr. 4 care prevede înființarea unui instrument opțional (IO) prin intermediul unui regulament; după clarificarea temeiului juridic; consideră că un astfel de IO ar putea fi completat cu un „set de instrumente” care ar trebui susținute printr-un acord interinstituțional; solicită crearea unor „modele de contracte europene standard”, traduse în toate limbile UE, corelate cu un sistem SAL activat online, ceea ce ar prezenta avantajul de a constitui o soluție mai simplă și mai eficientă din punct de vedere economic, atât pentru părțile contractante, cât și pentru Comisie; |
| --- | --- |

5.

recunoaște necesitatea unor progrese suplimentare în domeniul dreptului contractual și, în ceea ce privește opțiunile, se declară în favoarea opțiunii nr. 4 care prevede înființarea unui instrument opțional (IO) prin intermediul unui regulament; după clarificarea temeiului juridic; consideră că un astfel de IO ar putea fi completat cu un „set de instrumente” care ar trebui susținute printr-un acord interinstituțional; solicită crearea unor „modele de contracte europene standard”, traduse în toate limbile UE, corelate cu un sistem SAL activat online, ceea ce ar prezenta avantajul de a constitui o soluție mai simplă și mai eficientă din punct de vedere economic, atât pentru părțile contractante, cât și pentru Comisie;

| 6. | consideră că certitudinea juridică și claritatea necesare pot fi asigurate numai prin forma juridică a regulamentului; |
| --- | --- |

6.

consideră că certitudinea juridică și claritatea necesare pot fi asigurate numai prin forma juridică a regulamentului;

| 7. | subliniază faptul că un regulament de înființare a unui instrument opțional (IO) de drept contractual european ar îmbunătăți funcționarea pieței interne datorită efectului direct, aducând beneficii întreprinderilor (reducerea costurilor ca rezultat al anticipării nevoii de norme care reglementează conflictul de legi), consumatorilor (certitudine juridică, încredere, un nivel ridicat al protecției consumatorilor) și sistemelor juridice ale statelor membre (nemaifiind necesară examinarea legislațiilor străine); |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că un regulament de înființare a unui instrument opțional (IO) de drept contractual european ar îmbunătăți funcționarea pieței interne datorită efectului direct, aducând beneficii întreprinderilor (reducerea costurilor ca rezultat al anticipării nevoii de norme care reglementează conflictul de legi), consumatorilor (certitudine juridică, încredere, un nivel ridicat al protecției consumatorilor) și sistemelor juridice ale statelor membre (nemaifiind necesară examinarea legislațiilor străine);

| 8. | salută faptul că opțiunea aleasă ține cont în mod adecvat de principiul subsidiarității și că nu aduce atingere puterilor legislative ale statelor membre în domeniul dreptului civil și al contractelor; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că opțiunea aleasă ține cont în mod adecvat de principiul subsidiarității și că nu aduce atingere puterilor legislative ale statelor membre în domeniul dreptului civil și al contractelor;

| 9. | consideră că, treptat, ar putea fi pus în aplicare un „set de instrumente”, începând ca instrument al Comisiei și fiind convertit, ulterior acordului dintre instituții, într-un instrument pentru legiuitorul Uniunii; subliniază faptul că „un set de instrumente” ar furniza susținerea și cadrul juridic necesare, pe baza cărora ar putea opera IO și condițiile și termenii contractuali standard; acest set trebuind să se bazeze pe o evaluare a normelor naționale obligatorii în domeniul protecției consumatorilor atât din cadrul acquis-ului existent privind dreptul consumatorului; |
| --- | --- |

9.

consideră că, treptat, ar putea fi pus în aplicare un „set de instrumente”, începând ca instrument al Comisiei și fiind convertit, ulterior acordului dintre instituții, într-un instrument pentru legiuitorul Uniunii; subliniază faptul că „un set de instrumente” ar furniza susținerea și cadrul juridic necesare, pe baza cărora ar putea opera IO și condițiile și termenii contractuali standard; acest set trebuind să se bazeze pe o evaluare a normelor naționale obligatorii în domeniul protecției consumatorilor atât din cadrul acquis-ului existent privind dreptul consumatorului;

| 10. | consideră că, prin completarea unui IO cu un „set de instrumente”, informații mai clare vor fi disponibile privind instrumentul european, ceea ce va permite părților să își înțeleagă mai bine drepturile și să facă o alegere în cunoștință de cauză privind încheierea unui contract pe baza acestui sistem; cadrul legal va fi mai inteligibil, nu supraîncărcat; |
| --- | --- |

10.

consideră că, prin completarea unui IO cu un „set de instrumente”, informații mai clare vor fi disponibile privind instrumentul european, ceea ce va permite părților să își înțeleagă mai bine drepturile și să facă o alegere în cunoștință de cauză privind încheierea unui contract pe baza acestui sistem; cadrul legal va fi mai inteligibil, nu supraîncărcat;

| 11. | consideră că toate părțile, implicate atât în tranzacții de tip B2B (între întreprinderi), cât și B2C (între întreprinderi și consumatori), ar trebui să beneficieze de libertatea de a alege sau de a refuza IO ca alternativă la dreptul intern sau internațional (opțiune de participare) și, prin urmare, solicită Comisiei să clarifice relația vizată a unui IO cu Regulamentul Roma I și cu convențiile internaționale, inclusiv cu Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra contractelor de vânzare internațională de mărfuri (CVIM); con sideră, cu toate acestea că este nevoie de atenție suplimentară pentru a se asigura că IO oferă protecție consumatorilor și întreprinderilor mici, având în vedere că ei reprezintă partenerul comercial mai slab și că se evită orice confuzie când se alege legislația; invită, așadar, Comisia să alăture IO informațiile suplimentare care să explice într-o manieră limpede, precisă și într-un limbaj ușor de înțeles care sunt drepturile consumatorilor și că aceste drepturi vor fi respectate, pentru a crește gradul de încredere în IO și pentru a le permite să aleagă în cunoștință de cauză dacă doresc să încheie un contract având la bază această alternativă; |
| --- | --- |

11.

consideră că toate părțile, implicate atât în tranzacții de tip B2B (între întreprinderi), cât și B2C (între întreprinderi și consumatori), ar trebui să beneficieze de libertatea de a alege sau de a refuza IO ca alternativă la dreptul intern sau internațional (opțiune de participare) și, prin urmare, solicită Comisiei să clarifice relația vizată a unui IO cu Regulamentul Roma I și cu convențiile internaționale, inclusiv cu Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra contractelor de vânzare internațională de mărfuri (CVIM); con sideră, cu toate acestea că este nevoie de atenție suplimentară pentru a se asigura că IO oferă protecție consumatorilor și întreprinderilor mici, având în vedere că ei reprezintă partenerul comercial mai slab și că se evită orice confuzie când se alege legislația; invită, așadar, Comisia să alăture IO informațiile suplimentare care să explice într-o manieră limpede, precisă și într-un limbaj ușor de înțeles care sunt drepturile consumatorilor și că aceste drepturi vor fi respectate, pentru a crește gradul de încredere în IO și pentru a le permite să aleagă în cunoștință de cauză dacă doresc să încheie un contract având la bază această alternativă;

| 12. | consideră că un IO ar genera valoare adăugată la nivel european, în special asigurând certitudine juridică prin intermediul jurisdicției Curții de Justiție, punând imediat la dispoziție capacitățile necesare depășirii barierelor juridice și lingvistice, având în vedere că IO ar fi, în mod normal, disponibil în toate limbile UE; subliniază faptul că, în vederea unei mai bune înțelegeri a modalității de funcționare a instituțiilor europene, cetățenii europeni ar trebui să aibă oportunitatea de a consulta toate tipurile de informații cu privire la instrumentul opțional, traduse în limba lor maternă a acestora cu ajutorul unor instrumente de traducere online ușor de utilizat; |
| --- | --- |

12.

consideră că un IO ar genera valoare adăugată la nivel european, în special asigurând certitudine juridică prin intermediul jurisdicției Curții de Justiție, punând imediat la dispoziție capacitățile necesare depășirii barierelor juridice și lingvistice, având în vedere că IO ar fi, în mod normal, disponibil în toate limbile UE; subliniază faptul că, în vederea unei mai bune înțelegeri a modalității de funcționare a instituțiilor europene, cetățenii europeni ar trebui să aibă oportunitatea de a consulta toate tipurile de informații cu privire la instrumentul opțional, traduse în limba lor maternă a acestora cu ajutorul unor instrumente de traducere online ușor de utilizat;

| 13. | consideră că natura voluntară și flexibilă a unui instrument cu opțiune de acceptare reprezintă un posibil avantaj practic; cu toate acestea, invită Comisia să clarifice într-o mai mare măsură care dintre părțile contractante va deține dreptul de a alege între IO și dreptul aplicabil „în mod normal” și modalitatea în care Comisia intenționează să diminueze costurile de tranzacționare solicită Comisiei să includă în orice propunere pentru un IO, un mecanism de revizuire și monitorizare periodică, cu implicarea strânsă a tuturor părților vizate în vederea garantării faptului că IO este în conformitate cu acquis-ul existent, cu nevoile pieței și cu evoluțiile juridice și economice; |
| --- | --- |

13.

consideră că natura voluntară și flexibilă a unui instrument cu opțiune de acceptare reprezintă un posibil avantaj practic; cu toate acestea, invită Comisia să clarifice într-o mai mare măsură care dintre părțile contractante va deține dreptul de a alege între IO și dreptul aplicabil „în mod normal” și modalitatea în care Comisia intenționează să diminueze costurile de tranzacționare solicită Comisiei să includă în orice propunere pentru un IO, un mecanism de revizuire și monitorizare periodică, cu implicarea strânsă a tuturor părților vizate în vederea garantării faptului că IO este în conformitate cu acquis-ul existent, cu nevoile pieței și cu evoluțiile juridice și economice;

Domeniul de aplicare a instrumentului

| 14. | consideră că ar trebui acoperite atât contractele dintre întreprinderi, cât și contractele dintre întreprinderi și consumatori; subliniază faptul că IO trebuie să asigure un nivel de protecție a consumatorului foarte ridicat pentru a compensa consumatorii pentru protecția de care ar putea beneficia în mod normal în conformitate cu legislația națională; ar dori mai multe informații în legătură cu modul în care s-ar putea realiza aceasta; consideră, prin urmare, că nivelul de protecție a consumatorului trebuie să fie mai mare decât nivelul minim de protecție asigurat de acquis-ul comunitar și să acopere norme naționale obligatorii și trebuie găsite soluții satisfăcătoare la problemele privind dreptul internațional privat; consideră că acest nivel crescut de protecție a consumatorului este, de asemenea, și în interesul întreprinderilor deoarece acestea vor avea de câștigat de pe urma IO în cazul în care consumatorii din cadrul tuturor statelor membre au încredere în faptul că alegerea IO nu îi va priva de protecție; |
| --- | --- |

14.

consideră că ar trebui acoperite atât contractele dintre întreprinderi, cât și contractele dintre întreprinderi și consumatori; subliniază faptul că IO trebuie să asigure un nivel de protecție a consumatorului foarte ridicat pentru a compensa consumatorii pentru protecția de care ar putea beneficia în mod normal în conformitate cu legislația națională; ar dori mai multe informații în legătură cu modul în care s-ar putea realiza aceasta; consideră, prin urmare, că nivelul de protecție a consumatorului trebuie să fie mai mare decât nivelul minim de protecție asigurat de acquis-ul comunitar și să acopere norme naționale obligatorii și trebuie găsite soluții satisfăcătoare la problemele privind dreptul internațional privat; consideră că acest nivel crescut de protecție a consumatorului este, de asemenea, și în interesul întreprinderilor deoarece acestea vor avea de câștigat de pe urma IO în cazul în care consumatorii din cadrul tuturor statelor membre au încredere în faptul că alegerea IO nu îi va priva de protecție;

| 15. | subliniază faptul că, în vederea credibilității și a sprijinului politic, beneficiile unui drept european al contractelor trebuie comunicate cetățenilor într-o manieră pozitivă: |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că, în vederea credibilității și a sprijinului politic, beneficiile unui drept european al contractelor trebuie comunicate cetățenilor într-o manieră pozitivă:

| 16. | constată faptul că ar trebui adoptate forme diferențiate de punere în aplicare a dreptului contractelor pentru contractele dintre întreprinderi (B2B) și pentru cele dintre întreprinderi și consumatori (B2C), din respect pentru tradițiile comune ale sistemelor de drept naționale, acordându-se o atenție deosebită protecției partenerilor contractuali mai vulnerabili, și anume consumatorilor; |
| --- | --- |

16.

constată faptul că ar trebui adoptate forme diferențiate de punere în aplicare a dreptului contractelor pentru contractele dintre întreprinderi (B2B) și pentru cele dintre întreprinderi și consumatori (B2C), din respect pentru tradițiile comune ale sistemelor de drept naționale, acordându-se o atenție deosebită protecției partenerilor contractuali mai vulnerabili, și anume consumatorilor;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că aspecte esențiale ale legislației privind protecția consumatorilor aplicate contractelor sunt deja cuprinse în diferite reglementări europene și că părți importante din acquis-ul privind protecția consumatorilor pot fi reunite în Directiva privind drepturile consumatorilor; subliniază faptul că directiva mai sus menționată ar putea asigura un corpus de lege unitar, ușor de înțeles de către consumatori și întreprinderi; prin urmare, evidențiază faptul că este important să se aștepte rezultatul negocierilor cu privire la Directiva privind drepturile consumatorilor înaintea luării oricărei hotărâri finale; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că aspecte esențiale ale legislației privind protecția consumatorilor aplicate contractelor sunt deja cuprinse în diferite reglementări europene și că părți importante din acquis-ul privind protecția consumatorilor pot fi reunite în Directiva privind drepturile consumatorilor; subliniază faptul că directiva mai sus menționată ar putea asigura un corpus de lege unitar, ușor de înțeles de către consumatori și întreprinderi; prin urmare, evidențiază faptul că este important să se aștepte rezultatul negocierilor cu privire la Directiva privind drepturile consumatorilor înaintea luării oricărei hotărâri finale;

| 18. | mai mult, luând în considerare natura specială a diferitelor contracte, în special contractele B2C și B2B, principiile naționale și internaționale primordiale în dreptul contractelor și principiul fundamental al unui grad ridicat de protecție a consumatorilor, consideră că practicile existente în cadrul sectorului și principiul libertății contractuale trebuie menținute în ceea ce privește contractele B2B; |
| --- | --- |

18.

mai mult, luând în considerare natura specială a diferitelor contracte, în special contractele B2C și B2B, principiile naționale și internaționale primordiale în dreptul contractelor și principiul fundamental al unui grad ridicat de protecție a consumatorilor, consideră că practicile existente în cadrul sectorului și principiul libertății contractuale trebuie menținute în ceea ce privește contractele B2B;

| 19. | opinează că un drept contractual european, opțional comun ar putea constitui o îmbunătățire a eficienței pieței interne, fără a se aduce atingere legislației naționale a contractelor în cadrul statelor membre; |
| --- | --- |

19.

opinează că un drept contractual european, opțional comun ar putea constitui o îmbunătățire a eficienței pieței interne, fără a se aduce atingere legislației naționale a contractelor în cadrul statelor membre;

| 20. | consideră că care IO ar trebui să fie disponibil ca instrument cu opțiune de acceptare în situații transfrontaliere în primă instanță și sunt necesare garanții că statele membre vor fi capabile să prevină folosire frauduloasă a IO în situații fals transfrontaliere; consideră, în continuare, că efectele unui instrument național cu opțiune de acceptare asupra corpusurilor legislative interne din domeniul dreptului contractelor merită o analiză specifică; |
| --- | --- |

20.

consideră că care IO ar trebui să fie disponibil ca instrument cu opțiune de acceptare în situații transfrontaliere în primă instanță și sunt necesare garanții că statele membre vor fi capabile să prevină folosire frauduloasă a IO în situații fals transfrontaliere; consideră, în continuare, că efectele unui instrument național cu opțiune de acceptare asupra corpusurilor legislative interne din domeniul dreptului contractelor merită o analiză specifică;

| 21. | recunoaște faptul că, în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere, contractele de comerț electronic sau de vânzări la distanță reprezintă o parte importantă; consideră că, în timp ce IO nu ar trebui limitat la aceste tipuri de tranzacții, ar putea fi introduse alte limite când se aplică IO în prima instanță și până când a fost adunată suficiente informații în legătură cu aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

21.

recunoaște faptul că, în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere, contractele de comerț electronic sau de vânzări la distanță reprezintă o parte importantă; consideră că, în timp ce IO nu ar trebui limitat la aceste tipuri de tranzacții, ar putea fi introduse alte limite când se aplică IO în prima instanță și până când a fost adunată suficiente informații în legătură cu aplicarea acestuia;

| 22. | subliniază importanța deosebită a facilitării comerțului electronic în interiorul UE, dat fiind că acesta este subdezvoltat și consideră că este necesar să se evalueze dacă sistemele naționale de drept al contractelor diferite ar putea reprezenta obstacole în calea dezvoltării acestui sector care este considerat, pe bună dreptate, de către întreprinderi și consumatori ca fiind un potențial motor de creștere în viitor; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța deosebită a facilitării comerțului electronic în interiorul UE, dat fiind că acesta este subdezvoltat și consideră că este necesar să se evalueze dacă sistemele naționale de drept al contractelor diferite ar putea reprezenta obstacole în calea dezvoltării acestui sector care este considerat, pe bună dreptate, de către întreprinderi și consumatori ca fiind un potențial motor de creștere în viitor;

| 23. | consideră că domeniul de aplicare a unui „set de instrumente” ar putea fi destul de extins, iar orice IO ar trebui limitat la aspectele esențiale ale dreptului contractual; consideră că „un set de instrumente” ar trebui să rămână compatibil cu IO și că, printre „instrumentele” acestuia, să se numere și concepte din diversele tradiții juridice din cadrul UE, inclusiv norme suplimentare provenite din, inter alia, proiectul de cadru comun de referință academic (PCCR) (17) și din „Principes contractuels communs” (principiile contractuale comune) și „Terminologie contractuelle commune” (terminologia contractuală comună) (18); iar recomandările acestuia cu privire la dreptul contractual al consumatorilor ar trebui să se bazeze pe un nivel de protecție cu adevărat ridicat; |
| --- | --- |

23.

consideră că domeniul de aplicare a unui „set de instrumente” ar putea fi destul de extins, iar orice IO ar trebui limitat la aspectele esențiale ale dreptului contractual; consideră că „un set de instrumente” ar trebui să rămână compatibil cu IO și că, printre „instrumentele” acestuia, să se numere și concepte din diversele tradiții juridice din cadrul UE, inclusiv norme suplimentare provenite din, inter alia, proiectul de cadru comun de referință academic (PCCR) (17) și din „Principes contractuels communs” (principiile contractuale comune) și „Terminologie contractuelle commune” (terminologia contractuală comună) (18); iar recomandările acestuia cu privire la dreptul contractual al consumatorilor ar trebui să se bazeze pe un nivel de protecție cu adevărat ridicat;

| 24. | solicită Comisiei și grupului de experți să clarifice aspectele considerate ca fiind fundamentale cu privire la dreptul contractual; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei și grupului de experți să clarifice aspectele considerate ca fiind fundamentale cu privire la dreptul contractual;

| 25. | remarcă beneficiile unui IO ce conține dispoziții specifice pentru cele mai frecvente tipuri de contracte, în special pentru cele de vânzare de bunuri și de prestare de servicii; reiterează apelul recent de a include contractele de asigurări în domeniul de aplicare a IO, considerând că un astfel de instrument ar putea fi deosebit de util pentru contractele de asigurări la scară mică; subliniază faptul că, în domeniul dreptului privind contractele de asigurări, au fost deja derulate activități preliminare pe baza principiilor dreptului european al asigurărilor (PEICL), care ar trebui integrate într-un corpus de legislație europeană privind contractele și ar trebui revizuite și continuate; îndeamnă totuși la prudență în cea ce privește includerea serviciilor financiare în domeniul de aplicare al oricărui instrument de drept contractual propus la acest stadiu și solicită Comisiei să înființeze un grup specific de experți intraservicii pentru orice lucrări pregătitoare vor fi necesare pe viitor în domeniul serviciilor financiare, pentru a se asigura că orice viitor instrument de drept ține seama de posibilele particularități ale sectorului serviciilor financiare și de orice ale inițiative în domeniu ale altor departamente ale Comisiei, precum și să implice Parlamentul European încă de la primele etape; |
| --- | --- |

25.

remarcă beneficiile unui IO ce conține dispoziții specifice pentru cele mai frecvente tipuri de contracte, în special pentru cele de vânzare de bunuri și de prestare de servicii; reiterează apelul recent de a include contractele de asigurări în domeniul de aplicare a IO, considerând că un astfel de instrument ar putea fi deosebit de util pentru contractele de asigurări la scară mică; subliniază faptul că, în domeniul dreptului privind contractele de asigurări, au fost deja derulate activități preliminare pe baza principiilor dreptului european al asigurărilor (PEICL), care ar trebui integrate într-un corpus de legislație europeană privind contractele și ar trebui revizuite și continuate; îndeamnă totuși la prudență în cea ce privește includerea serviciilor financiare în domeniul de aplicare al oricărui instrument de drept contractual propus la acest stadiu și solicită Comisiei să înființeze un grup specific de experți intraservicii pentru orice lucrări pregătitoare vor fi necesare pe viitor în domeniul serviciilor financiare, pentru a se asigura că orice viitor instrument de drept ține seama de posibilele particularități ale sectorului serviciilor financiare și de orice ale inițiative în domeniu ale altor departamente ale Comisiei, precum și să implice Parlamentul European încă de la primele etape;

| 26. | subliniază punerea în discuție a unor aspecte specifice în legătură cu care un IO ar putea fi benefic, de exemplu drepturile digitale și proprietatea efectivă; consideră că, pe de altă parte, ar fi necesară excluderea anumitor tipuri de contracte de drept public complexe; solicită grupului de experți să analizeze posibilitatea de a include contractele în domeniul drepturilor de autor în vederea îmbunătățirii poziției autorilor care deseori reprezintă partea slabă din cadrul relației contractuale; |
| --- | --- |

26.

subliniază punerea în discuție a unor aspecte specifice în legătură cu care un IO ar putea fi benefic, de exemplu drepturile digitale și proprietatea efectivă; consideră că, pe de altă parte, ar fi necesară excluderea anumitor tipuri de contracte de drept public complexe; solicită grupului de experți să analizeze posibilitatea de a include contractele în domeniul drepturilor de autor în vederea îmbunătățirii poziției autorilor care deseori reprezintă partea slabă din cadrul relației contractuale;

| 27. | consideră că IO ar trebui să fie compatibil cu acquis-ul existent în ceea ce privește dreptul contractual; |
| --- | --- |

27.

consideră că IO ar trebui să fie compatibil cu acquis-ul existent în ceea ce privește dreptul contractual;

| 28. | reamintește faptul că există încă multe întrebări la care se așteaptă răspunsuri și multe probleme care trebuie rezolvate în ceea ce privește dreptul contractual european; solicită Comisiei să ia în considerare jurisprudența, convențiile internaționale privind vânzările de bunuri precum CVIM și impactul asupra Directivei privind drepturile consumatorilor; subliniază importanța armonizării dreptului contractual în cadrul UE, ținând seama de reglementările naționale relevante, care asigură un nivel ridicat de protecție în cazul contractelor B2C; |
| --- | --- |

28.

reamintește faptul că există încă multe întrebări la care se așteaptă răspunsuri și multe probleme care trebuie rezolvate în ceea ce privește dreptul contractual european; solicită Comisiei să ia în considerare jurisprudența, convențiile internaționale privind vânzările de bunuri precum CVIM și impactul asupra Directivei privind drepturile consumatorilor; subliniază importanța armonizării dreptului contractual în cadrul UE, ținând seama de reglementările naționale relevante, care asigură un nivel ridicat de protecție în cazul contractelor B2C;

Aplicarea în practică a unui instrument de drept european al contractelor

| 29. | consideră că IO ar trebui elaborat într-o manieră simplă, clară și echilibrată astfel încât să permită o utilizare atractivă pentru toate părțile, îndeosebi pentru IMM-uri și consumatori; |
| --- | --- |

29.

consideră că IO ar trebui elaborat într-o manieră simplă, clară și echilibrată astfel încât să permită o utilizare atractivă pentru toate părțile, îndeosebi pentru IMM-uri și consumatori;

| 30. | consideră că, deși IO va avea drept rezultat punerea la dispoziție a unui corpus legislativ unic, va trebui totuși să asigure termeni și condiții comerciale standard care pot fi elaborate într-o formă simplă și cuprinzătoare, gata de difuzare pentru întreprinderi, mai ales pentru IMM-uri, și cu sistem de susținere care să asigure încrederea consumatorului; constată că termenii și condițiile standard ale contractelor elaborate pe baza unui IO ar furniza o certitudine juridică mai mare decât termenii standard existenți la nivelul UE în temeiul legislației naționale care ar crește posibilitatea unor interpretări diferite la nivel național; |
| --- | --- |

30.

consideră că, deși IO va avea drept rezultat punerea la dispoziție a unui corpus legislativ unic, va trebui totuși să asigure termeni și condiții comerciale standard care pot fi elaborate într-o formă simplă și cuprinzătoare, gata de difuzare pentru întreprinderi, mai ales pentru IMM-uri, și cu sistem de susținere care să asigure încrederea consumatorului; constată că termenii și condițiile standard ale contractelor elaborate pe baza unui IO ar furniza o certitudine juridică mai mare decât termenii standard existenți la nivelul UE în temeiul legislației naționale care ar crește posibilitatea unor interpretări diferite la nivel național;

| 31. | reamintește faptul că activitatea continuă cu privire la sistemele transfrontaliere de soluționare alternativă a litigiilor (SAL), care este rapidă și eficientă din punctul de vedere al costurilor în special pentru IMM-uri și consumatori, rămâne o prioritate, dar subliniază că, dacă părțile folosesc un corpus legislativ furnizat de un IO, sistemele SAL vor fi simplificate și mai mult; solicită Comisiei să ia în considerare sinergiile atunci când înaintează o propunere; constată că grupul de lucru UNCITRAL în domeniul soluționării online a litigiilor și-a manifestat, de asemenea, interesul față de un IO ca modalitate de facilitare a SAL (19) și, prin urmare, recomandă Comisiei să continue dezvoltările în cadrul celorlalte organisme internaționale; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că activitatea continuă cu privire la sistemele transfrontaliere de soluționare alternativă a litigiilor (SAL), care este rapidă și eficientă din punctul de vedere al costurilor în special pentru IMM-uri și consumatori, rămâne o prioritate, dar subliniază că, dacă părțile folosesc un corpus legislativ furnizat de un IO, sistemele SAL vor fi simplificate și mai mult; solicită Comisiei să ia în considerare sinergiile atunci când înaintează o propunere; constată că grupul de lucru UNCITRAL în domeniul soluționării online a litigiilor și-a manifestat, de asemenea, interesul față de un IO ca modalitate de facilitare a SAL (19) și, prin urmare, recomandă Comisiei să continue dezvoltările în cadrul celorlalte organisme internaționale;

| 32. | sugerează că o îmbunătățire a funcționării și eficacității sistemelor transfrontaliere de despăgubire ar putea fi facilitată în continuare printr-o legătură directă între IO și procedura europeană de somație de plată și procedura europeană cu privire la cererile cu valoare redusă; apreciază că ar trebui creată o scrisoare electronică de punere în întârziere, pentru a ajuta societățile să-și apere drepturile, îndeosebi în domeniul proprietății intelectuale și în cadrul procedurii europene cu privire la cererile cu valoare redusă; |
| --- | --- |

32.

sugerează că o îmbunătățire a funcționării și eficacității sistemelor transfrontaliere de despăgubire ar putea fi facilitată în continuare printr-o legătură directă între IO și procedura europeană de somație de plată și procedura europeană cu privire la cererile cu valoare redusă; apreciază că ar trebui creată o scrisoare electronică de punere în întârziere, pentru a ajuta societățile să-și apere drepturile, îndeosebi în domeniul proprietății intelectuale și în cadrul procedurii europene cu privire la cererile cu valoare redusă;

| 33. | observă îngrijorarea potrivit căreia, uneori, consumatorii cred că pot alege în ceea ce privește termenii contractuali și se confruntă cu o situație în care nu pot decât să accepte sau să refuze oferta prezentată; consideră în mod ferm că un IO împreună cu „un set de instrumente” și un set de termeni și condiții standard, traduse în toate limbile vor încuraja participanți noi în cadrul piețelor la nivelul UE, consolidând astfel concurența și extinzând gama de opțiuni aflate la dispoziția consumatorilor; |
| --- | --- |

33.

observă îngrijorarea potrivit căreia, uneori, consumatorii cred că pot alege în ceea ce privește termenii contractuali și se confruntă cu o situație în care nu pot decât să accepte sau să refuze oferta prezentată; consideră în mod ferm că un IO împreună cu „un set de instrumente” și un set de termeni și condiții standard, traduse în toate limbile vor încuraja participanți noi în cadrul piețelor la nivelul UE, consolidând astfel concurența și extinzând gama de opțiuni aflate la dispoziția consumatorilor;

| 34. | subliniază faptul că, deși testul definitiv pentru fiecare instrument în formă finală este chiar piața internă, trebuie stabilit, în prealabil, faptul că inițiativa reprezintă valoare adăugată pentru consumatori și nu va complica tranzacțiile transfrontaliere nici pentru aceștia, nici pentru întreprinderi; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția tuturor părților interesate sau potențial interesate (inclusiv instanțelor naționale) dispozițiile privind furnizarea de informații adecvate referitoare la existența și modul de funcționare a acestuia; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că, deși testul definitiv pentru fiecare instrument în formă finală este chiar piața internă, trebuie stabilit, în prealabil, faptul că inițiativa reprezintă valoare adăugată pentru consumatori și nu va complica tranzacțiile transfrontaliere nici pentru aceștia, nici pentru întreprinderi; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția tuturor părților interesate sau potențial interesate (inclusiv instanțelor naționale) dispozițiile privind furnizarea de informații adecvate referitoare la existența și modul de funcționare a acestuia;

| 35. | constată că, în ceea ce privește obiectivul unui drept european al contractelor, nu trebuie ignorată importanța unei jurisdicții europene funcționale în materie civilă; |
| --- | --- |

35.

constată că, în ceea ce privește obiectivul unui drept european al contractelor, nu trebuie ignorată importanța unei jurisdicții europene funcționale în materie civilă;

| 36. | îndeamnă Comisia să deruleze, în colaborare cu statele membre, teste de calitate și verificări pentru a asigura dacă instrumentele propuse în materie de drept european al contractelor sunt ușor de folosit și integrează pe deplin preocupările cetățenilor, furnizând valoare adăugată pentru consumatori și întreprinderi, consolidând piața unică și facilitând comerțul transfrontalier; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă Comisia să deruleze, în colaborare cu statele membre, teste de calitate și verificări pentru a asigura dacă instrumentele propuse în materie de drept european al contractelor sunt ușor de folosit și integrează pe deplin preocupările cetățenilor, furnizând valoare adăugată pentru consumatori și întreprinderi, consolidând piața unică și facilitând comerțul transfrontalier;

Implicarea părților interesate, evaluarea impactului

| 37. | subliniază importanța vitală a implicării părților interesate din întreaga Uniune și din diferite sectoare de activitate, inclusiv a reprezentanților profesiilor juridice și reamintește Comisiei să organizeze o consultare vastă și transparentă cu toate părțile interesate înainte de a adopta o decizie pe baza rezultatelor furnizate de grupul de experți; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța vitală a implicării părților interesate din întreaga Uniune și din diferite sectoare de activitate, inclusiv a reprezentanților profesiilor juridice și reamintește Comisiei să organizeze o consultare vastă și transparentă cu toate părțile interesate înainte de a adopta o decizie pe baza rezultatelor furnizate de grupul de experți;

| 38. | consideră că, atât grupul de experți, cât și cel al părților interesate provin, deja, dintr-un mediu sectorial și geografic variat; este de părere că, odată ce etapa de consultare se va încheia, iar procedura legislativă ca atare, care ar trebui să fie cât mai incluzivă și mai transparentă posibil, va fi lansată, contribuțiile părților interesate vor deveni din ce în ce mai importante; |
| --- | --- |

38.

consideră că, atât grupul de experți, cât și cel al părților interesate provin, deja, dintr-un mediu sectorial și geografic variat; este de părere că, odată ce etapa de consultare se va încheia, iar procedura legislativă ca atare, care ar trebui să fie cât mai incluzivă și mai transparentă posibil, va fi lansată, contribuțiile părților interesate vor deveni din ce în ce mai importante;

| 39. | reamintește, în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări, că sunt necesare o evaluare cuprinzătoare și extinsă a impactului, o analiză a diferitelor opțiuni de politică, inclusiv aceea de a nu lua nicio măsură la nivelul Uniunii, precum și o axare atât pe aspectele practice, cât și pe posibilele consecințe pentru IMM-uri și consumatori, efectele posibile asupra competiției neechitabile pe piața internă, reliefând impactul fiecărei soluții atât asupra acquis-ului comunitar, câr și asupra sistemelor juridice naționale; |
| --- | --- |

39.

reamintește, în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări, că sunt necesare o evaluare cuprinzătoare și extinsă a impactului, o analiză a diferitelor opțiuni de politică, inclusiv aceea de a nu lua nicio măsură la nivelul Uniunii, precum și o axare atât pe aspectele practice, cât și pe posibilele consecințe pentru IMM-uri și consumatori, efectele posibile asupra competiției neechitabile pe piața internă, reliefând impactul fiecărei soluții atât asupra acquis-ului comunitar, câr și asupra sistemelor juridice naționale;

| 40. | consideră că, până la realizarea evaluării de impact, deși armonizarea la nivelul UE a practicilor din dreptul contractelor ar fi o modalitate eficientă de a asigura convergența și condiții concurențiale mai echitabile, totuși, date fiind dificultățile în armonizarea sistemelor juridice, nu doar ale statelor membre, ci și ale regiunilor cu competențe legislative în acest domeniu, un instrument opțional (IO) ar putea fi o soluție mai fezabilă, atâta timp cât oferă valoare adăugată atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

40.

consideră că, până la realizarea evaluării de impact, deși armonizarea la nivelul UE a practicilor din dreptul contractelor ar fi o modalitate eficientă de a asigura convergența și condiții concurențiale mai echitabile, totuși, date fiind dificultățile în armonizarea sistemelor juridice, nu doar ale statelor membre, ci și ale regiunilor cu competențe legislative în acest domeniu, un instrument opțional (IO) ar putea fi o soluție mai fezabilă, atâta timp cât oferă valoare adăugată atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi;

| 41. | insistă cu privire la faptul că Parlamentul ar trebui să fie consultat și implicat în cadrul procedurii legislative ordinare cu privire la orice viitor IO prezentat de Comisia Europeană, iar orice IO propus să fie analizat și modificat în temeiul acelei proceduri; |
| --- | --- |

41.

insistă cu privire la faptul că Parlamentul ar trebui să fie consultat și implicat în cadrul procedurii legislative ordinare cu privire la orice viitor IO prezentat de Comisia Europeană, iar orice IO propus să fie analizat și modificat în temeiul acelei proceduri;

*

* *

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 105, 27.4.2010, p. 109.

(2)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 31.

(3)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 364.

(4)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 247.

(5)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 109.

(6)  JO C 158, 26.6.1989, p. 400.

(7)  JO C 205, 25.7.1994, p. 518.

(8)  JO C 140 E, 13.6.2002, p. 538.

(9)  JO C 76 E, 25.3.2004, p. 95.

(10)  Eurobarometru 224, 2008, p. 4.

(11)  JO L 177, 4.7.2008, p. 6.

(12)  Federația întreprinderilor mici din Regatul Unit, Documentul de poziție privind Roma I (2007).

(13)  Flash Eurobarometer 300, 2011. http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/retailers_eurobarometer_2011_en.pdf

(14)  COM(2009) 0557, p. 3.

(15)  Ibid, p. 5.

(16)  COM(2008)0614.

(17)  Von Bar, Clive, Schulte-Nölke et al. (eds.), Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR) (Principii, definiții și modele de norme de drept privat european. Proiect de cadru comun de referință), 2008.

(18)  B. Fauvarque-Cosson, D. Mazeaud (dir.), colecția „Droit privé comparé et européen”, volumele 6 și 7, 2008.

(19)  Comisia Națiunilor Unite privind raportul legat de Dreptul Comercial Internațional al grupului de lucru III (soluționarea online a litigiilor) privind activitățile din cadrul celei de-a douăzeci și doua sesiune a sa (Viena, 13-17 decembrie 2010), p. 8, 10.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/67

---

Miercuri, 8 iunie 2011Cooperarea în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020

P7_TA(2011)0263

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale în sprijinul Strategiei Europa 2020 (2010/2234(INI))

2012/C 380 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI” (COM(2008)0412),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010 intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 iunie 2010 intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2009 intitulată „Competențe-cheie pentru o lume în curs de schimbare” (COM(2009)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2009 intitulată „Competențe-cheie pentru o lume în curs de schimbare” (COM(2009)0640),

| — | având în vedere cele opt competențe-cheie indicate drept un „Cadru european de referință” în Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele opt competențe-cheie indicate drept un „Cadru european de referință” în Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1),

| — | având în vedere propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET) (COM(2008)0180) din 9 aprilie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea unui Sistem European de Credite pentru Educație și Formare Profesională (ECVET) (COM(2008)0180) din 9 aprilie 2008,

| — | având în vedere programul de lucru pe zece ani „Educație și formare profesională 2010” și rapoartele intermediare comune ulterioare privind progresele realizate în punerea în aplicare a acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru pe zece ani „Educație și formare profesională 2010” și rapoartele intermediare comune ulterioare privind progresele realizate în punerea în aplicare a acestuia,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 intitulată „O strategie a UE pentru tineret - investiție și mobilizare” (COM(2009)0200), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 aprilie 2009 intitulată „O strategie a UE pentru tineret - investiție și mobilizare” (COM(2009)0200),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la „O strategie a UE pentru tineret - investiție și mobilizare” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la „O strategie a UE pentru tineret - investiție și mobilizare” (2),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare” - O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare” - O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2009 cu privire la evaluarea actualului cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului și cu privire la viitoarele perspective pentru cadrul reînnoit (09169/2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2009 cu privire la evaluarea actualului cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului și cu privire la viitoarele perspective pentru cadrul reînnoit (09169/2009),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la învățarea continuă în serviciul cunoașterii, creativității și inovației – implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2008 referitoare la învățarea continuă în serviciul cunoașterii, creativității și inovației – implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6),

| — | având în vedere studiul Cedefop din martie 2009 privind „Profesionalizarea serviciilor de orientare în carieră – competențele specialiștilor și rutele de calificare în Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Cedefop din martie 2009 privind „Profesionalizarea serviciilor de orientare în carieră – competențele specialiștilor și rutele de calificare în Europa”,

| — | având în vedere studiul Cedefop din mai 2009 privind „Competențele pentru viitorul Europei: anticiparea cerințelor pieței muncii în materie de competențe”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Cedefop din mai 2009 privind „Competențele pentru viitorul Europei: anticiparea cerințelor pieței muncii în materie de competențe”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 octombrie 2006 intitulat „Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) – Un sistem pentru transferul, acumularea și recunoașterea rezultatelor învățării în Europa” (SEC(2006)1431), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 31 octombrie 2006 intitulat „Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) – Un sistem pentru transferul, acumularea și recunoașterea rezultatelor învățării în Europa” (SEC(2006)1431),

| — | având în vedere rezultatele discuțiilor din cadrul Consiliului din 5 decembrie 2008 referitoare la concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (16459/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele discuțiilor din cadrul Consiliului din 5 decembrie 2008 referitoare la concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului privind viitoarele priorități ale cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (16459/2008),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui sistem european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP) (7),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind stabilirea unui cadru european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (8),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor (10),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Un cadru coerent de indicatori și repere pentru monitorizarea progresului în realizarea obiectivelor de la Lisabona privind educația și formarea profesională” (COM(2007)0061), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Un cadru coerent de indicatori și repere pentru monitorizarea progresului în realizarea obiectivelor de la Lisabona privind educația și formarea profesională” (COM(2007)0061),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 septembrie 2006 intitulată „Eficiență și echitate în cadrul sistemelor europene de educație și formare” (COM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 septembrie 2006 intitulată „Eficiență și echitate în cadrul sistemelor europene de educație și formare” (COM(2006)0481),

| — | având în vedere studiul intitulat „Guiding at-risk youth through learning to work”, (Cedefop, Luxemburg 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Guiding at-risk youth through learning to work”, (Cedefop, Luxemburg 2010),

| — | având în vedere nota de informare intitulată „Jobs in Europe to become more knowledge- and skills-intensive” (Cedefop, februarie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare intitulată „Jobs in Europe to become more knowledge- and skills-intensive” (Cedefop, februarie 2010),

| — | având în vedere nota de informare intitulată „Skill mismatch in Europe” (Cedefop, iunie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de informare intitulată „Skill mismatch in Europe” (Cedefop, iunie 2010),

| — | având în vedere lucrarea intitulată „Working and ageing” (Cedefop, Luxemburg 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrarea intitulată „Working and ageing” (Cedefop, Luxemburg 2010),

| — | având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, referitoare la educație, formare profesională, tineret și sport, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, referitoare la educație, formare profesională, tineret și sport,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0082/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0082/2011),

| A. | întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este în prezent de 21 %, de două ori mai ridicată decât rata globală a șomajului la nivelul UE și reprezintă una dintre provocările cele mai urgente din Europa și întrucât unul dintre obiectivele urmărite este reducerea ratei de abandon școlar la mai puțin de 10 %; întrucât un alt obiectiv este creșterea participării femeilor la piața muncii cu 70 % până în 2020; întrucât educația și formarea sunt factori esențiali pentru succesul participării la piața muncii și pentru posibilitatea de a face propriile alegeri în viață, în condițiile în care peste 5,5 milioane de tineri europeni se află în șomaj, se confruntă cu riscul excluziunii sociale, au de înfruntat sărăcia și lipsa de perspective după terminarea studiilor, iar numeroși tineri sunt obligați să accepte locuri de muncă precare, cu salarii reduse și un nivel limitat de asigurări sociale, care le afectează sănătatea și siguranța la locul de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este în prezent de 21 %, de două ori mai ridicată decât rata globală a șomajului la nivelul UE și reprezintă una dintre provocările cele mai urgente din Europa și întrucât unul dintre obiectivele urmărite este reducerea ratei de abandon școlar la mai puțin de 10 %; întrucât un alt obiectiv este creșterea participării femeilor la piața muncii cu 70 % până în 2020; întrucât educația și formarea sunt factori esențiali pentru succesul participării la piața muncii și pentru posibilitatea de a face propriile alegeri în viață, în condițiile în care peste 5,5 milioane de tineri europeni se află în șomaj, se confruntă cu riscul excluziunii sociale, au de înfruntat sărăcia și lipsa de perspective după terminarea studiilor, iar numeroși tineri sunt obligați să accepte locuri de muncă precare, cu salarii reduse și un nivel limitat de asigurări sociale, care le afectează sănătatea și siguranța la locul de muncă;

| B. | întrucât, deși 58,9 % din calificările universitare din Uniunea Europeană sunt acordate femeilor, proporția femeilor care au obținut doctorate este de numai 43 %, iar cea a femeilor care ocupă poziția de profesor universitar este și mai mică, numai 15 % dintre profesorii universitari fiind femei; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși 58,9 % din calificările universitare din Uniunea Europeană sunt acordate femeilor, proporția femeilor care au obținut doctorate este de numai 43 %, iar cea a femeilor care ocupă poziția de profesor universitar este și mai mică, numai 15 % dintre profesorii universitari fiind femei;

| C. | întrucât Comunicarea Comisiei intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296) nu a luat în considerare dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comunicarea Comisiei intitulată „Un nou impuls pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale pentru a sprijini strategia Europa 2020” (COM(2010)0296) nu a luat în considerare dimensiunea de gen;

| D. | întrucât tranziția de la studii la angajare și între diferite locuri de muncă reprezintă o provocare structurală pentru lucrătorii din întreaga UE; întrucât, prin urmare, securitatea tranziției este un element esențial pentru a motiva lucrătorii să participe la activități de formare profesională în afara locului de muncă; întrucât uceniciile de calitate au un impact în mare măsură pozitiv asupra accesului tinerilor la locuri de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât tranziția de la studii la angajare și între diferite locuri de muncă reprezintă o provocare structurală pentru lucrătorii din întreaga UE; întrucât, prin urmare, securitatea tranziției este un element esențial pentru a motiva lucrătorii să participe la activități de formare profesională în afara locului de muncă; întrucât uceniciile de calitate au un impact în mare măsură pozitiv asupra accesului tinerilor la locuri de muncă;

| E. | întrucât șomajul la începutul vieții active are efecte negative de durată, fiind responsabil inclusiv pentru un risc crescut de reintrare în șomaj în viitor și pentru obținerea unor venituri mai reduse pe toată durata vieții active; |
| --- | --- |

E.

întrucât șomajul la începutul vieții active are efecte negative de durată, fiind responsabil inclusiv pentru un risc crescut de reintrare în șomaj în viitor și pentru obținerea unor venituri mai reduse pe toată durata vieții active;

| F. | întrucât caracteristicile legate de demografie și longevitate au drept rezultat firesc o viață profesională mai lungă și mai diversificată și întrucât, printre altele, învățarea pe tot parcursul vieții, educația, noua economie digitală, adaptarea la noi tehnologii și realizarea obiectivelor UE 2020 pot asigura ocuparea forței de muncă și un nivel de trai mai bun; |
| --- | --- |

F.

întrucât caracteristicile legate de demografie și longevitate au drept rezultat firesc o viață profesională mai lungă și mai diversificată și întrucât, printre altele, învățarea pe tot parcursul vieții, educația, noua economie digitală, adaptarea la noi tehnologii și realizarea obiectivelor UE 2020 pot asigura ocuparea forței de muncă și un nivel de trai mai bun;

| G. | întrucât educația și formarea profesională adaptată la necesitățile individuale are o importanță decisivă, sporind posibilitățile indivizilor de a rezista la presiunile concurenței, precum și nivelul de trai și realizând coeziune socioeconomică și o mai bună integrare, mai ales a unor grupuri specifice precum migranții, persoanele cu handicap sau elevii care abandonează școala și femeile vulnerabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât educația și formarea profesională adaptată la necesitățile individuale are o importanță decisivă, sporind posibilitățile indivizilor de a rezista la presiunile concurenței, precum și nivelul de trai și realizând coeziune socioeconomică și o mai bună integrare, mai ales a unor grupuri specifice precum migranții, persoanele cu handicap sau elevii care abandonează școala și femeile vulnerabile;

| H. | întrucât, din perspectivă istorică, întreprinderile mici au creat peste 50 % din noile locuri de muncă din Europa, aceste locuri de muncă fiind durabile și având un efect de multiplicare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, din perspectivă istorică, întreprinderile mici au creat peste 50 % din noile locuri de muncă din Europa, aceste locuri de muncă fiind durabile și având un efect de multiplicare;

| I. | întrucât rolul statelor membre și al Comisiei ar trebui să fie, în primul rând, acela de a contribui la crearea unui mediu în care întreprinderile să poată avea succes, să se poată dezvolta și să se poată extinde, iar pentru a se extinde au nevoie de o sarcină fiscală redusă și de un mediu previzibil, pentru a putea planifica și realiza investiții; |
| --- | --- |

I.

întrucât rolul statelor membre și al Comisiei ar trebui să fie, în primul rând, acela de a contribui la crearea unui mediu în care întreprinderile să poată avea succes, să se poată dezvolta și să se poată extinde, iar pentru a se extinde au nevoie de o sarcină fiscală redusă și de un mediu previzibil, pentru a putea planifica și realiza investiții;

| J. | întrucât, având în vedere diferențele majore dintre statele membre în ceea ce privește nivelurile de participare la formarea profesională a elevilor, schimburile de bune practici sunt importante pentru a spori numărul și a îmbunătăți nivelul de pregătire al elevilor care optează pentru o formare tehnică în statele membre în care numărul și nivelul de pregătire al elevilor nu sunt satisfăcătoare, |
| --- | --- |

J.

întrucât, având în vedere diferențele majore dintre statele membre în ceea ce privește nivelurile de participare la formarea profesională a elevilor, schimburile de bune practici sunt importante pentru a spori numărul și a îmbunătăți nivelul de pregătire al elevilor care optează pentru o formare tehnică în statele membre în care numărul și nivelul de pregătire al elevilor nu sunt satisfăcătoare,

| 1. | recunoaște importanța modernizării educației și formării profesionale, având în vedere rolul crucial al capitalului uman pentru succesul Europei; |
| --- | --- |

1.

recunoaște importanța modernizării educației și formării profesionale, având în vedere rolul crucial al capitalului uman pentru succesul Europei;

| 2. | recunoaște importanța atât a educației și formării profesionale inițiale, cât și a celei continue și consideră că succesul acestora depinde de participarea și cooperarea tuturor părților implicate în elaborarea, organizarea și finanțarea unor strategii în acest sens; invită statele membre să valorifice experiența pozitivă de utilizare a sistemului dual de educație și formare profesională (EFP) în anumite țări, unde acest sistem a condus la integrarea pe termen mai lung a tinerilor lucrători pe piața muncii, la rate mai ridicate de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor lucrători, precum și la niveluri de competență mai ridicate care sporesc posibilitățile de încadrare în muncă la o vârstă mai înaintată; |
| --- | --- |

2.

recunoaște importanța atât a educației și formării profesionale inițiale, cât și a celei continue și consideră că succesul acestora depinde de participarea și cooperarea tuturor părților implicate în elaborarea, organizarea și finanțarea unor strategii în acest sens; invită statele membre să valorifice experiența pozitivă de utilizare a sistemului dual de educație și formare profesională (EFP) în anumite țări, unde acest sistem a condus la integrarea pe termen mai lung a tinerilor lucrători pe piața muncii, la rate mai ridicate de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor lucrători, precum și la niveluri de competență mai ridicate care sporesc posibilitățile de încadrare în muncă la o vârstă mai înaintată;

| 3. | reamintește că programele de EFP ar trebui extinse astfel încât să corespundă principiilor învățării pe tot parcursul vieții și formării inițiale și continue; |
| --- | --- |

3.

reamintește că programele de EFP ar trebui extinse astfel încât să corespundă principiilor învățării pe tot parcursul vieții și formării inițiale și continue;

| 4. | subliniază că este important să se încurajeze participarea periodică la cursuri de formare profesională ca parte a învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

4.

subliniază că este important să se încurajeze participarea periodică la cursuri de formare profesională ca parte a învățării pe tot parcursul vieții;

| 5. | îndeamnă statele membre să efectueze o evaluare a „aptitudinilor profesionale” la terminarea ciclul învățământului de bază; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă statele membre să efectueze o evaluare a „aptitudinilor profesionale” la terminarea ciclul învățământului de bază;

| 6. | atrage atenția că există pericolul ca tinerii europeni să devină o generație pierdută în lipsa unui sprijin practic pentru a-și găsi un loc de muncă și a-și continua studiile, într-o perioadă în care sărăcia în creștere duce la un nivel mai ridicat de absenteism la școală; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția că există pericolul ca tinerii europeni să devină o generație pierdută în lipsa unui sprijin practic pentru a-și găsi un loc de muncă și a-și continua studiile, într-o perioadă în care sărăcia în creștere duce la un nivel mai ridicat de absenteism la școală;

| 7. | salută măsurile Comisiei menite să asigure mai multă permeabilitate, transparență și comparabilitate în cazul recunoașterii în cadrul sistemelor de învățământ și între acestea; |
| --- | --- |

7.

salută măsurile Comisiei menite să asigure mai multă permeabilitate, transparență și comparabilitate în cazul recunoașterii în cadrul sistemelor de învățământ și între acestea;

| 8. | solicită statelor membre să asigure o orientare mai pronunțată a formării profesionale și a învățării pe tot parcursul vieții către necesitățile de pe piața muncii, precum și să asigure că acestea permit intrarea pe piața muncii și mobilitatea în cadrul său; subliniază, de asemenea, necesitatea unei interacțiuni mai eficiente și mai intense între sectorul educației și cel profesional, educația și formarea profesională constituind o punte de legătură vitală între sectorul educației și cel profesional; invită, așadar, statele membre să răspundă nevoii permanente a indivizilor de calificare, de dezvoltare și de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să asigure o orientare mai pronunțată a formării profesionale și a învățării pe tot parcursul vieții către necesitățile de pe piața muncii, precum și să asigure că acestea permit intrarea pe piața muncii și mobilitatea în cadrul său; subliniază, de asemenea, necesitatea unei interacțiuni mai eficiente și mai intense între sectorul educației și cel profesional, educația și formarea profesională constituind o punte de legătură vitală între sectorul educației și cel profesional; invită, așadar, statele membre să răspundă nevoii permanente a indivizilor de calificare, de dezvoltare și de învățare pe tot parcursul vieții;

| 9. | subliniază faptul că legătura dintre educație și formare, îndeosebi parcursul de la învățământul profesional la cel superior, necesită extinderea posibilităților de interconectare a învățământului profesional cu învățământul universitar, cu un accent deosebit pe integrarea lor în mecanisme care să ofere informații cu privire la posibilitățile de carieră, orientare și consiliere profesională; consideră totodată că alternarea formării cu încadrarea în muncă asigură faptul că cei care urmează cursuri de formare profesională dobândesc competențele care se cer pe piața muncii; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că legătura dintre educație și formare, îndeosebi parcursul de la învățământul profesional la cel superior, necesită extinderea posibilităților de interconectare a învățământului profesional cu învățământul universitar, cu un accent deosebit pe integrarea lor în mecanisme care să ofere informații cu privire la posibilitățile de carieră, orientare și consiliere profesională; consideră totodată că alternarea formării cu încadrarea în muncă asigură faptul că cei care urmează cursuri de formare profesională dobândesc competențele care se cer pe piața muncii;

| 10. | subliniază importanța pe care o are la nivel local și regional stimularea sinergiilor eficace și a modalităților fiabile de cooperare între școli, agenții de formare, centre de cercetare și întreprinderi, pentru a se depăși închiderea în sine caracteristică sistemelor de educație și neconcordanța dintre cunoștințe și competențe și necesitățile de pe piața muncii și pentru a crește șansele de angajare ale tinerilor, în special a femeilor, cu trimitere specifică la calificările obținute prin educația profesională continuă; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța pe care o are la nivel local și regional stimularea sinergiilor eficace și a modalităților fiabile de cooperare între școli, agenții de formare, centre de cercetare și întreprinderi, pentru a se depăși închiderea în sine caracteristică sistemelor de educație și neconcordanța dintre cunoștințe și competențe și necesitățile de pe piața muncii și pentru a crește șansele de angajare ale tinerilor, în special a femeilor, cu trimitere specifică la calificările obținute prin educația profesională continuă;

| 11. | invită Comisia și statele membre să asigure o gestionare mai flexibilă a FSE, ținând seama de natura în schimbare a pieței muncii; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia și statele membre să asigure o gestionare mai flexibilă a FSE, ținând seama de natura în schimbare a pieței muncii;

| 12. | salută importanța sporită acordată metodelor de învățare orientate spre rezultate și extinderea recunoașterii competențelor dobândite în mod informal sau non-formal; |
| --- | --- |

12.

salută importanța sporită acordată metodelor de învățare orientate spre rezultate și extinderea recunoașterii competențelor dobândite în mod informal sau non-formal;

| 13. | subliniază importanța formării inițiale a profesorilor, întrucât o formare de calitate a profesorilor și a educatorilor se traduce prin programe de învățământ de calitate și în general printr-o educație de calitate; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța formării inițiale a profesorilor, întrucât o formare de calitate a profesorilor și a educatorilor se traduce prin programe de învățământ de calitate și în general printr-o educație de calitate;

| 14. | solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească în continuare recunoașterea învățării informale și non-formale; atrage atenția asupra bunelor practici din acest domeniu, în special asupra celor care implică finanțare din partea FSE, care dovedesc că recunoașterea competențelor, indiferent unde sunt dobândite acestea, permite integrarea cu mai mult succes pe piața muncii; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre și Comisiei să îmbunătățească în continuare recunoașterea învățării informale și non-formale; atrage atenția asupra bunelor practici din acest domeniu, în special asupra celor care implică finanțare din partea FSE, care dovedesc că recunoașterea competențelor, indiferent unde sunt dobândite acestea, permite integrarea cu mai mult succes pe piața muncii;

Educația profesională

| 15. | solicită statelor membre să asigure un sistem de educație profesională de înaltă calitate, orientat asupra învățării bazate pe muncă și asupra nevoilor individuale ale persoanelor vizate; consideră totodată că educația și formarea profesională de înaltă calitate sunt esențiale pentru a permite Europei să se afirme drept o societate bazată pe cunoaștere și să concureze eficace în cadrul economiei globalizate; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să asigure un sistem de educație profesională de înaltă calitate, orientat asupra învățării bazate pe muncă și asupra nevoilor individuale ale persoanelor vizate; consideră totodată că educația și formarea profesională de înaltă calitate sunt esențiale pentru a permite Europei să se afirme drept o societate bazată pe cunoaștere și să concureze eficace în cadrul economiei globalizate;

| 16. | observă că există, de asemenea, o piață internă a ofertelor de formare profesională și solicită statelor membre să înființeze mai multe centre de consultanță cu privire la posibilitățile de formare și de mobilitate profesională atât în propriul stat, cât și în alte state membre; |
| --- | --- |

16.

observă că există, de asemenea, o piață internă a ofertelor de formare profesională și solicită statelor membre să înființeze mai multe centre de consultanță cu privire la posibilitățile de formare și de mobilitate profesională atât în propriul stat, cât și în alte state membre;

| 17. | consideră că, pentru a realiza pe deplin inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” din cadrul Strategiei UE 2020, instituțiile UE ar trebui să demareze o inițiativă mai pragmatică, mai cuprinzătoare și mai amplă, susținută de toate statele membre, care să se concentreze asupra creării unor conexiuni între educația profesională, calificările profesionale, învățarea pe tot parcursul vieții, ucenicii și piața muncii, astfel încât să se garanteze că fiecare stat membru își asumă cu adevărat obiectivele stabilite în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020); |
| --- | --- |

17.

consideră că, pentru a realiza pe deplin inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” din cadrul Strategiei UE 2020, instituțiile UE ar trebui să demareze o inițiativă mai pragmatică, mai cuprinzătoare și mai amplă, susținută de toate statele membre, care să se concentreze asupra creării unor conexiuni între educația profesională, calificările profesionale, învățarea pe tot parcursul vieții, ucenicii și piața muncii, astfel încât să se garanteze că fiecare stat membru își asumă cu adevărat obiectivele stabilite în cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020);

| 18. | solicită statelor membre să asigure o orientare mai pronunțată a educației și formării profesionale către necesitățile de pe piața muncii; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să asigure o orientare mai pronunțată a educației și formării profesionale către necesitățile de pe piața muncii;

| 19. | solicită să se acorde prioritate formării prin intermediul uceniciilor în raport cu orice alte tipuri de formare, cum ar fi stagiile; încurajează statele membre să nu prevadă niciun fel de cursuri de formare profesională la nivel universitar dacă acestea nu sunt însoțite de un contract de ucenicie; |
| --- | --- |

19.

solicită să se acorde prioritate formării prin intermediul uceniciilor în raport cu orice alte tipuri de formare, cum ar fi stagiile; încurajează statele membre să nu prevadă niciun fel de cursuri de formare profesională la nivel universitar dacă acestea nu sunt însoțite de un contract de ucenicie;

| 20. | invită statele membre să creeze pentru elevii cu aptitudini mai reduse posibilități de reintegrare în învățământul general, fie în învățământul secundar, fie în cel superior; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să creeze pentru elevii cu aptitudini mai reduse posibilități de reintegrare în învățământul general, fie în învățământul secundar, fie în cel superior;

| 21. | încurajează statele membre ca, în condițiile unei participări active a partenerilor sociali, să contribuie la modernizarea programelor de formare profesională și a know-how-ului oferit prin elaborarea în comun a filierelor de formare profesională care să formeze baza programelor de învățământ și să fie reînnoite o dată la doi sau la trei ani, în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice din fiecare sector; |
| --- | --- |

21.

încurajează statele membre ca, în condițiile unei participări active a partenerilor sociali, să contribuie la modernizarea programelor de formare profesională și a know-how-ului oferit prin elaborarea în comun a filierelor de formare profesională care să formeze baza programelor de învățământ și să fie reînnoite o dată la doi sau la trei ani, în conformitate cu evoluțiile științifice și tehnologice din fiecare sector;

| 22. | subliniază necesitatea unui nivel mai bun de compatibilitate și sinergie între sistemele de educație ale diferitelor state membre, cu accent pe învățarea limbilor străine și pe programe de învățământ adaptate la obiectivele Uniunii inovării; subliniază necesitatea de a elimina toate obstacolele juridice și administrative din calea dezvoltării unui cadru european care să asigure o gamă largă de stagii de înaltă calitate pe tot teritoriul UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea unui nivel mai bun de compatibilitate și sinergie între sistemele de educație ale diferitelor state membre, cu accent pe învățarea limbilor străine și pe programe de învățământ adaptate la obiectivele Uniunii inovării; subliniază necesitatea de a elimina toate obstacolele juridice și administrative din calea dezvoltării unui cadru european care să asigure o gamă largă de stagii de înaltă calitate pe tot teritoriul UE;

| 23. | solicită un echilibru sporit la alegerea profesiei de către fete și băieți pentru a împiedica segregarea pe criterii de gen a pieței muncii și pentru a crea condiții mai favorabile îndeplinirii obiectivelor viitoare de creștere a ratei de ocupare a forței de muncă și de realizare a unui ocupări mai echilibrate a forței de muncă în întreaga UE prin propunerea de inițiative care să permită femeilor să aleagă profesii care sunt în mod tradițional dominant masculine și invers; solicită, așadar, statelor membre să ofere consiliere de înaltă calitate în domeniul alegerii profesiei și să facă posibil un echilibru sporit la alegerea profesiei de către fete și băieți, ținând seama de stereotipurile care există în continuare și care influențează alegerea profesiei; |
| --- | --- |

23.

solicită un echilibru sporit la alegerea profesiei de către fete și băieți pentru a împiedica segregarea pe criterii de gen a pieței muncii și pentru a crea condiții mai favorabile îndeplinirii obiectivelor viitoare de creștere a ratei de ocupare a forței de muncă și de realizare a unui ocupări mai echilibrate a forței de muncă în întreaga UE prin propunerea de inițiative care să permită femeilor să aleagă profesii care sunt în mod tradițional dominant masculine și invers; solicită, așadar, statelor membre să ofere consiliere de înaltă calitate în domeniul alegerii profesiei și să facă posibil un echilibru sporit la alegerea profesiei de către fete și băieți, ținând seama de stereotipurile care există în continuare și care influențează alegerea profesiei;

| 24. | ia act de faptul că o formare profesională de nivel înalt se bazează pe o educație generală solidă, neutră din punctul de vedere al genului, și îndeamnă statele membre să se asigure că materialele didactice nu conțin modele profesionale specifice fiecărui gen, pentru a garanta că interesul băieților și al fetelor este trezit încă de la început pentru toate posibilitățile profesionale; |
| --- | --- |

24.

ia act de faptul că o formare profesională de nivel înalt se bazează pe o educație generală solidă, neutră din punctul de vedere al genului, și îndeamnă statele membre să se asigure că materialele didactice nu conțin modele profesionale specifice fiecărui gen, pentru a garanta că interesul băieților și al fetelor este trezit încă de la început pentru toate posibilitățile profesionale;

| 25. | recunoaște rolul important jucat de stereotipurile de gen în practicile noastre educaționale și subliniază, în consecință, importanța elaborării unor strategii menite să ducă la o educație neutră din punctul de vedere al genului, fapt care ar contribui, de exemplu, la realizarea unui acces egal al femeilor și bărbaților la EFP și la locurile de muncă; |
| --- | --- |

25.

recunoaște rolul important jucat de stereotipurile de gen în practicile noastre educaționale și subliniază, în consecință, importanța elaborării unor strategii menite să ducă la o educație neutră din punctul de vedere al genului, fapt care ar contribui, de exemplu, la realizarea unui acces egal al femeilor și bărbaților la EFP și la locurile de muncă;

| 26. | invită statele membre și partenerii sociali să garanteze facilitarea concilierii educației și formării profesionale, a învățării și a vieții de familie, prin intermediul serviciilor de îngrijire a copiilor și al unui orar al cursurilor practic și compatibil cu orarul școlar al copiilor; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre și partenerii sociali să garanteze facilitarea concilierii educației și formării profesionale, a învățării și a vieții de familie, prin intermediul serviciilor de îngrijire a copiilor și al unui orar al cursurilor practic și compatibil cu orarul școlar al copiilor;

| 27. | solicită instituirea unui dialog formal între toți actorii, în special instituțiile de învățământ, angajatorii, angajații și sindicatele, pentru a asigura calitatea ridicată și orientarea formării profesionale către nevoile actuale de pe piața muncii; |
| --- | --- |

27.

solicită instituirea unui dialog formal între toți actorii, în special instituțiile de învățământ, angajatorii, angajații și sindicatele, pentru a asigura calitatea ridicată și orientarea formării profesionale către nevoile actuale de pe piața muncii;

| 28. | solicită sprijinirea legăturilor transfrontaliere și a platformelor de comunicare dintre instituțiile de învățământ și angajatori în scopul schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

28.

solicită sprijinirea legăturilor transfrontaliere și a platformelor de comunicare dintre instituțiile de învățământ și angajatori în scopul schimbului de bune practici;

| 29. | invită toți actorii de pe piața muncii, inclusiv pe cei din sectoarele profesionale, întreprinderile, sindicatele, ministerele și serviciile publice de ocupare a forței de muncă să se implice într-un dialog social structurat cu privire la modalitățile de garantare a unei mai bune integrări profesionale a tinerilor și de promovare a învățării pe tot parcursul vieții și a formării formale/informale; |
| --- | --- |

29.

invită toți actorii de pe piața muncii, inclusiv pe cei din sectoarele profesionale, întreprinderile, sindicatele, ministerele și serviciile publice de ocupare a forței de muncă să se implice într-un dialog social structurat cu privire la modalitățile de garantare a unei mai bune integrări profesionale a tinerilor și de promovare a învățării pe tot parcursul vieții și a formării formale/informale;

| 30. | salută obiectivul Strategiei Europa 2020 de a consolida sistemele de educație profesională și solicită statelor membre să orienteze sistemele respective către calificări cuprinzătoare, participare și umanizarea muncii; |
| --- | --- |

30.

salută obiectivul Strategiei Europa 2020 de a consolida sistemele de educație profesională și solicită statelor membre să orienteze sistemele respective către calificări cuprinzătoare, participare și umanizarea muncii;

| 31. | recomandă stimularea creativității, a inovării și a spiritului antreprenorial la toate nivelurile de educație, inclusiv în domeniul formării profesionale, precum și recunoașterea competențelor dobândite prin orice formă de învățare, inclusiv non-formală și informală; recomandă, de asemenea, încurajarea proiectelor care sprijină transmiterea cunoștințelor și competențelor de la o generație la alta; |
| --- | --- |

31.

recomandă stimularea creativității, a inovării și a spiritului antreprenorial la toate nivelurile de educație, inclusiv în domeniul formării profesionale, precum și recunoașterea competențelor dobândite prin orice formă de învățare, inclusiv non-formală și informală; recomandă, de asemenea, încurajarea proiectelor care sprijină transmiterea cunoștințelor și competențelor de la o generație la alta;

| 32. | consideră că educația pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial ar trebui să constituie o parte importantă a EFP, în scopul creșterii atractivității acesteia în rândul tuturor studenților și a consolidării acestui spirit în conformitate cu dispozițiile Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

32.

consideră că educația pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial ar trebui să constituie o parte importantă a EFP, în scopul creșterii atractivității acesteia în rândul tuturor studenților și a consolidării acestui spirit în conformitate cu dispozițiile Strategiei Europa 2020;

| 33. | reamintește obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020 la începutul acestui an, care subliniază necesitatea unei forțe de muncă europene cu un nivel înalt de calificare și educație, pentru a face posibilă o creștere puternică și durabilă și a realiza obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă stabilite în strategie; subliniază rolul important pe care EFP accesibilă și abordabilă îl joacă în procesul de educare și de perfecționare profesională a forței de muncă europene; |
| --- | --- |

33.

reamintește obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020 la începutul acestui an, care subliniază necesitatea unei forțe de muncă europene cu un nivel înalt de calificare și educație, pentru a face posibilă o creștere puternică și durabilă și a realiza obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă stabilite în strategie; subliniază rolul important pe care EFP accesibilă și abordabilă îl joacă în procesul de educare și de perfecționare profesională a forței de muncă europene;

| 34. | subliniază importanța consolidării procedurii de identificare a necesităților la nivel local, național și european, pentru a asigura o concordanță optimă între calificările oferite și cerințele pieței muncii; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța consolidării procedurii de identificare a necesităților la nivel local, național și european, pentru a asigura o concordanță optimă între calificările oferite și cerințele pieței muncii;

| 35. | solicită statelor membre să asigure dobândirea de competențe adaptate muncii, pentru a ține cont de carierele mai lungi și mai instabile din viitor; |
| --- | --- |

35.

solicită statelor membre să asigure dobândirea de competențe adaptate muncii, pentru a ține cont de carierele mai lungi și mai instabile din viitor;

| 36. | subliniază că este necesar ca EFP să ofere lucrătorilor competențele necesare pentru a ocupa noile locuri de muncă sustenabile care vor apărea în cadrul viitoarei economii durabile; |
| --- | --- |

36.

subliniază că este necesar ca EFP să ofere lucrătorilor competențele necesare pentru a ocupa noile locuri de muncă sustenabile care vor apărea în cadrul viitoarei economii durabile;

| 37. | invită statele membre să monitorizeze măsurile de facilitare a tranziției de la sistemul de învățământ la viața profesională, elaborând programe de orientare și consiliere profesională integrate; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre să monitorizeze măsurile de facilitare a tranziției de la sistemul de învățământ la viața profesională, elaborând programe de orientare și consiliere profesională integrate;

| 38. | ia act de faptul că sistemul combinat (educație școlară și stagii practice) se dovedește a fi de succes în anumite state membre datorită cooperării și interacțiunii întreprinderilor în vederea oferirii de formare profesională; |
| --- | --- |

38.

ia act de faptul că sistemul combinat (educație școlară și stagii practice) se dovedește a fi de succes în anumite state membre datorită cooperării și interacțiunii întreprinderilor în vederea oferirii de formare profesională;

| 39. | invită întreprinderile să utilizeze într-o mai mare măsură programele de formare comune, astfel încât obiectivele specifice în materie de formare care sunt solicitate pe piața muncii să fie îndeplinite la un nivel mai satisfăcător; |
| --- | --- |

39.

invită întreprinderile să utilizeze într-o mai mare măsură programele de formare comune, astfel încât obiectivele specifice în materie de formare care sunt solicitate pe piața muncii să fie îndeplinite la un nivel mai satisfăcător;

| 40. | invită statele membre, ținând seama de reorientarea către o economie și o creștere durabile, să consolideze organizarea educației și formării profesionale, întrucât aceasta poate oferi soluții pentru consecințele sociale asupra lucrătorilor ale restructurării întreprinderilor, prin sporirea capacității de inserție profesională a acestora; |
| --- | --- |

40.

invită statele membre, ținând seama de reorientarea către o economie și o creștere durabile, să consolideze organizarea educației și formării profesionale, întrucât aceasta poate oferi soluții pentru consecințele sociale asupra lucrătorilor ale restructurării întreprinderilor, prin sporirea capacității de inserție profesională a acestora;

| 41. | subliniază importanța unor modele economice sociale și favorabile incluziunii pentru această nouă cultură antreprenorială și atrage atenția că este esențial ca instituțiile care oferă educație și formare profesională, inclusiv învățământul superior, să furnizeze studenților lor cunoștințe detaliate referitoare la toate formele de antreprenoriat, inclusiv la economia socială și favorabilă incluziunii, precum și la principiile gestionării etice și responsabile; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța unor modele economice sociale și favorabile incluziunii pentru această nouă cultură antreprenorială și atrage atenția că este esențial ca instituțiile care oferă educație și formare profesională, inclusiv învățământul superior, să furnizeze studenților lor cunoștințe detaliate referitoare la toate formele de antreprenoriat, inclusiv la economia socială și favorabilă incluziunii, precum și la principiile gestionării etice și responsabile;

| 42. | subliniază necesitatea întocmirii unui inventar al domeniilor în care Uniunea Europeană are sau ar putea avea un avantaj comparativ la nivel mondial și pentru care ar trebui elaborate strategii de formare suplimentare; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea întocmirii unui inventar al domeniilor în care Uniunea Europeană are sau ar putea avea un avantaj comparativ la nivel mondial și pentru care ar trebui elaborate strategii de formare suplimentare;

Formarea profesională

| 43. | solicită statelor membre să țină cont de nevoia în creștere de perfecționare a calificărilor profesionale și să înființeze centre de consiliere pentru a-i ajuta pe lucrători să își planifice formarea profesională necesară; solicită angajatorilor să ofere tuturor angajaților posibilitatea de a-și perfecționa calificările profesionale; |
| --- | --- |

43.

solicită statelor membre să țină cont de nevoia în creștere de perfecționare a calificărilor profesionale și să înființeze centre de consiliere pentru a-i ajuta pe lucrători să își planifice formarea profesională necesară; solicită angajatorilor să ofere tuturor angajaților posibilitatea de a-și perfecționa calificările profesionale;

| 44. | recomandă acordarea de stimulente angajatorilor pentru ca aceștia să-și încurajeze angajații să participe la cursuri de formare profesională; |
| --- | --- |

44.

recomandă acordarea de stimulente angajatorilor pentru ca aceștia să-și încurajeze angajații să participe la cursuri de formare profesională;

| 45. | solicită statelor membre să acorde stimulente angajatorilor pentru a facilita oferirea, în microîntreprinderi și în întreprinderile mici, a unei formări rentabile și flexibile, adaptată la nevoile femeilor; îndeamnă Comisia și toate statele membre să depună eforturi susținute pentru a combate inegalitățile de salarizare dintre bărbați și femei în vederea eliminării, până în 2020, a diferenței actuale de 18 % dintre salariile femeilor și cele ale bărbaților; |
| --- | --- |

45.

solicită statelor membre să acorde stimulente angajatorilor pentru a facilita oferirea, în microîntreprinderi și în întreprinderile mici, a unei formări rentabile și flexibile, adaptată la nevoile femeilor; îndeamnă Comisia și toate statele membre să depună eforturi susținute pentru a combate inegalitățile de salarizare dintre bărbați și femei în vederea eliminării, până în 2020, a diferenței actuale de 18 % dintre salariile femeilor și cele ale bărbaților;

| 46. | invită statele membre să promoveze, cu sprijinul Comisiei și prin intermediul programelor universitare relevante, modele de gestionare și exploatare a resurselor umane, având la bază recunoașterea educației și a formării profesionale, în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, ca fiind o valoare adăugată și un avantaj competitiv pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre să promoveze, cu sprijinul Comisiei și prin intermediul programelor universitare relevante, modele de gestionare și exploatare a resurselor umane, având la bază recunoașterea educației și a formării profesionale, în cadrul învățării pe tot parcursul vieții, ca fiind o valoare adăugată și un avantaj competitiv pentru întreprinderi;

| 47. | recomandă promovarea autonomiei centrelor de EFP în ceea ce privește planificarea, finanțarea, gestionarea și evaluarea activităților, precum și introducerea unor forme mai dinamice de cooperare între centrele de EFP și întreprinderi; |
| --- | --- |

47.

recomandă promovarea autonomiei centrelor de EFP în ceea ce privește planificarea, finanțarea, gestionarea și evaluarea activităților, precum și introducerea unor forme mai dinamice de cooperare între centrele de EFP și întreprinderi;

| 48. | reamintește faptul că investițiile în educație și formare sunt esențiale pentru un viitor mai bun al europenilor; consideră că competențele-cheie și noile calificări, în special cele necesare pentru locurile de muncă din sectoarele strategice pentru creșterea economică, oferă noi perspective și, în plus, pun bazele unei dezvoltări economice și sociale sustenabile pe termen lung; consideră că este important, în acest sens, ca statele membre și toți actorii implicați să se asigure că lucrătorii dobândesc competențele de bază de care au nevoie; |
| --- | --- |

48.

reamintește faptul că investițiile în educație și formare sunt esențiale pentru un viitor mai bun al europenilor; consideră că competențele-cheie și noile calificări, în special cele necesare pentru locurile de muncă din sectoarele strategice pentru creșterea economică, oferă noi perspective și, în plus, pun bazele unei dezvoltări economice și sociale sustenabile pe termen lung; consideră că este important, în acest sens, ca statele membre și toți actorii implicați să se asigure că lucrătorii dobândesc competențele de bază de care au nevoie;

| 49. | solicită Comisiei să elaboreze instrumente precum sisteme de evaluare a învățării pe tot parcursul vieții care să încurajeze și să sprijine lucrătorii să participe în mod sistematic și din proprie inițiativă la învățarea pe tot parcursul vieții/educația și formarea profesională, acordând atenție în mod special persoanelor care trebuie să concilieze viața de familie cu viața profesională, precum și să verifice periodic care sunt competențele necesare pentru a participa în continuare cu succes pe piața muncii, pentru a-și perfecționa competențele și a-și asigura mobilitatea profesională; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să elaboreze instrumente precum sisteme de evaluare a învățării pe tot parcursul vieții care să încurajeze și să sprijine lucrătorii să participe în mod sistematic și din proprie inițiativă la învățarea pe tot parcursul vieții/educația și formarea profesională, acordând atenție în mod special persoanelor care trebuie să concilieze viața de familie cu viața profesională, precum și să verifice periodic care sunt competențele necesare pentru a participa în continuare cu succes pe piața muncii, pentru a-și perfecționa competențele și a-și asigura mobilitatea profesională;

| 50. | invită statele membre ca, pentru a facilita concilierea vieții de familie și a carierei și a acorda asistență femeilor din mediul rural, să ofere cursuri de formare suplimentare în domeniul informaticii, pentru a le da salariatelor oportunitatea de a lucra și de la domiciliu; |
| --- | --- |

50.

invită statele membre ca, pentru a facilita concilierea vieții de familie și a carierei și a acorda asistență femeilor din mediul rural, să ofere cursuri de formare suplimentare în domeniul informaticii, pentru a le da salariatelor oportunitatea de a lucra și de la domiciliu;

| 51. | îndeamnă guvernele să promoveze o EFP flexibilă, orientată spre nevoile specifice ale organizațiilor și întreprinderilor, care să permită fructificarea tuturor formărilor realizate, concilierea formării cu viața privată și cu alte activități profesionale, precum și impulsionarea mobilității europene, cu un accent special pe înlesnirea accesului la EFP pentru organizațiile care ar putea fi marginalizate, pentru a le prelungi formarea; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă guvernele să promoveze o EFP flexibilă, orientată spre nevoile specifice ale organizațiilor și întreprinderilor, care să permită fructificarea tuturor formărilor realizate, concilierea formării cu viața privată și cu alte activități profesionale, precum și impulsionarea mobilității europene, cu un accent special pe înlesnirea accesului la EFP pentru organizațiile care ar putea fi marginalizate, pentru a le prelungi formarea;

| 52. | subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții va fi esențială dacă se dorește prevenirea șomajului și să se țină seama în mod corespunzător de diversele parcursuri profesionale; având în vedere acest obiectiv, consideră că lucrătorii trebuie să fie sensibilizați într-o măsură mai mare cu privire la necesitatea perfecționării permanente; |
| --- | --- |

52.

subliniază că învățarea pe tot parcursul vieții va fi esențială dacă se dorește prevenirea șomajului și să se țină seama în mod corespunzător de diversele parcursuri profesionale; având în vedere acest obiectiv, consideră că lucrătorii trebuie să fie sensibilizați într-o măsură mai mare cu privire la necesitatea perfecționării permanente;

| 53. | invită Comisia să facă un studiu privind consecințele participării la educația și formarea profesională atât pentru productivitatea lucrătorilor, cât și pentru competitivitatea întreprinderilor și calitatea muncii; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să facă un studiu privind consecințele participării la educația și formarea profesională atât pentru productivitatea lucrătorilor, cât și pentru competitivitatea întreprinderilor și calitatea muncii;

| 54. | subliniază importanța unei formări profesionale ușor accesibile, flexibile și personalizate în diferitele etape ale vieții pentru a facilita și a ameliora participarea profesională pe piața muncii; consideră că educația și formarea profesională ar trebui să fie accesibilă, disponibilă și să aibă un cost rezonabil în toate etapele vieții, indiferent de statutul persoanelor pe piața muncii și de venitul acestora, nu numai cu scopul de a promova învățarea pe tot parcursul vieții, ci și de a contribui la evoluția profesiilor existente și la crearea unor profesii noi, bazate pe nevoile efective ale societății; este de părere, de asemenea, că EFP ar trebui să fie considerată un instrument important pentru prelungirea vieții active a persoanelor; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța unei formări profesionale ușor accesibile, flexibile și personalizate în diferitele etape ale vieții pentru a facilita și a ameliora participarea profesională pe piața muncii; consideră că educația și formarea profesională ar trebui să fie accesibilă, disponibilă și să aibă un cost rezonabil în toate etapele vieții, indiferent de statutul persoanelor pe piața muncii și de venitul acestora, nu numai cu scopul de a promova învățarea pe tot parcursul vieții, ci și de a contribui la evoluția profesiilor existente și la crearea unor profesii noi, bazate pe nevoile efective ale societății; este de părere, de asemenea, că EFP ar trebui să fie considerată un instrument important pentru prelungirea vieții active a persoanelor;

| 55. | solicită statelor membre să asigure un acces extins al femeilor la educație și formare profesională de înaltă calitate, flexibilă și la un cost rezonabil, împreună cu o orientare și consiliere profesională specifică, pe tot parcursul vieții, referitoare la calificările aferente tuturor tipurilor de ocupații, care să se adreseze femeilor din diverse medii, urmărind ocuparea de către acestea a unor locuri de muncă de bună calitate și cu salarii decente și abordarea nevoilor multidimensionale de formare ale acestora, cum ar fi:






  — | educație și formare profesională personalizată care să sprijine dezvoltarea carierei; |
| --- | --- | --- |

55.

solicită statelor membre să asigure un acces extins al femeilor la educație și formare profesională de înaltă calitate, flexibilă și la un cost rezonabil, împreună cu o orientare și consiliere profesională specifică, pe tot parcursul vieții, referitoare la calificările aferente tuturor tipurilor de ocupații, care să se adreseze femeilor din diverse medii, urmărind ocuparea de către acestea a unor locuri de muncă de bună calitate și cu salarii decente și abordarea nevoilor multidimensionale de formare ale acestora, cum ar fi:

—

educație și formare profesională personalizată care să sprijine dezvoltarea carierei;

| — | pasarele accesibile de la învățământul informal la cel formal; |
| --- | --- |

—

pasarele accesibile de la învățământul informal la cel formal;

| — | receptivitate la diferite stiluri de învățare; |
| --- | --- |

—

receptivitate la diferite stiluri de învățare;

| — | acces la modele și mentori; |
| --- | --- |

—

acces la modele și mentori;

| — | dezvoltarea de programe adaptate la formule flexibile de lucru și contracte cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de programe adaptate la formule flexibile de lucru și contracte cu fracțiune de normă;

| — | opțiuni adaptate de învățare online; |
| --- | --- |

—

opțiuni adaptate de învățare online;

| 56. | subliniază că creșterea ratelor de îmbătrânire a populației din Europa sporește importanța învățării pe tot parcursul vieții și a programelor educaționale și impune necesitatea sprijinirii acestora; |
| --- | --- |

56.

subliniază că creșterea ratelor de îmbătrânire a populației din Europa sporește importanța învățării pe tot parcursul vieții și a programelor educaționale și impune necesitatea sprijinirii acestora;

| 57. | subliniază necesitatea intensificării eforturilor atât la nivel european, cât și la nivel național pentru a spori participarea IMM-urilor la formarea profesională și la învățarea pe tot parcursul vieții, precum și pentru a crește implicarea lucrătorilor cu calificări reduse, care înregistrează o participare deosebit de scăzută; |
| --- | --- |

57.

subliniază necesitatea intensificării eforturilor atât la nivel european, cât și la nivel național pentru a spori participarea IMM-urilor la formarea profesională și la învățarea pe tot parcursul vieții, precum și pentru a crește implicarea lucrătorilor cu calificări reduse, care înregistrează o participare deosebit de scăzută;

| 58. | subliniază că, în cadrul eforturilor de realizare a obiectivului flexibilității combinate cu securitate, este urgent nevoie să se sporească efectiv participarea la formarea profesională a lucrătorilor care beneficiază de forme flexibile de încadrare în muncă; invită, prin urmare, statele membre să ia măsurile necesare în acest sens; |
| --- | --- |

58.

subliniază că, în cadrul eforturilor de realizare a obiectivului flexibilității combinate cu securitate, este urgent nevoie să se sporească efectiv participarea la formarea profesională a lucrătorilor care beneficiază de forme flexibile de încadrare în muncă; invită, prin urmare, statele membre să ia măsurile necesare în acest sens;

| 59. | solicită statelor membre ca, în cadrul formării profesionale și a învățării pe tot parcursul vieții, să utilizeze într-o mai mare măsură programele online, pentru a permite astfel membrilor familiilor să concilieze viața de familie cu cea profesională; |
| --- | --- |

59.

solicită statelor membre ca, în cadrul formării profesionale și a învățării pe tot parcursul vieții, să utilizeze într-o mai mare măsură programele online, pentru a permite astfel membrilor familiilor să concilieze viața de familie cu cea profesională;

| 60. | subliniază rolul autorităților locale, al antreprenorilor, al parteneriatelor și al instituțiilor de învățământ în definirea unei formări profesionale care să corespundă necesităților efective de pe piața muncii; |
| --- | --- |

60.

subliniază rolul autorităților locale, al antreprenorilor, al parteneriatelor și al instituțiilor de învățământ în definirea unei formări profesionale care să corespundă necesităților efective de pe piața muncii;

| 61. | consideră că autoritățile regionale și locale joacă un rol esențial în cooperarea cu centrele de EFP și cu întreprinderile, ajutând furnizorii de EFP să dezvolte un mediu propice care să faciliteze intrarea cu succes pe piața muncii a persoanelor care participă la EFP; |
| --- | --- |

61.

consideră că autoritățile regionale și locale joacă un rol esențial în cooperarea cu centrele de EFP și cu întreprinderile, ajutând furnizorii de EFP să dezvolte un mediu propice care să faciliteze intrarea cu succes pe piața muncii a persoanelor care participă la EFP;

| 62. | solicită ca, pe lângă protejarea ucenicului și oferirea unei anumite flexibilități și a unor măsuri flexibile de aplicare, contractele de ucenicie să permită rezilierea contractului dacă persoana în cauză se dovedește a fi nepotrivită pentru activitatea respectivă sau se face vinovată de greșeli grave; |
| --- | --- |

62.

solicită ca, pe lângă protejarea ucenicului și oferirea unei anumite flexibilități și a unor măsuri flexibile de aplicare, contractele de ucenicie să permită rezilierea contractului dacă persoana în cauză se dovedește a fi nepotrivită pentru activitatea respectivă sau se face vinovată de greșeli grave;

| 63. | solicită statelor membre, în conformitate cu obiectivele și inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, să îmbunătățească legăturile dintre formarea profesională și nevoile pieței muncii, de exemplu prin ameliorarea serviciilor de consiliere academică și profesională și prin promovarea stagiilor și a contractele de ucenicie pentru femei, și să creeze noi oportunități de formare, inclusiv în domeniile științific, matematic și tehnologic, pentru a crește șansele de angajare a femeilor în domenii tehnice și științifice și în locuri de muncă netradiționale, precum și în sectoarele economice cu emisii scăzute de carbon și de înaltă tehnologie, creând locuri de muncă permanente cu salarii decente; |
| --- | --- |

63.

solicită statelor membre, în conformitate cu obiectivele și inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, să îmbunătățească legăturile dintre formarea profesională și nevoile pieței muncii, de exemplu prin ameliorarea serviciilor de consiliere academică și profesională și prin promovarea stagiilor și a contractele de ucenicie pentru femei, și să creeze noi oportunități de formare, inclusiv în domeniile științific, matematic și tehnologic, pentru a crește șansele de angajare a femeilor în domenii tehnice și științifice și în locuri de muncă netradiționale, precum și în sectoarele economice cu emisii scăzute de carbon și de înaltă tehnologie, creând locuri de muncă permanente cu salarii decente;

| 64. | consideră că actualele programe europene de formare profesională sunt eficace și ar trebui să li se ofere mai mult sprijin în viitor; |
| --- | --- |

64.

consideră că actualele programe europene de formare profesională sunt eficace și ar trebui să li se ofere mai mult sprijin în viitor;

Calitatea și eficiența educației și formării profesionale

| 65. | solicită statelor membre să creeze posibilități mai bune de formare a formatorilor și să pună bazele unui parteneriat care să favorizeze învățarea, în special la nivel regional și local, pentru a asigura eficacitatea sistemelor de educație și formare profesională, precum și transmiterea eficientă și reușită a cunoștințelor; |
| --- | --- |

65.

solicită statelor membre să creeze posibilități mai bune de formare a formatorilor și să pună bazele unui parteneriat care să favorizeze învățarea, în special la nivel regional și local, pentru a asigura eficacitatea sistemelor de educație și formare profesională, precum și transmiterea eficientă și reușită a cunoștințelor;

| 66. | subliniază că o forță de muncă educată și cu o calificare ridicată reprezintă una dintre forțele motrice ale inovării și constituie un avantaj competitiv semnificativ pentru Uniune; subliniază că educația și formarea profesională de înaltă calitate contribuie în mod fundamental la dezvoltarea durabilă și la crearea unei piețe unice funcționale și că acestea trebuie adaptate în mod constant la nevoile și evoluțiile pieței europene a muncii prin intermediul unui dialog extins între toate părțile interesate; |
| --- | --- |

66.

subliniază că o forță de muncă educată și cu o calificare ridicată reprezintă una dintre forțele motrice ale inovării și constituie un avantaj competitiv semnificativ pentru Uniune; subliniază că educația și formarea profesională de înaltă calitate contribuie în mod fundamental la dezvoltarea durabilă și la crearea unei piețe unice funcționale și că acestea trebuie adaptate în mod constant la nevoile și evoluțiile pieței europene a muncii prin intermediul unui dialog extins între toate părțile interesate;

| 67. | subliniază faptul că, în noua economie digitală, creativitatea și tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pun bazele unei noi culturi antreprenoriale care poate facilita cooperarea și schimburile de bune practici între statele membre, în vederea îmbunătățirii calității EFP și că, prin urmare, este timpul ca EFP să fie plasată în centrul preocupărilor, în special pentru a face față provocărilor prezentate de Strategia Europa 2020, cum ar fi obiectivul major al UE ca 40 % dintre persoanele între 30 și 34 de ani să obțină o diplomă universitară sau echivalentă; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că, în noua economie digitală, creativitatea și tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pun bazele unei noi culturi antreprenoriale care poate facilita cooperarea și schimburile de bune practici între statele membre, în vederea îmbunătățirii calității EFP și că, prin urmare, este timpul ca EFP să fie plasată în centrul preocupărilor, în special pentru a face față provocărilor prezentate de Strategia Europa 2020, cum ar fi obiectivul major al UE ca 40 % dintre persoanele între 30 și 34 de ani să obțină o diplomă universitară sau echivalentă;

| 68. | invită statele membre să instituie și să implementeze sisteme de asigurare a calității la nivel național și să dezvolte un cadru de competențe pentru profesori și formatori; |
| --- | --- |

68.

invită statele membre să instituie și să implementeze sisteme de asigurare a calității la nivel național și să dezvolte un cadru de competențe pentru profesori și formatori;

| 69. | solicită Comisiei să furnizeze informații cu privire la modificările preconizate pe piețele muncii din UE și invită statele membre să își elaboreze strategiile și programele de învățământ în funcție de aceste informații; |
| --- | --- |

69.

solicită Comisiei să furnizeze informații cu privire la modificările preconizate pe piețele muncii din UE și invită statele membre să își elaboreze strategiile și programele de învățământ în funcție de aceste informații;

| 70. | invită statele membre să încurajeze la nivel local sinergiile dintre partenerii sociali, asociațiile profesionale locale, universități, organisme de gestionare a școlilor și unități de învățământ pentru a elabora, prin studii științifice și consultări sistematice, un plan pe termen mediu privind necesitățile viitoare în materie de competențe și pentru a calcula numărul necesar de elevi pentru fiecare domeniu, fapt care ar crește eficacitatea formării profesionale în ceea ce privește realizarea unei tranziții directe și durabile către piața muncii; |
| --- | --- |

70.

invită statele membre să încurajeze la nivel local sinergiile dintre partenerii sociali, asociațiile profesionale locale, universități, organisme de gestionare a școlilor și unități de învățământ pentru a elabora, prin studii științifice și consultări sistematice, un plan pe termen mediu privind necesitățile viitoare în materie de competențe și pentru a calcula numărul necesar de elevi pentru fiecare domeniu, fapt care ar crește eficacitatea formării profesionale în ceea ce privește realizarea unei tranziții directe și durabile către piața muncii;

| 71. | îndeamnă Comisia să elaboreze și să actualizeze periodic un grafic care să prezinte o imagine pe regiuni a calificărilor obținute prin formare și a cererii în acest domeniu; |
| --- | --- |

71.

îndeamnă Comisia să elaboreze și să actualizeze periodic un grafic care să prezinte o imagine pe regiuni a calificărilor obținute prin formare și a cererii în acest domeniu;

| 72. | subliniază că, încă de la începutul educației copiilor, trebuie încurajată concentrarea educației și formării profesionale asupra competențelor-cheie, inclusiv asupra spiritului întreprinzător; consideră că acest proces trebuie să continue alături de învățarea prin muncă; |
| --- | --- |

72.

subliniază că, încă de la începutul educației copiilor, trebuie încurajată concentrarea educației și formării profesionale asupra competențelor-cheie, inclusiv asupra spiritului întreprinzător; consideră că acest proces trebuie să continue alături de învățarea prin muncă;

| 73. | solicită să se acorde sprijin la nivel național și european prin crearea unei baze comune de acțiune pentru educația și formarea profesională în vederea realizării obiectivelor de eficiență, mobilitate a forței de muncă și creare de locuri de muncă în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

73.

solicită să se acorde sprijin la nivel național și european prin crearea unei baze comune de acțiune pentru educația și formarea profesională în vederea realizării obiectivelor de eficiență, mobilitate a forței de muncă și creare de locuri de muncă în Uniunea Europeană;

| 74. | invită statele membre să implice activ instituțiile private de învățământ superior, precum și instituțiile publice, cum ar fi universitățile, în perfecționarea și extinderea dezvoltării competențelor profesionale, mai ales pentru profesiile din domeniile matematică, informatică, științele naturii și tehnologie; |
| --- | --- |

74.

invită statele membre să implice activ instituțiile private de învățământ superior, precum și instituțiile publice, cum ar fi universitățile, în perfecționarea și extinderea dezvoltării competențelor profesionale, mai ales pentru profesiile din domeniile matematică, informatică, științele naturii și tehnologie;

| 75. | solicită adoptarea unei inițiative specifice la nivelul UE pentru a atrage fetele spre profesiile din domeniile matematică, informatică, științele naturii și tehnologie și pentru a combate stereotipurile care mai domină încă aceste profesii; subliniază că mass-media și educația au un rol esențial în combaterea acestor stereotipuri; |
| --- | --- |

75.

solicită adoptarea unei inițiative specifice la nivelul UE pentru a atrage fetele spre profesiile din domeniile matematică, informatică, științele naturii și tehnologie și pentru a combate stereotipurile care mai domină încă aceste profesii; subliniază că mass-media și educația au un rol esențial în combaterea acestor stereotipuri;

| 76. | invită Comisia și statele membre să promoveze transpunerea, aplicarea și respectarea deplină a legislației UE prin sprijinirea programelor de formare care urmăresc să asigure că părțile interesate dobândesc o bună înțelegere a legislației în vigoare, precum și a drepturilor și responsabilităților lor aferente; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia și statele membre să promoveze transpunerea, aplicarea și respectarea deplină a legislației UE prin sprijinirea programelor de formare care urmăresc să asigure că părțile interesate dobândesc o bună înțelegere a legislației în vigoare, precum și a drepturilor și responsabilităților lor aferente;

| 77. | invită statele membre să sprijine activitățile inovatoare și programele doctorale și post-doctorale pe care se fundamentează competitivitatea și creșterea economică durabilă; |
| --- | --- |

77.

invită statele membre să sprijine activitățile inovatoare și programele doctorale și post-doctorale pe care se fundamentează competitivitatea și creșterea economică durabilă;

Oferte pentru grupuri specifice

| 78. | solicită statelor membre ca, în ceea ce privește educația și formarea profesională, să țină cont de necesitățile individuale ale persoanelor slab calificate, ale cursanților care provin din medii de migranți, ale persoanelor care aparțin unor minorități etnice, ale femeilor vulnerabile, ale șomerilor, ale persoanelor cu handicap și ale mamelor singure; recomandă totodată să se acorde o atenție deosebită minorității rome, întrucât școlarizarea și integrarea pe piața muncii sunt factori esențiali pentru facilitarea integrării sociale a romilor; |
| --- | --- |

78.

solicită statelor membre ca, în ceea ce privește educația și formarea profesională, să țină cont de necesitățile individuale ale persoanelor slab calificate, ale cursanților care provin din medii de migranți, ale persoanelor care aparțin unor minorități etnice, ale femeilor vulnerabile, ale șomerilor, ale persoanelor cu handicap și ale mamelor singure; recomandă totodată să se acorde o atenție deosebită minorității rome, întrucât școlarizarea și integrarea pe piața muncii sunt factori esențiali pentru facilitarea integrării sociale a romilor;

| 79. | solicită statelor membre să creeze posibilități de tranziție pentru tinerii fără nicio diplomă sau care dețin o diplomă de absolvire de nivel redus pentru a le înlesni încadrarea în muncă, astfel încât să fie posibilă promovarea și recunoașterea în continuare a calificărilor parțiale; solicită, având în vedere caracterul sensibil al acestei probleme, să se adopte o strategie cuprinzătoare de combatere a șomajului în rândul tinerilor și al femeilor care să ajute statele membre să realizeze o interconectare în rețea la fața locului între școală, întreprinderi, serviciile de asistență pentru tineri și tineri; |
| --- | --- |

79.

solicită statelor membre să creeze posibilități de tranziție pentru tinerii fără nicio diplomă sau care dețin o diplomă de absolvire de nivel redus pentru a le înlesni încadrarea în muncă, astfel încât să fie posibilă promovarea și recunoașterea în continuare a calificărilor parțiale; solicită, având în vedere caracterul sensibil al acestei probleme, să se adopte o strategie cuprinzătoare de combatere a șomajului în rândul tinerilor și al femeilor care să ajute statele membre să realizeze o interconectare în rețea la fața locului între școală, întreprinderi, serviciile de asistență pentru tineri și tineri;

| 80. | atrage atenția asupra obstacolelor din calea integrării cu care se confruntă resortisanții țărilor terțe atunci când calificările lor nu sunt recunoscute; invită Comisia să evalueze impactul Cadrului european al calificărilor asupra recunoașterii calificărilor deținute de resortisanții țărilor terțe; |
| --- | --- |

80.

atrage atenția asupra obstacolelor din calea integrării cu care se confruntă resortisanții țărilor terțe atunci când calificările lor nu sunt recunoscute; invită Comisia să evalueze impactul Cadrului european al calificărilor asupra recunoașterii calificărilor deținute de resortisanții țărilor terțe;

| 81. | invită statele membre să adopte, în colaborare cu partenerii sociali, inițiative pentru a ajuta efectiv lucrătorii în vârstă în cadrul învățării pe tot parcursul vieții și al formării profesionale; |
| --- | --- |

81.

invită statele membre să adopte, în colaborare cu partenerii sociali, inițiative pentru a ajuta efectiv lucrătorii în vârstă în cadrul învățării pe tot parcursul vieții și al formării profesionale;

| 82. | consideră că oportunitatea oferită de mobilitate reprezintă o parte esențială a EFP și recomandă, în consecință, consolidarea programului Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

82.

consideră că oportunitatea oferită de mobilitate reprezintă o parte esențială a EFP și recomandă, în consecință, consolidarea programului Leonardo da Vinci;

Flexibilitate și mobilitate

| 83. | salută ideea de adoptare a mobilității transfrontaliere ca parte componentă opțională a educației și formării profesionale și de dezvoltare a potențialului unei piețe a muncii transfrontaliere pentru persoanele implicate, astfel cum se întâmplă în cadrul programului Leonardo da Vinci; solicită insistent părților implicate să sporească vizibilitatea programului Leonardo da Vinci și a altor programe relevante; solicită, așadar, să se promoveze mai mult mobilitatea pentru ca tinerii să poată câștiga mai ușor experiență în străinătate; |
| --- | --- |

83.

salută ideea de adoptare a mobilității transfrontaliere ca parte componentă opțională a educației și formării profesionale și de dezvoltare a potențialului unei piețe a muncii transfrontaliere pentru persoanele implicate, astfel cum se întâmplă în cadrul programului Leonardo da Vinci; solicită insistent părților implicate să sporească vizibilitatea programului Leonardo da Vinci și a altor programe relevante; solicită, așadar, să se promoveze mai mult mobilitatea pentru ca tinerii să poată câștiga mai ușor experiență în străinătate;

| 84. | solicită Comisiei, statelor membre și Parlamentului European să sprijine și să extindă programele europene pentru mobilitatea studenților, în special programul Leonardo da Vinci, pentru a favoriza o mai mare mobilitate a stagiarilor în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

84.

solicită Comisiei, statelor membre și Parlamentului European să sprijine și să extindă programele europene pentru mobilitatea studenților, în special programul Leonardo da Vinci, pentru a favoriza o mai mare mobilitate a stagiarilor în cadrul pieței unice;

| 85. | consideră că educația și formarea profesională ar trebui să creeze condițiile pentru mobilitatea forței de muncă, atât în cursul studiilor inițiale, cât și în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

85.

consideră că educația și formarea profesională ar trebui să creeze condițiile pentru mobilitatea forței de muncă, atât în cursul studiilor inițiale, cât și în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții;

| 86. | consideră că mobilitatea transfrontalieră în domeniul educației și formării profesionale este la fel de importantă ca și mobilitatea în domeniul educației generale și își exprimă convingerea că ar trebui depuse mai multe eforturi în dezvoltarea acestui tip de mobilitate; |
| --- | --- |

86.

consideră că mobilitatea transfrontalieră în domeniul educației și formării profesionale este la fel de importantă ca și mobilitatea în domeniul educației generale și își exprimă convingerea că ar trebui depuse mai multe eforturi în dezvoltarea acestui tip de mobilitate;

| 87. | consideră că trebuie pus accent pe o mai bună cooperare între diferitele sisteme educaționale ale statelor membre, care să elimine aceste diferențe și să asigure recunoașterea reciprocă a certificatelor și a diplomelor de către statele membre, pentru a spori cooperarea transfrontalieră și a sprijini mobilitatea; |
| --- | --- |

87.

consideră că trebuie pus accent pe o mai bună cooperare între diferitele sisteme educaționale ale statelor membre, care să elimine aceste diferențe și să asigure recunoașterea reciprocă a certificatelor și a diplomelor de către statele membre, pentru a spori cooperarea transfrontalieră și a sprijini mobilitatea;

| 88. | solicită statelor membre să faciliteze recunoașterea învățării non-formale și informale și să încurajeze schimburile de experiență profesională cu scopul de a profita la maximum de mobilitatea forței de muncă și de partajarea cunoștințelor, pentru a acorda o mai mare libertate de alegere a modalităților de învățare individuale; |
| --- | --- |

88.

solicită statelor membre să faciliteze recunoașterea învățării non-formale și informale și să încurajeze schimburile de experiență profesională cu scopul de a profita la maximum de mobilitatea forței de muncă și de partajarea cunoștințelor, pentru a acorda o mai mare libertate de alegere a modalităților de învățare individuale;

| 89. | constată că este foarte important să se faciliteze mobilitatea forței de muncă în cadrul pieței interne; salută și sprijină în totalitate inițiativa Comisiei de a revizui sistemul actual de recunoaștere a calificărilor profesionale; consideră că, în cadrul exercițiului de revizuire a directivei, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare serioasă a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale în forma sa actuală; consideră că recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale în statele membre trebuie să rămână o prioritate majoră pentru Comisie; |
| --- | --- |

89.

constată că este foarte important să se faciliteze mobilitatea forței de muncă în cadrul pieței interne; salută și sprijină în totalitate inițiativa Comisiei de a revizui sistemul actual de recunoaștere a calificărilor profesionale; consideră că, în cadrul exercițiului de revizuire a directivei, Comisia ar trebui să realizeze o evaluare serioasă a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale în forma sa actuală; consideră că recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale în statele membre trebuie să rămână o prioritate majoră pentru Comisie;

| 90. | este de părere că elaborarea unei noi strategii pentru învățarea limbilor străine cu scopul îmbunătățirii cunoștințelor generale din anumite domenii de competențe va facilita mobilitatea profesorilor și a studenților; subliniază că, pe lângă aceasta, garantarea unei tranziții mai ușoare de la formarea profesională la învățământul superior va contribui la creșterea atractivității cursurilor de formare profesională; |
| --- | --- |

90.

este de părere că elaborarea unei noi strategii pentru învățarea limbilor străine cu scopul îmbunătățirii cunoștințelor generale din anumite domenii de competențe va facilita mobilitatea profesorilor și a studenților; subliniază că, pe lângă aceasta, garantarea unei tranziții mai ușoare de la formarea profesională la învățământul superior va contribui la creșterea atractivității cursurilor de formare profesională;

| 91. | invită statele membre să îmbunătățească și să monitorizeze sistemele de atestare a calificărilor profesionale în contextul învățării pe tot parcursul vieții și al formării profesionale, cu sprijinul Comisiei și în colaborare cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

91.

invită statele membre să îmbunătățească și să monitorizeze sistemele de atestare a calificărilor profesionale în contextul învățării pe tot parcursul vieții și al formării profesionale, cu sprijinul Comisiei și în colaborare cu partenerii sociali;

| 92. | salută propunerea Comisiei privind configurarea ofertei de cursuri de formare sub formă de module; solicită însă menținerea ca prioritate absolută a naturii integrale a unei calificări profesionale extinse, definirea clară a diferitelor module și crearea mijloacelor necesare pentru a le compara; |
| --- | --- |

92.

salută propunerea Comisiei privind configurarea ofertei de cursuri de formare sub formă de module; solicită însă menținerea ca prioritate absolută a naturii integrale a unei calificări profesionale extinse, definirea clară a diferitelor module și crearea mijloacelor necesare pentru a le compara;

| 93. | subliniază rolul profesorilor și al formatorilor în promovarea perspectivei de gen în cadrul EFP și solicită dezvoltarea programelor de mobilitate precum Leonardo da Vinci și proiectul pentru ucenici, cu acțiuni specifice destinate femeilor, pentru a facilita dobândirea pe tot parcursul vieții de competențe relevante pentru integrarea sau reintegrarea femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

93.

subliniază rolul profesorilor și al formatorilor în promovarea perspectivei de gen în cadrul EFP și solicită dezvoltarea programelor de mobilitate precum Leonardo da Vinci și proiectul pentru ucenici, cu acțiuni specifice destinate femeilor, pentru a facilita dobândirea pe tot parcursul vieții de competențe relevante pentru integrarea sau reintegrarea femeilor pe piața muncii;

| 94. | este convins de faptul că, așa cum se propune în Strategia Europa 2020, parteneriatele dintre actorii din domeniul educației și formării profesionale reprezintă o premisă pentru eficiența și relevanța în raport cu piața muncii și că acestea ar trebui să ia forma unor consilii de competențe pe termen lung orientate spre piața muncii; |
| --- | --- |

94.

este convins de faptul că, așa cum se propune în Strategia Europa 2020, parteneriatele dintre actorii din domeniul educației și formării profesionale reprezintă o premisă pentru eficiența și relevanța în raport cu piața muncii și că acestea ar trebui să ia forma unor consilii de competențe pe termen lung orientate spre piața muncii;

| 95. | solicită statelor membre să pună accent pe dobândirea de cunoștințe de limbi străine în cadrul educației și formării profesionale, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii, creând astfel condițiile pentru creșterea competitivității lor ca parte a pieței unice; |
| --- | --- |

95.

solicită statelor membre să pună accent pe dobândirea de cunoștințe de limbi străine în cadrul educației și formării profesionale, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii, creând astfel condițiile pentru creșterea competitivității lor ca parte a pieței unice;

| 96. | subliniază că dobândirea și consolidarea cunoștințelor de limbi străine reprezintă elemente esențiale, deoarece acestea contribuie la dezvoltarea încrederii în sine, a capacității de adaptare și a competențelor interculturale; |
| --- | --- |

96.

subliniază că dobândirea și consolidarea cunoștințelor de limbi străine reprezintă elemente esențiale, deoarece acestea contribuie la dezvoltarea încrederii în sine, a capacității de adaptare și a competențelor interculturale;

| 97. | subliniază faptul că posibilitatea acordată tinerilor de a petrece o perioadă în străinătate, pentru educație sau formare, este esențială pentru ca aceștia să dobândească noi competențe, inclusiv cunoștințe de limbi străine, și, prin urmare, sporește șansele acestora de a se integra pe piața muncii; salută, așadar, intenția Comisiei de a crea un card „Tineretul în mișcare” care îi va ajuta pe toți tinerii să meargă să studieze într-un alt stat membru, precum și crearea de împrumuturi pentru mobilitatea studenților europeni pentru a acorda mai multor tineri europeni, în special celor mai dezavantajați, posibilitatea de a studia, de a urma cursuri de formare profesională sau de a lucra o perioadă într-o altă țară; |
| --- | --- |

97.

subliniază faptul că posibilitatea acordată tinerilor de a petrece o perioadă în străinătate, pentru educație sau formare, este esențială pentru ca aceștia să dobândească noi competențe, inclusiv cunoștințe de limbi străine, și, prin urmare, sporește șansele acestora de a se integra pe piața muncii; salută, așadar, intenția Comisiei de a crea un card „Tineretul în mișcare” care îi va ajuta pe toți tinerii să meargă să studieze într-un alt stat membru, precum și crearea de împrumuturi pentru mobilitatea studenților europeni pentru a acorda mai multor tineri europeni, în special celor mai dezavantajați, posibilitatea de a studia, de a urma cursuri de formare profesională sau de a lucra o perioadă într-o altă țară;

Cooperare europeană și internațională în domeniul educației și formării profesionale

| 98. | salută elaborarea unor instrumente de referință comune (Europass, Cadrul european al calificărilor, Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională) promovată de Procesul Copenhaga și susține introducerea și dezvoltarea sistematică a acestor instrumente; |
| --- | --- |

98.

salută elaborarea unor instrumente de referință comune (Europass, Cadrul european al calificărilor, Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională) promovată de Procesul Copenhaga și susține introducerea și dezvoltarea sistematică a acestor instrumente;

| 99. | invită Comisia să analizeze interacțiunea dintre Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale, Procesul de la Bologna privind învățământul superior și Procesul Copenhaga privind educația și formarea profesională și să creeze sinergii mai strânse între acestea, alături de o mai bună utilizare a Cadrului european al calificărilor, a Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) și a inițiativei Europass; consideră că statele membre ar trebui să își păstreze competența de a-și organiza propriile sisteme educaționale în funcție de condițiile lor sociale și culturale specifice; |
| --- | --- |

99.

invită Comisia să analizeze interacțiunea dintre Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale, Procesul de la Bologna privind învățământul superior și Procesul Copenhaga privind educația și formarea profesională și să creeze sinergii mai strânse între acestea, alături de o mai bună utilizare a Cadrului european al calificărilor, a Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) și a inițiativei Europass; consideră că statele membre ar trebui să își păstreze competența de a-și organiza propriile sisteme educaționale în funcție de condițiile lor sociale și culturale specifice;

| 100. | solicită Comisiei să continue să sprijine și să aplice în mod consecvent un sistem de certificare a calității care să dea un impuls vital proceselor de inovare în ce privește acțiunea, eficacitatea și eficiența, precum cele recomandate în Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în EFP (EQAVET) și instrumentele create prin Procesul Copenhaga, precum Europass și Cadrul european al calificărilor (CEC); solicită statelor membre să simplifice procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale obținute în străinătate pentru a permite demonstrarea competențelor profesionale nu doar prin certificate formale, ci și prin perioade de probă, examinări practice și teoretice, precum și evaluări de specialitate; |
| --- | --- |

100.

solicită Comisiei să continue să sprijine și să aplice în mod consecvent un sistem de certificare a calității care să dea un impuls vital proceselor de inovare în ce privește acțiunea, eficacitatea și eficiența, precum cele recomandate în Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în EFP (EQAVET) și instrumentele create prin Procesul Copenhaga, precum Europass și Cadrul european al calificărilor (CEC); solicită statelor membre să simplifice procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale obținute în străinătate pentru a permite demonstrarea competențelor profesionale nu doar prin certificate formale, ci și prin perioade de probă, examinări practice și teoretice, precum și evaluări de specialitate;

| 101. | consideră că provocările prezentate de Procesul Copenhaga și Strategia Europa 2020 impun alocarea de resurse financiare adecvate, printre altele din fondurile structurale, mai ales din FSE, și o implicare mai activă în promovarea unei EFP de înaltă calitate prin acțiuni concrete, precum și includerea unor modele și metode noi de formare, cum ar fi evidențierea unor cazuri de integrare reușită a studenților pe piața muncii, făcând cunoscut prestigiul asociat EFP în firmele mari și oferind informații și orientări mai cuprinzătoare privind chestiunile legate de EFP înainte de terminarea studiilor obligatorii; subliniază că ar fi foarte utilă încurajarea schimburilor de experiență privind programele de sprijin și perioadele petrecute în străinătate, cum ar fi participarea la programul Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

101.

consideră că provocările prezentate de Procesul Copenhaga și Strategia Europa 2020 impun alocarea de resurse financiare adecvate, printre altele din fondurile structurale, mai ales din FSE, și o implicare mai activă în promovarea unei EFP de înaltă calitate prin acțiuni concrete, precum și includerea unor modele și metode noi de formare, cum ar fi evidențierea unor cazuri de integrare reușită a studenților pe piața muncii, făcând cunoscut prestigiul asociat EFP în firmele mari și oferind informații și orientări mai cuprinzătoare privind chestiunile legate de EFP înainte de terminarea studiilor obligatorii; subliniază că ar fi foarte utilă încurajarea schimburilor de experiență privind programele de sprijin și perioadele petrecute în străinătate, cum ar fi participarea la programul Leonardo da Vinci;

| 102. | solicită statelor membre să simplifice procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale obținute în străinătate pentru a permite demonstrarea competențelor profesionale nu doar prin certificate formale, ci și prin perioade de probă, examinări practice și teoretice, precum și evaluări de specialitate; |
| --- | --- |

102.

solicită statelor membre să simplifice procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale obținute în străinătate pentru a permite demonstrarea competențelor profesionale nu doar prin certificate formale, ci și prin perioade de probă, examinări practice și teoretice, precum și evaluări de specialitate;

| 103. | solicită promovarea unei cooperări transnaționale, atât între statele membre ale UE, cât și cu țările terțe, pentru a crea programe pentru schimbul de bune practici în domeniul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

103.

solicită promovarea unei cooperări transnaționale, atât între statele membre ale UE, cât și cu țările terțe, pentru a crea programe pentru schimbul de bune practici în domeniul educației și formării profesionale;

| 104. | invită Comisia să aplice sistemul de evaluare a eficacității formării cu scopul de a realiza și menține o rată ridicată de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

104.

invită Comisia să aplice sistemul de evaluare a eficacității formării cu scopul de a realiza și menține o rată ridicată de ocupare a forței de muncă;

| 105. | invită Comisia și Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) să includă dimensiunea de gen în acțiunile întreprinse ca urmare a Comunicatului de la Bruges privind cooperarea europeană consolidată în domeniul educației și formării profesionale pentru perioada 2011-2020, în special în ceea ce privește accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, pentru ca femeile și bărbații să aibă posibilitatea de a învăța în orice etapă a vieții și pentru a face accesul la educație și formare mai deschis și flexibil; |
| --- | --- |

105.

invită Comisia și Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) să includă dimensiunea de gen în acțiunile întreprinse ca urmare a Comunicatului de la Bruges privind cooperarea europeană consolidată în domeniul educației și formării profesionale pentru perioada 2011-2020, în special în ceea ce privește accesul la învățarea pe tot parcursul vieții, pentru ca femeile și bărbații să aibă posibilitatea de a învăța în orice etapă a vieții și pentru a face accesul la educație și formare mai deschis și flexibil;

Finanțare

| 106. | solicită Comisiei să ajusteze Fondul social european, Programul de învățare pe tot parcursul vieții în ansamblul său și programul Erasmus pentru tineri antreprenori astfel încât să garanteze că fondurile destinate proiectelor specifice de educație și formare, proiectelor de combatere șomajului în rândul tinerilor și sistemelor de formare pentru persoanele vârstnice pot fi alocate în întreaga Uniune Europeană și că accesul la aceste fonduri este facilitat; invită Comisia să sprijine programele Uniunii destinate să ajute tinerii să dobândească cunoștințele, competențele și experiența de care au nevoie pentru a-și găsi primul loc de muncă; |
| --- | --- |

106.

solicită Comisiei să ajusteze Fondul social european, Programul de învățare pe tot parcursul vieții în ansamblul său și programul Erasmus pentru tineri antreprenori astfel încât să garanteze că fondurile destinate proiectelor specifice de educație și formare, proiectelor de combatere șomajului în rândul tinerilor și sistemelor de formare pentru persoanele vârstnice pot fi alocate în întreaga Uniune Europeană și că accesul la aceste fonduri este facilitat; invită Comisia să sprijine programele Uniunii destinate să ajute tinerii să dobândească cunoștințele, competențele și experiența de care au nevoie pentru a-și găsi primul loc de muncă;

| 107. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o utilizare optimă a fondurilor structurale, inclusiv a Fondului social european, pentru programe specifice care să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții, să încurajeze un număr mai mare de femei să participe la această formă de învățare și să vizeze creșterea ratei de participare a femeilor în sistemul de EFP, nu în ultimul rând prin intermediul unor măsuri finanțate corespunzător, concepute special pentru realizarea acestui obiectiv; solicită elaborarea unor acțiuni specifice în cadrul proiectului-pilot „Erasmus pentru tineri antreprenori” în scopul de a încuraja spiritul antreprenorial în rândul femeilor; |
| --- | --- |

107.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure o utilizare optimă a fondurilor structurale, inclusiv a Fondului social european, pentru programe specifice care să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții, să încurajeze un număr mai mare de femei să participe la această formă de învățare și să vizeze creșterea ratei de participare a femeilor în sistemul de EFP, nu în ultimul rând prin intermediul unor măsuri finanțate corespunzător, concepute special pentru realizarea acestui obiectiv; solicită elaborarea unor acțiuni specifice în cadrul proiectului-pilot „Erasmus pentru tineri antreprenori” în scopul de a încuraja spiritul antreprenorial în rândul femeilor;

| 108. | reiterează criticile aduse reducerilor operate de Consiliul de Miniștri în bugetul pentru 2011 în ceea ce privește finanțarea principalelor programe ale UE din sfera educației (Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Programul Oameni – care înregistrează reduceri de 25 de milioane EUR, respectiv de 100 de milioane EUR); observă că există o disproporție clară între ambițioasa Strategie Europa 2020 și realitatea constrângerilor bugetare; |
| --- | --- |

108.

reiterează criticile aduse reducerilor operate de Consiliul de Miniștri în bugetul pentru 2011 în ceea ce privește finanțarea principalelor programe ale UE din sfera educației (Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Programul Oameni – care înregistrează reduceri de 25 de milioane EUR, respectiv de 100 de milioane EUR); observă că există o disproporție clară între ambițioasa Strategie Europa 2020 și realitatea constrângerilor bugetare;

| 109. | solicită statelor membre să examineze posibilitatea introducerii unui sistem de cupoane pentru cursuri de formare care să garanteze persoanelor cu venituri reduse posibilitatea de a beneficia de formare; dacă este necesar, invită statele membre să solicite finanțare din FSE pentru astfel de sisteme de cupoane pentru cursuri de formare; |
| --- | --- |

109.

solicită statelor membre să examineze posibilitatea introducerii unui sistem de cupoane pentru cursuri de formare care să garanteze persoanelor cu venituri reduse posibilitatea de a beneficia de formare; dacă este necesar, invită statele membre să solicite finanțare din FSE pentru astfel de sisteme de cupoane pentru cursuri de formare;

*

* *

| 110. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

110.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(2)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 21.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0262.

(4)  JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(5)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 8.

(6)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 33.

(7)  JO C 155, 8.7.2009, p. 11.

(8)  JO C 155, 8.7.2009, p. 1.

(9)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(10)  JO C 320, 16.12.2008, p. 6.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/81

---

Miercuri, 8 iunie 2011Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare

P7_TA(2011)0264

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” (2010/2088(INI))

2012/C 380 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 august 2009 intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” (COM(2009)0433), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 august 2009 intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” (COM(2009)0433),

| — | având în vedere conferința „Dincolo de PIB” organizată de Parlamentul European, Comisia Europeană, Clubul de la Roma, WWF și OCDE în noiembrie 2007, la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința „Dincolo de PIB” organizată de Parlamentul European, Comisia Europeană, Clubul de la Roma, WWF și OCDE în noiembrie 2007, la Bruxelles,

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind evaluarea performanței economice și a progresului social (raportul Stiglitz), prezentat la 14 septembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind evaluarea performanței economice și a progresului social (raportul Stiglitz), prezentat la 14 septembrie 2009,

| — | având în vedere inițiativa globală „Economia ecosistemelor și a biodiversității” (TEEB) aprobată de liderii G8+5 în iunie 2007 și rezultatele sale publicate în 2009 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa globală „Economia ecosistemelor și a biodiversității” (TEEB) aprobată de liderii G8+5 în iunie 2007 și rezultatele sale publicate în 2009 și 2010,

| — | având în vedere Raportul Stern privind aspectele economice ale schimbărilor climatice, publicat la 30 octombrie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Stern privind aspectele economice ale schimbărilor climatice, publicat la 30 octombrie 2006,

| — | având în vedere Declarația de la Istanbul semnată cu ocazia celui de al doilea Forum mondial OCDE cu tema „Statistici, cunoaștere și politici” din 30 iunie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Istanbul semnată cu ocazia celui de al doilea Forum mondial OCDE cu tema „Statistici, cunoaștere și politici” din 30 iunie 2007,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2009, din 25 și 26 martie 2010 și din 17 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2009, din 25 și 26 martie 2010 și din 17 iunie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 noiembrie 2009 (Afaceri Economice și Financiare) privind statisticile, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 noiembrie 2009 (Afaceri Economice și Financiare) privind statisticile,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 23 octombrie 2009 (Mediu) privind economia ecoeficientă în contextul Agendei de la Lisabona post-2010 și al Strategiei de dezvoltare durabilă a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 23 octombrie 2009 (Mediu) privind economia ecoeficientă în contextul Agendei de la Lisabona post-2010 și al Strategiei de dezvoltare durabilă a UE,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de adoptare a unui Regulament privind conturile economice și de mediu europene (COM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de adoptare a unui Regulament privind conturile economice și de mediu europene (COM(2010)0132),

| — | având în vedere orientările integrate UE 2020 privind politicile europene în domeniul economic și al ocupării forței de muncă, propuse de Comisie la 27 aprilie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările integrate UE 2020 privind politicile europene în domeniul economic și al ocupării forței de muncă, propuse de Comisie la 27 aprilie 2010,

| — | având în vedere comunicările privind guvernanța europeană: „O mai bună legiferare” (COM(2002)0275), „O analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” (COM(2006)0689), „A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” (COM(2008)0032) și „A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană (COM(2009)0015), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările privind guvernanța europeană: „O mai bună legiferare” (COM(2002)0275), „O analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” (COM(2006)0689), „A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană” (COM(2008)0032) și „A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană (COM(2009)0015),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind consumul și producția durabile (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind consumul și producția durabile (COM(2008)0397),

| — | având în vedere instrumentele statistice existente, cum ar fi EU-SILC, ancheta asupra forței de muncă (LFS), eurobarometrele, ancheta privind valorile europene și ancheta socială europeană (ESS), |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele statistice existente, cum ar fi EU-SILC, ancheta asupra forței de muncă (LFS), eurobarometrele, ancheta privind valorile europene și ancheta socială europeană (ESS),

| — | având în vedere ancheta europeană privind calitatea vieții (EQLS), coordonată de Eurofound, care oferă o imagine cuprinzătoare asupra calității vieții și condițiilor de viață în țările europene (și care acoperă toate statele membre ale UE și țările candidate), ce dispune de peste 120 de indicatori care oferă date comparative de pe teritoriul țărilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta europeană privind calitatea vieții (EQLS), coordonată de Eurofound, care oferă o imagine cuprinzătoare asupra calității vieții și condițiilor de viață în țările europene (și care acoperă toate statele membre ale UE și țările candidate), ce dispune de peste 120 de indicatori care oferă date comparative de pe teritoriul țărilor (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 10 martie (2) și 16 iunie 2010 (3) referitoare la Strategia UE 2020, Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 (4) referitoare la Summitul G-20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009, Rezoluția sa din 15 iunie 2006 (5) referitoare la revizuirea strategiei de dezvoltare durabilă și Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 (6) referitoare la Cartea verde privind instrumentele de piață utilizate în scopuri aferente politicii de mediu și altor politici conexe, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 10 martie (2) și 16 iunie 2010 (3) referitoare la Strategia UE 2020, Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 (4) referitoare la Summitul G-20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009, Rezoluția sa din 15 iunie 2006 (5) referitoare la revizuirea strategiei de dezvoltare durabilă și Rezoluția sa din 24 aprilie 2008 (6) referitoare la Cartea verde privind instrumentele de piață utilizate în scopuri aferente politicii de mediu și altor politici conexe,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0175/2011),

| A. | întrucât toate instituțiile internaționale recunosc din ce în ce mai mult necesitatea de a îmbunătăți datele și indicatorii care vin în completarea PIB-ului în cadrul evaluării dezvoltării globale a societății, |
| --- | --- |

A.

întrucât toate instituțiile internaționale recunosc din ce în ce mai mult necesitatea de a îmbunătăți datele și indicatorii care vin în completarea PIB-ului în cadrul evaluării dezvoltării globale a societății,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” drept un posibil instrument complementar menit să contribuie la îmbunătățirea analizelor politice și a dezbaterilor; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Dincolo de PIB - Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare” drept un posibil instrument complementar menit să contribuie la îmbunătățirea analizelor politice și a dezbaterilor;

| 2. | subliniază faptul că PIB-ul este un indicator al activității economice de piață, care a devenit o referință standard pentru responsabilii politici din întreaga lume; subliniază că PIB-ul este o măsură a producției și nu este menit să măsoare gradul de durabilitate a mediului, eficiența resurselor, incluziunea socială și progresul social, în general; evidențiază, de asemenea, faptul că acesta ar putea induce uneori în eroare prin faptul că măsurile de redresare în urma unor incidente, cum ar fi accidentele și dezastrele naturale, sunt considerate beneficii, nu costuri; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că PIB-ul este un indicator al activității economice de piață, care a devenit o referință standard pentru responsabilii politici din întreaga lume; subliniază că PIB-ul este o măsură a producției și nu este menit să măsoare gradul de durabilitate a mediului, eficiența resurselor, incluziunea socială și progresul social, în general; evidențiază, de asemenea, faptul că acesta ar putea induce uneori în eroare prin faptul că măsurile de redresare în urma unor incidente, cum ar fi accidentele și dezastrele naturale, sunt considerate beneficii, nu costuri;

| 3. | observă că, pe lângă măsurătorile privind dezvoltarea economică și productivitatea, există și alți indicatori care influențează și explică standardele de viață dintr-o țară și care, până în prezent, nu au fost cuantificați, deși există indicatori relevanți; |
| --- | --- |

3.

observă că, pe lângă măsurătorile privind dezvoltarea economică și productivitatea, există și alți indicatori care influențează și explică standardele de viață dintr-o țară și care, până în prezent, nu au fost cuantificați, deși există indicatori relevanți;

| 4. | subliniază necesitatea creării unor indicatori suplimentari pentru măsurarea progresului economic și social pe termen mediu și lung; solicită elaborarea unor indicatori clari și măsurabili care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, eficiența resurselor și incluziunea socială; de asemenea, afirmă necesitatea creării unor indicatori care să se concentreze mai mult asupra perspectivei la nivel de gospodărie, reflectând venitul, consumul și bogăția; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea creării unor indicatori suplimentari pentru măsurarea progresului economic și social pe termen mediu și lung; solicită elaborarea unor indicatori clari și măsurabili care să ia în considerare schimbările climatice, biodiversitatea, eficiența resurselor și incluziunea socială; de asemenea, afirmă necesitatea creării unor indicatori care să se concentreze mai mult asupra perspectivei la nivel de gospodărie, reflectând venitul, consumul și bogăția;

| 5. | salută inițiativa Comisiei de a prezenta un indice al presiunii asupra mediului, care ar urma să se alăture PIB-ului și care va cuprinde inițial următoarele axe majore ale politicii de mediu: „schimbările climatice și utilizarea energiei”, „natura și biodiversitatea”, „poluarea aerului și efectele asupra sănătății”, „utilizarea și poluarea apei”, „generarea deșeurilor și utilizarea resurselor”; |
| --- | --- |

5.

salută inițiativa Comisiei de a prezenta un indice al presiunii asupra mediului, care ar urma să se alăture PIB-ului și care va cuprinde inițial următoarele axe majore ale politicii de mediu: „schimbările climatice și utilizarea energiei”, „natura și biodiversitatea”, „poluarea aerului și efectele asupra sănătății”, „utilizarea și poluarea apei”, „generarea deșeurilor și utilizarea resurselor”;

| 6. | se așteaptă ca focalizarea atenției asupra unor indicatori mai cuprinzători și mai durabili să conducă, de asemenea, la o focalizare mai sistematică asupra factorilor sociali și de mediu în țările în curs de dezvoltare, inclusiv asupra schimbărilor climatice, biodiversității, sănătății, educației și guvernanței, și să permită astfel politicilor de dezvoltare să aibă ca țintă populațiile cele mai sărace și defavorizate; subliniază că acești indicatori ar trebui să fie compatibili și în concordanță cu inițiativele globale existente, cum ar fi indicele de dezvoltare umană al ONU; |
| --- | --- |

6.

se așteaptă ca focalizarea atenției asupra unor indicatori mai cuprinzători și mai durabili să conducă, de asemenea, la o focalizare mai sistematică asupra factorilor sociali și de mediu în țările în curs de dezvoltare, inclusiv asupra schimbărilor climatice, biodiversității, sănătății, educației și guvernanței, și să permită astfel politicilor de dezvoltare să aibă ca țintă populațiile cele mai sărace și defavorizate; subliniază că acești indicatori ar trebui să fie compatibili și în concordanță cu inițiativele globale existente, cum ar fi indicele de dezvoltare umană al ONU;

| 7. | subliniază nevoia de a măsura calitatea vieții în cadrul societăților; consideră că atingerea unui nivel de calitate a vieții și menținerea acestuia implică factori consensuali importanți, cum ar fi sănătatea, educația, cultura, ocuparea forței de muncă, locuințele, condițiile de mediu etc.; este de părere că ar trebui să se atribuie un rol extins indicatorilor care măsoară acești factori; sugerează ca indicatorii EQLS, care acoperă domeniile de bază ale calității vieții, să fie dezvoltați în urma unor măsurători atât cantitative, cât și calitative; |
| --- | --- |

7.

subliniază nevoia de a măsura calitatea vieții în cadrul societăților; consideră că atingerea unui nivel de calitate a vieții și menținerea acestuia implică factori consensuali importanți, cum ar fi sănătatea, educația, cultura, ocuparea forței de muncă, locuințele, condițiile de mediu etc.; este de părere că ar trebui să se atribuie un rol extins indicatorilor care măsoară acești factori; sugerează ca indicatorii EQLS, care acoperă domeniile de bază ale calității vieții, să fie dezvoltați în urma unor măsurători atât cantitative, cât și calitative;

| 8. | ia act de măsurile și instrumentele adoptate la nivel european în vederea cuantificării și analizării posibilului impact al inițiativelor legislative asupra progresului, cum ar fi evaluările de impact, inclusiv analiza raportului costuri-beneficii, a rentabilității și analizele pe bază de criterii multiple, evaluările de risc, colectarea datelor, statisticile, conturile economice și de mediu, analiza politicilor la diferite niveluri politice, rapoartele privind monitorizarea aplicării și respectării legislației, revizuirile desfășurate în diferite domenii ale legislației UE; sprijină pe deplin instituirea unui cadru juridic solid pentru conturile economice și de mediu europene, ca pas pozitiv în procesul „Dincolo de PIB”; |
| --- | --- |

8.

ia act de măsurile și instrumentele adoptate la nivel european în vederea cuantificării și analizării posibilului impact al inițiativelor legislative asupra progresului, cum ar fi evaluările de impact, inclusiv analiza raportului costuri-beneficii, a rentabilității și analizele pe bază de criterii multiple, evaluările de risc, colectarea datelor, statisticile, conturile economice și de mediu, analiza politicilor la diferite niveluri politice, rapoartele privind monitorizarea aplicării și respectării legislației, revizuirile desfășurate în diferite domenii ale legislației UE; sprijină pe deplin instituirea unui cadru juridic solid pentru conturile economice și de mediu europene, ca pas pozitiv în procesul „Dincolo de PIB”;

| 9. | ia act de recunoașterea din ce în ce mai pronunțată la nivel internațional a limitelor PIB-ului ca indicator al progresului social, al resurselor naturale și al serviciilor ecosistemice, precum și al transformărilor majore, cum sunt cele datorate schimbărilor climatice și dezvoltării durabile; recunoaște progresele realizate în diverse foruri, precum PNUD, Banca Mondială și OCDE, precum și de către Comisia Europeană, printre altele, în ceea ce privește elaborarea unor indicatori care să cuantifice și să analizeze progresele realizate; |
| --- | --- |

9.

ia act de recunoașterea din ce în ce mai pronunțată la nivel internațional a limitelor PIB-ului ca indicator al progresului social, al resurselor naturale și al serviciilor ecosistemice, precum și al transformărilor majore, cum sunt cele datorate schimbărilor climatice și dezvoltării durabile; recunoaște progresele realizate în diverse foruri, precum PNUD, Banca Mondială și OCDE, precum și de către Comisia Europeană, printre altele, în ceea ce privește elaborarea unor indicatori care să cuantifice și să analizeze progresele realizate;

| 10. | subliniază importanța ajungerii la un consens privind elaborarea unei abordări sistemice prin care să se creeze un sistem coerent „Dincolo de PIB”, în vederea îmbunătățirii analizei și dezbaterii politicilor; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța ajungerii la un consens privind elaborarea unei abordări sistemice prin care să se creeze un sistem coerent „Dincolo de PIB”, în vederea îmbunătățirii analizei și dezbaterii politicilor;

| 11. | subliniază faptul că elaborarea unui set de indicatori clari și inteligibili care să fie în același timp coerenți din punct de vedere teoretic, relevanți din punct de vedere politic și cuantificabili din punct de vedere practic și care să asigure comparabilitatea între țări și regiuni reprezintă o provocare; accentuează necesitatea ca această activitate să se desfășoare în strânsă cooperare cu alte instituții și organizații relevante; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că elaborarea unui set de indicatori clari și inteligibili care să fie în același timp coerenți din punct de vedere teoretic, relevanți din punct de vedere politic și cuantificabili din punct de vedere practic și care să asigure comparabilitatea între țări și regiuni reprezintă o provocare; accentuează necesitatea ca această activitate să se desfășoare în strânsă cooperare cu alte instituții și organizații relevante;

| 12. | subliniază necesitatea elaborării unor statistici fiabile, armonizate și furnizate la timp, precum și necesitatea obținerii unei serii de date și indicatori pe termen lung care să poată fi folosiți în modelarea evoluțiilor viitoare și la elaborarea politicilor; recomandă ca diferitele baze de date administrate de autoritățile publice să fie mai bine utilizate și combinate și ca în toate statele membre să fie utilizate metodologii similare și standarde, definiții, clasificări și norme contabile comune pentru a garanta calitatea și comparabilitatea datelor; solicită ca recoltarea datelor și procesarea acestora să se facă cu respectarea principiilor de independență profesională, imparțialitate, obiectivitate, confidențialitate statistică și rentabilitate, ținându-se în același timp seama în mod corespunzător de aspectele legate de protecția datelor cu caracter personal; consideră că Eurostat ar trebui să joace un rol major în acest proces; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea elaborării unor statistici fiabile, armonizate și furnizate la timp, precum și necesitatea obținerii unei serii de date și indicatori pe termen lung care să poată fi folosiți în modelarea evoluțiilor viitoare și la elaborarea politicilor; recomandă ca diferitele baze de date administrate de autoritățile publice să fie mai bine utilizate și combinate și ca în toate statele membre să fie utilizate metodologii similare și standarde, definiții, clasificări și norme contabile comune pentru a garanta calitatea și comparabilitatea datelor; solicită ca recoltarea datelor și procesarea acestora să se facă cu respectarea principiilor de independență profesională, imparțialitate, obiectivitate, confidențialitate statistică și rentabilitate, ținându-se în același timp seama în mod corespunzător de aspectele legate de protecția datelor cu caracter personal; consideră că Eurostat ar trebui să joace un rol major în acest proces;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  EQLS acoperă următoarele domenii de bază din cadrul conceptului de calitate a vieții: resurse economice, privare; sănătate și acces la serviciile medicale; ocuparea forței de muncă și calitatea locurilor de muncă; echilibru între viața profesională și viața de familie; relații de familie și sprijinul acordat acestora; incluziune/excluziune socială (viața comunității și participarea socială); educație și formare; calitatea locuințelor și a mediului local; capital social și calitatea societății; calitatea serviciilor publice; bunăstare subiectivă (inclusiv fericire, satisfacție în viață, optimism față de viitor).

(2)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 30

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0223.

(4)  JO C 230 E, 26.8.2010, p. 1.

(5)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 487.

(6)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 86.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/84

---

Miercuri, 8 iunie 2011Programele europene de navigație prin satelit

P7_TA(2011)0265

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la evaluarea intermediară a programelor europene de navigație prin satelit: evaluarea implementării, provocările viitoare și perspectivele financiare (2009/2226(INI))

2012/C 380 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 iunie 2007 (1) privind finanțarea programului european de radionavigație prin satelit (Galileo) în conformitate cu Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 și cadrul financiar multianual 2007-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 iunie 2007 (1) privind finanțarea programului european de radionavigație prin satelit (Galileo) în conformitate cu Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 și cadrul financiar multianual 2007-2013,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune privind aplicațiile Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS)” (COM(2010)0308),

| — | având în vedere „Raportul de piață al GNSS” al Agenției GNSS European (octombrie 2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul de piață al GNSS” al Agenției GNSS European (octombrie 2010),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea bugetului UE” (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea bugetului UE” (COM(2010)0700),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Evaluare intermediară a programelor europene de radionavigație prin satelit” (COM(2011)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Evaluare intermediară a programelor europene de radionavigație prin satelit” (COM(2011)0005),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A7-0165/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A7-0165/2011),

| A. | întrucât Parlamentul European și-a acordat în mod consecvent întregul sprijin Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS), pus în aplicare prin programele Galileo și EGNOS, care vizează îmbunătățirea vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni, asigurarea autonomiei și independenței Europei și obținerea unei poziții importante pe piața mondială a înaltei tehnologii legate de navigația prin satelit; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European și-a acordat în mod consecvent întregul sprijin Sistemului global de radionavigație prin satelit (GNSS), pus în aplicare prin programele Galileo și EGNOS, care vizează îmbunătățirea vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni, asigurarea autonomiei și independenței Europei și obținerea unei poziții importante pe piața mondială a înaltei tehnologii legate de navigația prin satelit;

| B. | întrucât UE depinde în prezent de sistemul de poziționare globală (GPS) al SUA, de acesta fiind tributare activități în valoare de aproape 7 % din PIB; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE depinde în prezent de sistemul de poziționare globală (GPS) al SUA, de acesta fiind tributare activități în valoare de aproape 7 % din PIB;

| C. | întrucât se presupune că Galileo va prezenta unele avantaje în comparație cu GPS, precum îmbunătățirea preciziei, integritatea globală, autentificarea și garantarea serviciului, și va asigura, de asemenea, autonomia strategică a UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât se presupune că Galileo va prezenta unele avantaje în comparație cu GPS, precum îmbunătățirea preciziei, integritatea globală, autentificarea și garantarea serviciului, și va asigura, de asemenea, autonomia strategică a UE;

| D. | întrucât piața GNSS globală crește exponențial, estimându-se că va ajunge la aproximativ 150 de miliarde de euro în 2010, dintre care mai puțin de 20 % sunt generate în UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât piața GNSS globală crește exponențial, estimându-se că va ajunge la aproximativ 150 de miliarde de euro în 2010, dintre care mai puțin de 20 % sunt generate în UE;

| E. | întrucât EGNOS este deja utilizat zilnic de 80 000 de agricultori europeni și întrucât de curând s-a primit autorizația pentru utilizarea sa în aviația civilă, iar autorizația pentru transportul maritim urmează a fi acordată, conform estimărilor, în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

E.

întrucât EGNOS este deja utilizat zilnic de 80 000 de agricultori europeni și întrucât de curând s-a primit autorizația pentru utilizarea sa în aviația civilă, iar autorizația pentru transportul maritim urmează a fi acordată, conform estimărilor, în viitorul apropiat;

| F. | întrucât Galileo și-a propus să devină GNSS-ul cel mai avansat din punct de vedere tehnologic din lume și o referință mondială în viitor, combinând un nivel ridicat de cunoștințe științifice, tehnologii avansate și resurse umane calificate și contribuind la promovarea inovației și la sporirea competitivității industriei UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât Galileo și-a propus să devină GNSS-ul cel mai avansat din punct de vedere tehnologic din lume și o referință mondială în viitor, combinând un nivel ridicat de cunoștințe științifice, tehnologii avansate și resurse umane calificate și contribuind la promovarea inovației și la sporirea competitivității industriei UE;

| G. | întrucât EGNOS și Galileo vor produce beneficii indirecte în valoare de 60 de miliarde de euro pentru economia și societatea UE, grație creșterii transportului rutier și aerian, reducerii poluării aerului și a consumului de pesticide, creării de locuri de muncă noi și siguranței publice, făcând astfel dovada unei utilizări optime a fondurilor în comparație cu alte investiții similare; |
| --- | --- |

G.

întrucât EGNOS și Galileo vor produce beneficii indirecte în valoare de 60 de miliarde de euro pentru economia și societatea UE, grație creșterii transportului rutier și aerian, reducerii poluării aerului și a consumului de pesticide, creării de locuri de muncă noi și siguranței publice, făcând astfel dovada unei utilizări optime a fondurilor în comparație cu alte investiții similare;

| H. | întrucât, în contextul construirii a patru sisteme de navigație prin satelit globale și două regionale de către diferiți actori internaționali, viteza de punere la dispoziție a serviciilor este un element esențial pentru Galileo, permițându-i acestui sistem european să devină, în cel mai scurt timp, al doilea mare sistem GNSS de referință; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în contextul construirii a patru sisteme de navigație prin satelit globale și două regionale de către diferiți actori internaționali, viteza de punere la dispoziție a serviciilor este un element esențial pentru Galileo, permițându-i acestui sistem european să devină, în cel mai scurt timp, al doilea mare sistem GNSS de referință;

| I. | întrucât incapacitatea parteneriatelor public-privat inițiale de a finanța programele GNSS a condus în 2007 la decizia de a continua punerea în aplicare a acestora cu finanțare exclusiv din bugetul Uniunii (3,4 miliarde de euro pentru fazele de definire, validare și aplicare până în 2013), ceea ce implică intrarea lor în proprietatea exclusivă a Uniunii Europene și transformarea programelor Galileo și EGNOS în primele proiecte importante de acest tip deținute de UE, |
| --- | --- |

I.

întrucât incapacitatea parteneriatelor public-privat inițiale de a finanța programele GNSS a condus în 2007 la decizia de a continua punerea în aplicare a acestora cu finanțare exclusiv din bugetul Uniunii (3,4 miliarde de euro pentru fazele de definire, validare și aplicare până în 2013), ceea ce implică intrarea lor în proprietatea exclusivă a Uniunii Europene și transformarea programelor Galileo și EGNOS în primele proiecte importante de acest tip deținute de UE,

| J. | întrucât Galileo este un sistem civil aflat sub control civil și toate serviciile sale ar trebui să respecte dreptul internațional, tratatele UE și principiile stabilite în tratatele și Carta ONU, |
| --- | --- |

J.

întrucât Galileo este un sistem civil aflat sub control civil și toate serviciile sale ar trebui să respecte dreptul internațional, tratatele UE și principiile stabilite în tratatele și Carta ONU,

| K. | întrucât costurile ridicate ale programului, apărute, printre altele, din cauza unor estimări ale costurilor și a unor strategii de management al costurilor incorecte, permit ca din bugetul curent să se finanțeze numai punerea în aplicare a Capacității de operare inițială (IOC), care include 18 sateliți, |
| --- | --- |

K.

întrucât costurile ridicate ale programului, apărute, printre altele, din cauza unor estimări ale costurilor și a unor strategii de management al costurilor incorecte, permit ca din bugetul curent să se finanțeze numai punerea în aplicare a Capacității de operare inițială (IOC), care include 18 sateliți,

| L. | întrucât Comisia trebuie să prezinte o evaluare clară a tuturor variantelor tehnice posibile și a costurilor și beneficiilor implicate înainte de a se lua o decizie cu privire la alte angajamente financiare ce urmează a fi finanțate din bugetul UE în cadrul următorului cadru financiar multianual, |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia trebuie să prezinte o evaluare clară a tuturor variantelor tehnice posibile și a costurilor și beneficiilor implicate înainte de a se lua o decizie cu privire la alte angajamente financiare ce urmează a fi finanțate din bugetul UE în cadrul următorului cadru financiar multianual,

Evaluarea intermediară: evaluarea punerii în aplicare

| 1. | salută raportul Comisiei, care prezintă situația actuală și a viitoarele provocări ale acestei inițiative-pilot importante; |
| --- | --- |

1.

salută raportul Comisiei, care prezintă situația actuală și a viitoarele provocări ale acestei inițiative-pilot importante;

| 2. | regretă, cu toate acestea, întârzierea prea mare a publicării evaluării intermediare, lucru care creează de prea mult timp incertitudine cu privire la progresul general al proiectului și la situația sa financiară, în detrimentul intrării pe piață a aplicațiilor GNSS și al sprijinului public; |
| --- | --- |

2.

regretă, cu toate acestea, întârzierea prea mare a publicării evaluării intermediare, lucru care creează de prea mult timp incertitudine cu privire la progresul general al proiectului și la situația sa financiară, în detrimentul intrării pe piață a aplicațiilor GNSS și al sprijinului public;

| 3. | solicită Comisiei, în vederea sporirii transparenței, actualizarea Cadrului strategic al GNSS (C(2008)8378) în lumina situației actuale, inclusiv a acțiunilor principale, a bugetului estimat și a calendarului necesar pentru atingerea obiectivelor; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei, în vederea sporirii transparenței, actualizarea Cadrului strategic al GNSS (C(2008)8378) în lumina situației actuale, inclusiv a acțiunilor principale, a bugetului estimat și a calendarului necesar pentru atingerea obiectivelor;

| 4. | îndeamnă Comisia, în vederea prevenirii depășirii costurilor în viitor, să pună în practică politici stricte de limitare a costurilor și de reducere a riscurilor, inclusiv cele necesare pentru a ține sub control costurile de lansare a sateliților; sugerează Comisiei să analizeze rezultatele înregistrate până în prezent și să aibă în vedere posibilitatea de a se recurge în acest scop la experți independenți, inclusiv la reprezentanți ai sectorului, pentru a crește în mod semnificativ eficiența gestionării proiectelor; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia, în vederea prevenirii depășirii costurilor în viitor, să pună în practică politici stricte de limitare a costurilor și de reducere a riscurilor, inclusiv cele necesare pentru a ține sub control costurile de lansare a sateliților; sugerează Comisiei să analizeze rezultatele înregistrate până în prezent și să aibă în vedere posibilitatea de a se recurge în acest scop la experți independenți, inclusiv la reprezentanți ai sectorului, pentru a crește în mod semnificativ eficiența gestionării proiectelor;

| 5. | îndeamnă Comisia să pună în aplicare măsurile recomandate de atenuare a riscurilor, precum utilizarea unei surse duble de finanțare, în ceea ce privește achiziționarea pachetelor de lucru pentru a putea respecta programul ambițios care a fost stabilit, ținând seama de nivelul concurenței efective de pe piețele relevante, precum și de voința politică de a păstra în viitor capacitatea de lansare în Europa, astfel cum se menționează în cea de-a șaptea Rezoluție a Consiliului privind spațiu din 25 noiembrie 2010; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să pună în aplicare măsurile recomandate de atenuare a riscurilor, precum utilizarea unei surse duble de finanțare, în ceea ce privește achiziționarea pachetelor de lucru pentru a putea respecta programul ambițios care a fost stabilit, ținând seama de nivelul concurenței efective de pe piețele relevante, precum și de voința politică de a păstra în viitor capacitatea de lansare în Europa, astfel cum se menționează în cea de-a șaptea Rezoluție a Consiliului privind spațiu din 25 noiembrie 2010;

Situația financiară

| 6. | consideră că IOC, capabilă să furnizeze servicii inițiale pe baza a 18 sateliți, ar trebui finalizată până în 2014 cel târziu pentru a asigura faptul că Galileo va deveni într-adevăr a doua constelație GNSS de referință pentru producătorii de receptoare; în acest scop, îndeamnă Comisia să lanseze cât mai curând cei patru sateliți de validare pe orbită, pentru a stabili o foaie de parcurs clară pentru lansarea celorlalți 14 sateliți și pentru a închide pachetele de lucru finale; |
| --- | --- |

6.

consideră că IOC, capabilă să furnizeze servicii inițiale pe baza a 18 sateliți, ar trebui finalizată până în 2014 cel târziu pentru a asigura faptul că Galileo va deveni într-adevăr a doua constelație GNSS de referință pentru producătorii de receptoare; în acest scop, îndeamnă Comisia să lanseze cât mai curând cei patru sateliți de validare pe orbită, pentru a stabili o foaie de parcurs clară pentru lansarea celorlalți 14 sateliți și pentru a închide pachetele de lucru finale;

| 7. | are convingerea că scopul capacității operaționale depline (FOC), bazată pe o constelație de 27 de sateliți și un număr adecvat de sateliți de rezervă și pe o infrastructură adecvată la sol, este o cerință prealabilă pentru ca Galileo să atingă valoarea adăugată în ceea ce privește autentificarea, înalta precizie și un serviciu neîntrerupt și, prin urmare, pentru a culege roadele economice și sociale; consideră că sprijinul clar și lipsit de ambiguitate al tuturor instituțiilor europene pentru crearea FOC este necesar pentru a convinge utilizatorii și investitorii că UE și-a asumat un angajament pe termen lung; invită Comisia să transmită în acest scop un semnal pozitiv către piață; |
| --- | --- |

7.

are convingerea că scopul capacității operaționale depline (FOC), bazată pe o constelație de 27 de sateliți și un număr adecvat de sateliți de rezervă și pe o infrastructură adecvată la sol, este o cerință prealabilă pentru ca Galileo să atingă valoarea adăugată în ceea ce privește autentificarea, înalta precizie și un serviciu neîntrerupt și, prin urmare, pentru a culege roadele economice și sociale; consideră că sprijinul clar și lipsit de ambiguitate al tuturor instituțiilor europene pentru crearea FOC este necesar pentru a convinge utilizatorii și investitorii că UE și-a asumat un angajament pe termen lung; invită Comisia să transmită în acest scop un semnal pozitiv către piață;

| 8. | deplânge faptul că nu a fost făcută nicio propunere de furnizare a unei finanțări suplimentare a acestui program prin modificarea actualului cadru financiar multianual, fapt ce a condus la întârzieri și costuri suplimentare și, probabil, la pierderea unei importante oportunități; consideră, din această perspectivă, că FOC ar trebui creată până în 2018 cel târziu, ceea ce ar presupune, conform estimărilor Comisiei, o finanțare suplimentară de cel puțin 1,9 miliarde de euro și o finanțare anuală pentru acoperirea costurilor de funcționare de aproximativ 800 de milioane de euro începând cu 2014; îndeamnă Comisia să analizeze toate posibilitățile de economii în relație cu eficiența financiară și să creeze structuri de finanțare adecvate (ținând seama, printre altele, de veniturile serviciului comercial Galileo) pentru a limita finanțarea suplimentară necesară; |
| --- | --- |

8.

deplânge faptul că nu a fost făcută nicio propunere de furnizare a unei finanțări suplimentare a acestui program prin modificarea actualului cadru financiar multianual, fapt ce a condus la întârzieri și costuri suplimentare și, probabil, la pierderea unei importante oportunități; consideră, din această perspectivă, că FOC ar trebui creată până în 2018 cel târziu, ceea ce ar presupune, conform estimărilor Comisiei, o finanțare suplimentară de cel puțin 1,9 miliarde de euro și o finanțare anuală pentru acoperirea costurilor de funcționare de aproximativ 800 de milioane de euro începând cu 2014; îndeamnă Comisia să analizeze toate posibilitățile de economii în relație cu eficiența financiară și să creeze structuri de finanțare adecvate (ținând seama, printre altele, de veniturile serviciului comercial Galileo) pentru a limita finanțarea suplimentară necesară;

| 9. | subliniază faptul că finanțarea acordată în momentul de față de către UE pentru cercetarea și dezvoltarea în cadrul GNSS reprezintă nu mai mult de 15 milioane de euro pe an; atrage atenția asupra prejudiciilor care pot fi aduse altor programe de cercetare și dezvoltare prin eliminarea finanțării suplimentare pentru aceste activități din actualul program-cadru (FP7); este de părere că, pe viitor, ar trebui oferită o finanțare sporită prin intermediul PC8 și prin alte măsuri în vederea facilitării dezvoltării produselor și serviciilor bazate pe GNSS; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că finanțarea acordată în momentul de față de către UE pentru cercetarea și dezvoltarea în cadrul GNSS reprezintă nu mai mult de 15 milioane de euro pe an; atrage atenția asupra prejudiciilor care pot fi aduse altor programe de cercetare și dezvoltare prin eliminarea finanțării suplimentare pentru aceste activități din actualul program-cadru (FP7); este de părere că, pe viitor, ar trebui oferită o finanțare sporită prin intermediul PC8 și prin alte măsuri în vederea facilitării dezvoltării produselor și serviciilor bazate pe GNSS;

| 10. | subliniază necesitatea sporirii finanțării în vederea consolidării dezvoltării aplicațiilor și serviciilor GNSS, ceea ce este esențial pentru a asigura faptul că investiția în infrastructură pe care o reprezintă Galileo este pe deplin exploatată și că sistemul Galileo este dezvoltat la capacitate maximă; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea sporirii finanțării în vederea consolidării dezvoltării aplicațiilor și serviciilor GNSS, ceea ce este esențial pentru a asigura faptul că investiția în infrastructură pe care o reprezintă Galileo este pe deplin exploatată și că sistemul Galileo este dezvoltat la capacitate maximă;

Sensibilizarea publicului

| 11. | are convingerea fermă că finanțarea suplimentară a GNSS poate fi asigurată doar prin sensibilizarea considerabilă a factorilor de decizie și a publicului larg cu privire la beneficiile aduse de GNSS pentru economia și societatea UE; salută crearea unor inițiative concrete, precum concursul anual de idei denumit „Galileo Masters”, la care au participat, în 2010, 350 de proiecte din 44 de țări, concursul Galileo pentru copii și premiul pentru inovație GNSS; |
| --- | --- |

11.

are convingerea fermă că finanțarea suplimentară a GNSS poate fi asigurată doar prin sensibilizarea considerabilă a factorilor de decizie și a publicului larg cu privire la beneficiile aduse de GNSS pentru economia și societatea UE; salută crearea unor inițiative concrete, precum concursul anual de idei denumit „Galileo Masters”, la care au participat, în 2010, 350 de proiecte din 44 de țări, concursul Galileo pentru copii și premiul pentru inovație GNSS;

| 12. | îndeamnă Comisia și Agenția GNSS UE (GSA) să depună mult mai multe eforturi pentru sensibilizarea potențialilor utilizatori și investitori cu privire la GNSS, promovând utilizarea serviciilor bazate pe GNSS, precum și identificând și reunind cererile din Europa cu privire la aceste servicii; în acest sens, subliniază că programul Galileo este un program de interes public european și că are, prin urmare, în mod justificat, dreptul la finanțare din fonduri publice; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia și Agenția GNSS UE (GSA) să depună mult mai multe eforturi pentru sensibilizarea potențialilor utilizatori și investitori cu privire la GNSS, promovând utilizarea serviciilor bazate pe GNSS, precum și identificând și reunind cererile din Europa cu privire la aceste servicii; în acest sens, subliniază că programul Galileo este un program de interes public european și că are, prin urmare, în mod justificat, dreptul la finanțare din fonduri publice;

| 13. | invită Comisia și GSA să se adreseze autorităților locale și regionale și IMM-urilor care desfășoară activități legate de tehnologiile spațiale, în calitate de potențiali utilizatori finali ai aplicațiilor GNSS, prin intermediul unor licitații, campanii de sensibilizare și mecanisme adecvate de transfer de tehnologie, subliniind, totodată, importanța menținerii echilibrului regional european; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și GSA să se adreseze autorităților locale și regionale și IMM-urilor care desfășoară activități legate de tehnologiile spațiale, în calitate de potențiali utilizatori finali ai aplicațiilor GNSS, prin intermediul unor licitații, campanii de sensibilizare și mecanisme adecvate de transfer de tehnologie, subliniind, totodată, importanța menținerii echilibrului regional european;

Dimensiunea internațională

| 14. | invită Comisia să implice în mod activ alte regiuni ale lumii precum America Latină, Asia de Sud-Est sau Africa, unde adoptarea tehnologiei și aplicațiilor GNSS european poate contribui la dezvoltarea pieței; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să implice în mod activ alte regiuni ale lumii precum America Latină, Asia de Sud-Est sau Africa, unde adoptarea tehnologiei și aplicațiilor GNSS european poate contribui la dezvoltarea pieței;

| 15. | sprijină eforturile Comisiei de a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea Galileo cu alte sisteme de navigație prin satelit și de a tinde către standardizarea globală; în acest sens, îndeamnă Comisia și statele membre să folosească toate mijloacele disponibile pentru a rezolva rapid problemele de compatibilitate actuale cu China; |
| --- | --- |

15.

sprijină eforturile Comisiei de a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea Galileo cu alte sisteme de navigație prin satelit și de a tinde către standardizarea globală; în acest sens, îndeamnă Comisia și statele membre să folosească toate mijloacele disponibile pentru a rezolva rapid problemele de compatibilitate actuale cu China;

Viitoarele provocări: finanțare și guvernanță

| 16. | subliniază importanța strategică a politicii spațiale și a programului GNSS pentru crearea unei adevărate politici industriale europene bazate pe proiecte concrete care să aducă beneficii tangibile pentru cetățeni și întreprinderi; invită, în acest sens, Comisia să recunoască rolul important pe care navigația prin satelit îl poate avea și să integreze navigația prin satelit în dezvoltarea tuturor celorlalte politici comunitare relevante; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța strategică a politicii spațiale și a programului GNSS pentru crearea unei adevărate politici industriale europene bazate pe proiecte concrete care să aducă beneficii tangibile pentru cetățeni și întreprinderi; invită, în acest sens, Comisia să recunoască rolul important pe care navigația prin satelit îl poate avea și să integreze navigația prin satelit în dezvoltarea tuturor celorlalte politici comunitare relevante;

| 17. | subliniază că stabilitatea pe termen lung este importantă pentru reducerea la minim a altor întârzieri, a reproiectării costisitoare și a destabilizării bazei de utilizatori; în acest sens, solicită Comisiei să prezinte în mod rapid propuneri legislative privind nivelul serviciilor, finanțarea și guvernanța în cazul programelor GNSS; de asemenea, consideră că, pentru buna gestionare a programelor, este esențial să se asigure păstrarea cunoștințelor de specialitate relevante și a experienței acumulate; |
| --- | --- |

17.

subliniază că stabilitatea pe termen lung este importantă pentru reducerea la minim a altor întârzieri, a reproiectării costisitoare și a destabilizării bazei de utilizatori; în acest sens, solicită Comisiei să prezinte în mod rapid propuneri legislative privind nivelul serviciilor, finanțarea și guvernanța în cazul programelor GNSS; de asemenea, consideră că, pentru buna gestionare a programelor, este esențial să se asigure păstrarea cunoștințelor de specialitate relevante și a experienței acumulate;

| 18. | invită Comisia să includă în evaluarea de impact care urmează să fie realizată în cadrul următoarei propuneri legislative, informații clare și detaliate privind:






  — | specificațiile tehnice (acuratețe, acoperire geografică, integritate etc.) pentru serviciile (serviciile deschise, serviciul „siguranța vieții”, serviciile comerciale, serviciile publice reglementate) pe care ar putea să le ofere diferitele configurații de sateliți ale programului Galileo (inclusiv IOC și FOC utilizate în combinație cu alte sisteme GNSS sau individual); |
| --- | --- | --- |

18.

invită Comisia să includă în evaluarea de impact care urmează să fie realizată în cadrul următoarei propuneri legislative, informații clare și detaliate privind:

—

specificațiile tehnice (acuratețe, acoperire geografică, integritate etc.) pentru serviciile (serviciile deschise, serviciul „siguranța vieții”, serviciile comerciale, serviciile publice reglementate) pe care ar putea să le ofere diferitele configurații de sateliți ale programului Galileo (inclusiv IOC și FOC utilizate în combinație cu alte sisteme GNSS sau individual);

| — | rolul serviciilor EGNOS în ceea ce privește diferitele configurații posibile ale programului Galileo și necesitatea ca EGNOS să rămână sau nu într-o constelație FOC; |
| --- | --- |

—

rolul serviciilor EGNOS în ceea ce privește diferitele configurații posibile ale programului Galileo și necesitatea ca EGNOS să rămână sau nu într-o constelație FOC;

| — | costurile legate de posibilele configurații ale programelor Galileo și EGNOS în ceea ce privește nu numai investițiile în infrastructură, ci și costurile de gestionare și costurile neprevăzute (inclusiv IOC, FOC sau altă variantă posibilă); |
| --- | --- |

—

costurile legate de posibilele configurații ale programelor Galileo și EGNOS în ceea ce privește nu numai investițiile în infrastructură, ci și costurile de gestionare și costurile neprevăzute (inclusiv IOC, FOC sau altă variantă posibilă);

| 19. | consideră că Galileo și EGNOS, în calitatea lor de programe europene deținute de UE și răspunzând unui interes public la nivelul UE, ar trebui finanțate în principal prin intermediul bugetului UE; consideră că, pe lângă contribuția de la bugetul UE, trebuie avute în vedere toate posibilitățile de finanțare, inclusiv formele inovatoare de finanțare; subliniază că soluțiile bugetare ad hoc de urgență, precum cele utilizate în trecut, ar putea pune în pericol succesul și valoarea adăugată a acestor proiecte strategice, de anvergură, ale UE și ar putea submina impulsul politic de care acestea beneficiază; consideră, prin urmare, că trebuie elaborate soluții solide, globale și pe termen lung privind finanțarea acestora; propune garantarea unei sume anuale prestabilite din bugetul UE (pentru finanțarea restului infrastructurii Galileo și a costurilor de funcționare); precizează că cifrele estimate incluse în evaluarea intermediară pentru perioada de după 2013 sunt pur orientative și solicită Comisiei să prezinte, până în vara 2011, o defalcare detaliată a nevoilor financiare estimate pentru a spori răspunderea, predictibilitatea și transparența proiectului; |
| --- | --- |

19.

consideră că Galileo și EGNOS, în calitatea lor de programe europene deținute de UE și răspunzând unui interes public la nivelul UE, ar trebui finanțate în principal prin intermediul bugetului UE; consideră că, pe lângă contribuția de la bugetul UE, trebuie avute în vedere toate posibilitățile de finanțare, inclusiv formele inovatoare de finanțare; subliniază că soluțiile bugetare ad hoc de urgență, precum cele utilizate în trecut, ar putea pune în pericol succesul și valoarea adăugată a acestor proiecte strategice, de anvergură, ale UE și ar putea submina impulsul politic de care acestea beneficiază; consideră, prin urmare, că trebuie elaborate soluții solide, globale și pe termen lung privind finanțarea acestora; propune garantarea unei sume anuale prestabilite din bugetul UE (pentru finanțarea restului infrastructurii Galileo și a costurilor de funcționare); precizează că cifrele estimate incluse în evaluarea intermediară pentru perioada de după 2013 sunt pur orientative și solicită Comisiei să prezinte, până în vara 2011, o defalcare detaliată a nevoilor financiare estimate pentru a spori răspunderea, predictibilitatea și transparența proiectului;

| 20. | consideră că costurile suplimentare neprevăzute ar trebui finanțate din bugetul comunitar fără a prejudicia alte programe existente; invită Comisia să analizeze posibilitatea înființării unui „fond de rezervă pentru programul Galileo”, care să acopere costurile neprevăzute; |
| --- | --- |

20.

consideră că costurile suplimentare neprevăzute ar trebui finanțate din bugetul comunitar fără a prejudicia alte programe existente; invită Comisia să analizeze posibilitatea înființării unui „fond de rezervă pentru programul Galileo”, care să acopere costurile neprevăzute;

| 21. | consideră că guvernanța pe termen lung și structura de gestionare a GNSS ar trebui să răspundă la problema distribuirii sarcinilor și responsabilităților între Comisie, GSA și Agenția Spațială Europeană (ASE), precum și la alte chestiuni relevante precum repartizarea adecvată a costurilor, mecanismul de repartizare a veniturilor, regimul răspunderii, politica prețurilor și posibila implicare și contribuție a sectorului privat la programele GNSS; în acest context, invită Comisia să realizeze progrese rapide în ceea ce privește procesul de reflecție în curs privind viitoarele sisteme de guvernanță pentru operarea sistemului, să își asume responsabilitatea pentru operațiunile pe termen lung și pentru adaptarea infrastructurii, să se asigure că utilizatorii beneficiază în mod permanent de date și de servicii și să maximizeze posibilitățile de dezvoltare a serviciilor comerciale; |
| --- | --- |

21.

consideră că guvernanța pe termen lung și structura de gestionare a GNSS ar trebui să răspundă la problema distribuirii sarcinilor și responsabilităților între Comisie, GSA și Agenția Spațială Europeană (ASE), precum și la alte chestiuni relevante precum repartizarea adecvată a costurilor, mecanismul de repartizare a veniturilor, regimul răspunderii, politica prețurilor și posibila implicare și contribuție a sectorului privat la programele GNSS; în acest context, invită Comisia să realizeze progrese rapide în ceea ce privește procesul de reflecție în curs privind viitoarele sisteme de guvernanță pentru operarea sistemului, să își asume responsabilitatea pentru operațiunile pe termen lung și pentru adaptarea infrastructurii, să se asigure că utilizatorii beneficiază în mod permanent de date și de servicii și să maximizeze posibilitățile de dezvoltare a serviciilor comerciale;

| 22. | subliniază că este important ca orice structură de guvernanță și de gestionare pe termen lung a GNSS să fie complet transparentă, solidă și responsabilă din punct de vedere financiar și gestionată în modul cel mai responsabil; observă, în acest sens, că coordonarea cu Consiliul și cu Parlamentul European ar trebui să aibă loc în mod regulat și să includă actualizări detaliate; |
| --- | --- |

22.

subliniază că este important ca orice structură de guvernanță și de gestionare pe termen lung a GNSS să fie complet transparentă, solidă și responsabilă din punct de vedere financiar și gestionată în modul cel mai responsabil; observă, în acest sens, că coordonarea cu Consiliul și cu Parlamentul European ar trebui să aibă loc în mod regulat și să includă actualizări detaliate;

| 23. | invită Comisia să creeze mecanisme adecvate pentru a se asigura că serviciile și aplicațiile private și publice reglementate bazate pe GNSS respectă drepturile fundamentale ale cetățenilor, precum protecția vieții private și a datelor; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să creeze mecanisme adecvate pentru a se asigura că serviciile și aplicațiile private și publice reglementate bazate pe GNSS respectă drepturile fundamentale ale cetățenilor, precum protecția vieții private și a datelor;

*

* *

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și ASE. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și ASE.

---

(1)  JO C 146 E, 12.6.2008, p. 226.

(2)  JO L 196, 24.7.2008, p. 1.

(3)  JO L 276, 20.10.2010, p. 11.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/89

---

Miercuri, 8 iunie 2011Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii

P7_TA(2011)0266

Rezoluția Parlamentului European din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (2010/2211(INI))

2012/C 380 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 312, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 312,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2007 privind viitorul resurselor proprii ale Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (3) și normele de aplicare ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (3) și normele de aplicare ale acesteia,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind revizuirea bugetului UE (COM(2010)0700),

| — | având în vedere decizia sa din 16 iunie 2010 de constituire a unei comisii speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 16 iunie 2010 de constituire a unei comisii speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 (4),

| — | având în vedere contribuțiile aduse de Nationalrat-ul austriac, Camera cehă, Folkentinget-ul danez, Riigikogu-ul eston, Bundestag-ul german, Bundesrat-ul german, Oireachtas-ul irlandez, Seimas-ul lituanian, Saeima letonă, Assembleia da República portugheză, Tweede Kamer-ul olandez și Riksdagen-ul suedez, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile aduse de Nationalrat-ul austriac, Camera cehă, Folkentinget-ul danez, Riigikogu-ul eston, Bundestag-ul german, Bundesrat-ul german, Oireachtas-ul irlandez, Seimas-ul lituanian, Saeima letonă, Assembleia da República portugheză, Tweede Kamer-ul olandez și Riksdagen-ul suedez,

| — | având în vedere articolul 184 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 184 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru cultură și educație, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea între sexe (A7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei speciale privind provocările politice și resursele bugetare pentru o Uniune Europeană sustenabilă după 2013 și avizul Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru cultură și educație, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea între sexe (A7-0193/2011),

| A. | întrucât Parlamentul a decis constituirea unei comisii speciale având următorul mandat:






  (a) | definirea priorităților politice ale Parlamentului pentru cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2013, atât sub aspect legislativ, cât și bugetar; |
| --- | --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul a decis constituirea unei comisii speciale având următorul mandat:

(a)

definirea priorităților politice ale Parlamentului pentru cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2013, atât sub aspect legislativ, cât și bugetar;

| (b) | estimarea resurselor financiare de care Uniunea are nevoie pentru a-și atinge obiectivele și pentru a-și aplica politicile pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2014; |
| --- | --- |

(b)

estimarea resurselor financiare de care Uniunea are nevoie pentru a-și atinge obiectivele și pentru a-și aplica politicile pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2014;

| (c) | stabilirea duratei următorului cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea duratei următorului cadru financiar multianual;

| (d) | propunerea, în conformitate cu prioritățile și obiectivele menționate, a unei structuri pentru viitorul CFM, care să indice principalele domenii de activitate ale Uniunii; |
| --- | --- |

(d)

propunerea, în conformitate cu prioritățile și obiectivele menționate, a unei structuri pentru viitorul CFM, care să indice principalele domenii de activitate ale Uniunii;

| (e) | prezentarea de orientări pentru o repartizare orientativă a resurselor între și în cadrul diferitelor rubrici de cheltuieli ale CFM, în conformitate cu prioritățile și structura propuse; |
| --- | --- |

(e)

prezentarea de orientări pentru o repartizare orientativă a resurselor între și în cadrul diferitelor rubrici de cheltuieli ale CFM, în conformitate cu prioritățile și structura propuse;

| (f) | specificarea legăturii dintre o reformă a sistemului de finanțare al bugetului UE și o revizuire a cheltuielilor, pentru a oferi Comisiei pentru bugete o bază solidă pentru negocierile privind noul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

(f)

specificarea legăturii dintre o reformă a sistemului de finanțare al bugetului UE și o revizuire a cheltuielilor, pentru a oferi Comisiei pentru bugete o bază solidă pentru negocierile privind noul cadru financiar multianual;

| B. | întrucât comisia specială ar trebui să își prezinte raportul final înaintea prezentării de către Comisie a propunerilor sale cu privire la următorul CFM; |
| --- | --- |

B.

întrucât comisia specială ar trebui să își prezinte raportul final înaintea prezentării de către Comisie a propunerilor sale cu privire la următorul CFM;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale, iar bugetul trebuie finanțat integral din resurse proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Uniunea trebuie să își asigure mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale, iar bugetul trebuie finanțat integral din resurse proprii;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) și cu articolul 324 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European trebuie să fie implicat în mod corespunzător în procesul de negociere a următorului CFM; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 312 alineatul (5) și cu articolul 324 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European trebuie să fie implicat în mod corespunzător în procesul de negociere a următorului CFM;

| E. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și creează noi domenii de competență care ar trebui să se reflecte în următorul CFM; |
| --- | --- |

E.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și creează noi domenii de competență care ar trebui să se reflecte în următorul CFM;

| F. | întrucât provocările cu care se confruntă Uniunea și cetățenii săi, cum ar fi criza economică mondială, progresul rapid al economiilor emergente, tranziția spre o societate sustenabilă și spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, combaterea schimbărilor climatice, provocările demografice, inclusiv integrarea imigranților și protecția solicitanților de azil, mutația către economiile emergente înregistrată în distribuția globală a producției și a economiilor, lupta împotriva sărăciei, precum și amenințările reprezentate de dezastrele naturale și de cele provocate de om, de terorism și de criminalitatea organizată, necesită un răspuns ferm din partea Uniunii și a statelor membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât provocările cu care se confruntă Uniunea și cetățenii săi, cum ar fi criza economică mondială, progresul rapid al economiilor emergente, tranziția spre o societate sustenabilă și spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, combaterea schimbărilor climatice, provocările demografice, inclusiv integrarea imigranților și protecția solicitanților de azil, mutația către economiile emergente înregistrată în distribuția globală a producției și a economiilor, lupta împotriva sărăciei, precum și amenințările reprezentate de dezastrele naturale și de cele provocate de om, de terorism și de criminalitatea organizată, necesită un răspuns ferm din partea Uniunii și a statelor membre;

| G. | întrucât Uniunea Europeană are mai multă însemnătate la nivel internațional decât suma statelor sale membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană are mai multă însemnătate la nivel internațional decât suma statelor sale membre;

| H. | întrucât obiectivul principal al politicii de coeziune europene ar trebui să fie în continuare reducerea inegalităților sociale, economice și teritoriale care există încă în Uniune și întrucât o politică de coeziune vizibilă și de succes are în sine o valoare adăugată europeană, iar toate statele membre ale UE ar trebui să beneficieze de aceasta; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivul principal al politicii de coeziune europene ar trebui să fie în continuare reducerea inegalităților sociale, economice și teritoriale care există încă în Uniune și întrucât o politică de coeziune vizibilă și de succes are în sine o valoare adăugată europeană, iar toate statele membre ale UE ar trebui să beneficieze de aceasta;

| I. | întrucât cetățenii UE au devenit mai exigenți în ceea ce privește Uniunea și, de asemenea, mai critici față de performanțele acesteia; întrucât publicul își va asuma din nou apartenența la Uniune numai atunci când cetățenii vor fi încrezători că valorile și interesele lor sunt apărate mai bine de către Uniune; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenii UE au devenit mai exigenți în ceea ce privește Uniunea și, de asemenea, mai critici față de performanțele acesteia; întrucât publicul își va asuma din nou apartenența la Uniune numai atunci când cetățenii vor fi încrezători că valorile și interesele lor sunt apărate mai bine de către Uniune;

| J. | întrucât Strategia Europa 2020 ar trebui să contribuie la redresarea Europei în urma crizei și la consolidarea acesteia, prin crearea de locuri de muncă și o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât această strategie se bazează pe cinci obiective principale ale Uniunii referitoare la promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare, atingerea obiectivelor în materie de schimbări climatice și energie, îmbunătățirea nivelului educației și promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

J.

întrucât Strategia Europa 2020 ar trebui să contribuie la redresarea Europei în urma crizei și la consolidarea acesteia, prin crearea de locuri de muncă și o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât această strategie se bazează pe cinci obiective principale ale Uniunii referitoare la promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare, atingerea obiectivelor în materie de schimbări climatice și energie, îmbunătățirea nivelului educației și promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei;

| K. | întrucât bugetul Uniunii este un instrument de reformă puternic; întrucât impactul său poate fi amplificat dacă mobilizează surse suplimentare de finanțare privată și publică în favoarea investițiilor, acționând astfel ca un catalizator al efectului de multiplicare a cheltuielilor Uniunii; întrucât așa-numitul principiu „juste retour”(al compensării) nu are nicio justificare economică, deoarece nu ține seama în mod corespunzător de valoarea adăugată europeană, de efectele colaterale și nici de nevoia de solidaritate între țările UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât bugetul Uniunii este un instrument de reformă puternic; întrucât impactul său poate fi amplificat dacă mobilizează surse suplimentare de finanțare privată și publică în favoarea investițiilor, acționând astfel ca un catalizator al efectului de multiplicare a cheltuielilor Uniunii; întrucât așa-numitul principiu „juste retour”(al compensării) nu are nicio justificare economică, deoarece nu ține seama în mod corespunzător de valoarea adăugată europeană, de efectele colaterale și nici de nevoia de solidaritate între țările UE;

| L. | întrucât, în conformitate cu articolul 3 din TUE, dezvoltarea durabilă a Europei ar trebui să se întemeieze pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu articolul 3 din TUE, dezvoltarea durabilă a Europei ar trebui să se întemeieze pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului;

| M. | întrucât principiul bunei gestiuni financiare este unul dintre principiile de bază ale execuției bugetului Uniunii; întrucât numeroase state membre realizează ajustări fiscale dificile ale bugetelor lor naționale; întrucât buna gestiune financiară, bazată pe eficiență, eficacitate și economie, a devenit din ce în ce mai importantă în ceea ce privește cheltuielile publice, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât principiul bunei gestiuni financiare este unul dintre principiile de bază ale execuției bugetului Uniunii; întrucât numeroase state membre realizează ajustări fiscale dificile ale bugetelor lor naționale; întrucât buna gestiune financiară, bazată pe eficiență, eficacitate și economie, a devenit din ce în ce mai importantă în ceea ce privește cheltuielile publice, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre;

| N. | întrucât prevederile legate de ajustarea periodică a programelor de cheltuieli la nevoile și circumstanțele în schimbare au fost insuficiente; întrucât complexitatea normelor și a reglementărilor a constituit unul dintre motivele slabei performanțe a sistemelor de gestiune și control; |
| --- | --- |

N.

întrucât prevederile legate de ajustarea periodică a programelor de cheltuieli la nevoile și circumstanțele în schimbare au fost insuficiente; întrucât complexitatea normelor și a reglementărilor a constituit unul dintre motivele slabei performanțe a sistemelor de gestiune și control;

| O. | întrucât primii patru ani ai actualului CFM 2007-2013 au ilustrat în mod clar limitele capacității cadrului financiar de a răspunde noilor evoluții și priorități, fără a le pune în pericol pe cele existente; întrucât actualul CFM nu a reușit să răspundă prompt unor noi angajamente, cum ar fi Galileo, ITER, mecanismul pentru produsele alimentare sau planul european de redresare economică; |
| --- | --- |

O.

întrucât primii patru ani ai actualului CFM 2007-2013 au ilustrat în mod clar limitele capacității cadrului financiar de a răspunde noilor evoluții și priorități, fără a le pune în pericol pe cele existente; întrucât actualul CFM nu a reușit să răspundă prompt unor noi angajamente, cum ar fi Galileo, ITER, mecanismul pentru produsele alimentare sau planul european de redresare economică;

| P. | întrucât, deși introducerea resursei reprezentate de VNB în 1988 în sistemul de finanțare al UE presupunea ca aceasta să compenseze temporar o scădere a resurselor proprii, aceasta a fost prelungită și consolidată de-a lungul anilor fiind, în prezent, principala componentă a resurselor bugetare ale UE; întrucât această preponderență a accentuat tendința statelor membre de a-și calcula balanța netă, având ca urmare o serie de reduceri, corecții, scutiri și compensații care fac ca actualul sistem al resurselor proprii să fie excesiv de complex, opac, insuficient corelat cu politicile existente ale Uniunii, lipsit de echitate și, prin urmare, incapabil să asigure o finanțare transparentă și eficientă a politicilor Uniunii în interesul european fiind, în ultimă instanță, total neinteligibil pentru cetățenii Uniunii Europene; |
| --- | --- |

P.

întrucât, deși introducerea resursei reprezentate de VNB în 1988 în sistemul de finanțare al UE presupunea ca aceasta să compenseze temporar o scădere a resurselor proprii, aceasta a fost prelungită și consolidată de-a lungul anilor fiind, în prezent, principala componentă a resurselor bugetare ale UE; întrucât această preponderență a accentuat tendința statelor membre de a-și calcula balanța netă, având ca urmare o serie de reduceri, corecții, scutiri și compensații care fac ca actualul sistem al resurselor proprii să fie excesiv de complex, opac, insuficient corelat cu politicile existente ale Uniunii, lipsit de echitate și, prin urmare, incapabil să asigure o finanțare transparentă și eficientă a politicilor Uniunii în interesul european fiind, în ultimă instanță, total neinteligibil pentru cetățenii Uniunii Europene;

| Q. | întrucât, în Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la metodele inovatoare de finanțare la nivel european și mondial (5), Parlamentul European a aprobat introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF), care „ar putea contribui la abordarea problemei privind tendințele de tranzacționare cu efecte extrem de negative de pe piețele financiare, precum anumite tipuri de tranzacționare de înaltă frecvență pe termen scurt și automată, și ar putea diminua activitățile speculative”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la metodele inovatoare de finanțare la nivel european și mondial (5), Parlamentul European a aprobat introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare (TTF), care „ar putea contribui la abordarea problemei privind tendințele de tranzacționare cu efecte extrem de negative de pe piețele financiare, precum anumite tipuri de tranzacționare de înaltă frecvență pe termen scurt și automată, și ar putea diminua activitățile speculative”;

Partea I:
     
  Principalele provocări

| 1. | consideră că provocările care ne așteaptă, fie sub aspect demografic, al schimbărilor climatice sau al aprovizionării cu energie, sunt domenii în care Uniunea Europeană își poate demonstra valoarea adăugată, ca o entitate care reprezintă mult mai mult decât suma statelor sale membre; |
| --- | --- |

1.

consideră că provocările care ne așteaptă, fie sub aspect demografic, al schimbărilor climatice sau al aprovizionării cu energie, sunt domenii în care Uniunea Europeană își poate demonstra valoarea adăugată, ca o entitate care reprezintă mult mai mult decât suma statelor sale membre;

| 2. | constată că, din cauza crizei actuale și a constrângerilor severe în ceea ce privește cheltuielile publice, a devenit mai dificil pentru statele membre să progreseze mai departe în ceea ce privește creșterea economică, sporirea competitivității și urmărirea obiectivului unei convergențe economice și sociale și să participe pe deplin în cadrul pieței interne; crede cu fermitate că soluția pentru ieșirea din criză este îndreptarea către Europa, și nu îndepărtarea de aceasta; |
| --- | --- |

2.

constată că, din cauza crizei actuale și a constrângerilor severe în ceea ce privește cheltuielile publice, a devenit mai dificil pentru statele membre să progreseze mai departe în ceea ce privește creșterea economică, sporirea competitivității și urmărirea obiectivului unei convergențe economice și sociale și să participe pe deplin în cadrul pieței interne; crede cu fermitate că soluția pentru ieșirea din criză este îndreptarea către Europa, și nu îndepărtarea de aceasta;

| 3. | consideră că noțiunea de „resurse durabile pentru Uniunea Europeană” impune în primul rând regândirea „sistemului de resurse” al bugetului UE cu scopul de a înlocui contribuțiile naționale actuale cu resurse cu adevărat europene; |
| --- | --- |

3.

consideră că noțiunea de „resurse durabile pentru Uniunea Europeană” impune în primul rând regândirea „sistemului de resurse” al bugetului UE cu scopul de a înlocui contribuțiile naționale actuale cu resurse cu adevărat europene;

| 4. | consideră că evenimentele recente arată că zona euro necesită o guvernanță economică mai ambițioasă și că un pilon monetar fără un pilon social și economic este sortit eșecului; consideră că este esențial ca Uniunea să își consolideze sistemul de guvernanță economică pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei UE 2020 (restabilirea și protejarea pe termen lung a nivelurilor de creștere economică), pentru a împiedica repetarea actualei crize și pentru a salva proiectul european; |
| --- | --- |

4.

consideră că evenimentele recente arată că zona euro necesită o guvernanță economică mai ambițioasă și că un pilon monetar fără un pilon social și economic este sortit eșecului; consideră că este esențial ca Uniunea să își consolideze sistemul de guvernanță economică pentru a asigura punerea în aplicare a strategiei UE 2020 (restabilirea și protejarea pe termen lung a nivelurilor de creștere economică), pentru a împiedica repetarea actualei crize și pentru a salva proiectul european;

Construirea unei societăți bazate pe cunoaștere

| 5. | subliniază că actuala criză a scos în evidență provocările structurale cărora trebuie să le facă față majoritatea economiilor statelor membre: o productivitate sub parametri optimi, niveluri ridicate ale datoriei publice, deficite fiscale mari, șomaj structural, obstacole permanente în cadrul pieței interne, mobilitate scăzută a forței de muncă și noțiuni perimate în ceea ce privește competențele, contribuind la o creștere economică slabă; subliniază nevoia de investiții în domenii-cheie, cum ar fi educația, cercetarea și inovarea, cu scopul de a depăși aceste provocări structurale și subliniază importanța de a inversa tendința descrescătoare a investițiilor publice; |
| --- | --- |

5.

subliniază că actuala criză a scos în evidență provocările structurale cărora trebuie să le facă față majoritatea economiilor statelor membre: o productivitate sub parametri optimi, niveluri ridicate ale datoriei publice, deficite fiscale mari, șomaj structural, obstacole permanente în cadrul pieței interne, mobilitate scăzută a forței de muncă și noțiuni perimate în ceea ce privește competențele, contribuind la o creștere economică slabă; subliniază nevoia de investiții în domenii-cheie, cum ar fi educația, cercetarea și inovarea, cu scopul de a depăși aceste provocări structurale și subliniază importanța de a inversa tendința descrescătoare a investițiilor publice;

| 6. | reamintește că, dacă actualele tendințe în materie de investiții continuă, Asia poate ajunge în fruntea dezvoltării științifice și tehnologice până în 2025; reamintește totuși că aceste schimbări reprezintă nu numai provocări însemnate, ci și oportunități, cum ar fi o creștere bruscă a potențialului de export al UE; constată că, în domeniul învățământului universitar și profesional de nivel terțiar, Uniunea are mult de recuperat, întrucât doar 30 de universități europene se situează în primele 100 din lume; subliniază că Europa este în urmă și în ceea ce privește cursa dezvoltării de noi competențe și atrage atenția asupra faptului că, până în 2020, va crește cu 16 milioane numărul de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, în timp ce numărul locurilor de muncă pentru care se vor cere competențe reduse va scădea cu 12 milioane; |
| --- | --- |

6.

reamintește că, dacă actualele tendințe în materie de investiții continuă, Asia poate ajunge în fruntea dezvoltării științifice și tehnologice până în 2025; reamintește totuși că aceste schimbări reprezintă nu numai provocări însemnate, ci și oportunități, cum ar fi o creștere bruscă a potențialului de export al UE; constată că, în domeniul învățământului universitar și profesional de nivel terțiar, Uniunea are mult de recuperat, întrucât doar 30 de universități europene se situează în primele 100 din lume; subliniază că Europa este în urmă și în ceea ce privește cursa dezvoltării de noi competențe și atrage atenția asupra faptului că, până în 2020, va crește cu 16 milioane numărul de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, în timp ce numărul locurilor de muncă pentru care se vor cere competențe reduse va scădea cu 12 milioane;

Combaterea șomajului

| 7. | consideră că una dintre provocările majore cu care se confruntă Uniunea Europeană este legată de menținerea competitivității, de intensificarea creșterii economice, de combaterea șomajului ridicat, de concentrarea asupra funcționării corespunzătoare a piețelor muncii și asupra condițiilor sociale cu scopul de a îmbunătăți gradul de ocupare a forței de muncă, de a promova munca decentă, de a garanta drepturile și condițiile de muncă ale lucrătorilor din întreaga Europă, precum și de a reduce sărăcia; |
| --- | --- |

7.

consideră că una dintre provocările majore cu care se confruntă Uniunea Europeană este legată de menținerea competitivității, de intensificarea creșterii economice, de combaterea șomajului ridicat, de concentrarea asupra funcționării corespunzătoare a piețelor muncii și asupra condițiilor sociale cu scopul de a îmbunătăți gradul de ocupare a forței de muncă, de a promova munca decentă, de a garanta drepturile și condițiile de muncă ale lucrătorilor din întreaga Europă, precum și de a reduce sărăcia;

Provocarea demografică

| 8. | insistă asupra faptului că Uniunea trebuie să răspundă provocării demografice; constată că scăderea ponderii populației active, combinată cu creșterea ponderii persoanelor pensionate, va exercita presiuni suplimentare asupra sistemelor sale de protecție socială și asupra competitivității sale economice; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra faptului că Uniunea trebuie să răspundă provocării demografice; constată că scăderea ponderii populației active, combinată cu creșterea ponderii persoanelor pensionate, va exercita presiuni suplimentare asupra sistemelor sale de protecție socială și asupra competitivității sale economice;

Provocările legate de climă și resurse

| 9. | este preocupat de faptul că o creștere a populației lumii de la 6 la 9 miliarde va intensifica, la nivel mondial, concurența pentru resursele naturale și va exercita presiuni suplimentare asupra mediului la nivel global și local; constată că, până în 2050, cererea de alimente ar putea crește cu 70 % și că utilizarea și gestionarea ineficientă și nesustenabilă a materiilor prime și a mărfurilor expun cetățenii la o concurență distructivă între alimente, conservarea naturii și producerea de energie, precum și la creșteri șocante ale prețurilor; de asemenea, acestea ar putea avea consecințe negative și asupra industriei în ceea ce privește oportunitățile de afaceri, inclusiv restricționarea accesului la materii prime, amenințând securitatea economică și accentuând schimbările climatice; subliniază, prin urmare, faptul că este necesar ca UE să ia imediat măsuri și să creeze o economie bazată pe utilizarea sustenabilă a resurselor; |
| --- | --- |

9.

este preocupat de faptul că o creștere a populației lumii de la 6 la 9 miliarde va intensifica, la nivel mondial, concurența pentru resursele naturale și va exercita presiuni suplimentare asupra mediului la nivel global și local; constată că, până în 2050, cererea de alimente ar putea crește cu 70 % și că utilizarea și gestionarea ineficientă și nesustenabilă a materiilor prime și a mărfurilor expun cetățenii la o concurență distructivă între alimente, conservarea naturii și producerea de energie, precum și la creșteri șocante ale prețurilor; de asemenea, acestea ar putea avea consecințe negative și asupra industriei în ceea ce privește oportunitățile de afaceri, inclusiv restricționarea accesului la materii prime, amenințând securitatea economică și accentuând schimbările climatice; subliniază, prin urmare, faptul că este necesar ca UE să ia imediat măsuri și să creeze o economie bazată pe utilizarea sustenabilă a resurselor;

| 10. | atrage atenția asupra creșterii consumului energetic la nivel global și asupra faptului că dependența de importurile de energie va crește, Uniunea ajungând să importe până în 2050 aproape două treimi din nevoile sale de energie în cazul în care politicile energetice actuale nu sunt modificate în mod corespunzător, iar statele membre nu își intensifică eforturile pentru a dezvolta propriile surse regenerabile de energie și pentru a obține un potențial propriu de eficiență energetică, luând în considerare pe deplin angajamentele UE în materie de energie și climă, precum și aspectele privind siguranța; avertizează asupra faptului că volatilitatea prețurilor și incertitudinile în materie de aprovizionare vor fi, de asemenea, agravate de volatilitatea politică din țările cu resurse energetice bogate; solicită, prin urmare, diversificarea căilor de aprovizionare și a partenerilor comerciali; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra creșterii consumului energetic la nivel global și asupra faptului că dependența de importurile de energie va crește, Uniunea ajungând să importe până în 2050 aproape două treimi din nevoile sale de energie în cazul în care politicile energetice actuale nu sunt modificate în mod corespunzător, iar statele membre nu își intensifică eforturile pentru a dezvolta propriile surse regenerabile de energie și pentru a obține un potențial propriu de eficiență energetică, luând în considerare pe deplin angajamentele UE în materie de energie și climă, precum și aspectele privind siguranța; avertizează asupra faptului că volatilitatea prețurilor și incertitudinile în materie de aprovizionare vor fi, de asemenea, agravate de volatilitatea politică din țările cu resurse energetice bogate; solicită, prin urmare, diversificarea căilor de aprovizionare și a partenerilor comerciali;

| 11. | sprijină ideea că ansamblul finanțărilor UE ar trebui să conducă la o îmbunătățire a stării generale a mediului european prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care să corespundă cel puțin obiectivelor actuale din cadrul legislației UE; prin urmare, sugerează că efectele pozitive și negative pe care le are asupra climei și mediului utilizarea fondurilor UE ar trebui analizate la nivele agregate; |
| --- | --- |

11.

sprijină ideea că ansamblul finanțărilor UE ar trebui să conducă la o îmbunătățire a stării generale a mediului european prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care să corespundă cel puțin obiectivelor actuale din cadrul legislației UE; prin urmare, sugerează că efectele pozitive și negative pe care le are asupra climei și mediului utilizarea fondurilor UE ar trebui analizate la nivele agregate;

Securitatea internă și externă și libertățile individuale

| 12. | este de părere că globalizarea a amplificat sentimentul de vulnerabilitate, prin eliminarea delimitărilor dintre formele interne și externe de libertate, justiție și securitate; este convins că abordarea provocărilor secolului XXI în materie de securitate, fără a periclita drepturile fundamentale și libertățile individuale, necesită, așadar, răspunsuri globale și anticipative pe care numai o entitate de calibrul Uniunii le poate oferi; este convins că dimensiunea de securitate externă a UE este strâns legată de democrație, statul de drept și buna guvernare din țările terțe și că UE are o responsabilitate specială de a contribui la aceasta; |
| --- | --- |

12.

este de părere că globalizarea a amplificat sentimentul de vulnerabilitate, prin eliminarea delimitărilor dintre formele interne și externe de libertate, justiție și securitate; este convins că abordarea provocărilor secolului XXI în materie de securitate, fără a periclita drepturile fundamentale și libertățile individuale, necesită, așadar, răspunsuri globale și anticipative pe care numai o entitate de calibrul Uniunii le poate oferi; este convins că dimensiunea de securitate externă a UE este strâns legată de democrație, statul de drept și buna guvernare din țările terțe și că UE are o responsabilitate specială de a contribui la aceasta;

Europa în lume: nevoia de a deveni un actor mai energic

| 13. | este convins că Uniunea, ca putere politică, economică și comercială majoră, trebuie să își asume pe deplin acest rol pe scena internațională; reamintește că Tratatul de la Lisabona oferă noi instrumente pentru o promovare mai eficace a intereselor și valorilor europene în întreaga lume; subliniază faptul că Uniunea va contribui cu valoare adăugată pe scena internațională și va putea influența deciziile politice la nivel mondial numai dacă va acționa în mod colectiv; insistă asupra faptului că o reprezentare mai puternică pe plan extern va trebui însoțită de o coordonare mai puternică pe plan intern; |
| --- | --- |

13.

este convins că Uniunea, ca putere politică, economică și comercială majoră, trebuie să își asume pe deplin acest rol pe scena internațională; reamintește că Tratatul de la Lisabona oferă noi instrumente pentru o promovare mai eficace a intereselor și valorilor europene în întreaga lume; subliniază faptul că Uniunea va contribui cu valoare adăugată pe scena internațională și va putea influența deciziile politice la nivel mondial numai dacă va acționa în mod colectiv; insistă asupra faptului că o reprezentare mai puternică pe plan extern va trebui însoțită de o coordonare mai puternică pe plan intern;

Asigurarea bunei guvernanțe

| 14. | este convins că sporirea sentimentului public de apartenență la Uniune trebuie să devină forța motrice a acțiunii colective; consideră că asigurarea „bunei guvernanțe” este, de departe, cel mai puternic mijloc de care dispune Uniunea pentru a beneficia de angajamentul și de implicarea continuă a cetățenilor săi; |
| --- | --- |

14.

este convins că sporirea sentimentului public de apartenență la Uniune trebuie să devină forța motrice a acțiunii colective; consideră că asigurarea „bunei guvernanțe” este, de departe, cel mai puternic mijloc de care dispune Uniunea pentru a beneficia de angajamentul și de implicarea continuă a cetățenilor săi;

Partea a II-a:
     
  Optimizarea realizării obiectivelor: rolul bugetului UE

Valoarea adăugată europeană și costul renunțării la Europa

| 15. | subliniază că principalul obiectiv al cheltuielilor bugetare ale UE este acela de a crea o valoare adăugată europeană (VAE) prin punerea în comun a resurselor, acționând ca un catalizator și generând economii de scară, efecte transfrontaliere pozitive și efecte de propagare, contribuind astfel la realizarea într-un mod mai eficace sau mai rapid a obiectivelor politice comune convenite și la reducerea cheltuielilor naționale; reamintește că, în principiu, orice repetare a cheltuielilor sau suprapunere a fondurilor alocate din numeroase linii bugetare trebuie evitate, cheltuielile UE trebuind întotdeauna să vizeze crearea unei valori adăugate mai mari decât cheltuielile individuale agregate ale statelor membre; consideră că CFM, utilizat în mod corespunzător, reprezintă un instrument extrem de important pentru planificarea pe termen lung a proiectului european, luând în considerare perspectiva europeană și valoarea adăugată a Uniunii; |
| --- | --- |

15.

subliniază că principalul obiectiv al cheltuielilor bugetare ale UE este acela de a crea o valoare adăugată europeană (VAE) prin punerea în comun a resurselor, acționând ca un catalizator și generând economii de scară, efecte transfrontaliere pozitive și efecte de propagare, contribuind astfel la realizarea într-un mod mai eficace sau mai rapid a obiectivelor politice comune convenite și la reducerea cheltuielilor naționale; reamintește că, în principiu, orice repetare a cheltuielilor sau suprapunere a fondurilor alocate din numeroase linii bugetare trebuie evitate, cheltuielile UE trebuind întotdeauna să vizeze crearea unei valori adăugate mai mari decât cheltuielile individuale agregate ale statelor membre; consideră că CFM, utilizat în mod corespunzător, reprezintă un instrument extrem de important pentru planificarea pe termen lung a proiectului european, luând în considerare perspectiva europeană și valoarea adăugată a Uniunii;

| 16. | atrage atenția asupra următoarelor domenii, care dispun de potențial pentru a contribui la sinergii și economii de scară mai importante: Serviciul European de Acțiune Externă, ajutorul umanitar și, mai exact, o capacitate de reacție rapidă a UE, punerea în comun a resurselor de apărare, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, marile proiecte de infrastructură (în special în domeniul energetic și al transporturilor) și supravegherea pieței financiare; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția asupra următoarelor domenii, care dispun de potențial pentru a contribui la sinergii și economii de scară mai importante: Serviciul European de Acțiune Externă, ajutorul umanitar și, mai exact, o capacitate de reacție rapidă a UE, punerea în comun a resurselor de apărare, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, marile proiecte de infrastructură (în special în domeniul energetic și al transporturilor) și supravegherea pieței financiare;

| 17. | consideră că, pe lângă verificarea respectării subsidiarității prin intermediul parlamentelor naționale, ancorată în Tratatul de la Lisabona, trebuie realizată o evaluare a VAE pentru orice propunere legislativă cu relevanță bugetară, această fiind considerată cea mai bună practică; insistă însă asupra faptului că evaluarea VAE presupune mai mult decât o abordare pe bază de cifre și că trebuie realizată o evaluare politică care să determine dacă acțiunea planificată va contribui în mod eficient și eficace la obiectivele comune ale UE și dacă va genera bunuri publice la nivelul UE; constată că principalele și cele mai importante elemente ale VAE, cum ar fi pacea, stabilitatea, libertatea, libera circulație a persoanelor, mărfurilor, serviciilor și capitalurilor, nu pot fi evaluate din punct de vedere numeric; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pe lângă verificarea respectării subsidiarității prin intermediul parlamentelor naționale, ancorată în Tratatul de la Lisabona, trebuie realizată o evaluare a VAE pentru orice propunere legislativă cu relevanță bugetară, această fiind considerată cea mai bună practică; insistă însă asupra faptului că evaluarea VAE presupune mai mult decât o abordare pe bază de cifre și că trebuie realizată o evaluare politică care să determine dacă acțiunea planificată va contribui în mod eficient și eficace la obiectivele comune ale UE și dacă va genera bunuri publice la nivelul UE; constată că principalele și cele mai importante elemente ale VAE, cum ar fi pacea, stabilitatea, libertatea, libera circulație a persoanelor, mărfurilor, serviciilor și capitalurilor, nu pot fi evaluate din punct de vedere numeric;

| 18. | subliniază necesitatea de a evidenția conformitatea tuturor cheltuielilor UE cu obligațiile prevăzute în tratat, în acquis-ul comunitar sau în obiectivele politice principale ale UE; evidențiază faptul că VAE poate fi generată nu numai prin cheltuieli, ci și prin legislația europeană și prin coordonarea politicilor naționale și ale UE în domeniile economic, fiscal, bugetar și social; este convins că trebuie să fie îmbunătățită valoarea adăugată europeană a cheltuielilor în cadrul următorului CFM; subliniază că finanțarea UE ar trebui, pe cât posibil, să contribuie la realizarea simultană a mai multor obiective specifice de politică ale UE (de exemplu, coeziunea teritorială, adaptarea la schimbările climatice, protecția biodiversității); |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a evidenția conformitatea tuturor cheltuielilor UE cu obligațiile prevăzute în tratat, în acquis-ul comunitar sau în obiectivele politice principale ale UE; evidențiază faptul că VAE poate fi generată nu numai prin cheltuieli, ci și prin legislația europeană și prin coordonarea politicilor naționale și ale UE în domeniile economic, fiscal, bugetar și social; este convins că trebuie să fie îmbunătățită valoarea adăugată europeană a cheltuielilor în cadrul următorului CFM; subliniază că finanțarea UE ar trebui, pe cât posibil, să contribuie la realizarea simultană a mai multor obiective specifice de politică ale UE (de exemplu, coeziunea teritorială, adaptarea la schimbările climatice, protecția biodiversității);

| 19. | crede cu fermitate că investițiile la nivelul UE pot duce la economii semnificativ mai mari la nivel național, în special în domeniile în care UE are în mod incontestabil o valoare adăugată mai mare decât bugetele naționale; crede cu fermitate că principiul VAE ar trebui să stea la baza tuturor negocierilor viitoare cu privire la bugetul UE; salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a lansa o amplă analiză a „costului renunțării la Europa” pentru statele membre și bugetele naționale; invită Comisia să publice acest raport în timp util, pentru a permite luarea sa în considerare în cursul procesului de negociere pentru viitorul CFM; |
| --- | --- |

19.

crede cu fermitate că investițiile la nivelul UE pot duce la economii semnificativ mai mari la nivel național, în special în domeniile în care UE are în mod incontestabil o valoare adăugată mai mare decât bugetele naționale; crede cu fermitate că principiul VAE ar trebui să stea la baza tuturor negocierilor viitoare cu privire la bugetul UE; salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a lansa o amplă analiză a „costului renunțării la Europa” pentru statele membre și bugetele naționale; invită Comisia să publice acest raport în timp util, pentru a permite luarea sa în considerare în cursul procesului de negociere pentru viitorul CFM;

| 20. | solicită o mai bună coordonare între bugetul UE și bugetele naționale ale statelor membre la finanțarea priorităților politice comune; reamintește necesitatea de coordona cheltuirea fondurilor publice de la faza de planificare la faza de implementare pentru a asigura complementaritatea, o mai mare eficiență și vizibilitate, precum și o mai bună structurare a bugetului UE; consideră că noul mecanism de coordonare a politicilor economice și bugetare („semestrul european”) ar trebui să joace un rol important în coordonarea obiectivelor în materie de politici pe întreg teritoriul UE și în alinierea acestora la obiectivele UE contribuind astfel la realizarea sinergiilor bugetare dorite între bugetul UE și bugetele naționale; |
| --- | --- |

20.

solicită o mai bună coordonare între bugetul UE și bugetele naționale ale statelor membre la finanțarea priorităților politice comune; reamintește necesitatea de coordona cheltuirea fondurilor publice de la faza de planificare la faza de implementare pentru a asigura complementaritatea, o mai mare eficiență și vizibilitate, precum și o mai bună structurare a bugetului UE; consideră că noul mecanism de coordonare a politicilor economice și bugetare („semestrul european”) ar trebui să joace un rol important în coordonarea obiectivelor în materie de politici pe întreg teritoriul UE și în alinierea acestora la obiectivele UE contribuind astfel la realizarea sinergiilor bugetare dorite între bugetul UE și bugetele naționale;

Un buget eficient

| 21. | consideră că, în timp ce principiul VAE ar trebui aplicat în vederea orientării viitoarelor decizii ce determină prioritățile în materie de cheltuieli, utilizarea eficientă și eficace a creditelor ar trebui să stea la baza implementării diferitelor politici și activități; |
| --- | --- |

21.

consideră că, în timp ce principiul VAE ar trebui aplicat în vederea orientării viitoarelor decizii ce determină prioritățile în materie de cheltuieli, utilizarea eficientă și eficace a creditelor ar trebui să stea la baza implementării diferitelor politici și activități;

| 22. | subliniază că, pentru a obține rezultate optime pe teren în ceea ce privește dezvoltarea și creșterea economică durabilă, solidaritatea și coeziunea, ar trebui să se acorde prioritate îmbunătățirii sinergiilor între toate fondurile bugetului UE care au un impact asupra dezvoltării economice și unei abordări integrate între diferitele sectoare, dezvoltării politicilor orientate spre rezultate, și, după caz, utilizării principiului condiționalității, principiului „poluatorul plătește”, a factorilor de reușită și performanță și a indicatorilor de rezultate; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, pentru a obține rezultate optime pe teren în ceea ce privește dezvoltarea și creșterea economică durabilă, solidaritatea și coeziunea, ar trebui să se acorde prioritate îmbunătățirii sinergiilor între toate fondurile bugetului UE care au un impact asupra dezvoltării economice și unei abordări integrate între diferitele sectoare, dezvoltării politicilor orientate spre rezultate, și, după caz, utilizării principiului condiționalității, principiului „poluatorul plătește”, a factorilor de reușită și performanță și a indicatorilor de rezultate;

Utilizarea bugetului pentru stimularea investițiilor

| 23. | reamintește faptul că bugetul UE este în primul rând un buget de investiții care poate genera mai multe investiții din surse publice sau private; consideră că atragerea de capital suplimentar va fi crucială pentru a obține volumul considerabil de investiții necesar îndeplinirii obiectivelor politice ale Strategiei Europa 2020; evidențiază, în special, necesitatea maximizării impactului finanțării UE prin mobilizarea, punerea în comun și valorificarea resurselor financiare publice și private pentru infrastructuri și proiecte majore de interes european, fără a denatura concurența; |
| --- | --- |

23.

reamintește faptul că bugetul UE este în primul rând un buget de investiții care poate genera mai multe investiții din surse publice sau private; consideră că atragerea de capital suplimentar va fi crucială pentru a obține volumul considerabil de investiții necesar îndeplinirii obiectivelor politice ale Strategiei Europa 2020; evidențiază, în special, necesitatea maximizării impactului finanțării UE prin mobilizarea, punerea în comun și valorificarea resurselor financiare publice și private pentru infrastructuri și proiecte majore de interes european, fără a denatura concurența;

| 24. | ia act de dezvoltarea, începând cu anii '90, a parteneriatelor public-privat (PPP) instituționalizate în cadrul Uniunii, inter alia în sectorul transporturilor, în domeniul clădirilor și infrastructurilor publice, precum și în domeniul mediului, ca forme de cooperare între autoritățile publice și sectorul privat și ca un mecanism suplimentar pentru furnizarea de servicii de infrastructură și de servicii publice de importanță strategică; în același timp, este preocupat de anumite probleme de fond aferente PPP-urilor și insistă asupra faptului că în conceperea viitoarelor PPP-uri trebuie să se țină cont de învățămintele desprinse și să se rectifice deficiențele constatate în trecut; |
| --- | --- |

24.

ia act de dezvoltarea, începând cu anii '90, a parteneriatelor public-privat (PPP) instituționalizate în cadrul Uniunii, inter alia în sectorul transporturilor, în domeniul clădirilor și infrastructurilor publice, precum și în domeniul mediului, ca forme de cooperare între autoritățile publice și sectorul privat și ca un mecanism suplimentar pentru furnizarea de servicii de infrastructură și de servicii publice de importanță strategică; în același timp, este preocupat de anumite probleme de fond aferente PPP-urilor și insistă asupra faptului că în conceperea viitoarelor PPP-uri trebuie să se țină cont de învățămintele desprinse și să se rectifice deficiențele constatate în trecut;

| 25. | ia act de experiența anterioară, în general pozitivă, a utilizării instrumentelor financiare inovatoare, inclusiv a mecanismelor care combină subvenții și împrumuturi sau a mecanismelor de partajare a riscurilor, cum ar fi Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (LGTT), Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) și instrumentele politicii de coeziune (JEREMIE, JESSICA, JASPERS și JASMINE), în vederea abordării unui obiectiv specific de politică; consideră că Uniunea ar trebui să ia măsuri, îndeosebi pentru consolidarea folosirii fondurilor UE ca element catalizator pentru atragerea de fonduri suplimentare din partea BEI, BERD, a altor instituții financiare internaționale și a sectorului privat; |
| --- | --- |

25.

ia act de experiența anterioară, în general pozitivă, a utilizării instrumentelor financiare inovatoare, inclusiv a mecanismelor care combină subvenții și împrumuturi sau a mecanismelor de partajare a riscurilor, cum ar fi Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (LGTT), Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) și instrumentele politicii de coeziune (JEREMIE, JESSICA, JASPERS și JASMINE), în vederea abordării unui obiectiv specific de politică; consideră că Uniunea ar trebui să ia măsuri, îndeosebi pentru consolidarea folosirii fondurilor UE ca element catalizator pentru atragerea de fonduri suplimentare din partea BEI, BERD, a altor instituții financiare internaționale și a sectorului privat;

| 26. | prin urmare, solicită Comisiei să propună măsuri în vederea extinderii sistemului de finanțare inovatoare, după o examinare detaliată a acestuia și pornind de la o evaluare precisă a nevoilor de investiții publice și private, precum și o metodologie pentru coordonarea finanțărilor din surse diferite; solicită statelor membre să garanteze că cadrul lor juridic național permite implementarea acestor sisteme; solicită, prin urmare, o consolidare substanțială a cadrului normativ, bugetar și operațional al acestor mecanisme pentru a garanta eficacitatea acestora în ceea ce privește mobilizarea investițiilor, sustenabilitatea și utilizarea corectă a resurselor UE, precum și pentru a garanta sisteme adecvate în materie de monitorizare, raportare și alocare a răspunderii; insistă, în plus, asupra necesității de a asigura că riscurile aferente sunt cuantificate și luate în considerare; |
| --- | --- |

26.

prin urmare, solicită Comisiei să propună măsuri în vederea extinderii sistemului de finanțare inovatoare, după o examinare detaliată a acestuia și pornind de la o evaluare precisă a nevoilor de investiții publice și private, precum și o metodologie pentru coordonarea finanțărilor din surse diferite; solicită statelor membre să garanteze că cadrul lor juridic național permite implementarea acestor sisteme; solicită, prin urmare, o consolidare substanțială a cadrului normativ, bugetar și operațional al acestor mecanisme pentru a garanta eficacitatea acestora în ceea ce privește mobilizarea investițiilor, sustenabilitatea și utilizarea corectă a resurselor UE, precum și pentru a garanta sisteme adecvate în materie de monitorizare, raportare și alocare a răspunderii; insistă, în plus, asupra necesității de a asigura că riscurile aferente sunt cuantificate și luate în considerare;

| 27. | constată dificultățile istorice în găsirea de investitori privați pentru proiecte UE de amploare; recunoaște că, din cauza crizei financiare, investitorii privați au devenit chiar și mai reticenți în a finanța proiecte europene, scoțând în evidență nevoia reinstaurării unei încrederi suficiente pentru a permite proiectelor majore de investiții să atragă sprijinul de care au nevoie; subliniază că sprijinul adus de bugetul UE va fi necesar, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a atrage și mobiliza fonduri private către proiecte de interes comunitar, îndeosebi pentru acele proiecte cu valoare adăugată europeană care sunt viabile din punct de vedere economic, dar sunt considerate neviabile din punct de vedere comercial; |
| --- | --- |

27.

constată dificultățile istorice în găsirea de investitori privați pentru proiecte UE de amploare; recunoaște că, din cauza crizei financiare, investitorii privați au devenit chiar și mai reticenți în a finanța proiecte europene, scoțând în evidență nevoia reinstaurării unei încrederi suficiente pentru a permite proiectelor majore de investiții să atragă sprijinul de care au nevoie; subliniază că sprijinul adus de bugetul UE va fi necesar, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, pentru a atrage și mobiliza fonduri private către proiecte de interes comunitar, îndeosebi pentru acele proiecte cu valoare adăugată europeană care sunt viabile din punct de vedere economic, dar sunt considerate neviabile din punct de vedere comercial;

| 28. | salută, prin urmare, inițiativa „Project Bonds” Europa 2020 (obligațiuni pentru finanțarea de proiecte), un mecanism de partajare a riscurilor în parteneriat cu Banca Europeană de Investiții (BEI), care oferă un ajutor de la bugetul UE până la limita unui plafon stabilit care este menit să stimuleze finanțarea UE și să atragă într-o măsură și mai mare interesul investitorilor privați față de participarea la proiecte prioritare ale UE; invită Comisia să prezinte o propunere completă cu privire la obligațiunile emise pentru finanțarea proiectelor UE, pe baza experienței acumulate în legătură cu instrumentele comune UE-BEI, și să introducă criterii clare și transparente pentru eligibilitatea proiectelor și selecția acestora; reamintește faptul că proiectele de interes pentru UE care generează venituri mici vor avea nevoie în continuare de finanțare sub formă de granturi; este preocupat de faptul că mărimea redusă a bugetului UE ar putea până la urmă limita efectul mobilizator al noilor inițiative; |
| --- | --- |

28.

salută, prin urmare, inițiativa „Project Bonds” Europa 2020 (obligațiuni pentru finanțarea de proiecte), un mecanism de partajare a riscurilor în parteneriat cu Banca Europeană de Investiții (BEI), care oferă un ajutor de la bugetul UE până la limita unui plafon stabilit care este menit să stimuleze finanțarea UE și să atragă într-o măsură și mai mare interesul investitorilor privați față de participarea la proiecte prioritare ale UE; invită Comisia să prezinte o propunere completă cu privire la obligațiunile emise pentru finanțarea proiectelor UE, pe baza experienței acumulate în legătură cu instrumentele comune UE-BEI, și să introducă criterii clare și transparente pentru eligibilitatea proiectelor și selecția acestora; reamintește faptul că proiectele de interes pentru UE care generează venituri mici vor avea nevoie în continuare de finanțare sub formă de granturi; este preocupat de faptul că mărimea redusă a bugetului UE ar putea până la urmă limita efectul mobilizator al noilor inițiative;

| 29. | reiterează nevoia de a asigura cel mai mare grad de transparență, responsabilitate și control democratic cu privire la instrumentele și mecanismele financiare inovatoare care implică bugetul UE; solicită Comisiei să propună un cadru de punere în aplicare și de eligibilitate a proiectelor – eventual adoptat în cadrul procedurii legislative ordinare –, care să asigure un flux continuu de informații și participarea autorității bugetare în ceea ce privește utilizarea acestor instrumente pe teritoriul Uniunii, permițându-i Parlamentului să verifice dacă prioritățile sale politice sunt realizate, precum și un control mai temeinic asupra unor astfel de instrumente din partea Curții de Conturi Europene; |
| --- | --- |

29.

reiterează nevoia de a asigura cel mai mare grad de transparență, responsabilitate și control democratic cu privire la instrumentele și mecanismele financiare inovatoare care implică bugetul UE; solicită Comisiei să propună un cadru de punere în aplicare și de eligibilitate a proiectelor – eventual adoptat în cadrul procedurii legislative ordinare –, care să asigure un flux continuu de informații și participarea autorității bugetare în ceea ce privește utilizarea acestor instrumente pe teritoriul Uniunii, permițându-i Parlamentului să verifice dacă prioritățile sale politice sunt realizate, precum și un control mai temeinic asupra unor astfel de instrumente din partea Curții de Conturi Europene;

Garantarea bunei gestiuni financiare

| 30. | consideră că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate posibile în execuția bugetului UE, precum și pentru conceperea și gestionarea programelor și a activităților după 2013; |
| --- | --- |

30.

consideră că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate posibile în execuția bugetului UE, precum și pentru conceperea și gestionarea programelor și a activităților după 2013;

| 31. | subliniază, de asemenea, faptul că, în cadrul conceperii programelor de cheltuieli, cea mai mare atenție ar trebui acordată clarității obiectivelor, respectării depline a acquis-ului comunitar și complementarității instrumentelor și acțiunilor, armonizării și simplificării normelor de eligibilitate și punere în aplicare, transparenței și responsabilității depline și liber asumate; subliniază importanța includerii aspectelor de gen în procesul de elaborare a bugetului ca instrument de bună guvernanță, care contribuie la îmbunătățirea eficienței și a echității; |
| --- | --- |

31.

subliniază, de asemenea, faptul că, în cadrul conceperii programelor de cheltuieli, cea mai mare atenție ar trebui acordată clarității obiectivelor, respectării depline a acquis-ului comunitar și complementarității instrumentelor și acțiunilor, armonizării și simplificării normelor de eligibilitate și punere în aplicare, transparenței și responsabilității depline și liber asumate; subliniază importanța includerii aspectelor de gen în procesul de elaborare a bugetului ca instrument de bună guvernanță, care contribuie la îmbunătățirea eficienței și a echității;

| 32. | subliniază, în special, faptul că simplificarea normelor și a procedurilor ar trebui să fie o prioritate orizontală esențială și este convins că o revizuire a Regulamentului financiar ar trebui să joace un rol crucial în acest sens; |
| --- | --- |

32.

subliniază, în special, faptul că simplificarea normelor și a procedurilor ar trebui să fie o prioritate orizontală esențială și este convins că o revizuire a Regulamentului financiar ar trebui să joace un rol crucial în acest sens;

| 33. | subliniază că îmbunătățirea gestiunii financiare a Uniunii trebuie susținută prin monitorizarea strictă a progreselor de către Comisie și statele membre; insistă ca statele membre să își asume răspunderea pentru gestionarea și utilizarea corectă a fondurilor UE și să publice declarații naționale anuale privind utilizarea fondurilor UE la nivelul politic corespunzător; |
| --- | --- |

33.

subliniază că îmbunătățirea gestiunii financiare a Uniunii trebuie susținută prin monitorizarea strictă a progreselor de către Comisie și statele membre; insistă ca statele membre să își asume răspunderea pentru gestionarea și utilizarea corectă a fondurilor UE și să publice declarații naționale anuale privind utilizarea fondurilor UE la nivelul politic corespunzător;

| 34. | subliniază necesitatea de a aborda problema tendinței de creștere a angajamentelor restante (RAL); reamintește faptul că, potrivit Comisiei, nivelul RAL va ajunge, până la sfârșitul anului 2013, la 217 miliarde de euro; constată faptul că un anumit nivel de RAL este inevitabil în cadrul punerii în aplicare a programelor multianuale dar subliniază, cu toate acestea, că existența angajamentelor restante implică, prin definiție, efectuarea de plăți corespunzătoare; așadar, nu este de acord cu abordarea Consiliului de a decide în prealabil cu privire la nivelul de plăți, fără a lua în considerare o evaluare exactă a nevoilor efective; prin urmare, va depune toate eforturile, în cadrul procedurii privind bugetul anual din următorul CFM, pentru a reduce discrepanța dintre angajamente și creditele de plată, prin creșterea adecvată a nivelului de plăți; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a aborda problema tendinței de creștere a angajamentelor restante (RAL); reamintește faptul că, potrivit Comisiei, nivelul RAL va ajunge, până la sfârșitul anului 2013, la 217 miliarde de euro; constată faptul că un anumit nivel de RAL este inevitabil în cadrul punerii în aplicare a programelor multianuale dar subliniază, cu toate acestea, că existența angajamentelor restante implică, prin definiție, efectuarea de plăți corespunzătoare; așadar, nu este de acord cu abordarea Consiliului de a decide în prealabil cu privire la nivelul de plăți, fără a lua în considerare o evaluare exactă a nevoilor efective; prin urmare, va depune toate eforturile, în cadrul procedurii privind bugetul anual din următorul CFM, pentru a reduce discrepanța dintre angajamente și creditele de plată, prin creșterea adecvată a nivelului de plăți;

| 35. | este ferm convins că, pentru a îmbunătăți calitatea gestiunii și controlului fondurilor UE de către statele membre, este necesară o evaluare a punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemelor de gestiune și control ale statelor membre în fiecare domeniu de politică; consideră totodată că, pentru a crește eficiența și eficacitatea fondurilor UE, inclusiv în ceea ce privește rata de absorbție a acestora, sunt necesare o mai bună gestionare, reducerea birocrației și o transparență sporită, precum și o eficientizare, și nu înmulțire a controalelor; în acest sens, consideră că ar trebui găsit un echilibru între nivelul de control și costul implicat de acesta; |
| --- | --- |

35.

este ferm convins că, pentru a îmbunătăți calitatea gestiunii și controlului fondurilor UE de către statele membre, este necesară o evaluare a punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemelor de gestiune și control ale statelor membre în fiecare domeniu de politică; consideră totodată că, pentru a crește eficiența și eficacitatea fondurilor UE, inclusiv în ceea ce privește rata de absorbție a acestora, sunt necesare o mai bună gestionare, reducerea birocrației și o transparență sporită, precum și o eficientizare, și nu înmulțire a controalelor; în acest sens, consideră că ar trebui găsit un echilibru între nivelul de control și costul implicat de acesta;

| 36. | subliniază importanța securității juridice și a continuității bugetare pentru punerea în aplicare cu succes a politicilor și programelor multianuale; prin urmare, consideră că normele nu ar trebui să se schimbe în cursul perioadelor de programare fără o justificare corespunzătoare și o evaluare de impact adecvată, întrucât acest fapt poate determina costuri de tranziție mai mari, o punere în aplicare mai lentă și creșterea indicelui de eroare; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța securității juridice și a continuității bugetare pentru punerea în aplicare cu succes a politicilor și programelor multianuale; prin urmare, consideră că normele nu ar trebui să se schimbe în cursul perioadelor de programare fără o justificare corespunzătoare și o evaluare de impact adecvată, întrucât acest fapt poate determina costuri de tranziție mai mari, o punere în aplicare mai lentă și creșterea indicelui de eroare;

| 37. | subliniază că unul dintre elementele-cheie pentru succesul dezvoltării, punerii în aplicare și monitorizării politicilor Uniunii îl reprezintă capacitatea instituțională; în consecință, consideră că întărirea capacității instituționale și administrative la nivel național, regional și local poate sta la baza ajustărilor structurale și poate contribui la o absorbție fără probleme și cu succes a resurselor UE; |
| --- | --- |

37.

subliniază că unul dintre elementele-cheie pentru succesul dezvoltării, punerii în aplicare și monitorizării politicilor Uniunii îl reprezintă capacitatea instituțională; în consecință, consideră că întărirea capacității instituționale și administrative la nivel național, regional și local poate sta la baza ajustărilor structurale și poate contribui la o absorbție fără probleme și cu succes a resurselor UE;

Partea a III-a:
     
  prioritățile politice

| 38. | reamintește că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și conferă acesteia prerogative noi semnificative, îndeosebi în domenii precum acțiunea externă, sportul, spațiul, schimbările climatice, energia, turismul și protecția civilă; subliniază că acestea necesită resurse financiare suficiente; reamintește, în acest context, articolul 311 din TFUE, la care se prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; |
| --- | --- |

38.

reamintește că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona consolidează politicile Uniunii și conferă acesteia prerogative noi semnificative, îndeosebi în domenii precum acțiunea externă, sportul, spațiul, schimbările climatice, energia, turismul și protecția civilă; subliniază că acestea necesită resurse financiare suficiente; reamintește, în acest context, articolul 311 din TFUE, la care se prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale;

Un buget care să susțină obiectivele Strategiei Europa 2020

| 39. | consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie referința principală în materie de politici pentru următorul CFM; susține, în același timp, că Europa 2020 nu este o strategie exhaustivă care să acopere toate domeniile de politică ale Uniunii; subliniază că și alte politici care sunt întemeiate pe dispozițiile tratatelor și urmăresc obiective diferite trebuie să fie reflectate în mod corespunzător în următorul CFM; |
| --- | --- |

39.

consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie referința principală în materie de politici pentru următorul CFM; susține, în același timp, că Europa 2020 nu este o strategie exhaustivă care să acopere toate domeniile de politică ale Uniunii; subliniază că și alte politici care sunt întemeiate pe dispozițiile tratatelor și urmăresc obiective diferite trebuie să fie reflectate în mod corespunzător în următorul CFM;

| 40. | consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să ajute Europa să iasă din criză și să devină mai puternică prin îmbunătățirea condițiilor – și a cheltuielilor – pentru inovare, cercetare și dezvoltare, prin atingerea obiectivelor UE în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al energiei, prin îmbunătățirea nivelului educației și prin promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei; observă că Strategia Europa 2020 vizează nu numai stabilitatea financiară și creșterea economică pe termen scurt, ci și transformarea structurală pe termen mai lung în vederea unei creșteri mai durabile, bazată pe o utilizare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

40.

consideră că Strategia Europa 2020 ar trebui să ajute Europa să iasă din criză și să devină mai puternică prin îmbunătățirea condițiilor – și a cheltuielilor – pentru inovare, cercetare și dezvoltare, prin atingerea obiectivelor UE în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al energiei, prin îmbunătățirea nivelului educației și prin promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei; observă că Strategia Europa 2020 vizează nu numai stabilitatea financiară și creșterea economică pe termen scurt, ci și transformarea structurală pe termen mai lung în vederea unei creșteri mai durabile, bazată pe o utilizare mai eficientă a resurselor;

| 41. | consideră că actualul conținut al Strategiei Europa 2020, cum ar fi obiectivele principale, inițiativele emblematice, blocajele identificate și indicatorii, are un caracter foarte general și solicită Comisiei să prezinte propuneri mai detaliate; consideră, de asemenea, că relansarea pieței unice reprezintă un element esențial al Strategiei Europa 2020, care intensifică sinergiile dintre diferitele inițiative emblematice; subliniază că obiectivele strategiei pot fi realizate numai prin intermediul unor angajamente concrete din partea statelor membre, incluse în programele lor naționale de reformă, prin politici care să includă mecanisme verificate de obținere a rezultatelor, precum și prin propuneri legislative concrete și coerente; |
| --- | --- |

41.

consideră că actualul conținut al Strategiei Europa 2020, cum ar fi obiectivele principale, inițiativele emblematice, blocajele identificate și indicatorii, are un caracter foarte general și solicită Comisiei să prezinte propuneri mai detaliate; consideră, de asemenea, că relansarea pieței unice reprezintă un element esențial al Strategiei Europa 2020, care intensifică sinergiile dintre diferitele inițiative emblematice; subliniază că obiectivele strategiei pot fi realizate numai prin intermediul unor angajamente concrete din partea statelor membre, incluse în programele lor naționale de reformă, prin politici care să includă mecanisme verificate de obținere a rezultatelor, precum și prin propuneri legislative concrete și coerente;

| 42. | subliniază, în plus, că Strategia Europa 2020 nu poate fi credibilă decât dacă se asigură coerența între obiectivele sale și finanțarea alocată acestora la nivelul UE și la nivel național; este de părere că următorul CFM ar trebui să reflecte aspirațiile Strategiei Europa 2020 și este hotărât să colaboreze cu Comisia și cu statele membre pentru a crea un cadru de finanțare credibil care să asigure, în special, o finanțare adecvată a inițiativelor emblematice și a obiectivelor principale; susține, în acest sens, că sarcinile, resursele și responsabilitățile trebuie clar definite și bine organizate între Uniune și statele membre, inclusiv autoritățile locale și regionale; invită Comisia să stabilească în mod clar dimensiunea bugetară a inițiativelor emblematice, deoarece aceste planuri de acțiune prioritară vizează toate politicile finanțate din bugetul UE; |
| --- | --- |

42.

subliniază, în plus, că Strategia Europa 2020 nu poate fi credibilă decât dacă se asigură coerența între obiectivele sale și finanțarea alocată acestora la nivelul UE și la nivel național; este de părere că următorul CFM ar trebui să reflecte aspirațiile Strategiei Europa 2020 și este hotărât să colaboreze cu Comisia și cu statele membre pentru a crea un cadru de finanțare credibil care să asigure, în special, o finanțare adecvată a inițiativelor emblematice și a obiectivelor principale; susține, în acest sens, că sarcinile, resursele și responsabilitățile trebuie clar definite și bine organizate între Uniune și statele membre, inclusiv autoritățile locale și regionale; invită Comisia să stabilească în mod clar dimensiunea bugetară a inițiativelor emblematice, deoarece aceste planuri de acțiune prioritară vizează toate politicile finanțate din bugetul UE;

| 43. | avertizează cu privire la faptul că o Strategie Europa 2020 pe zece ani necesită o flexibilitate bugetară considerabilă pentru a se garanta că mijloacele bugetare pot fi aliniate în mod corespunzător la circumstanțele și prioritățile în schimbare; |
| --- | --- |

43.

avertizează cu privire la faptul că o Strategie Europa 2020 pe zece ani necesită o flexibilitate bugetară considerabilă pentru a se garanta că mijloacele bugetare pot fi aliniate în mod corespunzător la circumstanțele și prioritățile în schimbare;

Un buget care să susțină guvernanța economică

| 44. | subliniază faptul că, în cadrul actualului mecanism european de stabilizare financiară, aproape 60 de miliarde EUR, reprezentând garanții pentru împrumuturi, trebuie acoperite de marja dintre plafonul resurselor proprii și cheltuielile anuale înscrise în buget; semnalează obligațiile adiționale convenite în contextul asistenței financiare pe termen mediu acordate statelor membre din afara zonei euro, care trebuie acoperite de aceeași marjă; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că, în cadrul actualului mecanism european de stabilizare financiară, aproape 60 de miliarde EUR, reprezentând garanții pentru împrumuturi, trebuie acoperite de marja dintre plafonul resurselor proprii și cheltuielile anuale înscrise în buget; semnalează obligațiile adiționale convenite în contextul asistenței financiare pe termen mediu acordate statelor membre din afara zonei euro, care trebuie acoperite de aceeași marjă;

| 45. | afirmă necesitatea ca semestrul european să asigure o mai bună coordonare bugetară și sinergii mai eficace între Uniune și statele membre, sporind astfel valoarea adăugată europeană; de asemenea, solicită ca semestrul european să intensifice coordonarea economică dintre statele membre în conformitate cu principiul metodei comunitare și să asigure o mai bună guvernanță economică pentru zona euro și pentru statele membre care doresc să adere la aceasta, reducând astfel necesitatea de a se recurge la mecanismul de stabilizare financiară; consideră că semestrul european ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea sinergiilor dintre investițiile publice europene și cele naționale; |
| --- | --- |

45.

afirmă necesitatea ca semestrul european să asigure o mai bună coordonare bugetară și sinergii mai eficace între Uniune și statele membre, sporind astfel valoarea adăugată europeană; de asemenea, solicită ca semestrul european să intensifice coordonarea economică dintre statele membre în conformitate cu principiul metodei comunitare și să asigure o mai bună guvernanță economică pentru zona euro și pentru statele membre care doresc să adere la aceasta, reducând astfel necesitatea de a se recurge la mecanismul de stabilizare financiară; consideră că semestrul european ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea sinergiilor dintre investițiile publice europene și cele naționale;

| 46. | constată că Mecanismul european de stabilitate (MES) de după 2013 a fost organizat într-o manieră pur interguvernamentală; își exprimă îngrijorarea cu privire la această evoluție și subliniază lipsa controlului democratic, a responsabilității, precum și a asigurării punerii în aplicare în cazul abordării interguvernamentale; subliniază că, în cazul MES, este necesar să se ia în calcul metoda comunitară; reamintește că bugetul UE furnizează garanții pentru creditele acordate statelor membre în cadrul mecanismului european de stabilizare financiară, precum și în cadrul mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre din afara zonei euro; |
| --- | --- |

46.

constată că Mecanismul european de stabilitate (MES) de după 2013 a fost organizat într-o manieră pur interguvernamentală; își exprimă îngrijorarea cu privire la această evoluție și subliniază lipsa controlului democratic, a responsabilității, precum și a asigurării punerii în aplicare în cazul abordării interguvernamentale; subliniază că, în cazul MES, este necesar să se ia în calcul metoda comunitară; reamintește că bugetul UE furnizează garanții pentru creditele acordate statelor membre în cadrul mecanismului european de stabilizare financiară, precum și în cadrul mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre din afara zonei euro;

| 47. | reamintește că moneda europeană a fost creată fără să fi existat o convergență economică reală între statele care au dorit să o introducă și în absența unui buget al Uniunii suficient de mare pentru a susține o monedă proprie; consideră că un astfel de buget ar necesita înlocuirea unor părți semnificative din cheltuielile actuale ale statelor membre cu cheltuieli ale Uniunii, pentru a ține cont în mod adecvat de metoda comunitară și pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor; solicită Comisiei să evalueze posibilul impact al sistemului euroobligațiunilor asupra bugetului UE; |
| --- | --- |

47.

reamintește că moneda europeană a fost creată fără să fi existat o convergență economică reală între statele care au dorit să o introducă și în absența unui buget al Uniunii suficient de mare pentru a susține o monedă proprie; consideră că un astfel de buget ar necesita înlocuirea unor părți semnificative din cheltuielile actuale ale statelor membre cu cheltuieli ale Uniunii, pentru a ține cont în mod adecvat de metoda comunitară și pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor; solicită Comisiei să evalueze posibilul impact al sistemului euroobligațiunilor asupra bugetului UE;

Cunoaștere pentru creștere economică

Cercetare și inovare

| 48. | ia act de importanța cercetării și inovării pentru accelerarea tranziției către o economie sustenabilă, lideră la nivel mondial și bazată pe cunoaștere; consideră că următorul CFM ar trebui să prevadă o mai mare concentrare a resurselor bugetare în domenii care stimulează creșterea economică și competitivitatea, precum cercetarea și inovarea, în conformitate cu principiile valorii adăugate și excelenței europene; |
| --- | --- |

48.

ia act de importanța cercetării și inovării pentru accelerarea tranziției către o economie sustenabilă, lideră la nivel mondial și bazată pe cunoaștere; consideră că următorul CFM ar trebui să prevadă o mai mare concentrare a resurselor bugetare în domenii care stimulează creșterea economică și competitivitatea, precum cercetarea și inovarea, în conformitate cu principiile valorii adăugate și excelenței europene;

| 49. | este ferm convins de valoarea adăugată a grupării într-o mai mare măsură în bugetul UE a cheltuielilor naționale pentru cercetare și inovare pentru a obține masa critică și economiile de scară necesare, pentru a îmbunătăți impactul și pentru a reduce suprapunerile și risipirea fondurilor limitate; |
| --- | --- |

49.

este ferm convins de valoarea adăugată a grupării într-o mai mare măsură în bugetul UE a cheltuielilor naționale pentru cercetare și inovare pentru a obține masa critică și economiile de scară necesare, pentru a îmbunătăți impactul și pentru a reduce suprapunerile și risipirea fondurilor limitate;

| 50. | consideră că este necesar un efort public și privat concertat la nivel european și național pentru a atinge obiectivul Strategiei Europa 2020 de a aloca 3 % din produsul intern brut (PIB) cercetării și dezvoltării și pentru crearea unui Spațiu european de cercetare și a unei „Uniuni a inovării”; solicită instituțiilor UE și statelor membre să convină, fără întârziere, asupra unui plan specific privind atingerea acestui obiectiv și subliniază angajamentul economic important pe care l-ar implica realizarea acestui obiectiv, în valoare de aproximativ 130 de miliarde EUR anual, atât pentru UE, cât și pentru bugetele naționale, și de două ori mai mult pentru sectorul privat; |
| --- | --- |

50.

consideră că este necesar un efort public și privat concertat la nivel european și național pentru a atinge obiectivul Strategiei Europa 2020 de a aloca 3 % din produsul intern brut (PIB) cercetării și dezvoltării și pentru crearea unui Spațiu european de cercetare și a unei „Uniuni a inovării”; solicită instituțiilor UE și statelor membre să convină, fără întârziere, asupra unui plan specific privind atingerea acestui obiectiv și subliniază angajamentul economic important pe care l-ar implica realizarea acestui obiectiv, în valoare de aproximativ 130 de miliarde EUR anual, atât pentru UE, cât și pentru bugetele naționale, și de două ori mai mult pentru sectorul privat;

| 51. | consideră că fondurile publice destinate activităților de cercetare și dezvoltare trebuie să crească în mod considerabil, întrucât investițiile publice constituie deseori un stimulent pentru investițiile private; subliniază necesitatea de a spori, de a stimula și de a asigura finanțarea destinată cercetării, dezvoltării și inovării în cadrul Uniunii printr-o creștere semnificativă a cheltuielilor relevante începând cu 2013, mai ales pentru cel de Al optulea program-cadru de cercetare; subliniază, în acest sens, rolul de catalizator pe care politica de coeziune l-a jucat în perioada de programare actuală în ceea ce privește majorarea investițiilor în cercetare și dezvoltare și solicită ca această tendință să fie continuată și consolidată în perioada următoare; |
| --- | --- |

51.

consideră că fondurile publice destinate activităților de cercetare și dezvoltare trebuie să crească în mod considerabil, întrucât investițiile publice constituie deseori un stimulent pentru investițiile private; subliniază necesitatea de a spori, de a stimula și de a asigura finanțarea destinată cercetării, dezvoltării și inovării în cadrul Uniunii printr-o creștere semnificativă a cheltuielilor relevante începând cu 2013, mai ales pentru cel de Al optulea program-cadru de cercetare; subliniază, în acest sens, rolul de catalizator pe care politica de coeziune l-a jucat în perioada de programare actuală în ceea ce privește majorarea investițiilor în cercetare și dezvoltare și solicită ca această tendință să fie continuată și consolidată în perioada următoare;

| 52. | evidențiază faptul că această suplimentare a fondurilor trebuie să fie însoțită de o simplificare radicală a procedurilor de finanțare; este deosebit de preocupat de absorbția relativ scăzută a fondurilor UE de către comunitatea științifică europeană și invită Comisia să își continue eforturile de a da curs cerințelor de reducere a obligațiilor administrative și de simplificare a accesului la fluxurile de finanțare pentru cercetători, IMM-uri și organizațiile societății civile, menținând în același timp un control bugetar suficient; subliniază nevoia de a scuti IMM-urile de anumite cerințe administrative prin reducerea birocrației și de a încuraja inovarea prin intermediul unui acces mai ușor la finanțare; |
| --- | --- |

52.

evidențiază faptul că această suplimentare a fondurilor trebuie să fie însoțită de o simplificare radicală a procedurilor de finanțare; este deosebit de preocupat de absorbția relativ scăzută a fondurilor UE de către comunitatea științifică europeană și invită Comisia să își continue eforturile de a da curs cerințelor de reducere a obligațiilor administrative și de simplificare a accesului la fluxurile de finanțare pentru cercetători, IMM-uri și organizațiile societății civile, menținând în același timp un control bugetar suficient; subliniază nevoia de a scuti IMM-urile de anumite cerințe administrative prin reducerea birocrației și de a încuraja inovarea prin intermediul unui acces mai ușor la finanțare;

| 53. | solicită să se stabilească o legătură mai puternică între cercetarea de bază și inovarea industrială și între inovare și procesul de producție; reamintește, în special, că una dintre principalele dificultăți din programele UE de cercetare și inovare este faptul că rezultatele nu sunt efectiv introduse pe piață și subliniază importanța creării de stimulente pentru a comercializa produsele activităților de cercetare și dezvoltare, în special prin facilitarea accesului la finanțare; subliniază, în acest sens, importanța funcționării armonioase a diferitelor fonduri și invită Comisia să facă ajustările necesare, astfel încât fondurile corespunzătoare să se poată completa reciproc; |
| --- | --- |

53.

solicită să se stabilească o legătură mai puternică între cercetarea de bază și inovarea industrială și între inovare și procesul de producție; reamintește, în special, că una dintre principalele dificultăți din programele UE de cercetare și inovare este faptul că rezultatele nu sunt efectiv introduse pe piață și subliniază importanța creării de stimulente pentru a comercializa produsele activităților de cercetare și dezvoltare, în special prin facilitarea accesului la finanțare; subliniază, în acest sens, importanța funcționării armonioase a diferitelor fonduri și invită Comisia să facă ajustările necesare, astfel încât fondurile corespunzătoare să se poată completa reciproc;

| 54. | reamintește că, pentru a îndeplini obiectivele UE privind atenuarea schimbărilor climatice și energia, trebuie sporite în mod semnificativ eforturile în domeniul cercetării și dezvoltării în cadrul UE, îndeosebi în ceea ce privește cercetarea în domeniul mediului, eficiența energetică și tehnologiile legate de energia din surse regenerabile; consideră, în plus, că statutul de lider al UE în domeniul tehnologiilor ecologice poate fi menținut numai dacă este susținut prin eforturi adecvate în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

54.

reamintește că, pentru a îndeplini obiectivele UE privind atenuarea schimbărilor climatice și energia, trebuie sporite în mod semnificativ eforturile în domeniul cercetării și dezvoltării în cadrul UE, îndeosebi în ceea ce privește cercetarea în domeniul mediului, eficiența energetică și tehnologiile legate de energia din surse regenerabile; consideră, în plus, că statutul de lider al UE în domeniul tehnologiilor ecologice poate fi menținut numai dacă este susținut prin eforturi adecvate în domeniul cercetării;

| 55. | consideră că întreprinderile europene inovatoare nu au nevoie numai de subvenții, ci și de o legislație mai bună, de legături mai bune cu baza de cercetare și de un acces mai bun și mai divers la fonduri și la finanțare, de la subvenții până la împrumuturi și participații; prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să creeze, la nivel național și european, condițiile adecvate pentru a permite sectorului privat să participe în mai mare măsură la investițiile în cercetare și dezvoltare; subliniază nevoia de a îmbunătăți PPP-urile din acest domeniu prin reducerea birocrației și simplificarea procedurilor existente; evidențiază, în această privință, rolul important pe care ar trebui să-l joace BEI și FEI și consideră, în special, că instrumentele permanente de partajare a riscurilor propuse de BEI prin mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) ar trebui extinse, în special ca sprijin pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

55.

consideră că întreprinderile europene inovatoare nu au nevoie numai de subvenții, ci și de o legislație mai bună, de legături mai bune cu baza de cercetare și de un acces mai bun și mai divers la fonduri și la finanțare, de la subvenții până la împrumuturi și participații; prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să creeze, la nivel național și european, condițiile adecvate pentru a permite sectorului privat să participe în mai mare măsură la investițiile în cercetare și dezvoltare; subliniază nevoia de a îmbunătăți PPP-urile din acest domeniu prin reducerea birocrației și simplificarea procedurilor existente; evidențiază, în această privință, rolul important pe care ar trebui să-l joace BEI și FEI și consideră, în special, că instrumentele permanente de partajare a riscurilor propuse de BEI prin mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) ar trebui extinse, în special ca sprijin pentru IMM-uri;

| 56. | subliniază că inovarea este una dintre prioritățile-cheie ale Strategiei Europa 2020; recunoaște rolul potențial al Institutului European de Inovare și Tehnologie ca forță motrice pentru creșterea durabilă și competitivitatea UE, prin stimularea inovării de prim rang la nivel mondial, și solicită extinderea și finanțarea corespunzătoare a comunităților de cunoaștere și inovare; subliniază importanța furnizării de către Consiliul European pentru Cercetare a unor cunoștințe avansate pentru viitoarele entități inovatoare, precum și a unui sprijin pentru ideile cu un grad ridicat de risc din domeniul cercetării; în plus, susține necesitatea elaborării unor strategii financiare pe termen lung pentru a asigura finanțarea proiectelor de cercetare și dezvoltare de mare amploare; |
| --- | --- |

56.

subliniază că inovarea este una dintre prioritățile-cheie ale Strategiei Europa 2020; recunoaște rolul potențial al Institutului European de Inovare și Tehnologie ca forță motrice pentru creșterea durabilă și competitivitatea UE, prin stimularea inovării de prim rang la nivel mondial, și solicită extinderea și finanțarea corespunzătoare a comunităților de cunoaștere și inovare; subliniază importanța furnizării de către Consiliul European pentru Cercetare a unor cunoștințe avansate pentru viitoarele entități inovatoare, precum și a unui sprijin pentru ideile cu un grad ridicat de risc din domeniul cercetării; în plus, susține necesitatea elaborării unor strategii financiare pe termen lung pentru a asigura finanțarea proiectelor de cercetare și dezvoltare de mare amploare;

Industria și IMM-urile

| 57. | subliniază faptul că o bază industrială puternică și diversificată este esențială pentru atingerea obiectivului privind crearea unei economii europene competitive, sustenabile și favorabile incluziunii; reamintește faptul că IMM-urile sunt principalele motoare ale creșterii economice, ale competitivității, ale inovării și ale ocupării forței de muncă și recunoaște rolul lor important în asigurarea redresării și a stimulării unei economii sustenabile a UE; salută, prin urmare, accentul pe care Strategia Europa 2020 îl pune pe inovare și politica industrială, îndeosebi prin inițiativele emblematice „O Uniune a inovării” și „O politică industrială integrată pentru era globalizării”, și subliniază necesitatea intensificării acțiunilor relevante pentru IMM-uri și în cadrul altor inițiative emblematice; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că o bază industrială puternică și diversificată este esențială pentru atingerea obiectivului privind crearea unei economii europene competitive, sustenabile și favorabile incluziunii; reamintește faptul că IMM-urile sunt principalele motoare ale creșterii economice, ale competitivității, ale inovării și ale ocupării forței de muncă și recunoaște rolul lor important în asigurarea redresării și a stimulării unei economii sustenabile a UE; salută, prin urmare, accentul pe care Strategia Europa 2020 îl pune pe inovare și politica industrială, îndeosebi prin inițiativele emblematice „O Uniune a inovării” și „O politică industrială integrată pentru era globalizării”, și subliniază necesitatea intensificării acțiunilor relevante pentru IMM-uri și în cadrul altor inițiative emblematice;

| 58. | cere ca IMM-urile și întreprinzătorii să fie plasați în centrul Strategiei Europa 2020; în consecință, solicită un sprijin sporit în viitorul CFM pentru toate programele și instrumentele destinate stimulării IMM-urilor, în special Programul pentru competitivitate și inovare (PCI) și Small Business Act, și prin intermediul utilizării fondurilor structurale; propune o mai bună concentrare a fondurilor și instrumentelor comunitare pentru IMM-uri în bugetul UE; de asemenea, subliniază necesitatea de a se facilita accesul IMM-urilor la instrumentele de finanțare și ca acestea să fie adaptate la nevoile IMM-urilor, printre altele punându-se un accent mai puternic pe instrumentele de microfinanțare și de finanțare de tip „mezanin” și prin extinderea și dezvoltarea instrumentelor de garantare ale PCI și a MFPR în contextul programului-cadru de cercetare; |
| --- | --- |

58.

cere ca IMM-urile și întreprinzătorii să fie plasați în centrul Strategiei Europa 2020; în consecință, solicită un sprijin sporit în viitorul CFM pentru toate programele și instrumentele destinate stimulării IMM-urilor, în special Programul pentru competitivitate și inovare (PCI) și Small Business Act, și prin intermediul utilizării fondurilor structurale; propune o mai bună concentrare a fondurilor și instrumentelor comunitare pentru IMM-uri în bugetul UE; de asemenea, subliniază necesitatea de a se facilita accesul IMM-urilor la instrumentele de finanțare și ca acestea să fie adaptate la nevoile IMM-urilor, printre altele punându-se un accent mai puternic pe instrumentele de microfinanțare și de finanțare de tip „mezanin” și prin extinderea și dezvoltarea instrumentelor de garantare ale PCI și a MFPR în contextul programului-cadru de cercetare;

Agenda digitală

| 59. | consideră că UE ar trebui să aibă rol de primă importanță în crearea și consolidarea rolului tehnologiilor informației și comunicațiilor și a unor standarde deschise pentru inovare; subliniază necesitatea de a dezvolta libera circulație a conținuturilor și a cunoștințelor, așa-numita „a cincea libertate”; subliniază importanța punerii în aplicare rapide a Agendei digitale a Uniunii și a continuării eforturilor pentru a realiza până în 2020 obiectivele privind facilitarea conexiunii tuturor cetățenilor UE la internet de mare viteză, și în regiunile mai slab dezvoltate; |
| --- | --- |

59.

consideră că UE ar trebui să aibă rol de primă importanță în crearea și consolidarea rolului tehnologiilor informației și comunicațiilor și a unor standarde deschise pentru inovare; subliniază necesitatea de a dezvolta libera circulație a conținuturilor și a cunoștințelor, așa-numita „a cincea libertate”; subliniază importanța punerii în aplicare rapide a Agendei digitale a Uniunii și a continuării eforturilor pentru a realiza până în 2020 obiectivele privind facilitarea conexiunii tuturor cetățenilor UE la internet de mare viteză, și în regiunile mai slab dezvoltate;

Cerul unic european și politica în domeniul spațial

| 60. | consideră că activitățile spațiale reprezintă o bază pentru inovare, activitate industrială și locuri de muncă de înaltă calificare și pentru a îmbunătăți securitatea și bunăstarea cetățenilor; consideră că dezvoltarea nou-înființatei politici spațiale europene ar necesita în mod logic o finanțare corespunzătoare; subliniază importanța strategică a proiectelor de amploare din acest domeniu: sistemele europene de navigație globală prin satelit (Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare), Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES) și Sistemul european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), care va permite crearea unui Cer unic european; insistă asupra faptului că, având în vedere termenele de realizare îndelungate pe care le presupun aceste proiecte și nivelurile investițiilor de capital deja angajate, sunt necesare angajamente financiare suficiente și consecvente pentru perioadele de planificare financiară; |
| --- | --- |

60.

consideră că activitățile spațiale reprezintă o bază pentru inovare, activitate industrială și locuri de muncă de înaltă calificare și pentru a îmbunătăți securitatea și bunăstarea cetățenilor; consideră că dezvoltarea nou-înființatei politici spațiale europene ar necesita în mod logic o finanțare corespunzătoare; subliniază importanța strategică a proiectelor de amploare din acest domeniu: sistemele europene de navigație globală prin satelit (Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare), Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES) și Sistemul european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), care va permite crearea unui Cer unic european; insistă asupra faptului că, având în vedere termenele de realizare îndelungate pe care le presupun aceste proiecte și nivelurile investițiilor de capital deja angajate, sunt necesare angajamente financiare suficiente și consecvente pentru perioadele de planificare financiară;

Calificări adecvate pentru forța de muncă de mâine

| 61. | subliniază că lipsa investițiilor corespunzătoare în educație și în învățarea pe tot parcursul vieții ar putea, pe termen scurt, agrava și prelungi criza, întrucât cetățenii nu vor avea competențele necesare pentru locurile de muncă din noua economie bazată pe cunoaștere; subliniază, prin urmare, nevoia urgentă ca UE să sprijine investițiile publice în aceste domenii; reamintește că rata abandonului școlar și accesul limitat la învățământul superior sunt factorii de bază ai apariției ratei mari a șomajului pe termen lung și reprezintă un obstacol în calea coeziunii sociale; este convins, în acest context, de necesitatea imperativă de a consolida legătura dintre educație, cercetare și dezvoltare și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

61.

subliniază că lipsa investițiilor corespunzătoare în educație și în învățarea pe tot parcursul vieții ar putea, pe termen scurt, agrava și prelungi criza, întrucât cetățenii nu vor avea competențele necesare pentru locurile de muncă din noua economie bazată pe cunoaștere; subliniază, prin urmare, nevoia urgentă ca UE să sprijine investițiile publice în aceste domenii; reamintește că rata abandonului școlar și accesul limitat la învățământul superior sunt factorii de bază ai apariției ratei mari a șomajului pe termen lung și reprezintă un obstacol în calea coeziunii sociale; este convins, în acest context, de necesitatea imperativă de a consolida legătura dintre educație, cercetare și dezvoltare și ocuparea forței de muncă;

| 62. | reliefează importanța unei finanțări adecvate a programelor din domeniul educației, de mobilitate pentru tineri, de formare și învățare pe tot parcursul vieții, a promovării egalității de gen, precum și a măsurilor de adaptare a pieței muncii, acestea contribuind semnificativ la combaterea abandonului școlar timpuriu și a șomajului, precum și la atingerea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; consideră că tranziția spre o societate sustenabilă în următorii ani presupune luarea în considerare în mod corespunzător a importanței promovării unor noi locuri de muncă ecologice, deși o formare profesională suplimentară va fi necesară în acest sens; |
| --- | --- |

62.

reliefează importanța unei finanțări adecvate a programelor din domeniul educației, de mobilitate pentru tineri, de formare și învățare pe tot parcursul vieții, a promovării egalității de gen, precum și a măsurilor de adaptare a pieței muncii, acestea contribuind semnificativ la combaterea abandonului școlar timpuriu și a șomajului, precum și la atingerea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; consideră că tranziția spre o societate sustenabilă în următorii ani presupune luarea în considerare în mod corespunzător a importanței promovării unor noi locuri de muncă ecologice, deși o formare profesională suplimentară va fi necesară în acest sens;

| 63. | este de părere că inițiativa emblematică „Noi competențe și noi locuri de muncă” ar trebui să permită o axare mai pronunțată pe grupurile cele mai vulnerabile și pe persoanele care întâmpină dificultăți în cu privire la accesul pe piața muncii, cum ar fi romii; subliniază rolul fundamental al Fondului social european (FSE) în realizarea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020; consideră, așadar, că FSE ar trebui considerat o prioritate politică și finanțat ca atare; sprijină o aplicare mai strategică a FSE pentru promovarea egalității dintre femei și bărbați, a accesului și reintegrării pe piața muncii, precum și a combaterii șomajului, a sărăciei, a excluziunii sociale și a tuturor formelor de discriminare; |
| --- | --- |

63.

este de părere că inițiativa emblematică „Noi competențe și noi locuri de muncă” ar trebui să permită o axare mai pronunțată pe grupurile cele mai vulnerabile și pe persoanele care întâmpină dificultăți în cu privire la accesul pe piața muncii, cum ar fi romii; subliniază rolul fundamental al Fondului social european (FSE) în realizarea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020; consideră, așadar, că FSE ar trebui considerat o prioritate politică și finanțat ca atare; sprijină o aplicare mai strategică a FSE pentru promovarea egalității dintre femei și bărbați, a accesului și reintegrării pe piața muncii, precum și a combaterii șomajului, a sărăciei, a excluziunii sociale și a tuturor formelor de discriminare;

Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

| 64. | subliniază valoarea adăugată europeană a politicii de coeziune, întrucât această politică reprezintă un mecanism bine stabilit de realizare a creșterii economice și de creare de locuri de muncă, un instrument major pentru convergență, dezvoltare durabilă și solidaritate și una dintre politicile cele mai importante, vizibile și de succes ale Uniunii decenii la rând; observă totuși că o politică de coeziune modernă trebuie să facă obiectul unor reforme structurale, în special în domeniul simplificării, să răspundă principalelor provocări cu care se confruntă Uniunea și să promoveze sinergii cu alte politici și instrumente pe teren; este convins că politica de coeziune a UE ar trebui să rămână o politică vizând ansamblul UE, care să ofere acces la resurse, experiență și asistență tuturor regiunilor UE; |
| --- | --- |

64.

subliniază valoarea adăugată europeană a politicii de coeziune, întrucât această politică reprezintă un mecanism bine stabilit de realizare a creșterii economice și de creare de locuri de muncă, un instrument major pentru convergență, dezvoltare durabilă și solidaritate și una dintre politicile cele mai importante, vizibile și de succes ale Uniunii decenii la rând; observă totuși că o politică de coeziune modernă trebuie să facă obiectul unor reforme structurale, în special în domeniul simplificării, să răspundă principalelor provocări cu care se confruntă Uniunea și să promoveze sinergii cu alte politici și instrumente pe teren; este convins că politica de coeziune a UE ar trebui să rămână o politică vizând ansamblul UE, care să ofere acces la resurse, experiență și asistență tuturor regiunilor UE;

| 65. | reamintește faptul că politica de coeziune se bucură de o importanță sporită de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și de la ancorarea coeziunii teritoriale în cadrul acestuia și, în acest context, este de părere că trebuie consolidate toate formele de cooperare teritorială (transfrontalieră, transnațională și interregională); subliniază că ar trebui abordate și cooperarea și strategiile macroregionale; |
| --- | --- |

65.

reamintește faptul că politica de coeziune se bucură de o importanță sporită de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și de la ancorarea coeziunii teritoriale în cadrul acestuia și, în acest context, este de părere că trebuie consolidate toate formele de cooperare teritorială (transfrontalieră, transnațională și interregională); subliniază că ar trebui abordate și cooperarea și strategiile macroregionale;

| 66. | accentuează rolul predominant al politicii de coeziune pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și este de părere că o politică de coeziune solidă și autonomă este o condiție esențială pentru o implementare reușită a acestei strategii; subliniază că, datorită caracterului său orizontal, politica de coeziune contribuie substanțial la toate cele trei priorități ale Strategiei Europa 2020, și anume o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, și că acest fapt ar trebui să se reflecte în structura următorului CFM prin respingerea oricărei fragmentări a acestei politici în diferite rubrici și subrubrici din buget; reamintește, cu toate acestea, că politica de coeziune a UE trebuie să îndeplinească propria sa misiune și propriile sale obiective, stabilite la articolul 174 din TFUE, care depășesc sfera Strategiei Europa 2020; subliniază că acestea ar trebui să fie menținute în următoarea perioadă de programare, având în vedere în special necesitatea constantă de realizare a unei convergențe economice, sociale și teritoriale în Uniune; |
| --- | --- |

66.

accentuează rolul predominant al politicii de coeziune pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și este de părere că o politică de coeziune solidă și autonomă este o condiție esențială pentru o implementare reușită a acestei strategii; subliniază că, datorită caracterului său orizontal, politica de coeziune contribuie substanțial la toate cele trei priorități ale Strategiei Europa 2020, și anume o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, și că acest fapt ar trebui să se reflecte în structura următorului CFM prin respingerea oricărei fragmentări a acestei politici în diferite rubrici și subrubrici din buget; reamintește, cu toate acestea, că politica de coeziune a UE trebuie să îndeplinească propria sa misiune și propriile sale obiective, stabilite la articolul 174 din TFUE, care depășesc sfera Strategiei Europa 2020; subliniază că acestea ar trebui să fie menținute în următoarea perioadă de programare, având în vedere în special necesitatea constantă de realizare a unei convergențe economice, sociale și teritoriale în Uniune;

| 67. | subliniază faptul că o politică de coeziune consolidată și de succes necesită o finanțare corespunzătoare și că sumele alocate acesteia în perioada actuală de programare financiară ar trebui cel puțin menținute în următoarea perioadă pentru a intensifica eforturile de reducere a disparităților de dezvoltare dintre regiunile UE; reiterează, în acest context, solicitarea sa fermă de a se garanta că, în viitorul CFM, resursele necheltuite sau dezangajate ale fondurilor de coeziune rămân în bugetul UE și nu sunt înapoiate statelor membre; reamintește poziția sa potrivit căreia PIB-ul pe cap de locuitor trebuie să rămână principalul criteriu de determinare a eligibilității pentru acordarea de asistență în cadrul politicii regionale; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că o politică de coeziune consolidată și de succes necesită o finanțare corespunzătoare și că sumele alocate acesteia în perioada actuală de programare financiară ar trebui cel puțin menținute în următoarea perioadă pentru a intensifica eforturile de reducere a disparităților de dezvoltare dintre regiunile UE; reiterează, în acest context, solicitarea sa fermă de a se garanta că, în viitorul CFM, resursele necheltuite sau dezangajate ale fondurilor de coeziune rămân în bugetul UE și nu sunt înapoiate statelor membre; reamintește poziția sa potrivit căreia PIB-ul pe cap de locuitor trebuie să rămână principalul criteriu de determinare a eligibilității pentru acordarea de asistență în cadrul politicii regionale;

| 68. | consideră că statele membre și regiunile ar trebui să concentreze resursele UE și naționale asupra unui număr restrâns de priorități și proiecte care prezintă un interes european autentic, precum cercetarea, dezvoltarea și inovarea, și care răspund provocărilor specifice cu care se confruntă; în acest context, solicită Comisiei să elaboreze propuneri concrete pentru a garanta o concentrare tematică mai accentuată a fondurilor de coeziune destinate priorităților Strategiei Europa 2020 și consideră că ar trebui pus în funcțiune un sistem mai orientat către rezultate decât actualul sistem al „alocărilor”, asigurând în același timp faptul că se acordă atenția cuvenită necesităților și priorităților specifice regiunilor; salută, în această privință, intenția Comisiei de a conveni, împreună cu fiecare stat membru și cu regiunile sale sau direct cu regiunile, în contextul contractelor de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și al programelor operaționale, asupra unor termeni și condiții specifice pentru realizarea obiectivelor stabilite; |
| --- | --- |

68.

consideră că statele membre și regiunile ar trebui să concentreze resursele UE și naționale asupra unui număr restrâns de priorități și proiecte care prezintă un interes european autentic, precum cercetarea, dezvoltarea și inovarea, și care răspund provocărilor specifice cu care se confruntă; în acest context, solicită Comisiei să elaboreze propuneri concrete pentru a garanta o concentrare tematică mai accentuată a fondurilor de coeziune destinate priorităților Strategiei Europa 2020 și consideră că ar trebui pus în funcțiune un sistem mai orientat către rezultate decât actualul sistem al „alocărilor”, asigurând în același timp faptul că se acordă atenția cuvenită necesităților și priorităților specifice regiunilor; salută, în această privință, intenția Comisiei de a conveni, împreună cu fiecare stat membru și cu regiunile sale sau direct cu regiunile, în contextul contractelor de parteneriat pentru dezvoltare și investiții și al programelor operaționale, asupra unor termeni și condiții specifice pentru realizarea obiectivelor stabilite;

| 69. | este ferm convins de importanța abordării politice integrate și consideră că toate investițiile sectoriale din următorul CFM ar trebui să fie coordonate cu investițiile întreprinse în cadrul politicii de coeziune; prin urmare, subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea, de a reduce suprapunerile inutile și de creare a unor sinergii mai puternice între FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și Fondul european pentru pescuit (FEP); subliniază, de asemenea, necesitatea de a evita dublarea, precum și de a îmbunătăți coordonarea între Fondul european de ajustare la globalizare și FSE; crede, prin urmare, că un pas important în această direcție îl reprezintă crearea unui cadru strategic comun care să stabilească prioritățile comune de investiții pentru toate aceste fonduri; mai mult, consideră că trebuie să existe o coordonare la toate nivelurile de elaborare a politicilor, de la planificarea strategică până la punerea în aplicare; este convins că FSE trebuie să rămână o parte integrantă a politicii de coeziune în toate etapele programării, punerii în aplicare și gestionării sale; |
| --- | --- |

69.

este ferm convins de importanța abordării politice integrate și consideră că toate investițiile sectoriale din următorul CFM ar trebui să fie coordonate cu investițiile întreprinse în cadrul politicii de coeziune; prin urmare, subliniază necesitatea de a îmbunătăți coordonarea, de a reduce suprapunerile inutile și de creare a unor sinergii mai puternice între FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEADR și Fondul european pentru pescuit (FEP); subliniază, de asemenea, necesitatea de a evita dublarea, precum și de a îmbunătăți coordonarea între Fondul european de ajustare la globalizare și FSE; crede, prin urmare, că un pas important în această direcție îl reprezintă crearea unui cadru strategic comun care să stabilească prioritățile comune de investiții pentru toate aceste fonduri; mai mult, consideră că trebuie să existe o coordonare la toate nivelurile de elaborare a politicilor, de la planificarea strategică până la punerea în aplicare; este convins că FSE trebuie să rămână o parte integrantă a politicii de coeziune în toate etapele programării, punerii în aplicare și gestionării sale;

| 70. | consideră că zonele urbane – care prezintă un număr semnificativ de provocări (șomaj, excluziune socială, degradarea mediului, migrație) – pot juca un rol important în dezvoltarea regională și pot contribui la reducerea discrepanțelor economice și sociale pe teren; subliniază, în consecință, necesitatea unei abordări mai vizibile și mai concentrate a dimensiunii urbane a politicii de coeziune, asigurând totodată condiții echilibrate pentru dezvoltarea sinergică a zonelor urbane, suburbane și rurale; |
| --- | --- |

70.

consideră că zonele urbane – care prezintă un număr semnificativ de provocări (șomaj, excluziune socială, degradarea mediului, migrație) – pot juca un rol important în dezvoltarea regională și pot contribui la reducerea discrepanțelor economice și sociale pe teren; subliniază, în consecință, necesitatea unei abordări mai vizibile și mai concentrate a dimensiunii urbane a politicii de coeziune, asigurând totodată condiții echilibrate pentru dezvoltarea sinergică a zonelor urbane, suburbane și rurale;

| 71. | recunoaște că, în conformitate cu tratatul, ar trebui acordată o atenție deosebită zonelor rurale, regiunilor afectate de tranziția industrială și regiunilor afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, precum regiunile cele mai nordice cu o densitate foarte scăzută a populației, regiunile insulare, transfrontaliere și montane, precum și regiunile ultraperiferice; consideră că resursele și capacitățile de pe teritoriul acestor regiuni pot avea un rol semnificativ în competitivitatea Uniunii Europene pe viitor; subliniază, în consecință, că și aceste regiuni care se confruntă cu provocări ar trebui să fie luate în considerare în următorul CFM; consideră că, pentru regiunile care se confruntă cu handicapuri permanente, ar trebui elaborată o strategie specială, astfel cum se menționează în rezoluția PE din 22 septembrie 2010; |
| --- | --- |

71.

recunoaște că, în conformitate cu tratatul, ar trebui acordată o atenție deosebită zonelor rurale, regiunilor afectate de tranziția industrială și regiunilor afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, precum regiunile cele mai nordice cu o densitate foarte scăzută a populației, regiunile insulare, transfrontaliere și montane, precum și regiunile ultraperiferice; consideră că resursele și capacitățile de pe teritoriul acestor regiuni pot avea un rol semnificativ în competitivitatea Uniunii Europene pe viitor; subliniază, în consecință, că și aceste regiuni care se confruntă cu provocări ar trebui să fie luate în considerare în următorul CFM; consideră că, pentru regiunile care se confruntă cu handicapuri permanente, ar trebui elaborată o strategie specială, astfel cum se menționează în rezoluția PE din 22 septembrie 2010;

| 72. | reamintește că una dintre cele mai frecvente critici aduse politicii de coeziune se referă la complexitatea normelor sale; insistă asupra importanței finanțării încrucișate și a simplificării normelor și procedurilor aferente acestei politici, asupra reducerii complexității și a obligațiilor administrative, precum și asupra unei alocări mai transparente și mai eficace a resurselor către orașe, localități și regiuni; subliniază că sistemele de audit și de control ar trebui să respecte cele mai înalte standarde, astfel încât abuzurile să poată fi identificate și sancționate cu promptitudine; insistă ca frecvența verificărilor să fie proporțională cu riscul neregulilor, în conformitate cu principiul proporționalității; |
| --- | --- |

72.

reamintește că una dintre cele mai frecvente critici aduse politicii de coeziune se referă la complexitatea normelor sale; insistă asupra importanței finanțării încrucișate și a simplificării normelor și procedurilor aferente acestei politici, asupra reducerii complexității și a obligațiilor administrative, precum și asupra unei alocări mai transparente și mai eficace a resurselor către orașe, localități și regiuni; subliniază că sistemele de audit și de control ar trebui să respecte cele mai înalte standarde, astfel încât abuzurile să poată fi identificate și sancționate cu promptitudine; insistă ca frecvența verificărilor să fie proporțională cu riscul neregulilor, în conformitate cu principiul proporționalității;

| 73. | solicită îmbunătățirea sistemelor de monitorizare și evaluare în ceea ce privește punerea lor în aplicare; subliniază că principiul parteneriatului ar trebui să joace un rol esențial în această îmbunătățire și că trebuie actualizat în contextul simplificării; consideră că elaborarea unor indicatori de rezultate concreți și măsurabili ar trebui privită ca o condiție esențială pentru măsurarea progreselor reale înregistrate în îndeplinirea obiectivelor convenite; salută propunerea Comisiei de a efectua o evaluare ex-ante, o evaluare a derulării și o evaluare a impactului fiecărui program operațional; reamintește că și alte principii ale coeziunii sociale, precum regula cofinanțării, guvernanța pe mai multe niveluri, abordarea ascendentă, integrarea dimensiunii de gen și adiționalitatea și-au dovedit importanța și ar trebui menținute în următorul CFM; |
| --- | --- |

73.

solicită îmbunătățirea sistemelor de monitorizare și evaluare în ceea ce privește punerea lor în aplicare; subliniază că principiul parteneriatului ar trebui să joace un rol esențial în această îmbunătățire și că trebuie actualizat în contextul simplificării; consideră că elaborarea unor indicatori de rezultate concreți și măsurabili ar trebui privită ca o condiție esențială pentru măsurarea progreselor reale înregistrate în îndeplinirea obiectivelor convenite; salută propunerea Comisiei de a efectua o evaluare ex-ante, o evaluare a derulării și o evaluare a impactului fiecărui program operațional; reamintește că și alte principii ale coeziunii sociale, precum regula cofinanțării, guvernanța pe mai multe niveluri, abordarea ascendentă, integrarea dimensiunii de gen și adiționalitatea și-au dovedit importanța și ar trebui menținute în următorul CFM;

| 74. | invită Comisia să stabilească o categorie intermediară pentru durata următoarei perioade de programare pentru regiuni în care PIB-ul pe cap de locuitor se situează între 75 % și 90 % din PIB-ul UE, cu scopul de a le oferi un statut mai clar și mai multă securitate în dezvoltare; invită Comisia să furnizeze mai multe informații cu privire la consecințele bugetare ale unei astfel de opțiuni; invită Comisia să prezinte, de asemenea, propuneri concrete de consolidare a echității dintre regiunile respective și alte regiuni aflate la același nivel de dezvoltare; subliniază că aceste măsuri tranzitorii aferente următoarei perioade de programare și destinate regiunilor care nu se înscriu în obiectivul convergenței și regiunilor al căror PIB pe cap de locuitor variază între 75 și 90 % din media UE nu ar trebui să fie adoptate în detrimentul regiunilor care se înscriu în prezent în cadrul obiectivului convergenței (obiectivul 1) și al obiectivului competitivității (obiectivul 2) sau al obiectivului cooperării teritoriale (obiectivul 3); |
| --- | --- |

74.

invită Comisia să stabilească o categorie intermediară pentru durata următoarei perioade de programare pentru regiuni în care PIB-ul pe cap de locuitor se situează între 75 % și 90 % din PIB-ul UE, cu scopul de a le oferi un statut mai clar și mai multă securitate în dezvoltare; invită Comisia să furnizeze mai multe informații cu privire la consecințele bugetare ale unei astfel de opțiuni; invită Comisia să prezinte, de asemenea, propuneri concrete de consolidare a echității dintre regiunile respective și alte regiuni aflate la același nivel de dezvoltare; subliniază că aceste măsuri tranzitorii aferente următoarei perioade de programare și destinate regiunilor care nu se înscriu în obiectivul convergenței și regiunilor al căror PIB pe cap de locuitor variază între 75 și 90 % din media UE nu ar trebui să fie adoptate în detrimentul regiunilor care se înscriu în prezent în cadrul obiectivului convergenței (obiectivul 1) și al obiectivului competitivității (obiectivul 2) sau al obiectivului cooperării teritoriale (obiectivul 3);

| 75. | solicită ca fondurile de coeziune să nu fie supuse sancțiunilor în cadrul condiționalității macroeconomice asociate Pactului de stabilitate și de creștere, întrucât acest lucru ar contraveni obiectivelor înseși ale politicii de coeziune, și anume, reducerea disparităților regionale; subliniază, prin urmare, necesitatea de a intensifica supravegherea pentru a garanta că fondurile structurale sunt utilizate în conformitate cu legislația UE și obiectivele vizate; |
| --- | --- |

75.

solicită ca fondurile de coeziune să nu fie supuse sancțiunilor în cadrul condiționalității macroeconomice asociate Pactului de stabilitate și de creștere, întrucât acest lucru ar contraveni obiectivelor înseși ale politicii de coeziune, și anume, reducerea disparităților regionale; subliniază, prin urmare, necesitatea de a intensifica supravegherea pentru a garanta că fondurile structurale sunt utilizate în conformitate cu legislația UE și obiectivele vizate;

| 76. | este deosebit de îngrijorat de demararea lentă a programelor operaționale la începutul fiecărei perioade de programare, fenomen cauzat, printre altele, de faptul că această fază se suprapune cu încheierea programelor anterioare; atrage atenția asupra faptului că această problemă trebuie soluționată în timp util, prin abordarea factorilor care favorizează aceste întârzieri; subliniază, în acest scop, necesitatea asigurării unei anumite continuități între perioadele de programare în ceea ce privește crearea sistemelor și autorităților naționale de gestionare și control; |
| --- | --- |

76.

este deosebit de îngrijorat de demararea lentă a programelor operaționale la începutul fiecărei perioade de programare, fenomen cauzat, printre altele, de faptul că această fază se suprapune cu încheierea programelor anterioare; atrage atenția asupra faptului că această problemă trebuie soluționată în timp util, prin abordarea factorilor care favorizează aceste întârzieri; subliniază, în acest scop, necesitatea asigurării unei anumite continuități între perioadele de programare în ceea ce privește crearea sistemelor și autorităților naționale de gestionare și control;

| 77. | încurajează autoritățile locale și regionale să utilizeze cât mai mult posibil instrumentele financiare inovatoare, printre altele, fonduri revolving pentru măsuri de eficiență energetică; solicită ca aceste instrumente financiare să fie simplificate, dar și supuse unui control democratic mai atent; |
| --- | --- |

77.

încurajează autoritățile locale și regionale să utilizeze cât mai mult posibil instrumentele financiare inovatoare, printre altele, fonduri revolving pentru măsuri de eficiență energetică; solicită ca aceste instrumente financiare să fie simplificate, dar și supuse unui control democratic mai atent;

Gestionarea resurselor naturale și a dezvoltării durabile

Politica agricolă comună

| 78. | afirmă că politica agricolă comună (PAC) ar trebui, de asemenea, orientată astfel încât să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și că ambii piloni ai PAC ar trebui să aducă o contribuție valoroasă și distinctă în acest sens, în mod complementar; subliniază că PAC este ferm ancorată în Tratatul de la Lisabona, care definește obiectivele și sarcinile acestei politici; |
| --- | --- |

78.

afirmă că politica agricolă comună (PAC) ar trebui, de asemenea, orientată astfel încât să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și că ambii piloni ai PAC ar trebui să aducă o contribuție valoroasă și distinctă în acest sens, în mod complementar; subliniază că PAC este ferm ancorată în Tratatul de la Lisabona, care definește obiectivele și sarcinile acestei politici;

| 79. | subliniază că, deși rolul principal al actualei PAC și al celei reformate este de a garanta securitatea alimentară a Uniunii Europene, precum și a rezervelor alimentare globale în perioade în care se înregistrează prețuri ridicate ale alimentelor și o penurie de produse alimentare, această politică asigură în același timp o varietate de bunuri publice dincolo de piețele agricole, cum ar fi menținerea în stare de producție a terenurilor agricole din întreaga Europă, modelarea diversității peisajelor, promovarea biodiversității și a bunăstării animalelor, atenuarea schimbărilor climatice, conservarea solurilor și a apei, combaterea depopulării zonelor rurale, a sărăciei și a segregării, asigurarea de locuri de muncă și de servicii de interes general în zonele rurale, contribuția la o producție alimentară mai durabilă și sprijinirea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

79.

subliniază că, deși rolul principal al actualei PAC și al celei reformate este de a garanta securitatea alimentară a Uniunii Europene, precum și a rezervelor alimentare globale în perioade în care se înregistrează prețuri ridicate ale alimentelor și o penurie de produse alimentare, această politică asigură în același timp o varietate de bunuri publice dincolo de piețele agricole, cum ar fi menținerea în stare de producție a terenurilor agricole din întreaga Europă, modelarea diversității peisajelor, promovarea biodiversității și a bunăstării animalelor, atenuarea schimbărilor climatice, conservarea solurilor și a apei, combaterea depopulării zonelor rurale, a sărăciei și a segregării, asigurarea de locuri de muncă și de servicii de interes general în zonele rurale, contribuția la o producție alimentară mai durabilă și sprijinirea surselor regenerabile de energie;

| 80. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru o PAC reformată, care să urmărească alocarea și utilizarea mai eficiente și mai eficace a bugetului PAC, inter alia printr-o distribuție echitabilă a plăților directe între statele membre, regiuni și agricultori, prin consolidarea condiționalității în ceea ce privește asigurarea bunurilor publice așteptate de societate și prin plăți mai bine direcționate pentru a se garanta o valorificare optimă a banului public; subliniază necesitatea menținerii unui sistem al PAC bazat pe doi piloni și a simplificării mecanismelor de punere în aplicare; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru o PAC reformată, care să urmărească alocarea și utilizarea mai eficiente și mai eficace a bugetului PAC, inter alia printr-o distribuție echitabilă a plăților directe între statele membre, regiuni și agricultori, prin consolidarea condiționalității în ceea ce privește asigurarea bunurilor publice așteptate de societate și prin plăți mai bine direcționate pentru a se garanta o valorificare optimă a banului public; subliniază necesitatea menținerii unui sistem al PAC bazat pe doi piloni și a simplificării mecanismelor de punere în aplicare;

| 81. | sprijină autonomia alimentară a țărilor în curs de dezvoltare; reamintește angajamentul asumat de membrii OMC în timpul Conferinței ministeriale de la Hong Kong din 2005 de a elimina toate formele de subvenții la export; consideră că noua PAC trebuie să fie conformă cu conceptul UE privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării; subliniază faptul că Uniunea nu trebuie să mai utilizeze subvențiile la export pentru produsele agricole și că trebuie să continue să își coordoneze eforturile cu cele ale producătorilor agricoli majori de la nivel mondial în vederea eliminării subvențiilor care denaturează comerțul; |
| --- | --- |

81.

sprijină autonomia alimentară a țărilor în curs de dezvoltare; reamintește angajamentul asumat de membrii OMC în timpul Conferinței ministeriale de la Hong Kong din 2005 de a elimina toate formele de subvenții la export; consideră că noua PAC trebuie să fie conformă cu conceptul UE privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării; subliniază faptul că Uniunea nu trebuie să mai utilizeze subvențiile la export pentru produsele agricole și că trebuie să continue să își coordoneze eforturile cu cele ale producătorilor agricoli majori de la nivel mondial în vederea eliminării subvențiilor care denaturează comerțul;

| 82. | insistă asupra faptului că, având în vedere gama variată de sarcini și obiective cărora PAC trebuie să le răspundă, sumele alocate PAC în exercițiul bugetar 2013 ar trebui cel puțin menținute pe durata următoarei perioade de programare financiară; |
| --- | --- |

82.

insistă asupra faptului că, având în vedere gama variată de sarcini și obiective cărora PAC trebuie să le răspundă, sumele alocate PAC în exercițiul bugetar 2013 ar trebui cel puțin menținute pe durata următoarei perioade de programare financiară;

| 83. | solicită o coordonare sporită între Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și alte fonduri structurale și de coeziune în vederea consolidării unei abordări teritoriale; solicită Comisiei să prezinte propuneri specifice privind modul în care ar putea fi realizate sinergii mai bune în ceea ce privește finanțarea prin FEADR și alte instrumente relevante a unor activități care nu sunt legate de agricultură; se așteaptă la o creștere a cheltuielilor legate de diversificarea economică în regiuni în care agricultura se află în declin pe durata următorului CFM; |
| --- | --- |

83.

solicită o coordonare sporită între Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și alte fonduri structurale și de coeziune în vederea consolidării unei abordări teritoriale; solicită Comisiei să prezinte propuneri specifice privind modul în care ar putea fi realizate sinergii mai bune în ceea ce privește finanțarea prin FEADR și alte instrumente relevante a unor activități care nu sunt legate de agricultură; se așteaptă la o creștere a cheltuielilor legate de diversificarea economică în regiuni în care agricultura se află în declin pe durata următorului CFM;

Pescuitul

| 84. | subliniază faptul că resursele halieutice constituie un bun public vital pentru securitatea alimentară mondială; semnalează faptul că sectorul pescuitului și al acvaculturii și activitățile conexe reprezintă de multe ori principala sursă de venituri și locuri de muncă durabile în regiunile costiere, insulare și periferice; consideră că, pentru a-și realiza obiectivele pe termen mediu și lung (un sector stabil, sustenabil și viabil al pescuitului), pentru a reface stocurile de pește și pentru a aborda aspectele sociale legate de reducerea efortului de pescuit, politica comună reformată în domeniul pescuitului (PCP) va avea nevoie de resurse financiare adecvate după 2013; recunoaște necesitatea unei coordonări sporite cu politica de coeziune; subliniază că Fondul european pentru pescuit ar trebui utilizat în vederea sprijinirii practicilor piscicole durabile,
  î
  n conformitate cu principiul randamentului maxim durabil,, precum și a conservării ecosistemelor marine, acordându-se o atenție specială sectorului pescuitului la scară redusă; |
| --- | --- |

84.

subliniază faptul că resursele halieutice constituie un bun public vital pentru securitatea alimentară mondială; semnalează faptul că sectorul pescuitului și al acvaculturii și activitățile conexe reprezintă de multe ori principala sursă de venituri și locuri de muncă durabile în regiunile costiere, insulare și periferice; consideră că, pentru a-și realiza obiectivele pe termen mediu și lung (un sector stabil, sustenabil și viabil al pescuitului), pentru a reface stocurile de pește și pentru a aborda aspectele sociale legate de reducerea efortului de pescuit, politica comună reformată în domeniul pescuitului (PCP) va avea nevoie de resurse financiare adecvate după 2013; recunoaște necesitatea unei coordonări sporite cu politica de coeziune; subliniază că Fondul european pentru pescuit ar trebui utilizat în vederea sprijinirii practicilor piscicole durabile,
  î
  n conformitate cu principiul randamentului maxim durabil,, precum și a conservării ecosistemelor marine, acordându-se o atenție specială sectorului pescuitului la scară redusă;

Mediul, schimbările climatice și eficiența utilizării resurselor

| 85. | accentuează faptul că Uniunea ar trebui să fie în prim-planul trecerii la o economie sustenabilă și să promoveze tranziția spre o societate durabilă, asociată cu o industrie europeană competitivă și cu prețuri ale energiei accesibile, astfel încât să se garanteze un mediu de viață curat și sănătos; subliniază că acest lucru ar trebui să se realizeze, printre altele, prin reducerea consumului de energie în toate sectoarele, o condiție obligatorie în acest sens fiind buna funcționare a pieței interne a energiei și a infrastructurii, prin descentralizarea aprovizionării cu energie, prin utilizarea sporită a surselor regenerabile de energie, printr-o mai bună protecție a biodiversității și prin asigurarea rezilienței ecosistemelor; |
| --- | --- |

85.

accentuează faptul că Uniunea ar trebui să fie în prim-planul trecerii la o economie sustenabilă și să promoveze tranziția spre o societate durabilă, asociată cu o industrie europeană competitivă și cu prețuri ale energiei accesibile, astfel încât să se garanteze un mediu de viață curat și sănătos; subliniază că acest lucru ar trebui să se realizeze, printre altele, prin reducerea consumului de energie în toate sectoarele, o condiție obligatorie în acest sens fiind buna funcționare a pieței interne a energiei și a infrastructurii, prin descentralizarea aprovizionării cu energie, prin utilizarea sporită a surselor regenerabile de energie, printr-o mai bună protecție a biodiversității și prin asigurarea rezilienței ecosistemelor;

| 86. | subliniază că LIFE+ a fost pus în aplicare cu succes și și-a demonstrat importanța pentru protejarea biodiversității și a mediului; subliniază necesitatea de a continua programe finanțate corespunzător pentru protejarea naturii și a biodiversității în vederea îndeplinirii obiectivelor ecologice ale UE, îndeosebi cele ale LIFE+ și ale NATURA 2000; |
| --- | --- |

86.

subliniază că LIFE+ a fost pus în aplicare cu succes și și-a demonstrat importanța pentru protejarea biodiversității și a mediului; subliniază necesitatea de a continua programe finanțate corespunzător pentru protejarea naturii și a biodiversității în vederea îndeplinirii obiectivelor ecologice ale UE, îndeosebi cele ale LIFE+ și ale NATURA 2000;

| 87. | reliefează necesitatea unei abordări orizontale, care să combine măsuri de combatere a schimbărilor climatice și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră – îndeosebi măsuri de economisire a energiei – în toate domeniile importante de politică, inclusiv în cadrul politicilor externe; este convins că stimulente bine plasate, precum condiționalitatea cheltuielilor UE și legislația, reprezintă elemente-cheie în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 în acest domeniu; consideră, prin urmare, că toate domeniile relevante de cheltuieli, inclusiv domeniul extern, ar trebui să integreze acțiuni în domeniul climei și că pentru proiectele noi ar trebui realizate evaluări ale impactului asupra climei; consideră că ar trebui făcute investiții mai mari din veniturile schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru diminuarea schimbărilor climatice și pentru inovare în domeniul climei; |
| --- | --- |

87.

reliefează necesitatea unei abordări orizontale, care să combine măsuri de combatere a schimbărilor climatice și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră – îndeosebi măsuri de economisire a energiei – în toate domeniile importante de politică, inclusiv în cadrul politicilor externe; este convins că stimulente bine plasate, precum condiționalitatea cheltuielilor UE și legislația, reprezintă elemente-cheie în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 în acest domeniu; consideră, prin urmare, că toate domeniile relevante de cheltuieli, inclusiv domeniul extern, ar trebui să integreze acțiuni în domeniul climei și că pentru proiectele noi ar trebui realizate evaluări ale impactului asupra climei; consideră că ar trebui făcute investiții mai mari din veniturile schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru diminuarea schimbărilor climatice și pentru inovare în domeniul climei;

| 88. | este de părere că unul dintre obiectivele centrale ale Strategiei Europa 2020 este abordarea provocării sustenabilității prin introducerea unor criterii de mediu și prin sporirea eficienței energetice și a resurselor în lupta împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

88.

este de părere că unul dintre obiectivele centrale ale Strategiei Europa 2020 este abordarea provocării sustenabilității prin introducerea unor criterii de mediu și prin sporirea eficienței energetice și a resurselor în lupta împotriva schimbărilor climatice;

| 89. | sprijină deci sugestia Comisiei exprimată în revizuirea bugetului de a introduce obligația identificării într-o manieră transparentă a domeniilor în care programele sectoriale au promovat obiectivele 20/20/20 în domeniul energiei și al schimbărilor climatice cuprinse în Strategia Europa 2020 și au contribuit la îndeplinirea obiectivelor inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; |
| --- | --- |

89.

sprijină deci sugestia Comisiei exprimată în revizuirea bugetului de a introduce obligația identificării într-o manieră transparentă a domeniilor în care programele sectoriale au promovat obiectivele 20/20/20 în domeniul energiei și al schimbărilor climatice cuprinse în Strategia Europa 2020 și au contribuit la îndeplinirea obiectivelor inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”;

| 90. | subliniază responsabilitatea mondială pe care o are UE în abordarea schimbărilor climatice; reamintește că angajamentele asumate prin acordurile de la Copenhaga și Cancun de a sprijini țările în curs de dezvoltare să abordeze schimbările climatice trebuie să fie „noi și adiționale” ajutorului pentru dezvoltare existent, între cele două politici menținându-se un nivel de coerență adecvat; propune să se creeze un program nou în acest sens; reafirmă poziția Parlamentului European cu privire la nevoia de a menține, în cadrul bugetului UE, finanțarea pentru toate politicile europene; solicită integrarea în bugetul UE a angajamentelor internaționale în materie de schimbări climatice asumate de UE în vederea obținerii unui efect de levier maxim al resurselor comunitare; |
| --- | --- |

90.

subliniază responsabilitatea mondială pe care o are UE în abordarea schimbărilor climatice; reamintește că angajamentele asumate prin acordurile de la Copenhaga și Cancun de a sprijini țările în curs de dezvoltare să abordeze schimbările climatice trebuie să fie „noi și adiționale” ajutorului pentru dezvoltare existent, între cele două politici menținându-se un nivel de coerență adecvat; propune să se creeze un program nou în acest sens; reafirmă poziția Parlamentului European cu privire la nevoia de a menține, în cadrul bugetului UE, finanțarea pentru toate politicile europene; solicită integrarea în bugetul UE a angajamentelor internaționale în materie de schimbări climatice asumate de UE în vederea obținerii unui efect de levier maxim al resurselor comunitare;

Energia

| 91. | este convins că sumele alocate politicii energetice în următorul CFM ar trebui să fie majorate; consideră că tehnologiile din domeniul energiilor regenerabile, eficiența energetică și economisirea energiei ar trebui să fie priorități-cheie și solicită o creștere corespunzătoare a finanțării UE în aceste domenii; solicită Comisiei să elaboreze criterii concrete de referință, să se asigure de respectarea obiectivelor convenite și de faptul că acestea pot fi monitorizate în mod eficient în cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor și prin planuri specifice precum planurile naționale pentru eficiență energetică; |
| --- | --- |

91.

este convins că sumele alocate politicii energetice în următorul CFM ar trebui să fie majorate; consideră că tehnologiile din domeniul energiilor regenerabile, eficiența energetică și economisirea energiei ar trebui să fie priorități-cheie și solicită o creștere corespunzătoare a finanțării UE în aceste domenii; solicită Comisiei să elaboreze criterii concrete de referință, să se asigure de respectarea obiectivelor convenite și de faptul că acestea pot fi monitorizate în mod eficient în cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor și prin planuri specifice precum planurile naționale pentru eficiență energetică;

| 92. | subliniază necesitatea de a suplimenta fondurile destinate activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică și activităților demonstrative din domeniul energetic pentru a dezvolta energii durabile, accesibile tuturor; solicită punerea în aplicare integrală a deja-adoptatului Plan strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET), inclusiv o finanțare adecvată, în cursul următorului CFM; |
| --- | --- |

92.

subliniază necesitatea de a suplimenta fondurile destinate activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică și activităților demonstrative din domeniul energetic pentru a dezvolta energii durabile, accesibile tuturor; solicită punerea în aplicare integrală a deja-adoptatului Plan strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET), inclusiv o finanțare adecvată, în cursul următorului CFM;

O Europă conectată

| 93. | având în vedere nevoile uriașe de finanțare din domeniul transporturilor și din cel al infrastructurii energetice și externalitățile pozitive ale acestor proiecte, subliniază necesitatea de dezvoltare a unui cadru de reglementare și de stimulare în vederea promovării unor investiții publice și private pe termen lung în aceste domenii; solicită să se dezvolte instrumente financiare inovatoare în cooperare cu investitorii pe termen lung; |
| --- | --- |

93.

având în vedere nevoile uriașe de finanțare din domeniul transporturilor și din cel al infrastructurii energetice și externalitățile pozitive ale acestor proiecte, subliniază necesitatea de dezvoltare a unui cadru de reglementare și de stimulare în vederea promovării unor investiții publice și private pe termen lung în aceste domenii; solicită să se dezvolte instrumente financiare inovatoare în cooperare cu investitorii pe termen lung;

Rețelele transeuropene de energie

| 94. | i
  ndică necesitatea susținerii cu prioritate a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile atunci când se decide finanțarea infrastructurilor energetice; subliniază nevoia urgentă de a moderniza și actualiza infrastructura energetică europeană, de a dezvolta rețele inteligente și de a stabili interconexiunile necesare realizării pieței interne a energiei, diversificării surselor și rutelor de aprovizionare cu țările terțe, consolidării securității în aprovizionare, sporirii cotei reprezentate de energia regenerabilă și atingerii obiectivelor în materie de energie și climă; ia act de estimările potrivit cărora sunt necesare în acest domeniu investiții substanțiale de aproximativ 1 000 de miliarde de euro până în 2020, în special pentru asigurarea capacității de transmisie, inclusiv a unei noi capacități de producție, și pentru investiții în rețelele electrice; constată că, având în vedere prețurile mondiale la energie actuale, investițiile considerabile necesare pot veni în principal din sectorul privat; subliniază nevoia maximizării impactului finanțării europene și oportunitatea oferită de fondurile structurale și de instrumentele financiare inovatoare pentru a finanța principalele proiecte europene și naționale transfrontaliere prioritare în domeniul infrastructurilor energetice; subliniază nevoia unei alocări substanțiale de fonduri din bugetul UE pentru instrumente financiare inovatoare în acest domeniu; |
| --- | --- |

94.

i
  ndică necesitatea susținerii cu prioritate a eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile atunci când se decide finanțarea infrastructurilor energetice; subliniază nevoia urgentă de a moderniza și actualiza infrastructura energetică europeană, de a dezvolta rețele inteligente și de a stabili interconexiunile necesare realizării pieței interne a energiei, diversificării surselor și rutelor de aprovizionare cu țările terțe, consolidării securității în aprovizionare, sporirii cotei reprezentate de energia regenerabilă și atingerii obiectivelor în materie de energie și climă; ia act de estimările potrivit cărora sunt necesare în acest domeniu investiții substanțiale de aproximativ 1 000 de miliarde de euro până în 2020, în special pentru asigurarea capacității de transmisie, inclusiv a unei noi capacități de producție, și pentru investiții în rețelele electrice; constată că, având în vedere prețurile mondiale la energie actuale, investițiile considerabile necesare pot veni în principal din sectorul privat; subliniază nevoia maximizării impactului finanțării europene și oportunitatea oferită de fondurile structurale și de instrumentele financiare inovatoare pentru a finanța principalele proiecte europene și naționale transfrontaliere prioritare în domeniul infrastructurilor energetice; subliniază nevoia unei alocări substanțiale de fonduri din bugetul UE pentru instrumente financiare inovatoare în acest domeniu;

Transport și rețele transeuropene de transport

| 95. | subliniază faptul că investițiile într-o infrastructură eficace de transport sunt foarte importante în protejarea competitivității Europei și în deschiderea drumului în vederea unei creșteri economice pe termen lung în urma crizei; este convins că rețelele transeuropene de transport (TEN-T) sunt esențiale pentru garantarea unei bune funcționări a pieței interne și pentru asigurarea unei importante valori adăugate europene, deoarece ele contribuie la îmbunătățirea accesibilității și interoperabilității diferitelor părți ale UE prin garantarea legăturilor transfrontaliere și prin eliminarea blocajelor, prin îmbunătățirea utilizării sistemelor de gestionare a traficului și a celor informatice, precum și prin asigurarea intermodalității în infrastructurile transfrontaliere în care statele membre nu ar investi singure; consideră că TEN-T ar trebui să constituie mai degrabă nucleul unei veritabile rețele europene decât o acumulare de proiecte naționale și este de părere că finanțarea proiectelor prioritare ar trebui să fie evaluată și revizuită din perspectiva progreselor realizate pe teren în ceea ce privește valoarea adăugată europeană; crede cu tărie că TEN-T ar trebui, în consecință, să reprezinte o prioritate majoră în următorul CFM; |
| --- | --- |

95.

subliniază faptul că investițiile într-o infrastructură eficace de transport sunt foarte importante în protejarea competitivității Europei și în deschiderea drumului în vederea unei creșteri economice pe termen lung în urma crizei; este convins că rețelele transeuropene de transport (TEN-T) sunt esențiale pentru garantarea unei bune funcționări a pieței interne și pentru asigurarea unei importante valori adăugate europene, deoarece ele contribuie la îmbunătățirea accesibilității și interoperabilității diferitelor părți ale UE prin garantarea legăturilor transfrontaliere și prin eliminarea blocajelor, prin îmbunătățirea utilizării sistemelor de gestionare a traficului și a celor informatice, precum și prin asigurarea intermodalității în infrastructurile transfrontaliere în care statele membre nu ar investi singure; consideră că TEN-T ar trebui să constituie mai degrabă nucleul unei veritabile rețele europene decât o acumulare de proiecte naționale și este de părere că finanțarea proiectelor prioritare ar trebui să fie evaluată și revizuită din perspectiva progreselor realizate pe teren în ceea ce privește valoarea adăugată europeană; crede cu tărie că TEN-T ar trebui, în consecință, să reprezinte o prioritate majoră în următorul CFM;

| 96. | consideră că condiționalitatea ar trebui consolidată prin introducerea principiului utilizării obligatorii sub sancțiunea pierderii „use-it-or-lose-it” (dezangajare); dacă finanțarea alocată nu a fost utilizată, consideră că resursele necheltuite sau dezangajate din fondurile dedicate transporturilor ar trebui să rămână în bugetul UE și să nu fie returnate statelor membre; |
| --- | --- |

96.

consideră că condiționalitatea ar trebui consolidată prin introducerea principiului utilizării obligatorii sub sancțiunea pierderii „use-it-or-lose-it” (dezangajare); dacă finanțarea alocată nu a fost utilizată, consideră că resursele necheltuite sau dezangajate din fondurile dedicate transporturilor ar trebui să rămână în bugetul UE și să nu fie returnate statelor membre;

| 97. | consideră că, pentru perioada 2007-2020, va fi necesară o investiție globală de 500 de miliarde de euro pentru TEN-T; consideră, prin urmare, că, în contextul CFM, este necesară o suplimentare a fondurilor destinate TEN-T, însoțită de o coordonare sporită între UE și statele membre, precum și între fondurile disponibile pentru TEN-T și fondurile pentru proiectele din sectorul transporturilor în cadrul politicii de coeziune și al cooperării teritoriale, utilizându-se astfel mai bine sursele de finanțare disponibile; subliniază rolul pe care îl pot juca în finanțarea acestor proiecte și instrumentele de finanțare inovatoare, inclusiv parteneriatele de tip public-privat și obligațiunile pentru finanțarea proiectelor; consideră că sumele utilizate din Fondul de coeziune ar trebui să fie condiționate de respectarea principiilor generale ale politicii europene în domeniul transporturilor; consideră că fondurile pentru TEN-T ar trebui să integreze în mod activ obiectivele coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și obligațiile de dezvoltare durabilă în vederea îndeplinirii obiectivelor Europa 2020 și să acorde prioritate, în măsura posibilităților, mijloacelor de transport cu un nivel redus al emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

97.

consideră că, pentru perioada 2007-2020, va fi necesară o investiție globală de 500 de miliarde de euro pentru TEN-T; consideră, prin urmare, că, în contextul CFM, este necesară o suplimentare a fondurilor destinate TEN-T, însoțită de o coordonare sporită între UE și statele membre, precum și între fondurile disponibile pentru TEN-T și fondurile pentru proiectele din sectorul transporturilor în cadrul politicii de coeziune și al cooperării teritoriale, utilizându-se astfel mai bine sursele de finanțare disponibile; subliniază rolul pe care îl pot juca în finanțarea acestor proiecte și instrumentele de finanțare inovatoare, inclusiv parteneriatele de tip public-privat și obligațiunile pentru finanțarea proiectelor; consideră că sumele utilizate din Fondul de coeziune ar trebui să fie condiționate de respectarea principiilor generale ale politicii europene în domeniul transporturilor; consideră că fondurile pentru TEN-T ar trebui să integreze în mod activ obiectivele coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și obligațiile de dezvoltare durabilă în vederea îndeplinirii obiectivelor Europa 2020 și să acorde prioritate, în măsura posibilităților, mijloacelor de transport cu un nivel redus al emisiilor de carbon;

| 98. | invită Comisia să ia în considerare, în special, nevoia transferării fluxurilor de mărfuri și călători către moduri de transport mai sustenabile și mai performante, asigurându-se, în același timp, o comodalitate eficientă; consideră că viitoarea revizuire a orientărilor TEN-T va trebui să găsească soluții pentru chestiunea interoperabilității dintre sistemele feroviare naționale, precum și transfrontaliere, să introducă condiționalitatea cheltuielilor UE pentru a pune în practică o veritabilă politică a Spațiului feroviar unic european și să garanteze o utilizare sporită a căilor navigabile interioare și a transportului maritim pe distanțe scurte; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia să ia în considerare, în special, nevoia transferării fluxurilor de mărfuri și călători către moduri de transport mai sustenabile și mai performante, asigurându-se, în același timp, o comodalitate eficientă; consideră că viitoarea revizuire a orientărilor TEN-T va trebui să găsească soluții pentru chestiunea interoperabilității dintre sistemele feroviare naționale, precum și transfrontaliere, să introducă condiționalitatea cheltuielilor UE pentru a pune în practică o veritabilă politică a Spațiului feroviar unic european și să garanteze o utilizare sporită a căilor navigabile interioare și a transportului maritim pe distanțe scurte;

Turism

| 99. | reamintește faptul că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, turismul reprezintă o nouă competență a UE care, prin urmare, ar trebui să se reflecte și în viitorul CFM; subliniază contribuția importantă a turismului la economia europeană și consideră că strategia europeană privind turismul ar trebui să vizeze sporirea competitivității sectorului și că aceasta ar trebui sprijinită prin intermediul unei finanțări adecvate în următoarea perioadă; |
| --- | --- |

99.

reamintește faptul că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, turismul reprezintă o nouă competență a UE care, prin urmare, ar trebui să se reflecte și în viitorul CFM; subliniază contribuția importantă a turismului la economia europeană și consideră că strategia europeană privind turismul ar trebui să vizeze sporirea competitivității sectorului și că aceasta ar trebui sprijinită prin intermediul unei finanțări adecvate în următoarea perioadă;

Politica maritimă

| 100. | recunoaște rolul-cheie pe care mările și oceanele îl vor juca într-o măsură din ce în ce mai mare în creșterea economică viitoare de la nivel mondial; consideră că politica maritimă integrată trebuie aplicată și orientată în așa fel încât să se abordeze provocările cu care se confruntă zonele de coastă și bazinele maritime, sprijinind dezvoltarea domeniului maritim și o economie maritimă durabilă; solicită intensificarea eforturilor UE în vederea sprijinirii unei politici maritime ambițioase, care va permite Europei să își afirme poziția internațională în acest sector strategic; insistă cu privire la faptul că ar trebui puse la dispoziția acestei politici mijloacele bugetare adecvate; |
| --- | --- |

100.

recunoaște rolul-cheie pe care mările și oceanele îl vor juca într-o măsură din ce în ce mai mare în creșterea economică viitoare de la nivel mondial; consideră că politica maritimă integrată trebuie aplicată și orientată în așa fel încât să se abordeze provocările cu care se confruntă zonele de coastă și bazinele maritime, sprijinind dezvoltarea domeniului maritim și o economie maritimă durabilă; solicită intensificarea eforturilor UE în vederea sprijinirii unei politici maritime ambițioase, care va permite Europei să își afirme poziția internațională în acest sector strategic; insistă cu privire la faptul că ar trebui puse la dispoziția acestei politici mijloacele bugetare adecvate;

Cetățenie, libertate, securitate și justiție

Promovarea culturii și a diversității europene

| 101. | subliniază faptul că promovarea cetățeniei Uniunii are un impact direct asupra vieții de zi cu zi a europenilor și că aceasta contribuie la o mai bună înțelegere a oportunităților pe care le oferă politicile Uniunii, precum și a drepturilor lor fundamentale, consfințite în Carta europeană a drepturilor fundamentale și în tratate; este convins că ar trebui garantată o finanțare adecvată în domeniul cetățeniei; |
| --- | --- |

101.

subliniază faptul că promovarea cetățeniei Uniunii are un impact direct asupra vieții de zi cu zi a europenilor și că aceasta contribuie la o mai bună înțelegere a oportunităților pe care le oferă politicile Uniunii, precum și a drepturilor lor fundamentale, consfințite în Carta europeană a drepturilor fundamentale și în tratate; este convins că ar trebui garantată o finanțare adecvată în domeniul cetățeniei;

| 102. | remarcă faptul că politicile din domeniul tineretului și al culturii sunt esențiale și se află printre primele priorități care trebuie recunoscute pentru valoarea lor adăugată și pentru că ajung direct la cetățeni; invită UE și statele membre să recunoască importanța crescândă a industriilor culturale și creative pentru economia europeană și efectul lor pozitiv asupra altor sectoare ale economiei; este ferm convins că potențialul acestor politici nu poate fi valorificat la maximum decât în condițiile unui nivel de finanțare adecvat și solicită exploatarea la justa valoare a potențialului lor în cadrul politicii de dezvoltare rurală și de coeziune; |
| --- | --- |

102.

remarcă faptul că politicile din domeniul tineretului și al culturii sunt esențiale și se află printre primele priorități care trebuie recunoscute pentru valoarea lor adăugată și pentru că ajung direct la cetățeni; invită UE și statele membre să recunoască importanța crescândă a industriilor culturale și creative pentru economia europeană și efectul lor pozitiv asupra altor sectoare ale economiei; este ferm convins că potențialul acestor politici nu poate fi valorificat la maximum decât în condițiile unui nivel de finanțare adecvat și solicită exploatarea la justa valoare a potențialului lor în cadrul politicii de dezvoltare rurală și de coeziune;

| 103. | reamintește importanța sportului pentru sănătate, creștere economică și locuri de muncă, turism și incluziune socială, precum și faptul că articolul 165 din TFUE conferă UE noi competențe în acest domeniu; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012), ca un prim pas în evaluarea valorii adăugate a sportului și, în special, a exercițiilor zilnice, și în analizarea în profunzime a dimensiunii sociale, economice și organizaționale a sportului; |
| --- | --- |

103.

reamintește importanța sportului pentru sănătate, creștere economică și locuri de muncă, turism și incluziune socială, precum și faptul că articolul 165 din TFUE conferă UE noi competențe în acest domeniu; salută Comunicarea Comisiei intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012), ca un prim pas în evaluarea valorii adăugate a sportului și, în special, a exercițiilor zilnice, și în analizarea în profunzime a dimensiunii sociale, economice și organizaționale a sportului;

Politica de tineret

| 104. | subliniază faptul că tinerii ar trebui să reprezinte o prioritate importantă a Uniunii și că dimensiunea privind tineretul ar trebui să fie vizibilă și consolidată în cadrul programelor și politicilor UE; consideră că tineretul ar trebui perceput ca temă transversală a UE, care creează sinergii între diferite domenii de politică legate de tineri, educație și mobilitate; salută inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” ca piatră de temelie a Strategiei Europa 2020; subliniază îndeosebi că programele pentru tineret, precum Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Tineretul în acțiune, care comportă costuri reduse per beneficiar și, prin urmare, sunt foarte eficiente, ar trebui menținute ca programe separate în cadrul următorului CFM, meritând o investiție mult mai puternică; |
| --- | --- |

104.

subliniază faptul că tinerii ar trebui să reprezinte o prioritate importantă a Uniunii și că dimensiunea privind tineretul ar trebui să fie vizibilă și consolidată în cadrul programelor și politicilor UE; consideră că tineretul ar trebui perceput ca temă transversală a UE, care creează sinergii între diferite domenii de politică legate de tineri, educație și mobilitate; salută inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” ca piatră de temelie a Strategiei Europa 2020; subliniază îndeosebi că programele pentru tineret, precum Programul de învățare pe tot parcursul vieții și Tineretul în acțiune, care comportă costuri reduse per beneficiar și, prin urmare, sunt foarte eficiente, ar trebui menținute ca programe separate în cadrul următorului CFM, meritând o investiție mult mai puternică;

Un spațiu de libertate, securitate și justiție

| 105. | subliniază că dezvoltarea unei culturi robuste a drepturilor fundamentale și a egalității, astfel cum sunt consfințite în Tratatul de la Lisabona, trebuie să rămână o prioritate pentru Europa; subliniază că aceste valori trebuie integrate în mod corespunzător în buget și că, în același timp, trebuie garantată o finanțare direcționată adecvată; |
| --- | --- |

105.

subliniază că dezvoltarea unei culturi robuste a drepturilor fundamentale și a egalității, astfel cum sunt consfințite în Tratatul de la Lisabona, trebuie să rămână o prioritate pentru Europa; subliniază că aceste valori trebuie integrate în mod corespunzător în buget și că, în același timp, trebuie garantată o finanțare direcționată adecvată;

| 106. | consideră că Uniunea nu se poate dezvolta din punct de vedere economic, cultural și social decât într-un mediu stabil, sigur și legal, care respectă și pune în aplicare drepturile fundamentale și garantează libertățile civile; de aceea, consideră că politicile performante în materie de justiție și afaceri interne reprezintă o condiție prealabilă pentru redresarea economică și un element esențial într-un context politic și strategic mai larg; subliniază importanța integrării priorităților UE din domeniul afacerilor interne în dimensiunea externă a Uniunii, inclusiv în politica europeană de vecinătate, în special având în vedere impactul pe care migrația în creștere îl va avea asupra dezvoltării politicilor UE față de țările terțe; subliniază necesitatea finanțării adecvate a politicilor în materie de imigrare, azil și securitate, precum și a luării în considerare a priorităților UE în contextul punerii în aplicare a acestor politici; |
| --- | --- |

106.

consideră că Uniunea nu se poate dezvolta din punct de vedere economic, cultural și social decât într-un mediu stabil, sigur și legal, care respectă și pune în aplicare drepturile fundamentale și garantează libertățile civile; de aceea, consideră că politicile performante în materie de justiție și afaceri interne reprezintă o condiție prealabilă pentru redresarea economică și un element esențial într-un context politic și strategic mai larg; subliniază importanța integrării priorităților UE din domeniul afacerilor interne în dimensiunea externă a Uniunii, inclusiv în politica europeană de vecinătate, în special având în vedere impactul pe care migrația în creștere îl va avea asupra dezvoltării politicilor UE față de țările terțe; subliniază necesitatea finanțării adecvate a politicilor în materie de imigrare, azil și securitate, precum și a luării în considerare a priorităților UE în contextul punerii în aplicare a acestor politici;

| 107. | accentuează necesitatea unei abordări integrate pentru găsirea unor răspunsuri la problemele stringente ale imigrației și azilului, precum și pentru gestionarea frontierelor externe ale Uniunii, fiind prevăzute fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru a face față situațiilor de urgență, puse la dispoziție în spiritul respectării drepturilor omului și al solidarității între toate statele membre, în condițiile respectării responsabilităților naționale și ale unei definiri clare a sarcinilor; constată că, în această privință, provocările crescute cu care se confruntă FRONTEX, Biroul European de Sprijin pentru Azil și fondurile pentru solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii trebuie luate în considerare cu atenție; |
| --- | --- |

107.

accentuează necesitatea unei abordări integrate pentru găsirea unor răspunsuri la problemele stringente ale imigrației și azilului, precum și pentru gestionarea frontierelor externe ale Uniunii, fiind prevăzute fonduri și instrumente de sprijin suficiente pentru a face față situațiilor de urgență, puse la dispoziție în spiritul respectării drepturilor omului și al solidarității între toate statele membre, în condițiile respectării responsabilităților naționale și ale unei definiri clare a sarcinilor; constată că, în această privință, provocările crescute cu care se confruntă FRONTEX, Biroul European de Sprijin pentru Azil și fondurile pentru solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii trebuie luate în considerare cu atenție;

| 108. | constată că partea de finanțare alocată spațiului de libertate, securitate și justiție din bugetul Uniunii este relativ mică și subliniază că, în viitorul CFM, acestor politici trebuie să li se aloce fonduri corespunzătoare și justificabile în mod obiectiv, pentru a permite Uniunii să-și ducă la îndeplinire activitățile, în special cele legate de noile atribuții, așa cum sunt identificate în Programul de la Stockholm și în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

108.

constată că partea de finanțare alocată spațiului de libertate, securitate și justiție din bugetul Uniunii este relativ mică și subliniază că, în viitorul CFM, acestor politici trebuie să li se aloce fonduri corespunzătoare și justificabile în mod obiectiv, pentru a permite Uniunii să-și ducă la îndeplinire activitățile, în special cele legate de noile atribuții, așa cum sunt identificate în Programul de la Stockholm și în Tratatul de la Lisabona;

| 109. | subliniază necesitatea dezvoltării unor sinergii mai bune între diferitele fonduri și programe și subliniază faptul că simplificarea gestionării fondurilor și permiterea finanțării încrucișate fac posibilă alocarea mai multor fonduri pentru obiectivele comune; salută intenția Comisiei de a reduce numărul total al instrumentelor bugetare în materie de afaceri interne în cadrul unei structuri pe doi piloni și, acolo unde este posibil, în cadrul unei gestionări partajate; consideră că această abordare ar trebui să contribuie în mod semnificativ la o simplificare, raționalizare, consolidare și transparență sporite ale actualelor fonduri și programe; subliniază însă necesitatea ca diferitele obiective ale politicilor în materie de afaceri interne să nu fie amestecate; |
| --- | --- |

109.

subliniază necesitatea dezvoltării unor sinergii mai bune între diferitele fonduri și programe și subliniază faptul că simplificarea gestionării fondurilor și permiterea finanțării încrucișate fac posibilă alocarea mai multor fonduri pentru obiectivele comune; salută intenția Comisiei de a reduce numărul total al instrumentelor bugetare în materie de afaceri interne în cadrul unei structuri pe doi piloni și, acolo unde este posibil, în cadrul unei gestionări partajate; consideră că această abordare ar trebui să contribuie în mod semnificativ la o simplificare, raționalizare, consolidare și transparență sporite ale actualelor fonduri și programe; subliniază însă necesitatea ca diferitele obiective ale politicilor în materie de afaceri interne să nu fie amestecate;

Europa globală

| 110. | se declară din nou foarte preocupat de subfinanțarea cronică și de problema acută a flexibilității în realizarea activităților externe ale Uniunii, având în vedere caracterul imprevizibil al evenimentelor externe și crizele și situațiile de urgență recurente la nivel internațional; în consecință, subliniază nevoia de a elimina decalajul dintre ambițiile și resursele UE în domeniul politicii externe, prin asigurarea unor resurse financiare adecvate și a unor mecanisme de flexibilitate eficiente care să permită Uniunii să răspundă provocărilor mondiale și evenimentelor neprevăzute; își reiterează solicitarea ca implicațiile bugetare care decurg din orice noi angajamente și sarcini asumate de Uniune să se adauge sumelor programate, astfel încât să se evite periclitarea priorităților existente; |
| --- | --- |

110.

se declară din nou foarte preocupat de subfinanțarea cronică și de problema acută a flexibilității în realizarea activităților externe ale Uniunii, având în vedere caracterul imprevizibil al evenimentelor externe și crizele și situațiile de urgență recurente la nivel internațional; în consecință, subliniază nevoia de a elimina decalajul dintre ambițiile și resursele UE în domeniul politicii externe, prin asigurarea unor resurse financiare adecvate și a unor mecanisme de flexibilitate eficiente care să permită Uniunii să răspundă provocărilor mondiale și evenimentelor neprevăzute; își reiterează solicitarea ca implicațiile bugetare care decurg din orice noi angajamente și sarcini asumate de Uniune să se adauge sumelor programate, astfel încât să se evite periclitarea priorităților existente;

| 111. | semnalează discrepanța dintre nivelul asistenței financiare globale a Uniunii și influența sa deseori limitată în negocierile conexe și subliniază necesitatea de a consolida rolul și vizibilitatea politică a Uniunii în instituțiile și forurile internaționale; consideră că UE ar trebui să își asigure un rol politic proporțional cu sprijinul financiar pe care îl acordă; |
| --- | --- |

111.

semnalează discrepanța dintre nivelul asistenței financiare globale a Uniunii și influența sa deseori limitată în negocierile conexe și subliniază necesitatea de a consolida rolul și vizibilitatea politică a Uniunii în instituțiile și forurile internaționale; consideră că UE ar trebui să își asigure un rol politic proporțional cu sprijinul financiar pe care îl acordă;

Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE)

| 112. | constată că SEAE se află în faza „de construcție”; reliefează faptul că, în conformitate cu Decizia Consiliului din 26 iulie 2010, „înființarea SEAE ar trebui să fie ghidată de principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor, vizând neutralitatea bugetară” (6); subliniază necesitatea alocării de fonduri suficiente pentru noul serviciu, astfel încât UE să își poată duce la îndeplinire obiectivele și rolul de actor global; în consecință, subliniază necesitatea ca noul serviciu să exploateze la maximum câștigurile de eficiență care decurg din punerea în comun a resurselor la nivelul Uniunii, precum și sinergiile cu statele membre, evitând duplicările, suprapunerile existente sau posibile, inconsecvențele și incoerențele și determinând reduceri și economii în cadrul tuturor bugetelor naționale, pentru a demonstra astfel adevărata valoare adăugată a activității diplomatice a Uniunii; |
| --- | --- |

112.

constată că SEAE se află în faza „de construcție”; reliefează faptul că, în conformitate cu Decizia Consiliului din 26 iulie 2010, „înființarea SEAE ar trebui să fie ghidată de principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor, vizând neutralitatea bugetară” (6); subliniază necesitatea alocării de fonduri suficiente pentru noul serviciu, astfel încât UE să își poată duce la îndeplinire obiectivele și rolul de actor global; în consecință, subliniază necesitatea ca noul serviciu să exploateze la maximum câștigurile de eficiență care decurg din punerea în comun a resurselor la nivelul Uniunii, precum și sinergiile cu statele membre, evitând duplicările, suprapunerile existente sau posibile, inconsecvențele și incoerențele și determinând reduceri și economii în cadrul tuturor bugetelor naționale, pentru a demonstra astfel adevărata valoare adăugată a activității diplomatice a Uniunii;

Reducerea sărăciei

| 113. | reamintește că 2015, termenul-limită pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și a obiectivului colectiv în materie de ajutor oficial pentru dezvoltare (AOD) de 0,7 % din venitul național brut (VNB), se înscrie în următoarea perioadă a CFM; de aceea, subliniază că este necesar un nivel global adecvat de ajutor și finanțare pentru dezvoltare, pentru ca Uniunea și statele sale membre să își poată îndeplini angajamentele asumate la nivel internațional în materie de dezvoltare, inclusiv angajamentele financiare asumate în Acordul de la Copenhaga, precum și în Acordul de la Cancun; subliniază și că angajamentele financiare viitoare menite să ajute țările în curs de dezvoltare în combaterea schimbărilor climatice sau în adaptarea la efectele acestora trebuie să fie adiționale, menținându-se coerența între cele două politici; îndeamnă statele membre să ia măsuri urgente pentru a-și îndeplini obiectivele AOD și angajamentele în materie de dezvoltare; |
| --- | --- |

113.

reamintește că 2015, termenul-limită pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și a obiectivului colectiv în materie de ajutor oficial pentru dezvoltare (AOD) de 0,7 % din venitul național brut (VNB), se înscrie în următoarea perioadă a CFM; de aceea, subliniază că este necesar un nivel global adecvat de ajutor și finanțare pentru dezvoltare, pentru ca Uniunea și statele sale membre să își poată îndeplini angajamentele asumate la nivel internațional în materie de dezvoltare, inclusiv angajamentele financiare asumate în Acordul de la Copenhaga, precum și în Acordul de la Cancun; subliniază și că angajamentele financiare viitoare menite să ajute țările în curs de dezvoltare în combaterea schimbărilor climatice sau în adaptarea la efectele acestora trebuie să fie adiționale, menținându-se coerența între cele două politici; îndeamnă statele membre să ia măsuri urgente pentru a-și îndeplini obiectivele AOD și angajamentele în materie de dezvoltare;

| 114. | subliniază că trebuie găsit echilibrul corect între sprijinul bugetar direct, pe de o parte, și finanțarea proiectelor sustenabile, pe de altă parte; subliniază că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui cheltuit într-o manieră incluzivă, astfel încât să ajungă la cele mai marginalizate și excluse grupuri; |
| --- | --- |

114.

subliniază că trebuie găsit echilibrul corect între sprijinul bugetar direct, pe de o parte, și finanțarea proiectelor sustenabile, pe de altă parte; subliniază că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui cheltuit într-o manieră incluzivă, astfel încât să ajungă la cele mai marginalizate și excluse grupuri;

| 115. | solicită din nou includerea în buget a Fondului european pentru dezvoltare (FED), deoarece acesta ar avea drept efect o mai mare coerență și transparență; în schimb, atrage atenția asupra faptului că includerea FED în bugetul UE trebuie să antreneze o creștere globală a bugetului UE cu suma prevăzută inițial pentru finanțarea FED; |
| --- | --- |

115.

solicită din nou includerea în buget a Fondului european pentru dezvoltare (FED), deoarece acesta ar avea drept efect o mai mare coerență și transparență; în schimb, atrage atenția asupra faptului că includerea FED în bugetul UE trebuie să antreneze o creștere globală a bugetului UE cu suma prevăzută inițial pentru finanțarea FED;

| 116. | consideră că Comisia Europeană / SEAE ar trebui să evalueze în mod sistematic impactul sprijinului UE în vederea optimizării eficacității ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE, precum și a îmbunătățirii sinergiilor dintre ajutorul pentru dezvoltare național și cel din partea UE, în conformitate cu Declarația de la Paris; |
| --- | --- |

116.

consideră că Comisia Europeană / SEAE ar trebui să evalueze în mod sistematic impactul sprijinului UE în vederea optimizării eficacității ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE, precum și a îmbunătățirii sinergiilor dintre ajutorul pentru dezvoltare național și cel din partea UE, în conformitate cu Declarația de la Paris;

| 117. | consideră important ca ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE să promoveze dezvoltarea durabilă în țările beneficiare; subliniază necesitatea efectuării de evaluări și a stabilirii de criterii care respectă acest obiectiv; |
| --- | --- |

117.

consideră important ca ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE să promoveze dezvoltarea durabilă în țările beneficiare; subliniază necesitatea efectuării de evaluări și a stabilirii de criterii care respectă acest obiectiv;

| 118. | constată că cele mai multe dintre persoanele sărace din lume trăiesc în economiile emergente; pentru a stimula aceste guverne să se implice mai mult în reducerea sărăciei în interiorul propriilor granițe, insistă să fie introduse treptat sisteme alternative de cooperare pentru dezvoltare cu aceste țări, cum ar fi cofinanțarea; |
| --- | --- |

118.

constată că cele mai multe dintre persoanele sărace din lume trăiesc în economiile emergente; pentru a stimula aceste guverne să se implice mai mult în reducerea sărăciei în interiorul propriilor granițe, insistă să fie introduse treptat sisteme alternative de cooperare pentru dezvoltare cu aceste țări, cum ar fi cofinanțarea;

Proiectarea valorilor și a intereselor UE la nivel mondial

| 119. | subliniază că politica externă a UE ar trebui să se întemeieze pe principiile și valorile fondatoare ale Uniunii, și anume democrația, respectarea drepturilor omului, diversitatea, libertățile fundamentale și statul de drept; reafirmă necesitatea înzestrării Uniunii cu mijloacele mai adecvate și orientate necesare promovării acestor valori pe plan mondial și extinderii sferei de pace și de stabilitate în vecinătatea sa; subliniază contribuția deosebită adusă prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

119.

subliniază că politica externă a UE ar trebui să se întemeieze pe principiile și valorile fondatoare ale Uniunii, și anume democrația, respectarea drepturilor omului, diversitatea, libertățile fundamentale și statul de drept; reafirmă necesitatea înzestrării Uniunii cu mijloacele mai adecvate și orientate necesare promovării acestor valori pe plan mondial și extinderii sferei de pace și de stabilitate în vecinătatea sa; subliniază contribuția deosebită adusă prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului;

| 120. | consideră că UE are o responsabilitate specială în cadrul comunității internaționale în ceea ce privește promovarea securității, a democrației și a prosperității în țările din vecinătatea sa, dezvoltarea economică și progresul stabilității în aceste țări fiind în interesul direct al UE; prin urmare, consideră că o prioritate a agendei externe a Uniunii ar trebui să rămână crearea de relații strânse și fructuoase cu țările vecine; subliniază că sunt necesare angajamente financiare mai ferme pentru ca Uniunea să se ridice la nivelul provocărilor majore, cum ar fi sprijinirea tranziției către democrație și consolidarea acesteia, promovarea bunei guvernanțe și a drepturilor omului, dar și la nivelul așteptărilor înalte care decurg din această responsabilitate morală; consideră, în același timp, că utilizarea mai bine orientată a fondurilor este cel puțin la fel de importantă ca și nivelurile de finanțare; prin urmare, solicită consolidarea condiționalității în cadrul programelor UE pentru ajutor în vederea îmbunătățirii procesului democratic și a bunei gestiuni financiare, a reducerii nivelului corupției și a ameliorării capacității de a utiliza fondurile UE în mod transparent, eficace și responsabil; |
| --- | --- |

120.

consideră că UE are o responsabilitate specială în cadrul comunității internaționale în ceea ce privește promovarea securității, a democrației și a prosperității în țările din vecinătatea sa, dezvoltarea economică și progresul stabilității în aceste țări fiind în interesul direct al UE; prin urmare, consideră că o prioritate a agendei externe a Uniunii ar trebui să rămână crearea de relații strânse și fructuoase cu țările vecine; subliniază că sunt necesare angajamente financiare mai ferme pentru ca Uniunea să se ridice la nivelul provocărilor majore, cum ar fi sprijinirea tranziției către democrație și consolidarea acesteia, promovarea bunei guvernanțe și a drepturilor omului, dar și la nivelul așteptărilor înalte care decurg din această responsabilitate morală; consideră, în același timp, că utilizarea mai bine orientată a fondurilor este cel puțin la fel de importantă ca și nivelurile de finanțare; prin urmare, solicită consolidarea condiționalității în cadrul programelor UE pentru ajutor în vederea îmbunătățirii procesului democratic și a bunei gestiuni financiare, a reducerii nivelului corupției și a ameliorării capacității de a utiliza fondurile UE în mod transparent, eficace și responsabil;

| 121. | remarcă faptul că UE se află în pragul unei noi extinderi, în special către Balcanii de Vest; solicită ca următorul CFM să ia în considerare costurile viitoarelor extinderi, și anume prin finanțarea adecvată a Instrumentului de preaderare; este de părere că IPA ar trebui să sprijine cu prioritate îmbunătățirile necesare pentru ca țările candidate să se conformeze acquis-ului comunitar și să faciliteze utilizarea fondurilor UE, în special în beneficiul societății civile, al partenerilor sociali, al minorităților, al ONG-urilor, al patrimoniului cultural, precum și al autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

121.

remarcă faptul că UE se află în pragul unei noi extinderi, în special către Balcanii de Vest; solicită ca următorul CFM să ia în considerare costurile viitoarelor extinderi, și anume prin finanțarea adecvată a Instrumentului de preaderare; este de părere că IPA ar trebui să sprijine cu prioritate îmbunătățirile necesare pentru ca țările candidate să se conformeze acquis-ului comunitar și să faciliteze utilizarea fondurilor UE, în special în beneficiul societății civile, al partenerilor sociali, al minorităților, al ONG-urilor, al patrimoniului cultural, precum și al autorităților locale și regionale;

| 122. | accentuează faptul că Uniunea va trebui să-și adapteze rapid politica față de țările emergente și să dezvolte noi parteneriate strategice cu acestea; solicită Comisiei să propună în această privință un instrument de politică care să vizeze activități ce nu au legătură cu AOD, dar care se încadrează în domenii de interes reciproc; |
| --- | --- |

122.

accentuează faptul că Uniunea va trebui să-și adapteze rapid politica față de țările emergente și să dezvolte noi parteneriate strategice cu acestea; solicită Comisiei să propună în această privință un instrument de politică care să vizeze activități ce nu au legătură cu AOD, dar care se încadrează în domenii de interes reciproc;

| 123. | este de părere că restructurarea instrumentelor financiare externe ale UE devine indispensabilă dacă se ține seama de provocările globale și de responsabilitățile de la nivel mondial tot mai mari ale UE, în special în contextul actualelor evoluții politice din lumea arabă; sprijină, în acest sens, revizuirea și aplicarea mai strategică a instrumentelor sale externe, precum și dezvoltarea unor forme noi de cooperare și a unor mecanisme de îndeplinire a obiectivelor cu țările partenere, pentru a spori impactul și vizibilitatea acțiunii externe a UE și pentru a atinge obiectivul general de asigurare a unei consecvențe și coerențe sporite a acțiunii externe a UE; subliniază că următorul CFM ar trebui să sprijine coerența politică, de exemplu, prin garantarea faptului că politicile UE și cheltuielile pentru agricultură, pescuit, comerț și energie nu intră în contradicție directă cu obiectivele politicii de dezvoltare; |
| --- | --- |

123.

este de părere că restructurarea instrumentelor financiare externe ale UE devine indispensabilă dacă se ține seama de provocările globale și de responsabilitățile de la nivel mondial tot mai mari ale UE, în special în contextul actualelor evoluții politice din lumea arabă; sprijină, în acest sens, revizuirea și aplicarea mai strategică a instrumentelor sale externe, precum și dezvoltarea unor forme noi de cooperare și a unor mecanisme de îndeplinire a obiectivelor cu țările partenere, pentru a spori impactul și vizibilitatea acțiunii externe a UE și pentru a atinge obiectivul general de asigurare a unei consecvențe și coerențe sporite a acțiunii externe a UE; subliniază că următorul CFM ar trebui să sprijine coerența politică, de exemplu, prin garantarea faptului că politicile UE și cheltuielile pentru agricultură, pescuit, comerț și energie nu intră în contradicție directă cu obiectivele politicii de dezvoltare;

Reacția la situații de criză

| 124. | reafirmă faptul că prevenirea și gestionarea crizelor reprezintă priorități majore ale UE; de aceea, subliniază necesitatea asigurării în această privință a unor instrumente eficace finanțate corespunzător; este de părere că actualul Instrument de stabilitate rămâne un mijloc important de reacție imediată a Uniunii la situații de criză, dar că ar trebui să se pună mai mult accentul pe acțiuni preventive și pe termen lung, inclusiv acțiuni de consolidare a păcii și de prevenire a conflictelor, îndeosebi prin intermediul unor programe geografice cu o mai mare capacitate de reacție; |
| --- | --- |

124.

reafirmă faptul că prevenirea și gestionarea crizelor reprezintă priorități majore ale UE; de aceea, subliniază necesitatea asigurării în această privință a unor instrumente eficace finanțate corespunzător; este de părere că actualul Instrument de stabilitate rămâne un mijloc important de reacție imediată a Uniunii la situații de criză, dar că ar trebui să se pună mai mult accentul pe acțiuni preventive și pe termen lung, inclusiv acțiuni de consolidare a păcii și de prevenire a conflictelor, îndeosebi prin intermediul unor programe geografice cu o mai mare capacitate de reacție;

| 125. | consideră că asistența umanitară joacă un rol important în relațiile externe ale UE; constată că frecvența dezastrelor naturale tinde să crească, iar efectele acestora devin din ce în ce mai devastatoare, în timp ce conflictele vor tinde să izbucnească din ce în ce mai des din cauza luptei pentru resurse precum energia, apa și materiile prime; subliniază necesitatea asigurării unor alocări bugetare corespunzătoare destinate Instrumentului de ajutor umanitar și rezervei pentru ajutoare de urgență, astfel încât să se evite solicitările ad-hoc anuale de fonduri suplimentare din partea Comisiei Europene; acest buget ar trebui să rămână independent pentru a garanta neutralitatea ajutorului umanitar – separat de alte considerente sau interese (de ex., geopolitice); |
| --- | --- |

125.

consideră că asistența umanitară joacă un rol important în relațiile externe ale UE; constată că frecvența dezastrelor naturale tinde să crească, iar efectele acestora devin din ce în ce mai devastatoare, în timp ce conflictele vor tinde să izbucnească din ce în ce mai des din cauza luptei pentru resurse precum energia, apa și materiile prime; subliniază necesitatea asigurării unor alocări bugetare corespunzătoare destinate Instrumentului de ajutor umanitar și rezervei pentru ajutoare de urgență, astfel încât să se evite solicitările ad-hoc anuale de fonduri suplimentare din partea Comisiei Europene; acest buget ar trebui să rămână independent pentru a garanta neutralitatea ajutorului umanitar – separat de alte considerente sau interese (de ex., geopolitice);

Administrație

| 126. | consideră că o administrație publică de înaltă calitate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, reprezintă un element esențial pentru realizarea obiectivelor strategice stabilite în Strategia Europa 2020; invită Comisia să prezinte o analiză clară a cheltuielilor administrative aferente perioadei de după 2013, ținând seama în mod corespunzător de eforturile de consolidare a finanțelor publice, de noile atribuții și competențe conferite Uniunii prin Tratatul de la Lisabona și de câștigurile de eficiență care vor rezulta în urma utilizării optime a resurselor umane, în special prin intermediul redistribuirii și al noilor tehnologii; |
| --- | --- |

126.

consideră că o administrație publică de înaltă calitate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, reprezintă un element esențial pentru realizarea obiectivelor strategice stabilite în Strategia Europa 2020; invită Comisia să prezinte o analiză clară a cheltuielilor administrative aferente perioadei de după 2013, ținând seama în mod corespunzător de eforturile de consolidare a finanțelor publice, de noile atribuții și competențe conferite Uniunii prin Tratatul de la Lisabona și de câștigurile de eficiență care vor rezulta în urma utilizării optime a resurselor umane, în special prin intermediul redistribuirii și al noilor tehnologii;

| 127. | 126. subliniază faptul că o astfel de analiză ar trebui să examineze posibilitățile de creare de sinergii și, în special, de realizare de economii, recurgându-se, printre altele, la restructurări, o cooperare interinstituțională mai strânsă, revizuirea metodelor de lucru și a locurilor de desfășurare a activității fiecărei instituții, o mai bună separare a atribuțiilor instituțiilor și agențiilor, impactul financiar pe termen mediu și lung al politicii imobiliare, sistemelor de pensii și al altor domenii ale dispozițiilor statutare referitoare la personalul instituțiilor UE; consideră că această analiză poate demonstra că există posibilitatea de a reduce bugetul administrativ general al UE fără a compromite nivelul ridicat al calității, performanței și atractivității administrației publice a UE; |
| --- | --- |

127.

126. subliniază faptul că o astfel de analiză ar trebui să examineze posibilitățile de creare de sinergii și, în special, de realizare de economii, recurgându-se, printre altele, la restructurări, o cooperare interinstituțională mai strânsă, revizuirea metodelor de lucru și a locurilor de desfășurare a activității fiecărei instituții, o mai bună separare a atribuțiilor instituțiilor și agențiilor, impactul financiar pe termen mediu și lung al politicii imobiliare, sistemelor de pensii și al altor domenii ale dispozițiilor statutare referitoare la personalul instituțiilor UE; consideră că această analiză poate demonstra că există posibilitatea de a reduce bugetul administrativ general al UE fără a compromite nivelul ridicat al calității, performanței și atractivității administrației publice a UE;

| 128. | subliniază economiile semnificative care s-ar putea realiza dacă Parlamentul European ar avea un singur sediu; |
| --- | --- |

128.

subliniază economiile semnificative care s-ar putea realiza dacă Parlamentul European ar avea un singur sediu;

Partea a IV-a:
     
  Organizarea și structura cadrului financiar

O structură care să reflecte prioritățile

| 129. | consideră că structura următorului CFM ar trebui să faciliteze atât continuitatea planificărilor, cât și flexibilitatea în cadrul rubricilor și între acestea și să evite deficiențele actualului CFM, în special în ceea ce privește neajunsurile subrubricii 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, ale subrubricii 3b „Cetățenie” și ale rubricii 4 „Relații externe”; consideră că structura CFM ar trebui să sporească vizibilitatea priorităților politice și bugetare ale UE pentru cetățenii europeni; insistă, în această privință, asupra nevoii de a evita modificări radicale nejustificate și de a consolida și perfecționa structura actuală; |
| --- | --- |

129.

consideră că structura următorului CFM ar trebui să faciliteze atât continuitatea planificărilor, cât și flexibilitatea în cadrul rubricilor și între acestea și să evite deficiențele actualului CFM, în special în ceea ce privește neajunsurile subrubricii 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, ale subrubricii 3b „Cetățenie” și ale rubricii 4 „Relații externe”; consideră că structura CFM ar trebui să sporească vizibilitatea priorităților politice și bugetare ale UE pentru cetățenii europeni; insistă, în această privință, asupra nevoii de a evita modificări radicale nejustificate și de a consolida și perfecționa structura actuală;

| 130. | reafirmă că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie referința principală în materie de politici pentru următorul CFM; consideră, drept urmare, că structura CFM ar trebui să reflecte dimensiunile unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii definite în Strategia Europa 2020, conferindu-le vizibilitate politică; propune, în consecință, o nouă structură care să grupeze toate politicile interne sub o singură rubrică cu titlul „Europa 2020”; |
| --- | --- |

130.

reafirmă că Strategia Europa 2020 ar trebui să fie referința principală în materie de politici pentru următorul CFM; consideră, drept urmare, că structura CFM ar trebui să reflecte dimensiunile unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii definite în Strategia Europa 2020, conferindu-le vizibilitate politică; propune, în consecință, o nouă structură care să grupeze toate politicile interne sub o singură rubrică cu titlul „Europa 2020”;

| 131. | propune crearea la rubrica Europa 2020 a patru subrubrici care să asocieze politici conexe care ar trebui să favorizeze, la rândul lor, o mai bună coordonare și exploatare a sinergiilor dintre ele; propune, așadar, o primă subrubrică la care să fie integrate politici din domeniul cunoașterii, o a doua subrubrică dedicată politicii de coeziune, care să reflecte caracterul său orizontal și contribuția sa la toate obiectivele Strategiei Europa 2020, precum și la politica socială, o a treia subrubrică care să includă politici legate de sustenabilitate și de eficiența utilizării resurselor și o a patra subrubrică referitoare la cetățenie, care să combine subrubricile 3a (Cetățenie) și 3b (Libertate, securitate și justiție) ale actualului CMF într-o singură subrubrică, având în vedere problemele întâmpinate anterior din cauza grupării unei serii de programe modeste într-o rubrică restrânsă; |
| --- | --- |

131.

propune crearea la rubrica Europa 2020 a patru subrubrici care să asocieze politici conexe care ar trebui să favorizeze, la rândul lor, o mai bună coordonare și exploatare a sinergiilor dintre ele; propune, așadar, o primă subrubrică la care să fie integrate politici din domeniul cunoașterii, o a doua subrubrică dedicată politicii de coeziune, care să reflecte caracterul său orizontal și contribuția sa la toate obiectivele Strategiei Europa 2020, precum și la politica socială, o a treia subrubrică care să includă politici legate de sustenabilitate și de eficiența utilizării resurselor și o a patra subrubrică referitoare la cetățenie, care să combine subrubricile 3a (Cetățenie) și 3b (Libertate, securitate și justiție) ale actualului CMF într-o singură subrubrică, având în vedere problemele întâmpinate anterior din cauza grupării unei serii de programe modeste într-o rubrică restrânsă;

| 132. | consideră că următorul CFM ar trebui să permită o separare a proiectelor de amploare cu importanță strategică pentru Uniune în cadrul rubricii „Europa 2020”; consideră că bugetul UE ar trebui să-și aducă o contribuție pe termen lung la aceste proiecte, pentru a asigura continuitatea planificării și stabilitatea organizării lor; consideră că, în cazul în care pentru aceste proiecte de amploare vor fi necesare resurse financiare suplimentare, acestea nu ar trebui găsite în detrimentul unor proiecte reușite mai mici care sunt finanțate de la bugetul UE; |
| --- | --- |

132.

consideră că următorul CFM ar trebui să permită o separare a proiectelor de amploare cu importanță strategică pentru Uniune în cadrul rubricii „Europa 2020”; consideră că bugetul UE ar trebui să-și aducă o contribuție pe termen lung la aceste proiecte, pentru a asigura continuitatea planificării și stabilitatea organizării lor; consideră că, în cazul în care pentru aceste proiecte de amploare vor fi necesare resurse financiare suplimentare, acestea nu ar trebui găsite în detrimentul unor proiecte reușite mai mici care sunt finanțate de la bugetul UE;

| 133. | consideră că, având în vedere caracterul integrat al Strategiei Europa 2020 și pentru a asigura o aliniere corectă a mijloacelor bugetare la evoluția progresivă a strategiei, este esențială garantarea unui înalt nivel de flexibilitate între cele patru subrubrici legate de Europa 2020; |
| --- | --- |

133.

consideră că, având în vedere caracterul integrat al Strategiei Europa 2020 și pentru a asigura o aliniere corectă a mijloacelor bugetare la evoluția progresivă a strategiei, este esențială garantarea unui înalt nivel de flexibilitate între cele patru subrubrici legate de Europa 2020;

| 134. | reamintește dificultățile care apar atunci când mai multe programe relativ mici sunt grupate în cadrul unei subrubrici restrânse; propune, în consecință, combinarea subrubricilor 3a (Cetățenie) și 3b (Libertate, securitate și justiție) ale CFM 2007-2013 într-o singură subrubrică; |
| --- | --- |

134.

reamintește dificultățile care apar atunci când mai multe programe relativ mici sunt grupate în cadrul unei subrubrici restrânse; propune, în consecință, combinarea subrubricilor 3a (Cetățenie) și 3b (Libertate, securitate și justiție) ale CFM 2007-2013 într-o singură subrubrică;

| 135. | solicită menținerea unei rubrici dedicate politicilor externe; |
| --- | --- |

135.

solicită menținerea unei rubrici dedicate politicilor externe;

| 136. | solicită menținerea unei rubrici dedicate administrației; |
| --- | --- |

136.

solicită menținerea unei rubrici dedicate administrației;

| 137. | solicită crearea unei „marje globale a CFM” care să servească tuturor rubricilor situate sub plafonul global al CFM și deasupra marjelor separate disponibile ale fiecărei rubrici și care să fie mobilizată în cadrul procedurii bugetare anuale; consideră că o astfel de marjă ar trebui să utilizeze, de asemenea, marjele neutilizate, precum și creditele deblocate și necheltuite (angajamente și plăți) din exercițiul bugetar anterior; |
| --- | --- |

137.

solicită crearea unei „marje globale a CFM” care să servească tuturor rubricilor situate sub plafonul global al CFM și deasupra marjelor separate disponibile ale fiecărei rubrici și care să fie mobilizată în cadrul procedurii bugetare anuale; consideră că o astfel de marjă ar trebui să utilizeze, de asemenea, marjele neutilizate, precum și creditele deblocate și necheltuite (angajamente și plăți) din exercițiul bugetar anterior;

| 138. | în plus, consideră că, pentru a îmbunătăți transparența și vizibilitatea, ar trebui folosită o „marjă de rezervă” suplimentară, situată sub plafonul aferent resurselor proprii și deasupra pragului CFM, în vederea includerii riscurilor de neplată legate de garanțiile pentru împrumuturi ale mecanismului european de stabilizare financiară și ale mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre din afara zonei euro, precum și a unei posibile intervenții din bugetul UE în cadrul mecanismului european de stabilitate de după 2013; |
| --- | --- |

138.

în plus, consideră că, pentru a îmbunătăți transparența și vizibilitatea, ar trebui folosită o „marjă de rezervă” suplimentară, situată sub plafonul aferent resurselor proprii și deasupra pragului CFM, în vederea includerii riscurilor de neplată legate de garanțiile pentru împrumuturi ale mecanismului european de stabilizare financiară și ale mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre din afara zonei euro, precum și a unei posibile intervenții din bugetul UE în cadrul mecanismului european de stabilitate de după 2013;

| 139. | îndeamnă Comisia să menționeze într-o anexă la bugetul UE toate cheltuielile legate de UE efectuate, în urma unei proceduri interguvernamentale, în afara bugetului UE; consideră că aceste informații, furnizate anual, vor oferi o imagine completă a tuturor investițiilor pe care statele membre sunt de acord să le efectueze la nivelul UE; |
| --- | --- |

139.

îndeamnă Comisia să menționeze într-o anexă la bugetul UE toate cheltuielile legate de UE efectuate, în urma unei proceduri interguvernamentale, în afara bugetului UE; consideră că aceste informații, furnizate anual, vor oferi o imagine completă a tuturor investițiilor pe care statele membre sunt de acord să le efectueze la nivelul UE;

| 140. | sugerează că bugetul UE ar trebui să identifice în mod clar - eventual, într-o anexă - toate investițiile realizate în fiecare domeniu al politicilor UE care provin, de asemenea, din părți diferite ale bugetului UE; consideră, în același timp, că Comisia ar trebui să furnizeze și o estimare a nevoilor de investiții prevăzute pentru întreaga perioadă de programare; |
| --- | --- |

140.

sugerează că bugetul UE ar trebui să identifice în mod clar - eventual, într-o anexă - toate investițiile realizate în fiecare domeniu al politicilor UE care provin, de asemenea, din părți diferite ale bugetului UE; consideră, în același timp, că Comisia ar trebui să furnizeze și o estimare a nevoilor de investiții prevăzute pentru întreaga perioadă de programare;

| 141. | îndeamnă Comisia să includă în proiectul de buget, astfel cum este transmis autorității bugetare a UE, informații detaliate referitoare la capitolul „Venituri” al bugetului UE; observă că o prezentare în comun atât a capitolului referitor la venituri, cât și a celui referitor la cheltuieli ale bugetului reprezintă, de fapt, practica standard pentru toate bugetele naționale; își exprimă convingerea fermă că, în acest fel, va exista o dezbatere permanentă cu privire la sistemul de finanțare al Uniunii, deși recunoaște fără rezerve că, în prezent, autoritatea bugetară nu are nicio competență de a propune modificări la această parte a bugetului; |
| --- | --- |

141.

îndeamnă Comisia să includă în proiectul de buget, astfel cum este transmis autorității bugetare a UE, informații detaliate referitoare la capitolul „Venituri” al bugetului UE; observă că o prezentare în comun atât a capitolului referitor la venituri, cât și a celui referitor la cheltuieli ale bugetului reprezintă, de fapt, practica standard pentru toate bugetele naționale; își exprimă convingerea fermă că, în acest fel, va exista o dezbatere permanentă cu privire la sistemul de finanțare al Uniunii, deși recunoaște fără rezerve că, în prezent, autoritatea bugetară nu are nicio competență de a propune modificări la această parte a bugetului;

| 142. | propune, prin urmare, ca viitorul CFM să fie organizat potrivit următoarei structuri:







  1. | Europa 2020








  1a. | Cunoaștere pentru creștere economică

  Inclusiv politicile în materie de cercetare și inovare, educație și învățare de-a lungul vieții, precum și privind piața internă |
| --- | --- | --- | --- |

142.

propune, prin urmare, ca viitorul CFM să fie organizat potrivit următoarei structuri:

1.

Europa 2020

1a.

Cunoaștere pentru creștere economică

Inclusiv politicile în materie de cercetare și inovare, educație și învățare de-a lungul vieții, precum și privind piața internă

| 1b. | Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

  Inclusiv politica de coeziune (economiă, socială și teritorială) și politica socială |
| --- | --- |

1b.

Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

Inclusiv politica de coeziune (economiă, socială și teritorială) și politica socială

| 1c. | Gestionarea resurselor naturale și a dezvoltării durabile

  Inclusiv politicile agricolă, de dezvoltare rurală, de pescuit, de mediu, privind schimbările climatice, energia și transporturile |
| --- | --- |

1c.

Gestionarea resurselor naturale și a dezvoltării durabile

Inclusiv politicile agricolă, de dezvoltare rurală, de pescuit, de mediu, privind schimbările climatice, energia și transporturile

| 1d. | Cetățenie, libertate, securitate și justiție

  Inclusiv politici în domeniul culturii, tineretului, comunicării, drepturilor fundamentale și libertății, securității și justiției. |
| --- | --- |

1d.

Cetățenie, libertate, securitate și justiție

Inclusiv politici în domeniul culturii, tineretului, comunicării, drepturilor fundamentale și libertății, securității și justiției.

| 2. | Europa globală

  Inclusiv politica privind acțiunile externe, politica de vecinătate și politica de dezvoltare |
| --- | --- |

2.

Europa globală

Inclusiv politica privind acțiunile externe, politica de vecinătate și politica de dezvoltare

| 3. | Administrație

  ANEXĂ |
| --- | --- |

3.

Administrație

ANEXĂ

Reacția la un context aflat în plină schimbare: flexibilitatea

| 143. | își reafirmă poziția formulată în Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (7), potrivit căreia o mai mare flexibilitate în cadrul rubricilor și între acestea reprezintă o necesitate stringentă pentru capacitățile de funcționare ale Uniunii, nu doar pentru a putea face față noilor provocări, dar și pentru a facilita procesul decizional din cadrul instituțiilor; |
| --- | --- |

143.

își reafirmă poziția formulată în Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (7), potrivit căreia o mai mare flexibilitate în cadrul rubricilor și între acestea reprezintă o necesitate stringentă pentru capacitățile de funcționare ale Uniunii, nu doar pentru a putea face față noilor provocări, dar și pentru a facilita procesul decizional din cadrul instituțiilor;

Revizuirea la jumătatea perioadei

| 144. | subliniază necesitatea, în cazul unei durate a CFM mai mare de cinci ani, a unei revizuiri obligatorii la jumătatea perioadei care să permită o analiză cantitativă și calitativă, precum și un bilanț al funcționării CFM; subliniază că, în viitor, revizuirea la jumătatea perioadei ar trebui să devină o obligație juridică prevăzută în regulamentul privind CFM, însoțită de o procedură specifică, inclusiv de un calendar obligatoriu, care să garanteze implicarea deplină a Parlamentului în calitatea sa de autoritate legislativă și bugetară; subliniază faptul că, în cazul în care revizuirea constată caracterul inadecvat al plafoanelor pentru restul perioadei, ar trebui garantată o posibilitate reală de revizuire a acestora; |
| --- | --- |

144.

subliniază necesitatea, în cazul unei durate a CFM mai mare de cinci ani, a unei revizuiri obligatorii la jumătatea perioadei care să permită o analiză cantitativă și calitativă, precum și un bilanț al funcționării CFM; subliniază că, în viitor, revizuirea la jumătatea perioadei ar trebui să devină o obligație juridică prevăzută în regulamentul privind CFM, însoțită de o procedură specifică, inclusiv de un calendar obligatoriu, care să garanteze implicarea deplină a Parlamentului în calitatea sa de autoritate legislativă și bugetară; subliniază faptul că, în cazul în care revizuirea constată caracterul inadecvat al plafoanelor pentru restul perioadei, ar trebui garantată o posibilitate reală de revizuire a acestora;

Revizuirea plafoanelor

| 145. | insistă asupra faptului că gradul de flexibilitate oferit în prezent de mecanismul de revizuire depinde de procedura de exercitare a acestuia și se confruntă cu reticența generală a Consiliului de a-l utiliza; consideră că ajustarea plafoanelor de cheltuieli poate rămâne o opțiune realistă numai dacă viitoarele mecanisme de revizuire vor prevedea o procedură simplificată pentru modificările operate în cadrul unui prag convenit; pe lângă aceasta, solicită menținerea posibilității de a crește plafonul global al CFM; |
| --- | --- |

145.

insistă asupra faptului că gradul de flexibilitate oferit în prezent de mecanismul de revizuire depinde de procedura de exercitare a acestuia și se confruntă cu reticența generală a Consiliului de a-l utiliza; consideră că ajustarea plafoanelor de cheltuieli poate rămâne o opțiune realistă numai dacă viitoarele mecanisme de revizuire vor prevedea o procedură simplificată pentru modificările operate în cadrul unui prag convenit; pe lângă aceasta, solicită menținerea posibilității de a crește plafonul global al CFM;

Asigurarea unei flexibilități și a unor marje suficiente în cadrul plafoanelor

| 146. | subliniază importanța garantării unor rezerve suficiente pentru fiecare rubrică; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a stabili un procent fix pentru marje; consideră, totuși, că această opțiune ar putea oferi mai multă flexibilitate numai dacă viitoarele plafoane ar fi fixate la un nivel suficient de ridicat, care să permită o astfel de marjă de manevră suplimentară; |
| --- | --- |

146.

subliniază importanța garantării unor rezerve suficiente pentru fiecare rubrică; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a stabili un procent fix pentru marje; consideră, totuși, că această opțiune ar putea oferi mai multă flexibilitate numai dacă viitoarele plafoane ar fi fixate la un nivel suficient de ridicat, care să permită o astfel de marjă de manevră suplimentară;

| 147. | subliniază că flexibilitatea sub plafoane ar trebui sporită prin toate mijloacele posibile și salută propunerile Comisiei formulate în cadrul revizuirii bugetului; |
| --- | --- |

147.

subliniază că flexibilitatea sub plafoane ar trebui sporită prin toate mijloacele posibile și salută propunerile Comisiei formulate în cadrul revizuirii bugetului;

| 148. | consideră importantă menținerea posibilității de a amâna sau devansa cheltuielile în cadrul pachetului multianual al unei rubrici, pentru a permite acțiuni anticiclice și un răspuns semnificativ la crizele majore; în această privință, consideră că actualul sistem de flexibilitate aplicabil actelor legislative a funcționat suficient de bine în actualul CFM; prin urmare, solicită menținerea, în următorul CFM, a pragului de flexibilitate de 5 % peste sau sub sumele stabilite prin codecizie; |
| --- | --- |

148.

consideră importantă menținerea posibilității de a amâna sau devansa cheltuielile în cadrul pachetului multianual al unei rubrici, pentru a permite acțiuni anticiclice și un răspuns semnificativ la crizele majore; în această privință, consideră că actualul sistem de flexibilitate aplicabil actelor legislative a funcționat suficient de bine în actualul CFM; prin urmare, solicită menținerea, în următorul CFM, a pragului de flexibilitate de 5 % peste sau sub sumele stabilite prin codecizie;

| 149. | își exprimă convingerea că marjele neutilizate și creditele (atât de angajament, cât și de plată) deblocate și neutilizate din bugetul unui an ar trebui să fie transferate în bugetul anului următor și să creeze o marjă CFM globală care să fie atribuită diferitelor rubrici în funcție de nevoile estimate ale acestora; consideră, prin urmare, că banii alocați bugetului UE ar trebui să fie cheltuiți numai în acest context și nu ar trebui să fie returnați statelor membre, așa cum se întâmplă în prezent; |
| --- | --- |

149.

își exprimă convingerea că marjele neutilizate și creditele (atât de angajament, cât și de plată) deblocate și neutilizate din bugetul unui an ar trebui să fie transferate în bugetul anului următor și să creeze o marjă CFM globală care să fie atribuită diferitelor rubrici în funcție de nevoile estimate ale acestora; consideră, prin urmare, că banii alocați bugetului UE ar trebui să fie cheltuiți numai în acest context și nu ar trebui să fie returnați statelor membre, așa cum se întâmplă în prezent;

| 150. | în plus, consideră că aceste propuneri trebuie completate printr-o flexibilitate în materie de realocare pentru transferul între rubrici într-un anumit an și printr-o flexibilitate sporită între subrubrici; |
| --- | --- |

150.

în plus, consideră că aceste propuneri trebuie completate printr-o flexibilitate în materie de realocare pentru transferul între rubrici într-un anumit an și printr-o flexibilitate sporită între subrubrici;

| 151. | reamintește că procesul decizional trebuie conceput în așa fel încât să permită o utilizare eficace a acestor instrumente; |
| --- | --- |

151.

reamintește că procesul decizional trebuie conceput în așa fel încât să permită o utilizare eficace a acestor instrumente;

Mecanismele de flexibilitate

| 152. | consideră că este crucial să se mențină instrumente speciale (instrumentul de flexibilitate, Fondul european de ajustare la globalizare, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, rezerva pentru ajutoare de urgență), care pot fi mobilizate ad-hoc, simplificând și mai mult utilizarea acestora și alocându-le suficiente fonduri, dar și creând, eventual, noi instrumente în viitor; subliniază că mobilizarea unor astfel de surse de finanțare suplimentare trebuie să respecte metoda comunitară; |
| --- | --- |

152.

consideră că este crucial să se mențină instrumente speciale (instrumentul de flexibilitate, Fondul european de ajustare la globalizare, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, rezerva pentru ajutoare de urgență), care pot fi mobilizate ad-hoc, simplificând și mai mult utilizarea acestora și alocându-le suficiente fonduri, dar și creând, eventual, noi instrumente în viitor; subliniază că mobilizarea unor astfel de surse de finanțare suplimentare trebuie să respecte metoda comunitară;

| 153. | consideră că Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) s-a dovedit eficient în asigurarea ajutorului și solidarității UE pentru lucrătorii disponibilizați din cauza efectelor negative ale globalizării și ale crizei financiare și economice mondiale și, prin urmare, ar trebui să fie menținut în noul CFM; consideră totuși că procedurile de punere în aplicare a ajutorului din FEG sunt prea cronofage și greoaie; invită Comisia să propună modalități de simplificare și scurtare a duratei acestor proceduri în viitor; |
| --- | --- |

153.

consideră că Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) s-a dovedit eficient în asigurarea ajutorului și solidarității UE pentru lucrătorii disponibilizați din cauza efectelor negative ale globalizării și ale crizei financiare și economice mondiale și, prin urmare, ar trebui să fie menținut în noul CFM; consideră totuși că procedurile de punere în aplicare a ajutorului din FEG sunt prea cronofage și greoaie; invită Comisia să propună modalități de simplificare și scurtare a duratei acestor proceduri în viitor;

| 154. | consideră că instrumentul de flexibilitate, a cărui punere în aplicare a fost cea mai completă în comparație cu celelalte mecanisme de flexibilitate, a jucat un rol esențial în asigurarea unei flexibilități suplimentare; propune o majorare substanțială a sumei inițiale alocate instrumentului de flexibilitate, cu o creștere anuală ulterioară pe întreaga perioadă a CFM, precum și păstrarea posibilității de a reporta tranșa reprezentând suma anuală neutilizată până în anul n+2; |
| --- | --- |

154.

consideră că instrumentul de flexibilitate, a cărui punere în aplicare a fost cea mai completă în comparație cu celelalte mecanisme de flexibilitate, a jucat un rol esențial în asigurarea unei flexibilități suplimentare; propune o majorare substanțială a sumei inițiale alocate instrumentului de flexibilitate, cu o creștere anuală ulterioară pe întreaga perioadă a CFM, precum și păstrarea posibilității de a reporta tranșa reprezentând suma anuală neutilizată până în anul n+2;

| 155. | constată că, în ultimii ani, fondurile disponibile pentru a face față de urgență catastrofelor naturale și umanitare au fost insuficiente; solicită, în consecință, o creștere substanțială a pachetului destinat rezervei pentru ajutoare de urgență, precum și posibilitatea unei mobilizări multianuale a instrumentului; |
| --- | --- |

155.

constată că, în ultimii ani, fondurile disponibile pentru a face față de urgență catastrofelor naturale și umanitare au fost insuficiente; solicită, în consecință, o creștere substanțială a pachetului destinat rezervei pentru ajutoare de urgență, precum și posibilitatea unei mobilizări multianuale a instrumentului;

Durata CFM

| 156. | subliniază că, în alegerea duratei următorului CFM, ar trebui să se găsească echilibrul adecvat între stabilitatea ciclurilor de programare și punerea în aplicare a politicilor individuale și durata ciclurilor politice ale instituțiilor - în special ale Comisiei Europene și ale Parlamentului European; reamintește faptul că o durată mai mare necesită o mai mare flexibilitate; |
| --- | --- |

156.

subliniază că, în alegerea duratei următorului CFM, ar trebui să se găsească echilibrul adecvat între stabilitatea ciclurilor de programare și punerea în aplicare a politicilor individuale și durata ciclurilor politice ale instituțiilor - în special ale Comisiei Europene și ale Parlamentului European; reamintește faptul că o durată mai mare necesită o mai mare flexibilitate;

| 157. | consideră că un ciclu de cinci ani respectă pe deplin dorința exprimată de Parlament de a alinia, pe cât posibil, durata CFM la durata ciclurilor politice ale instituțiilor, din motive legate de asumarea răspunderii democratice; cu toate acestea, este îngrijorat că un ciclu de cinci ani ar putea fi prea scurt, în acest stadiu, pentru politicile care necesită o programare pe termen mai lung (și anume, coeziune, agricultură, rețele transeuropene) și nu ar răspunde în totalitate cerințelor privind ciclul de programare și implementare al acestor politici; |
| --- | --- |

157.

consideră că un ciclu de cinci ani respectă pe deplin dorința exprimată de Parlament de a alinia, pe cât posibil, durata CFM la durata ciclurilor politice ale instituțiilor, din motive legate de asumarea răspunderii democratice; cu toate acestea, este îngrijorat că un ciclu de cinci ani ar putea fi prea scurt, în acest stadiu, pentru politicile care necesită o programare pe termen mai lung (și anume, coeziune, agricultură, rețele transeuropene) și nu ar răspunde în totalitate cerințelor privind ciclul de programare și implementare al acestor politici;

| 158. | apreciază că un CFM pe zece ani, precum cel propus de Comisie în revizuirea bugetului, ar putea aduce o stabilitate și predictibilitate considerabile pentru perioada de programare financiară, însă, întrucât plafoanele globale și instrumentele juridice fundamentale ar fi stabilite pentru zece ani, această opțiune ar spori rigiditatea CFM și ar face extrem de dificile ajustările la noi situații; cu toate acestea, consideră că un ciclu de 5+5 ani nu poate fi avut în vedere decât dacă s-ar ajunge la un acord cu Consiliul, consemnat în regulamentul privind CFM, cu privire la un nivel maxim de flexibilitate, inclusiv o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei; |
| --- | --- |

158.

apreciază că un CFM pe zece ani, precum cel propus de Comisie în revizuirea bugetului, ar putea aduce o stabilitate și predictibilitate considerabile pentru perioada de programare financiară, însă, întrucât plafoanele globale și instrumentele juridice fundamentale ar fi stabilite pentru zece ani, această opțiune ar spori rigiditatea CFM și ar face extrem de dificile ajustările la noi situații; cu toate acestea, consideră că un ciclu de 5+5 ani nu poate fi avut în vedere decât dacă s-ar ajunge la un acord cu Consiliul, consemnat în regulamentul privind CFM, cu privire la un nivel maxim de flexibilitate, inclusiv o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei;

| 159. | este de părere că pentru următorul CFM, un ciclu de șapte ani, stabilit până în 2020, ar trebui să fie soluția tranzitorie reținută, deoarece un astfel de CFM ar putea oferi mai multă stabilitate prin asigurarea continuității programelor pe o perioadă mai lungă și, de asemenea, ar realiza o legătură clară cu Strategia Europa 2020; subliniază, totuși, că toate opțiunile privind durata următorului CFM sunt condiționate de existența unor fonduri suficiente și de o flexibilitate adecvată însoțită de resurse corespunzătoare, în interiorul și în afara cadrului, pentru a se evita problemele întâlnite în cursul perioadei 2007-2013; |
| --- | --- |

159.

este de părere că pentru următorul CFM, un ciclu de șapte ani, stabilit până în 2020, ar trebui să fie soluția tranzitorie reținută, deoarece un astfel de CFM ar putea oferi mai multă stabilitate prin asigurarea continuității programelor pe o perioadă mai lungă și, de asemenea, ar realiza o legătură clară cu Strategia Europa 2020; subliniază, totuși, că toate opțiunile privind durata următorului CFM sunt condiționate de existența unor fonduri suficiente și de o flexibilitate adecvată însoțită de resurse corespunzătoare, în interiorul și în afara cadrului, pentru a se evita problemele întâlnite în cursul perioadei 2007-2013;

| 160. | consideră că o decizie cu privire la un nou CFM pe șapte ani nu ar trebui să fie preferată în detrimentul posibilității de a opta pentru o perioadă de 5 ani sau de 5+5 ani, începând cu 2021; își reiterează convingerea că o sincronizare a programării financiare cu mandatul Comisiei și al Parlamentului European va spori nivelul de responsabilitate democratică, de răspundere și legitimitate; |
| --- | --- |

160.

consideră că o decizie cu privire la un nou CFM pe șapte ani nu ar trebui să fie preferată în detrimentul posibilității de a opta pentru o perioadă de 5 ani sau de 5+5 ani, începând cu 2021; își reiterează convingerea că o sincronizare a programării financiare cu mandatul Comisiei și al Parlamentului European va spori nivelul de responsabilitate democratică, de răspundere și legitimitate;

Partea a V-a:
     
  Resurse care să corespundă ambițiilor: legătura dintre cheltuieli și reforma sistemului de finanțare al UE

Resurse bugetare suficiente

| 161. | este pe deplin conștient de ajustările fiscale dificile pe care statele membre le fac în bugetele lor naționale și reiterează faptul că realizarea VAE și asigurarea bunei gestiuni financiare, bazate pe eficiență, eficacitate și economie, ar trebui să fie, mai mult ca oricând, principiile călăuzitoare ale bugetului UE; |
| --- | --- |

161.

este pe deplin conștient de ajustările fiscale dificile pe care statele membre le fac în bugetele lor naționale și reiterează faptul că realizarea VAE și asigurarea bunei gestiuni financiare, bazate pe eficiență, eficacitate și economie, ar trebui să fie, mai mult ca oricând, principiile călăuzitoare ale bugetului UE;

| 162. | subliniază faptul că, indiferent de economiile realizabile, bugetul UE, la nivelul său global actual de 1 % din VNB, nu poate acoperi deficitul de finanțare cauzat de nevoile de finanțare suplimentare ocazionate de tratat, precum și de prioritățile politicile și angajamentele UE existente, precum:






  — | îndeplinirea obiectivelor principale ale strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, al C&D, al climei și energiei, al educației și al reducerii sărăciei; |
| --- | --- | --- |

162.

subliniază faptul că, indiferent de economiile realizabile, bugetul UE, la nivelul său global actual de 1 % din VNB, nu poate acoperi deficitul de finanțare cauzat de nevoile de finanțare suplimentare ocazionate de tratat, precum și de prioritățile politicile și angajamentele UE existente, precum:

—

îndeplinirea obiectivelor principale ale strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, al C&D, al climei și energiei, al educației și al reducerii sărăciei;

| — | creșterea cheltuielilor în domeniul cercetării și inovării de la nivelul actual de 1,9 % din PIB la 3 % din PIB, ceea ce înseamnă un plus de cheltuieli publice și private de aproximativ 130 de miliarde de euro pe an; |
| --- | --- |

—

creșterea cheltuielilor în domeniul cercetării și inovării de la nivelul actual de 1,9 % din PIB la 3 % din PIB, ceea ce înseamnă un plus de cheltuieli publice și private de aproximativ 130 de miliarde de euro pe an;

| — | investițiile necesare în infrastructură; |
| --- | --- |

—

investițiile necesare în infrastructură;

| — | finanțarea completă esențială și calculată în mod transparent a proiectelor de amploare adoptate de Consiliu, ca ITER și Galileo, precum și politica spațială europeană; |
| --- | --- |

—

finanțarea completă esențială și calculată în mod transparent a proiectelor de amploare adoptate de Consiliu, ca ITER și Galileo, precum și politica spațială europeană;

| — | creditele suplimentare, încă necuantificabile, necesare în domeniul politicii externe și de securitate comune, inclusiv pentru Serviciul European de Acțiune Externă și politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

—

creditele suplimentare, încă necuantificabile, necesare în domeniul politicii externe și de securitate comune, inclusiv pentru Serviciul European de Acțiune Externă și politica europeană de vecinătate;

| — | nevoile de finanțare suplimentare legate de viitoarea extindere a UE; |
| --- | --- |

—

nevoile de finanțare suplimentare legate de viitoarea extindere a UE;

| — | finanțarea mecanismului european de stabilizare financiară existent și a mecanismului european de stabilitate după 2013 pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor; |
| --- | --- |

—

finanțarea mecanismului european de stabilizare financiară existent și a mecanismului european de stabilitate după 2013 pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor;

| — | efortul financiar legat de îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), respectiv alocarea a 0,7 % din VNB ajutoarelor pentru dezvoltare, ceea ce înseamnă aproximativ 35 de miliarde EUR anual în plus față de actualul nivel al cheltuielilor în acest sens, care reprezintă 0,4 % din VNB; |
| --- | --- |

—

efortul financiar legat de îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), respectiv alocarea a 0,7 % din VNB ajutoarelor pentru dezvoltare, ceea ce înseamnă aproximativ 35 de miliarde EUR anual în plus față de actualul nivel al cheltuielilor în acest sens, care reprezintă 0,4 % din VNB;

| — | promisiunile care decurg din acordurile de la Copenhaga și Cancun, vizând sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la efectele acestora, care ar trebui să se adauge angajamentelor asumate în cadrul ODM și care se ridică la 100 de miliarde de dolari pe an până în 2020, din care aproximativ o treime ar trebui de UE; |
| --- | --- |

—

promisiunile care decurg din acordurile de la Copenhaga și Cancun, vizând sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la efectele acestora, care ar trebui să se adauge angajamentelor asumate în cadrul ODM și care se ridică la 100 de miliarde de dolari pe an până în 2020, din care aproximativ o treime ar trebui de UE;

| 163. | este ferm convins că înghețarea următorului CFM la nivelul din 2013, solicitată de unele state membre, nu este o opțiune viabilă; atrage atenția asupra faptului că, și dacă nivelul resurselor pentru următorul CFM crește cu 5 % comparativ cu nivelul din 2013 (8), nu se poate aduce decât o contribuție limitată la realizarea obiectivelor și a angajamentelor convenite ale Uniunii și la respectarea principiului solidarității în cadrul Uniunii; prin urmare, este convins este necesară o creștere cu cel puțin 5 % a nivelului resurselor destinate următorului CFM; solicită Consiliului, în cazul în care nu este de acord cu această abordare, să identifice în mod clar la care dintre prioritățile sau proiectele sale politice ar putea renunța în totalitate, în ciuda valorii lor adăugate europene dovedite; |
| --- | --- |

163.

este ferm convins că înghețarea următorului CFM la nivelul din 2013, solicitată de unele state membre, nu este o opțiune viabilă; atrage atenția asupra faptului că, și dacă nivelul resurselor pentru următorul CFM crește cu 5 % comparativ cu nivelul din 2013 (8), nu se poate aduce decât o contribuție limitată la realizarea obiectivelor și a angajamentelor convenite ale Uniunii și la respectarea principiului solidarității în cadrul Uniunii; prin urmare, este convins este necesară o creștere cu cel puțin 5 % a nivelului resurselor destinate următorului CFM; solicită Consiliului, în cazul în care nu este de acord cu această abordare, să identifice în mod clar la care dintre prioritățile sau proiectele sale politice ar putea renunța în totalitate, în ciuda valorii lor adăugate europene dovedite;

| 164. | reamintește că, fără resurse suplimentare suficiente în CFM-ul pentru perioada de după 2013, Uniunea nu va putea să ducă la îndeplinire prioritățile politice existente, respectiv cele legate de Strategia Europa 2020, și noile sarcini prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cu atât mai puțin să răspundă unor evenimente neprevăzute; |
| --- | --- |

164.

reamintește că, fără resurse suplimentare suficiente în CFM-ul pentru perioada de după 2013, Uniunea nu va putea să ducă la îndeplinire prioritățile politice existente, respectiv cele legate de Strategia Europa 2020, și noile sarcini prevăzute de Tratatul de la Lisabona, cu atât mai puțin să răspundă unor evenimente neprevăzute;

| 165. | constată că plafonul resurselor proprii a rămas neschimbat din 1993; consideră că plafonul resurselor proprii poate necesita o anume ajustare treptată, întrucât statele membre conferă mai multe competențe Uniunii și stabilesc mai multe obiective pentru aceasta; consideră că, deși plafonul actual al resurselor proprii fixat în unanimitate de Consiliu (9) oferă o suficientă marjă de manevră bugetară pentru a răspunde celor mai presante provocări la adresa Uniunii, acesta ar fi totuși insuficient pentru ca bugetul UE să devină un instrument real pentru guvernanța economică europeană sau pentru a contribui într-o măsură semnificativă la investirea în strategia Europa 2020 la nivelul UE; |
| --- | --- |

165.

constată că plafonul resurselor proprii a rămas neschimbat din 1993; consideră că plafonul resurselor proprii poate necesita o anume ajustare treptată, întrucât statele membre conferă mai multe competențe Uniunii și stabilesc mai multe obiective pentru aceasta; consideră că, deși plafonul actual al resurselor proprii fixat în unanimitate de Consiliu (9) oferă o suficientă marjă de manevră bugetară pentru a răspunde celor mai presante provocări la adresa Uniunii, acesta ar fi totuși insuficient pentru ca bugetul UE să devină un instrument real pentru guvernanța economică europeană sau pentru a contribui într-o măsură semnificativă la investirea în strategia Europa 2020 la nivelul UE;

Un sistem de finanțare mai transparent, mai simplu și mai echitabil

| 166. | reamintește faptul că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, „bugetul este finanțat integral din resurse proprii, fără a aduce atingere altor venituri”; subliniază că modul în care a evoluat sistemul resurselor proprii, înlocuind treptat resursele proprii veritabile prin așa-numitele „contribuții naționale”, pune un accent disproporționat pe soldurile nete între statele membre, contrazicând astfel principiul solidarității UE, reducând interesul comun european și ignorând în mare parte valoarea adăugată europeană; observă că această situație face, în realitate, ca nivelul bugetului să fie afectat de situația financiară a fiecărui stat membru, precum și de atitudinea acestora față de UE; prin urmare, solicită ferm o reformă aprofundată a resurselor UE în vederea realinierii fondurilor acordate din bugetul UE la spiritul și cerințele tratatului; |
| --- | --- |

166.

reamintește faptul că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, „bugetul este finanțat integral din resurse proprii, fără a aduce atingere altor venituri”; subliniază că modul în care a evoluat sistemul resurselor proprii, înlocuind treptat resursele proprii veritabile prin așa-numitele „contribuții naționale”, pune un accent disproporționat pe soldurile nete între statele membre, contrazicând astfel principiul solidarității UE, reducând interesul comun european și ignorând în mare parte valoarea adăugată europeană; observă că această situație face, în realitate, ca nivelul bugetului să fie afectat de situația financiară a fiecărui stat membru, precum și de atitudinea acestora față de UE; prin urmare, solicită ferm o reformă aprofundată a resurselor UE în vederea realinierii fondurilor acordate din bugetul UE la spiritul și cerințele tratatului;

| 167. | consideră că principalul scop al reformei este de a institui un sistem de finanțare autonom, mai echitabil, mai transparent, mai simplu și mai corect, care să poată fi mai bine înțeles de cetățeni și să contribuie la clarificarea contribuției acestora la bugetul UE; solicită, în acest context, eliminarea reducerilor, excepțiilor și mecanismelor de corecție existente; este convins că introducerea uneia sau mai multor resurse proprii veritabile pentru Uniune, în vederea înlocuirii sistemului bazat pe VNB, este indispensabilă dacă Uniunea dorește să dispună de bugetul de care are nevoie pentru a contribui în mod semnificativ la stabilitatea financiară și redresarea economică; reamintește faptul că orice modificare privind resursele proprii ar trebui să fie pusă în aplicare respectând suveranitatea fiscală a statelor membre; insistă, în acest context, asupra necesității ca Uniunea să-și poată colecta direct propriile resurse, independent de bugetele naționale; |
| --- | --- |

167.

consideră că principalul scop al reformei este de a institui un sistem de finanțare autonom, mai echitabil, mai transparent, mai simplu și mai corect, care să poată fi mai bine înțeles de cetățeni și să contribuie la clarificarea contribuției acestora la bugetul UE; solicită, în acest context, eliminarea reducerilor, excepțiilor și mecanismelor de corecție existente; este convins că introducerea uneia sau mai multor resurse proprii veritabile pentru Uniune, în vederea înlocuirii sistemului bazat pe VNB, este indispensabilă dacă Uniunea dorește să dispună de bugetul de care are nevoie pentru a contribui în mod semnificativ la stabilitatea financiară și redresarea economică; reamintește faptul că orice modificare privind resursele proprii ar trebui să fie pusă în aplicare respectând suveranitatea fiscală a statelor membre; insistă, în acest context, asupra necesității ca Uniunea să-și poată colecta direct propriile resurse, independent de bugetele naționale;

| 168. | evidențiază faptul că restructurarea sistemului resurselor proprii ca atare nu vizează dimensiunea bugetului UE, ci găsirea unei combinații de resurse mai eficace pentru a finanța politicile și obiectivele UE convenite; subliniază faptul că introducerea unui nou sistem nu va crește sarcina fiscală globală pentru cetățeni, ci, dimpotrivă, va reduce sarcina asupra trezoreriilor naționale; |
| --- | --- |

168.

evidențiază faptul că restructurarea sistemului resurselor proprii ca atare nu vizează dimensiunea bugetului UE, ci găsirea unei combinații de resurse mai eficace pentru a finanța politicile și obiectivele UE convenite; subliniază faptul că introducerea unui nou sistem nu va crește sarcina fiscală globală pentru cetățeni, ci, dimpotrivă, va reduce sarcina asupra trezoreriilor naționale;

| 169. | subliniază faptul că Parlamentul European este singurul parlament care se poate pronunța cu privire la cheltuieli, dar nu și la venituri; prin urmare, insistă asupra necesității esențiale de a reforma în mod democratic resursele UE; |
| --- | --- |

169.

subliniază faptul că Parlamentul European este singurul parlament care se poate pronunța cu privire la cheltuieli, dar nu și la venituri; prin urmare, insistă asupra necesității esențiale de a reforma în mod democratic resursele UE;

| 170. | ia act de potențialele noi resurse proprii propuse de Comisie în Comunicarea acesteia cu privire la revizuirea bugetului (impozitarea sectorului financiar, licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, o taxă a UE legată de transportul aerian, TVA, o taxă pe energie, o taxă pe profit); așteaptă concluziile analizei de impact a acestor opțiuni, inclusiv un studiu de fezabilitate privind diversele opțiuni privind un impozit perceput de UE asupra tranzacțiilor financiare, care ar trebui să examineze și mecanismele de colectare relevante, în vederea prezentării de către Comisie a unei propuneri legislative până la 1 iulie 2011; |
| --- | --- |

170.

ia act de potențialele noi resurse proprii propuse de Comisie în Comunicarea acesteia cu privire la revizuirea bugetului (impozitarea sectorului financiar, licitațiile din cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii, o taxă a UE legată de transportul aerian, TVA, o taxă pe energie, o taxă pe profit); așteaptă concluziile analizei de impact a acestor opțiuni, inclusiv un studiu de fezabilitate privind diversele opțiuni privind un impozit perceput de UE asupra tranzacțiilor financiare, care ar trebui să examineze și mecanismele de colectare relevante, în vederea prezentării de către Comisie a unei propuneri legislative până la 1 iulie 2011;

| 171. | consideră, așadar, că o TTF ar putea reprezenta o contribuție semnificativă a sectorului financiar la compensarea costului economic și social al crizei și la sustenabilitatea finanțelor publice; consideră că aceasta ar putea contribui parțial și la finanțarea bugetului UE, precum și la reducerea contribuțiilor vărsate de statele membre în funcție de VNB propriu și că măsurile UE ar trebui să constituie un exemplu și în ceea ce privește transferurile de capitaluri către paradisurile fiscale; |
| --- | --- |

171.

consideră, așadar, că o TTF ar putea reprezenta o contribuție semnificativă a sectorului financiar la compensarea costului economic și social al crizei și la sustenabilitatea finanțelor publice; consideră că aceasta ar putea contribui parțial și la finanțarea bugetului UE, precum și la reducerea contribuțiilor vărsate de statele membre în funcție de VNB propriu și că măsurile UE ar trebui să constituie un exemplu și în ceea ce privește transferurile de capitaluri către paradisurile fiscale;

Partea a VI-a:
     
  Către un proces de negociere interinstituțională armonios și eficace

| 172. | reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, aprobarea Parlamentului, care se pronunță cu majoritatea membrilor care îl compun, este obligatorie pentru adoptarea CFM de către Consiliu, hotărând în unanimitate; |
| --- | --- |

172.

reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona, aprobarea Parlamentului, care se pronunță cu majoritatea membrilor care îl compun, este obligatorie pentru adoptarea CFM de către Consiliu, hotărând în unanimitate;

| 173. | subliniază condițiile de majoritate stricte care trebuie îndeplinite atât de către Parlament, cât și de către Consiliu, și atrage atenția asupra importanței exploatării la maximum a dispoziției tratatului prevăzută la articolul 312 alineatul (5) din TFUE, în temeiul căreia Parlamentul, Consiliul și Comisia, pe tot parcursul procedurii care conduce la adoptarea CFM, trebuie să ia toate măsurile necesare în acest scop; constată că acest fapt impune explicit instituțiilor obligația de a purta negocieri în vederea ajungerii la un acord asupra unui text pe care Parlamentul să îl poată aproba; subliniază, în continuare, faptul că, dacă până la sfârșitul anului 2013 nu se adoptă niciun CFM, pragurile și celelalte dispoziții care corespund anului în cauză vor fi extinse până la adoptarea unui nou CFM; |
| --- | --- |

173.

subliniază condițiile de majoritate stricte care trebuie îndeplinite atât de către Parlament, cât și de către Consiliu, și atrage atenția asupra importanței exploatării la maximum a dispoziției tratatului prevăzută la articolul 312 alineatul (5) din TFUE, în temeiul căreia Parlamentul, Consiliul și Comisia, pe tot parcursul procedurii care conduce la adoptarea CFM, trebuie să ia toate măsurile necesare în acest scop; constată că acest fapt impune explicit instituțiilor obligația de a purta negocieri în vederea ajungerii la un acord asupra unui text pe care Parlamentul să îl poată aproba; subliniază, în continuare, faptul că, dacă până la sfârșitul anului 2013 nu se adoptă niciun CFM, pragurile și celelalte dispoziții care corespund anului în cauză vor fi extinse până la adoptarea unui nou CFM;

| 174. | salută angajamentul președințiilor Consiliului (10) de a asigura un dialog și o colaborare deschise și constructive cu Parlamentul pe toată durata procedurii de adoptare a viitorului CFM și își reiterează disponibilitatea de a coopera îndeaproape cu Consiliul și cu Comisia pe parcursul procesului de negociere, în conformitate deplină cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

174.

salută angajamentul președințiilor Consiliului (10) de a asigura un dialog și o colaborare deschise și constructive cu Parlamentul pe toată durata procedurii de adoptare a viitorului CFM și își reiterează disponibilitatea de a coopera îndeaproape cu Consiliul și cu Comisia pe parcursul procesului de negociere, în conformitate deplină cu dispozițiile Tratatului de la Lisabona;

| 175. | îndeamnă, în consecință, Consiliul și Comisia să respecte tratatul și să depună toate eforturile necesare pentru a ajunge rapid la un acord cu Parlamentul cu privire la metoda practică de lucru pentru procesul de negociere a CFM; reamintește legătura dintre o reformă a veniturilor și o reformă a cheltuielilor și cererilor și, în consecință, solicită un angajament ferm din partea Consiliului de a discuta, în contextul negocierii CFM, propunerile referitoare la noile resurse proprii; |
| --- | --- |

175.

îndeamnă, în consecință, Consiliul și Comisia să respecte tratatul și să depună toate eforturile necesare pentru a ajunge rapid la un acord cu Parlamentul cu privire la metoda practică de lucru pentru procesul de negociere a CFM; reamintește legătura dintre o reformă a veniturilor și o reformă a cheltuielilor și cererilor și, în consecință, solicită un angajament ferm din partea Consiliului de a discuta, în contextul negocierii CFM, propunerile referitoare la noile resurse proprii;

| 176. | solicită lansarea, la nivelul UE, a unei dezbateri publice ample cu privire la scopul, domeniul de aplicare și direcția CFM al Uniunii și la reforma sistemului său de venituri; propune, în special, să fie convocată o conferință de tipul unei convenții privind viitoarea finanțare a Uniunii, aceasta trebuind să includă deputați în Parlamentul European, precum și membri ai parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

176.

solicită lansarea, la nivelul UE, a unei dezbateri publice ample cu privire la scopul, domeniul de aplicare și direcția CFM al Uniunii și la reforma sistemului său de venituri; propune, în special, să fie convocată o conferință de tipul unei convenții privind viitoarea finanțare a Uniunii, aceasta trebuind să includă deputați în Parlamentul European, precum și membri ai parlamentelor naționale;

*

* *

| 177. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organisme interesate, precum și guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

177.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organisme interesate, precum și guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO C 27 E, 31.1.2008, p. 214.

(3)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0225.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0080.

(6)  Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (JO L 201, 3.8.2010, p. 30).

(7)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 95.

(8)  nivelul din 2013: 1,06 % din VNB; nivelul din 2013 + 5 %: 1,11 % din VNB; ambele exprimate în credite de angajament la prețuri constante din 2013. Aceste cifre se bazează pe ipoteza unui CFM pe 7 ani, luând în calcul următoarele estimări și previziuni ale Comisiei:

| — | previziunea realizată de DG BUDG în mai 2011 privind VNB din 2012: 13 130 916,3 milioane EUR (prețurile din 2012); |
| --- | --- |

—

previziunea realizată de DG BUDG în mai 2011 privind VNB din 2012: 13 130 916,3 milioane EUR (prețurile din 2012);

| — | estimarea realizată de DG ECFIN în ianuarie 2011 privind creșterea nominală a VNB: 1,4 pentru 2011-2013 și 1,5 pentru 2014-2020. |
| --- | --- |

—

estimarea realizată de DG ECFIN în ianuarie 2011 privind creșterea nominală a VNB: 1,4 pentru 2011-2013 și 1,5 pentru 2014-2020.

| NB: | aceste cifre pot suferi modificări în funcție de variațiile estimărilor și previziunilor Comisiei, precum și în funcție de anul de referință și de tipul de prețuri utilizat (curente sau constante). |
| --- | --- |

NB:

aceste cifre pot suferi modificări în funcție de variațiile estimărilor și previziunilor Comisiei, precum și în funcție de anul de referință și de tipul de prețuri utilizat (curente sau constante).

(9)  1,23 % din PNB total al statelor membre în credite de plată și 1,29 % în credite de angajament.

(10)  Scrisoarea Prim-ministrului Yves Leterme adresată Președintelui Buzek, 8 decembrie 2010.

---

Joi, 9 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/120

---

Joi, 9 iunie 2011Sudan și Sudanul de Sud

P7_TA(2011)0267

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Sudan și Sudanul de Sud în urma referendumului din 2011

2012/C 380 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Sudan,

| — | având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat la 9 ianuarie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat la 9 ianuarie 2005,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1978 (2011) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1978 (2011) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Declarația Uniunii Africane din 31 ianuarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Uniunii Africane din 31 ianuarie 2011,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Sudan din 31 ianuarie 2011 și Decizia Consiliului 2011/315/UE din 23 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Sudan din 31 ianuarie 2011 și Decizia Consiliului 2011/315/UE din 23 mai 2011 (1),

| — | având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 3 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 3 iunie 2011,

| — | având în vedere declarația din 7 februarie 2011 făcută de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene cu privire la rezultatele finale ale referendumului privind autodeterminarea Sudanului de Sud și declarația din 24 mai 2011 a Baronesei Ashton referitoare la situația din Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 februarie 2011 făcută de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în numele Uniunii Europene cu privire la rezultatele finale ale referendumului privind autodeterminarea Sudanului de Sud și declarația din 24 mai 2011 a Baronesei Ashton referitoare la situația din Sudan,

| — | având în vedere concluziile consultărilor sprijinite de ONU referitoare la procesul de pace din Darfur, care au avut loc la Doha, în Qatar, între 27 și 31 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile consultărilor sprijinite de ONU referitoare la procesul de pace din Darfur, care au avut loc la Doha, în Qatar, între 27 și 31 mai 2011,

| — | având în vedere declarația finală a misiunii Uniunii Europene de observare a referendumului, prezentată la 2 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a misiunii Uniunii Europene de observare a referendumului, prezentată la 2 iunie 2011,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât referendumul din Sudanul de Sud a avut loc în perioada 9-15 ianuarie 2011, majoritatea covârșitoare a voturilor fiind în favoarea creării statului independent Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

A.

întrucât referendumul din Sudanul de Sud a avut loc în perioada 9-15 ianuarie 2011, majoritatea covârșitoare a voturilor fiind în favoarea creării statului independent Sudanul de Sud;

| B. | întrucât se preconizează că Sudanul de Sud își va declara oficial independența la 9 iulie 2011, dată care coincide cu expirarea AGP; |
| --- | --- |

B.

întrucât se preconizează că Sudanul de Sud își va declara oficial independența la 9 iulie 2011, dată care coincide cu expirarea AGP;

| C. | întrucât, deși Sudanul de Sud este bogat în resurse naturale, de exemplu petrol, cupru și fier, precum și păduri și terenuri fertile, imensa majoritate a populației sale trăiește în sărăcie, având una dintre cele mai ridicate rate ale mortalității infantile și cei mai scăzuți indicatori ai educației din lume; întrucât aceste probleme vor amplifica provocările socio-economice, umanitare și de securitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât, deși Sudanul de Sud este bogat în resurse naturale, de exemplu petrol, cupru și fier, precum și păduri și terenuri fertile, imensa majoritate a populației sale trăiește în sărăcie, având una dintre cele mai ridicate rate ale mortalității infantile și cei mai scăzuți indicatori ai educației din lume; întrucât aceste probleme vor amplifica provocările socio-economice, umanitare și de securitate;

| D. | întrucât unele aspecte ale AGP nu au fost puse în aplicare la timp sau nu au fost încă puse în aplicare; întrucât sunt necesare eforturi considerabile pentru a ajunge la un acord privind negocierile ulterioare referendumului referitoare la distribuirea veniturilor din petrol, demarcarea frontierelor, cetățenie sau divizarea datoriilor și activelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât unele aspecte ale AGP nu au fost puse în aplicare la timp sau nu au fost încă puse în aplicare; întrucât sunt necesare eforturi considerabile pentru a ajunge la un acord privind negocierile ulterioare referendumului referitoare la distribuirea veniturilor din petrol, demarcarea frontierelor, cetățenie sau divizarea datoriilor și activelor;

| E. | întrucât referendumul privind apartenența regiunii Abyei la Sudanul de Nord sau la Sudanul de Sud, care ar fi trebuit să coincidă cu referendumul privind Sudanul de Sud, nu a avut loc, ceea ce a condus la o gravă escaladare a violenței în zonă; |
| --- | --- |

E.

întrucât referendumul privind apartenența regiunii Abyei la Sudanul de Nord sau la Sudanul de Sud, care ar fi trebuit să coincidă cu referendumul privind Sudanul de Sud, nu a avut loc, ceea ce a condus la o gravă escaladare a violenței în zonă;

| F. | întrucât statutul zonelor disputate nu a fost încă stabilit, iar în Abyei situația se înrăutățește, ducând la moartea a sute de persoane și la exodul câtorva mii și lăsând populația vulnerabilă la insecuritate alimentară, boli și absența accesului la servicii de bază precum asistența medicală sau apa potabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât statutul zonelor disputate nu a fost încă stabilit, iar în Abyei situația se înrăutățește, ducând la moartea a sute de persoane și la exodul câtorva mii și lăsând populația vulnerabilă la insecuritate alimentară, boli și absența accesului la servicii de bază precum asistența medicală sau apa potabilă;

| G. | întrucât situația din Darfur constituie în continuare un motiv de îngrijorare profundă, iar misiunea ONU din Darfur a anunțat recent că guvernul a executat bombardamente și că mai mulți lucrători umanitari au fost luați ostateci în regiune; întrucât misiunea se confruntă periodic cu acte de hărțuire, răpiri și amenințări generale de securitate, |
| --- | --- |

G.

întrucât situația din Darfur constituie în continuare un motiv de îngrijorare profundă, iar misiunea ONU din Darfur a anunțat recent că guvernul a executat bombardamente și că mai mulți lucrători umanitari au fost luați ostateci în regiune; întrucât misiunea se confruntă periodic cu acte de hărțuire, răpiri și amenințări generale de securitate,

| 1. | salută comportamentul pacifist și credibil al Sudanului și al Sudanului de Sud în cursul referendumului din 2011 privind Sudanul de Sud, eforturile tuturor părților semnatare ale AGP și angajamentul de care au dat dovadă față de acord; consideră că acest lucru reprezintă un pas esențial pentru punerea în aplicare a AGP și un semn pozitiv pentru coexistența pașnică a celor două țări; |
| --- | --- |

1.

salută comportamentul pacifist și credibil al Sudanului și al Sudanului de Sud în cursul referendumului din 2011 privind Sudanul de Sud, eforturile tuturor părților semnatare ale AGP și angajamentul de care au dat dovadă față de acord; consideră că acest lucru reprezintă un pas esențial pentru punerea în aplicare a AGP și un semn pozitiv pentru coexistența pașnică a celor două țări;

| 2. | reamintește că respectă pe deplin rezultatele referendumului, acestea exprimând voința democratică a populației din Sudanul de Sud; invită atât Sudanul de Nord, cât și Sudanul de Sud să se implice activ în promovarea guvernanței democratice și instaurarea păcii, securității și prosperității pe termen lung pentru ambele țări, cu respectarea drepturilor omului și a drepturilor sociale și economice; |
| --- | --- |

2.

reamintește că respectă pe deplin rezultatele referendumului, acestea exprimând voința democratică a populației din Sudanul de Sud; invită atât Sudanul de Nord, cât și Sudanul de Sud să se implice activ în promovarea guvernanței democratice și instaurarea păcii, securității și prosperității pe termen lung pentru ambele țări, cu respectarea drepturilor omului și a drepturilor sociale și economice;

| 3. | solicită autorităților din Sudanul de Sud să promoveze dezvoltarea Sudanului de Sud ca stat modern, pluralist și democrat, bazat pe statul de drept și respectarea drepturilor omului, în special ale femeilor și ale copiilor, precum și prevalența dreptului cetățenilor de a-și alege guvernul în alegeri periodice libere, dar și protejarea libertății de circulație, de asociere și de exprimare a opiniilor politice prin înscrierea lor în Constituție și în legislație; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților din Sudanul de Sud să promoveze dezvoltarea Sudanului de Sud ca stat modern, pluralist și democrat, bazat pe statul de drept și respectarea drepturilor omului, în special ale femeilor și ale copiilor, precum și prevalența dreptului cetățenilor de a-și alege guvernul în alegeri periodice libere, dar și protejarea libertății de circulație, de asociere și de exprimare a opiniilor politice prin înscrierea lor în Constituție și în legislație;

| 4. | condamnă cu fermitate atacul deliberat asupra misiunii ONU din Sudan (UNMIS) din 10 mai 2011 din regiunea Abyei și denunță militarizarea zonei atât de către Sudanul de Nord, cât și de către Sudanul de Sud; îndeamnă ambele părți semnatare ale AGP să garanteze și în continuare siguranța și securitatea tuturor popoarelor din Sudan, în special în statul Abyei, fără a modifica structura demografică a regiunii; îndeamnă atât forțele armate din Sudan, cât și cele din Sudanul de Sud să se retragă din Abyei și solicită ambelor părți să dea dovadă de reținere, inițiind un dialog constructiv imediat pentru găsirea unei soluții pașnice, în cadrul AGP, la problema statutului regiunii Abyei; |
| --- | --- |

4.

condamnă cu fermitate atacul deliberat asupra misiunii ONU din Sudan (UNMIS) din 10 mai 2011 din regiunea Abyei și denunță militarizarea zonei atât de către Sudanul de Nord, cât și de către Sudanul de Sud; îndeamnă ambele părți semnatare ale AGP să garanteze și în continuare siguranța și securitatea tuturor popoarelor din Sudan, în special în statul Abyei, fără a modifica structura demografică a regiunii; îndeamnă atât forțele armate din Sudan, cât și cele din Sudanul de Sud să se retragă din Abyei și solicită ambelor părți să dea dovadă de reținere, inițiind un dialog constructiv imediat pentru găsirea unei soluții pașnice, în cadrul AGP, la problema statutului regiunii Abyei;

| 5. | sprijină eforturile de facilitare a negocierilor între părțile semnatare ale AGP depuse de Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al Uniunii Africane pentru Sudan, condus de Thabo Mbeki, precum și eforturile depuse de reprezentantul special al Secretarului General al ONU pentru Sudan, Haile Menkerios, pentru a interveni ca mediator între cele două părți în regiunea Abyei; reafirmă că UE trebuie să fie pregătită să ofere asistența suplimentară ce se poate dovedi necesară; |
| --- | --- |

5.

sprijină eforturile de facilitare a negocierilor între părțile semnatare ale AGP depuse de Grupul la nivel înalt de punere în aplicare al Uniunii Africane pentru Sudan, condus de Thabo Mbeki, precum și eforturile depuse de reprezentantul special al Secretarului General al ONU pentru Sudan, Haile Menkerios, pentru a interveni ca mediator între cele două părți în regiunea Abyei; reafirmă că UE trebuie să fie pregătită să ofere asistența suplimentară ce se poate dovedi necesară;

| 6. | îndeamnă părțile semnatare ale AGP să se implice într-un dialog permanent și constructiv pentru soluționarea problemelor rămase nerezolvate după referendum, inclusiv frontierele comune, aspectele legate de cetățenia locuitorilor din nord și din sud, distribuirea veniturilor din exploatarea petrolului și utilizarea conductelor de petrol, precum și organizarea de consultări populare în regiunile Nilul Albastru și Kordofanul de Sud; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă părțile semnatare ale AGP să se implice într-un dialog permanent și constructiv pentru soluționarea problemelor rămase nerezolvate după referendum, inclusiv frontierele comune, aspectele legate de cetățenia locuitorilor din nord și din sud, distribuirea veniturilor din exploatarea petrolului și utilizarea conductelor de petrol, precum și organizarea de consultări populare în regiunile Nilul Albastru și Kordofanul de Sud;

| 7. | subliniază că este important să se asigure gestionarea eficientă și în siguranță a persoanelor care se întorc în sud în ceea ce privește tranzitul, capacitățile tehnice (nu există responsabili de planificarea și supravegherea urbană), infrastructura, atribuirea terenurilor și accesul la serviciile de bază; |
| --- | --- |

7.

subliniază că este important să se asigure gestionarea eficientă și în siguranță a persoanelor care se întorc în sud în ceea ce privește tranzitul, capacitățile tehnice (nu există responsabili de planificarea și supravegherea urbană), infrastructura, atribuirea terenurilor și accesul la serviciile de bază;

| 8. | salută anunțul Consiliului din 17 mai 2011 privind alocarea a 200 de milioane EUR Sudanului de Sud, în plus față de cele 150 de milioane EUR alocate anul trecut, în vederea acordării de asistență populațiilor celor mai vulnerabile de pe întregul teritoriu al Sudanului; subliniază faptul că ajutorul pentru dezvoltare oferit de UE este la dispoziția ambelor părți; subliniază că această nouă sumă ar trebui să fie folosită pentru a sprijini serviciile de bază, în special educația, sănătatea, agricultura, securitatea alimentară și dezvoltarea capacităților instituționale; își exprimă dorința ca Sudanul de Sud să adere de urgență la Acordul de la Cotonou și îndeamnă UE să ia toate măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea fondurilor din Fondul european de dezvoltare în cel mai scurt timp; |
| --- | --- |

8.

salută anunțul Consiliului din 17 mai 2011 privind alocarea a 200 de milioane EUR Sudanului de Sud, în plus față de cele 150 de milioane EUR alocate anul trecut, în vederea acordării de asistență populațiilor celor mai vulnerabile de pe întregul teritoriu al Sudanului; subliniază faptul că ajutorul pentru dezvoltare oferit de UE este la dispoziția ambelor părți; subliniază că această nouă sumă ar trebui să fie folosită pentru a sprijini serviciile de bază, în special educația, sănătatea, agricultura, securitatea alimentară și dezvoltarea capacităților instituționale; își exprimă dorința ca Sudanul de Sud să adere de urgență la Acordul de la Cotonou și îndeamnă UE să ia toate măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea fondurilor din Fondul european de dezvoltare în cel mai scurt timp;

| 9. | subliniază că UE trebuie să joace un rol de frunte în cadrul conferinței donatorilor pentru Sudanul de Sud, care urmează să aibă loc mai târziu în acest an, și să-i încurajeze insistent pe ceilalți donatori să procedeze la fel; solicită creditorilor internaționali să reducă datoria internațională a Sudanului și a Sudanului de Sud; |
| --- | --- |

9.

subliniază că UE trebuie să joace un rol de frunte în cadrul conferinței donatorilor pentru Sudanul de Sud, care urmează să aibă loc mai târziu în acest an, și să-i încurajeze insistent pe ceilalți donatori să procedeze la fel; solicită creditorilor internaționali să reducă datoria internațională a Sudanului și a Sudanului de Sud;

| 10. | invită guvernul Sudanului de Sud să adopte politici privind investițiile străine în interesul populației, în așa fel încât investițiile străine în resursele naturale să contribuie la dezvoltarea economiei naționale pentru a se combate sărăcia; subliniază că UE trebuie să ia toate măsurile pentru a se asigura că toate entitățile multinaționale și întreprinderile străine care acționează în regiune fac obiectul unor reglementări suficient de stricte și își declară în mod transparent activitățile și veniturile; |
| --- | --- |

10.

invită guvernul Sudanului de Sud să adopte politici privind investițiile străine în interesul populației, în așa fel încât investițiile străine în resursele naturale să contribuie la dezvoltarea economiei naționale pentru a se combate sărăcia; subliniază că UE trebuie să ia toate măsurile pentru a se asigura că toate entitățile multinaționale și întreprinderile străine care acționează în regiune fac obiectul unor reglementări suficient de stricte și își declară în mod transparent activitățile și veniturile;

| 11. | salută decizia Consiliului de Securitate al ONU de a prelungi mandatul UNMIS și de a trimite forțe suplimentare de menținere a păcii în Sudan; consideră că o prezență continuă a ONU este extrem de valoroasă pentru dezvoltarea în condiții de pace a două state viabile; solicită atât Sudanului, cât și Sudanului de Sud să accepte prezența ONU și să asigure siguranța misiunii; |
| --- | --- |

11.

salută decizia Consiliului de Securitate al ONU de a prelungi mandatul UNMIS și de a trimite forțe suplimentare de menținere a păcii în Sudan; consideră că o prezență continuă a ONU este extrem de valoroasă pentru dezvoltarea în condiții de pace a două state viabile; solicită atât Sudanului, cât și Sudanului de Sud să accepte prezența ONU și să asigure siguranța misiunii;

| 12. | subliniază importanța menținerii de către UE a ajutorului său umanitar atât pentru Sudan, cât și pentru Sudanul de Sud după 9 iulie 2011; încurajează prezența unor forțe umanitare semnificative în regiune, care să dispună de mijloace adecvate pentru a asigura siguranța organizațiilor umanitare; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța menținerii de către UE a ajutorului său umanitar atât pentru Sudan, cât și pentru Sudanul de Sud după 9 iulie 2011; încurajează prezența unor forțe umanitare semnificative în regiune, care să dispună de mijloace adecvate pentru a asigura siguranța organizațiilor umanitare;

| 13. | salută concluziile consultărilor sprijinite de ONU referitoare la procesul de pace din Darfur; invită toate părțile să respecte acordurile semnate de încetare a focului și a ostilităților; reamintește importanța unei transparențe complete în cursul negocierilor privind problemele din Darfur și Abyei, precum și, în general, în cadrul dialogului dintre nord și sud; solicită să fie reprezentate toate părțile la dispute, precum și societatea civilă și liderii politici la nivel local, regional, național și internațional; |
| --- | --- |

13.

salută concluziile consultărilor sprijinite de ONU referitoare la procesul de pace din Darfur; invită toate părțile să respecte acordurile semnate de încetare a focului și a ostilităților; reamintește importanța unei transparențe complete în cursul negocierilor privind problemele din Darfur și Abyei, precum și, în general, în cadrul dialogului dintre nord și sud; solicită să fie reprezentate toate părțile la dispute, precum și societatea civilă și liderii politici la nivel local, regional, național și internațional;

| 14. | îndeamnă guvernul Sudanului de Sud să asigure, prin intermediul procesului de revizuire a constituției, o guvernanță transparentă, responsabilă și favorabilă incluziunii; subliniază importanța cooperării dintre toate partidele politice pentru ca, astfel, să fie reprezentați toți cetățenii țării și să poată fi dezvoltate instituții politice democratice și stabile; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă guvernul Sudanului de Sud să asigure, prin intermediul procesului de revizuire a constituției, o guvernanță transparentă, responsabilă și favorabilă incluziunii; subliniază importanța cooperării dintre toate partidele politice pentru ca, astfel, să fie reprezentați toți cetățenii țării și să poată fi dezvoltate instituții politice democratice și stabile;

| 15. | solicită celor două părți să prezinte, în perspectiva declarării independenței la 9 iulie 2011, planuri concrete referitoare la constituirea și/sau reformarea instituțiilor lor pentru ca cele două state să fie viabile începând de la acea dată; solicită delegațiilor UE din Sudan și Sudanul de Sud să ia măsuri proactive pentru diseminarea și punerea în aplicare a recomandărilor misiunilor recente ale UE de observare a alegerilor și a referendumului; |
| --- | --- |

15.

solicită celor două părți să prezinte, în perspectiva declarării independenței la 9 iulie 2011, planuri concrete referitoare la constituirea și/sau reformarea instituțiilor lor pentru ca cele două state să fie viabile începând de la acea dată; solicită delegațiilor UE din Sudan și Sudanul de Sud să ia măsuri proactive pentru diseminarea și punerea în aplicare a recomandărilor misiunilor recente ale UE de observare a alegerilor și a referendumului;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate și Secretarului General al ONU, reprezentantului special al ONU pentru Sudanul de Sud, guvernului Sudanului, guvernului Sudanului de Sud, instituțiilor Uniunii Africane, președintelui Grupului la nivel înalt al Uniunii Africane pentru Sudan, Adunării Parlamentare ACP-UE și guvernelor statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului de Securitate și Secretarului General al ONU, reprezentantului special al ONU pentru Sudanul de Sud, guvernului Sudanului, guvernului Sudanului de Sud, instituțiilor Uniunii Africane, președintelui Grupului la nivel înalt al Uniunii Africane pentru Sudan, Adunării Parlamentare ACP-UE și guvernelor statelor membre ale UE.

---

(1)  JO L 142, 28.5.2011, p. 61.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/123 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/123

---

Joi, 9 iunie 2011Summitul UE-Rusia

P7_TA(2011)0268

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la summitul UE-Rusia

2012/C 380 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare (APC) dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte și Federația Rusă, pe de altă parte (1), și negocierile inițiate în 2008 privind un nou acord UE-Rusia, precum și Parteneriatul pentru modernizare, inițiat în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare (APC) dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte și Federația Rusă, pe de altă parte (1), și negocierile inițiate în 2008 privind un nou acord UE-Rusia, precum și Parteneriatul pentru modernizare, inițiat în 2010,

| — | având în vedere obiectivul Uniunii Europene și al Rusiei stabilit în declarația comună emisă la 31 mai 2003 în urma celui de-al 11-lea Summit UE-Rusia de la Sankt Petersburg, de a crea un spațiu economic comun, un spațiu comun de liberate, securitate și justiție, un spațiu comun de cooperare în materie de securitate externă și un spațiu comun de cercetare și educație, care să includă și aspecte culturale (cele patru spații comune), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul Uniunii Europene și al Rusiei stabilit în declarația comună emisă la 31 mai 2003 în urma celui de-al 11-lea Summit UE-Rusia de la Sankt Petersburg, de a crea un spațiu economic comun, un spațiu comun de liberate, securitate și justiție, un spațiu comun de cooperare în materie de securitate externă și un spațiu comun de cercetare și educație, care să includă și aspecte culturale (cele patru spații comune),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și la relațiile dintre UE și Rusia, în special Rezoluția sa din 17 februarie 2011 (2) referitoare la statul de drept, Rezoluția sa din 17 iunie 2010 (3) referitoare la summitul UE-Rusia, Rezoluția sa din 12 noiembrie 2009 (4), privind pregătirea summitului UE-Rusia de la Stockholm, din 18 noiembrie 2009, Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 (5) referitoare la asasinarea unor activiști pentru drepturile omului din Rusia și Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 (6) referitoare la aspectele externe ale securității energetice, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și la relațiile dintre UE și Rusia, în special Rezoluția sa din 17 februarie 2011 (2) referitoare la statul de drept, Rezoluția sa din 17 iunie 2010 (3) referitoare la summitul UE-Rusia, Rezoluția sa din 12 noiembrie 2009 (4), privind pregătirea summitului UE-Rusia de la Stockholm, din 18 noiembrie 2009, Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 (5) referitoare la asasinarea unor activiști pentru drepturile omului din Rusia și Rezoluția sa din 17 septembrie 2009 (6) referitoare la aspectele externe ale securității energetice,

| — | având în vedere consultările UE-Rusia în domeniul drepturilor omului și reuniunea cea mai recentă pe această temă din 4 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările UE-Rusia în domeniul drepturilor omului și reuniunea cea mai recentă pe această temă din 4 mai 2011,

| — | având în vedere acordurile semnate și declarațiile comune prezentate la summitul UE-Rusia de la Rostov-pe-Don din 31 mai - 1 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile semnate și declarațiile comune prezentate la summitul UE-Rusia de la Rostov-pe-Don din 31 mai - 1 iunie 2010,

| — | având în vedere declarația din 24 mai 2011 a Înaltului Reprezentant al UE, Catherine Ashton, privind cazul lui Mihail Hodorkovski și al lui Platon Lebedev, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 24 mai 2011 a Înaltului Reprezentant al UE, Catherine Ashton, privind cazul lui Mihail Hodorkovski și al lui Platon Lebedev,

| — | având în vedere declarația comună a copreședinților Comisiei parlamentare de cooperare UE-Rusia din 18 mai 2011 de la Soci, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a copreședinților Comisiei parlamentare de cooperare UE-Rusia din 18 mai 2011 de la Soci,

| — | având în vedere ordinea de zi a Summitului UE-Rusia care urmează să aibă loc la Nijni Novgorod în perioada 9-10 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere ordinea de zi a Summitului UE-Rusia care urmează să aibă loc la Nijni Novgorod în perioada 9-10 iunie 2011,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE și Rusia, care este membră permanentă a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile bune de vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță majoră pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea Europei și nu numai; întrucât este important ca UE să adopte o atitudine unitară, să dea dovadă de solidaritate în relațiile sale cu Federația Rusă și să întemeieze aceste relații pe interese reciproce și valori comune; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Rusia, care este membră permanentă a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile bune de vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță majoră pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea Europei și nu numai; întrucât este important ca UE să adopte o atitudine unitară, să dea dovadă de solidaritate în relațiile sale cu Federația Rusă și să întemeieze aceste relații pe interese reciproce și valori comune;

| B. | întrucât încheierea unui Acord de parteneriat strategic între UE și Federația Rusă rămâne de o importanță capitală pentru dezvoltarea și intensificarea în continuare a cooperării dintre cei doi parteneri; |
| --- | --- |

B.

întrucât încheierea unui Acord de parteneriat strategic între UE și Federația Rusă rămâne de o importanță capitală pentru dezvoltarea și intensificarea în continuare a cooperării dintre cei doi parteneri;

| C. | întrucât UE și Rusia sunt interdependente, atât din punct de vedere economic, cât și politic; întrucât Uniunea Europeană este angajată în continuare în aprofundarea și dezvoltarea relațiilor dintre Uniunea Europeană și Rusia, bazate pe adeziunea profundă față de principiile democratice; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și Rusia sunt interdependente, atât din punct de vedere economic, cât și politic; întrucât Uniunea Europeană este angajată în continuare în aprofundarea și dezvoltarea relațiilor dintre Uniunea Europeană și Rusia, bazate pe adeziunea profundă față de principiile democratice;

| D. | întrucât persistă îngrijorări cu privire la respectul Rusiei față de protecția drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, independența justiției, controlul politic asupra mass-mediei, măsurile represive luate împotriva jurnaliștilor și a reprezentanților opoziției și corectitudinea alegerilor; întrucât Federația Rusă este membru cu drepturi depline al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și s-a angajat, în consecință, să respecte principiile democrației și drepturile omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât persistă îngrijorări cu privire la respectul Rusiei față de protecția drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, independența justiției, controlul politic asupra mass-mediei, măsurile represive luate împotriva jurnaliștilor și a reprezentanților opoziției și corectitudinea alegerilor; întrucât Federația Rusă este membru cu drepturi depline al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa și s-a angajat, în consecință, să respecte principiile democrației și drepturile omului;

| E. | întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a condamnat, în multe cazuri și prin multe hotărâri judecătorești, Federația Rusă pentru încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât executarea acestor hotărâri rămâne insuficientă; |
| --- | --- |

E.

întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a condamnat, în multe cazuri și prin multe hotărâri judecătorești, Federația Rusă pentru încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât executarea acestor hotărâri rămâne insuficientă;

| F. | întrucât multe probleme internaționale, îndeosebi cele legate de Orientul Mijlociu, Libia, Iran, terorism, securitatea energetică, schimbările climatice și crizele financiare nu vor fi depășite în absența unor relații responsabile de cooperare cu Rusia; |
| --- | --- |

F.

întrucât multe probleme internaționale, îndeosebi cele legate de Orientul Mijlociu, Libia, Iran, terorism, securitatea energetică, schimbările climatice și crizele financiare nu vor fi depășite în absența unor relații responsabile de cooperare cu Rusia;

| G. | întrucât relațiile de bună vecinătate, pacea și stabilitatea în țările vecine comune sunt atât în interesul Rusiei, cât și al UE; întrucât după aproape trei ani de la conflictul cu Georgia Rusia tot nu respectă acordurile din 12 august și 8 septembrie 2008 privind retragerea trupelor din provinciile ocupate georgiene Osetia de Sud și Abhazia pe pozițiile ocupate înaintea conflictului și nu garantează Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (MMUE) accesul la aceste teritorii; |
| --- | --- |

G.

întrucât relațiile de bună vecinătate, pacea și stabilitatea în țările vecine comune sunt atât în interesul Rusiei, cât și al UE; întrucât după aproape trei ani de la conflictul cu Georgia Rusia tot nu respectă acordurile din 12 august și 8 septembrie 2008 privind retragerea trupelor din provinciile ocupate georgiene Osetia de Sud și Abhazia pe pozițiile ocupate înaintea conflictului și nu garantează Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (MMUE) accesul la aceste teritorii;

| 1. | își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri ai Uniunii Europene în dezvoltarea unei cooperări strategice, partener cu care UE are în comun nu doar interese economice și comerciale, ci și obiectivul de a coopera îndeaproape atât în Europa, cât și pe scena internațională; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri ai Uniunii Europene în dezvoltarea unei cooperări strategice, partener cu care UE are în comun nu doar interese economice și comerciale, ci și obiectivul de a coopera îndeaproape atât în Europa, cât și pe scena internațională;

| 2. | ia act de faptul că Summitul de la Nijni Novgorod se va axa pe provocările comune cu care se confruntă atât UE, cât și Rusia (cum ar fi criza economică și financiară, Parteneriatul pentru modernizare, aderarea la OMC, schimbările climatice, energia și problemele legate de securitatea energetică, mobilitatea și eliminarea vizelor pentru deplasările între UE și Rusia, aspecte regionale și internaționale, cooperarea în domeniul gestionării situațiilor de criză, drepturile omului și statul de drept); |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că Summitul de la Nijni Novgorod se va axa pe provocările comune cu care se confruntă atât UE, cât și Rusia (cum ar fi criza economică și financiară, Parteneriatul pentru modernizare, aderarea la OMC, schimbările climatice, energia și problemele legate de securitatea energetică, mobilitatea și eliminarea vizelor pentru deplasările între UE și Rusia, aspecte regionale și internaționale, cooperarea în domeniul gestionării situațiilor de criză, drepturile omului și statul de drept);

| 3. | solicită UE și Rusiei să profite de ocazia oferită de summitul viitor pentru a intensifica negocierile pentru încheierea în timp util a unui nou Acord de parteneriat și cooperare bazat pe interdependența dintre UE și Rusia și subliniază susținerea fermă pentru un acord cuprinzător, obligatoriu din punct de vedere legal care să cuprindă sistemul politic, economic și social și, în consecință, să includă, de asemenea, toate aspectele referitoare la democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului, îndeosebi a drepturilor fundamentale care ar trebui să fie parte integrantă a acordului, cu condiția ca Rusia să fie dispusă să adopte măsuri pentru a întări statul de drept și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

solicită UE și Rusiei să profite de ocazia oferită de summitul viitor pentru a intensifica negocierile pentru încheierea în timp util a unui nou Acord de parteneriat și cooperare bazat pe interdependența dintre UE și Rusia și subliniază susținerea fermă pentru un acord cuprinzător, obligatoriu din punct de vedere legal care să cuprindă sistemul politic, economic și social și, în consecință, să includă, de asemenea, toate aspectele referitoare la democrație, statul de drept și respectarea drepturilor omului, îndeosebi a drepturilor fundamentale care ar trebui să fie parte integrantă a acordului, cu condiția ca Rusia să fie dispusă să adopte măsuri pentru a întări statul de drept și respectarea drepturilor omului;

| 4. | își reafirmă susținerea pentru Parteneriatul pentru modernizare; salută inițiativa de a publica un raport comun privind progresele realizate, dar subliniază, totodată, necesitatea de a conveni asupra etapelor următoare pe baza rezultatelor obținute până în prezent în contextul celor patru spații comune Uniunea Europeană – Rusia și a aspectelor rămase nerezolvate; susține mai cu seamă cooperarea în domeniul cercetării și dezvoltării și subliniază faptul că cele patru spații comune se bazează pe principiul reciprocității; de aceea, solicită părților la următorul summit UE-Rusia să ia măsuri pentru formularea unor obiective concrete; subliniază importanța asigurării unei funcționări efective a puterii judecătorești și a accelerării luptei împotriva corupției; subliniază faptul că UE este pregătită să contribuie în orice mod posibil la îmbunătățirea performanțelor unui sistem juridic independent în Rusia care să asigure supremația legii; salută faptul că Rusia a anunțat că va semna Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini; |
| --- | --- |

4.

își reafirmă susținerea pentru Parteneriatul pentru modernizare; salută inițiativa de a publica un raport comun privind progresele realizate, dar subliniază, totodată, necesitatea de a conveni asupra etapelor următoare pe baza rezultatelor obținute până în prezent în contextul celor patru spații comune Uniunea Europeană – Rusia și a aspectelor rămase nerezolvate; susține mai cu seamă cooperarea în domeniul cercetării și dezvoltării și subliniază faptul că cele patru spații comune se bazează pe principiul reciprocității; de aceea, solicită părților la următorul summit UE-Rusia să ia măsuri pentru formularea unor obiective concrete; subliniază importanța asigurării unei funcționări efective a puterii judecătorești și a accelerării luptei împotriva corupției; subliniază faptul că UE este pregătită să contribuie în orice mod posibil la îmbunătățirea performanțelor unui sistem juridic independent în Rusia care să asigure supremația legii; salută faptul că Rusia a anunțat că va semna Convenția OCDE privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini;

| 5. | speră că summitul va contribui la rezolvarea ultimelor chestiuni privind aderarea Rusiei la OMC, în urma acordului bilateral din decembrie 2010 dintre UE și Rusia privind susținerea aderării Rusiei la OMC; își reafirmă sprijinul pentru aderarea Rusiei, fapt ce va crea un mediu concurențial echitabil pentru comunitățile de afaceri ale ambelor părți și va facilita și liberaliza comerțul în economia mondială; invită autoritățile ruse să adopte un cadru juridic stabil și corect pentru a reglementa în mod adecvat activitatea economică; subliniază faptul că o condiție prealabilă a aderării la OMC este îndeplinirea de către Rusia a tuturor normelor OMC, inclusiv renunțarea la orice măsură protecționistă, printre care se numără rectificarea piedicilor în calea comerțului, precum uniunea vamală Rusia-Kazahstan-Belarus, care a dus la tarife consolidate mai mari; |
| --- | --- |

5.

speră că summitul va contribui la rezolvarea ultimelor chestiuni privind aderarea Rusiei la OMC, în urma acordului bilateral din decembrie 2010 dintre UE și Rusia privind susținerea aderării Rusiei la OMC; își reafirmă sprijinul pentru aderarea Rusiei, fapt ce va crea un mediu concurențial echitabil pentru comunitățile de afaceri ale ambelor părți și va facilita și liberaliza comerțul în economia mondială; invită autoritățile ruse să adopte un cadru juridic stabil și corect pentru a reglementa în mod adecvat activitatea economică; subliniază faptul că o condiție prealabilă a aderării la OMC este îndeplinirea de către Rusia a tuturor normelor OMC, inclusiv renunțarea la orice măsură protecționistă, printre care se numără rectificarea piedicilor în calea comerțului, precum uniunea vamală Rusia-Kazahstan-Belarus, care a dus la tarife consolidate mai mari;

| 6. | subliniază faptul că aderarea la OMC și implementarea acesteia vor ajuta Rusia să atragă mai mulți investitori străini și să își diversifice economia prin intermediul unui cadru de reglementare care va mări încrederea investitorilor; solicită autorităților ruse să utilizeze în mod abuziv motive sanitare pentru luarea unor măsuri protecționiste nejustificate; în acest context, solicită autorităților ruse să reconsidere actuala interzicere a tuturor importurilor de legume provenite din UE; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că aderarea la OMC și implementarea acesteia vor ajuta Rusia să atragă mai mulți investitori străini și să își diversifice economia prin intermediul unui cadru de reglementare care va mări încrederea investitorilor; solicită autorităților ruse să utilizeze în mod abuziv motive sanitare pentru luarea unor măsuri protecționiste nejustificate; în acest context, solicită autorităților ruse să reconsidere actuala interzicere a tuturor importurilor de legume provenite din UE;

| 7. | ia act de dialogul în curs dintre UE și Rusia privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor; își reafirmă angajamentul față de obiectivul pe termen lung al eliminării vizelor pentru deplasările între Uniunea Europeană și Rusia, pe baza unei abordări progresive axate pe progrese practice și de fond; salută lista de măsuri comune (foaia de parcurs) pentru călătoriile fără viză între UE și Rusia anunțată în mai 2011; subliniază că acest dialog ar trebui să fie la unison cu procesul de liberalizare a regimului de vize privind țările membre ale parteneriatului estic; reamintește faptul că atât UE, cât și Rusia trebuie să implementeze integral acordurile încheiate; solicită Înaltului Reprezentant și Comisiei să convingă Rusia să înceteze eliberarea de pașapoarte rezidenților din provinciile ocupate Osetia de Sud și Abhazia; subliniază necesitatea de a preveni orice formă de periclitare a securității în Europa; solicită continuarea cooperării în materie de imigrație ilegală, îmbunătățirea controalelor la punctele de trecere a frontierei și schimburi de informații privind terorismul și crima organizată; |
| --- | --- |

7.

ia act de dialogul în curs dintre UE și Rusia privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor; își reafirmă angajamentul față de obiectivul pe termen lung al eliminării vizelor pentru deplasările între Uniunea Europeană și Rusia, pe baza unei abordări progresive axate pe progrese practice și de fond; salută lista de măsuri comune (foaia de parcurs) pentru călătoriile fără viză între UE și Rusia anunțată în mai 2011; subliniază că acest dialog ar trebui să fie la unison cu procesul de liberalizare a regimului de vize privind țările membre ale parteneriatului estic; reamintește faptul că atât UE, cât și Rusia trebuie să implementeze integral acordurile încheiate; solicită Înaltului Reprezentant și Comisiei să convingă Rusia să înceteze eliberarea de pașapoarte rezidenților din provinciile ocupate Osetia de Sud și Abhazia; subliniază necesitatea de a preveni orice formă de periclitare a securității în Europa; solicită continuarea cooperării în materie de imigrație ilegală, îmbunătățirea controalelor la punctele de trecere a frontierei și schimburi de informații privind terorismul și crima organizată;

| 8. | subliniază importanța securității energetice și consideră că politica energetică a Rusiei față de statele membre și țările din vecinătatea comună vor fi un test revelator arătând seriozitatea intenției Rusiei de a urma calea modernizării și democratizării; subliniază că furnizarea resurselor naturale nu ar trebui folosită ca un instrument politic; subliniază că la baza acestei cooperări ar trebui să stea principiile interdependenței și transparenței, alături de cel al accesului egal la piață, infrastructură și investiții; salută interesul manifestat și de partea rusă față de un cadru energetic obligatoriu din punct de vedere juridic; reiterează interesul UE pentru o soluție trilaterală echilibrată între UE-Rusia-Ucraina în ceea ce privește viitoarele importuri de gaze în UE; solicită intensificarea cooperării între UE și Rusia în domeniul furnizării de materii prime și pământuri rare, îndeosebi acelea considerate de importanță critică și solicită, în acest context, respectarea normelor internaționale, în special a normelor OMC; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța securității energetice și consideră că politica energetică a Rusiei față de statele membre și țările din vecinătatea comună vor fi un test revelator arătând seriozitatea intenției Rusiei de a urma calea modernizării și democratizării; subliniază că furnizarea resurselor naturale nu ar trebui folosită ca un instrument politic; subliniază că la baza acestei cooperări ar trebui să stea principiile interdependenței și transparenței, alături de cel al accesului egal la piață, infrastructură și investiții; salută interesul manifestat și de partea rusă față de un cadru energetic obligatoriu din punct de vedere juridic; reiterează interesul UE pentru o soluție trilaterală echilibrată între UE-Rusia-Ucraina în ceea ce privește viitoarele importuri de gaze în UE; solicită intensificarea cooperării între UE și Rusia în domeniul furnizării de materii prime și pământuri rare, îndeosebi acelea considerate de importanță critică și solicită, în acest context, respectarea normelor internaționale, în special a normelor OMC;

| 9. | solicită Consiliului și Comisiei să asigure includerea în noul Acord de parteneriat dintre UE și Rusia a principiilor Cartei Energiei și ale Protocolului de tranzit anexat acestuia, în vederea asigurării unei aprovizionări cu energie sigure și fiabile, bazate pe standarde egale; salută definitivarea, în februarie 2011, a unui mecanism de avertizare rapidă actualizat, menit să îmbunătățească gradul de coordonare în cazul urgențelor legate de aprovizionare sau de cerere; salută acordul de înființare a unui forum consultativ în domeniul gazelor, care ar trebui să ofere informații, inclusiv din partea industriei, cu privire la situația piețelor de gaze rusești și europene; |
| --- | --- |

9.

solicită Consiliului și Comisiei să asigure includerea în noul Acord de parteneriat dintre UE și Rusia a principiilor Cartei Energiei și ale Protocolului de tranzit anexat acestuia, în vederea asigurării unei aprovizionări cu energie sigure și fiabile, bazate pe standarde egale; salută definitivarea, în februarie 2011, a unui mecanism de avertizare rapidă actualizat, menit să îmbunătățească gradul de coordonare în cazul urgențelor legate de aprovizionare sau de cerere; salută acordul de înființare a unui forum consultativ în domeniul gazelor, care ar trebui să ofere informații, inclusiv din partea industriei, cu privire la situația piețelor de gaze rusești și europene;

| 10. | îndeamnă Federația Rusă să contribuie mai mult la procesul de combatere a schimbărilor climatice, reducând emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel intern și în special îmbunătățind eficiența energetică; solicită o cooperare strânsă între UE și Rusia cu privire la negocierile internaționale pentru crearea unui cadru de politică cuprinzător în domeniul schimbărilor climatice pentru perioada de după 2012 în temeiul CCONUSC și al Protocolului de la Kyoto; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Federația Rusă să contribuie mai mult la procesul de combatere a schimbărilor climatice, reducând emisiile de gaze cu efect de seră de la nivel intern și în special îmbunătățind eficiența energetică; solicită o cooperare strânsă între UE și Rusia cu privire la negocierile internaționale pentru crearea unui cadru de politică cuprinzător în domeniul schimbărilor climatice pentru perioada de după 2012 în temeiul CCONUSC și al Protocolului de la Kyoto;

| 11. | se așteaptă ca participanții la summitul UE-Rusia să urmărească un angajament comun al partenerilor UE față de cele mai înalte standarde de siguranță, să realizeze simulări ambițioase ale situațiilor de criză în cazul centralelor nucleare și să îmbunătățească cooperarea internațională după experiența crizei nucleare care persistă și în prezent de la centrala de la Fukushima; consideră că acest lucru este valabil mai ales în cazul reactoarelor nucleare de tipul celor de la Cernobîl care încă mai sunt în funcțiune; |
| --- | --- |

11.

se așteaptă ca participanții la summitul UE-Rusia să urmărească un angajament comun al partenerilor UE față de cele mai înalte standarde de siguranță, să realizeze simulări ambițioase ale situațiilor de criză în cazul centralelor nucleare și să îmbunătățească cooperarea internațională după experiența crizei nucleare care persistă și în prezent de la centrala de la Fukushima; consideră că acest lucru este valabil mai ales în cazul reactoarelor nucleare de tipul celor de la Cernobîl care încă mai sunt în funcțiune;

| 12. | subliniază faptul că summitul are loc într-un moment crucial, când au loc pregătiri înainte de alegerile pentru Duma de stat și consideră că este important ca aceste alegeri să fie libere și corecte și să se bazeze pe implementarea standardelor în domeniul alegerilor stabilite de Consiliul Europei și OSCE; subliniază că unele proceduri de înregistrare pentru partidele politice și listele de candidați s-au dovedit a fi nejustificate, devenind astfel un obstacol în calea unor alegeri libere și corecte; își exprimă dezacordul față de orice restrângere a posibilităților partidelor din opoziție de a se înscrie pentru alegeri și invită Rusia să ia măsuri pentru implementarea standardelor în domeniul alegerilor stabilite de Consiliul Europei și OSCE; îndeamnă autoritățile ruse să permită OSCE/Consiliului Europei desfășurarea unor misiuni pe termen lung de observare a alegerilor încă din faza incipientă și invită ÎR/VP să insiste asupra instituirii unei misiuni în acest scop; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că summitul are loc într-un moment crucial, când au loc pregătiri înainte de alegerile pentru Duma de stat și consideră că este important ca aceste alegeri să fie libere și corecte și să se bazeze pe implementarea standardelor în domeniul alegerilor stabilite de Consiliul Europei și OSCE; subliniază că unele proceduri de înregistrare pentru partidele politice și listele de candidați s-au dovedit a fi nejustificate, devenind astfel un obstacol în calea unor alegeri libere și corecte; își exprimă dezacordul față de orice restrângere a posibilităților partidelor din opoziție de a se înscrie pentru alegeri și invită Rusia să ia măsuri pentru implementarea standardelor în domeniul alegerilor stabilite de Consiliul Europei și OSCE; îndeamnă autoritățile ruse să permită OSCE/Consiliului Europei desfășurarea unor misiuni pe termen lung de observare a alegerilor încă din faza incipientă și invită ÎR/VP să insiste asupra instituirii unei misiuni în acest scop;

| 13. | reafirmă necesitatea urgentă ca Rusia să implementeze principiile fundamentale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și libertății mijloacelor de informare în masă ca bază a cooperării; invită Rusia să ia măsuri concrete pentru a-și îmbunătăți reputația în materie de drepturi ale omului și să protejeze jurnaliștii, activiștii pentru drepturile omului, minoritățile și reprezentanții opoziției împotriva violențelor și intimidărilor; |
| --- | --- |

13.

reafirmă necesitatea urgentă ca Rusia să implementeze principiile fundamentale ale democrației, statului de drept, drepturilor omului și libertății mijloacelor de informare în masă ca bază a cooperării; invită Rusia să ia măsuri concrete pentru a-și îmbunătăți reputația în materie de drepturi ale omului și să protejeze jurnaliștii, activiștii pentru drepturile omului, minoritățile și reprezentanții opoziției împotriva violențelor și intimidărilor;

| 14. | salută disponibilitatea părții ruse de a aborda într-un mod deschis și constructiv problemele majore ridicate de reprezentanții UE în cadrul reuniunii de consultare pe tema drepturilor omului din 4 mai 2011; solicită deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European și a Dumei de stat, precum și participarea autorităților ruse relevante, inclusiv a Ministerului Justiției și a Ministerului pentru Afaceri Interne, și a ONG-urilor pentru drepturile omului, indiferent dacă dialogul are loc în Rusia sau într-un stat membru al UE; subliniază necesitatea de a menține contacte apropiate și de a susține programele vizând dezvoltarea societății civile în Rusia; își exprimă serioase preocupări față de situația ONG-urilor și a apărătorilor drepturilor omului în Rusia; salută decizia Ministerului pentru Afaceri Externe al Rusiei de a numi un ambasador onorific pentru dialogul pe tema drepturilor omului; |
| --- | --- |

14.

salută disponibilitatea părții ruse de a aborda într-un mod deschis și constructiv problemele majore ridicate de reprezentanții UE în cadrul reuniunii de consultare pe tema drepturilor omului din 4 mai 2011; solicită deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European și a Dumei de stat, precum și participarea autorităților ruse relevante, inclusiv a Ministerului Justiției și a Ministerului pentru Afaceri Interne, și a ONG-urilor pentru drepturile omului, indiferent dacă dialogul are loc în Rusia sau într-un stat membru al UE; subliniază necesitatea de a menține contacte apropiate și de a susține programele vizând dezvoltarea societății civile în Rusia; își exprimă serioase preocupări față de situația ONG-urilor și a apărătorilor drepturilor omului în Rusia; salută decizia Ministerului pentru Afaceri Externe al Rusiei de a numi un ambasador onorific pentru dialogul pe tema drepturilor omului;

| 15. | reamintește Comisiei propunerea adoptată de Parlamentul European în cadrul bugetului pentru 2011 vizând stabilirea unui dialog UE-Rusia cu societatea civilă în contextul summiturilor UE-Rusia bienale; solicită includerea Forumului societății civile UE-Rusia în cadrul creat de Parteneriatul pentru modernizare; |
| --- | --- |

15.

reamintește Comisiei propunerea adoptată de Parlamentul European în cadrul bugetului pentru 2011 vizând stabilirea unui dialog UE-Rusia cu societatea civilă în contextul summiturilor UE-Rusia bienale; solicită includerea Forumului societății civile UE-Rusia în cadrul creat de Parteneriatul pentru modernizare;

| 16. | ia act, cu îngrijorare, de hotărârea curții de apel ruse împotriva lui Mihail Hodorkovski și a asociatului acestuia de afaceri Platon Lebedev din 26 mai 2011 ca fiind o continuare a hotărârilor judecătorești motivate politic; condamnă intervențiile politice în cadrul procesului; salută decizia președintelui Medvedev de a examina acest caz în cadrul Consiliului prezidențial pentru drepturile omului; salută hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în acest caz, prin care se acceptă afirmațiile lui Hodorkovski referitoare la detenția ilegală; ia act de decizia președintelui Medvedev de a lansa o anchetă privind acuzațiile de natură penală aduse lui Serghei Magnitski; încurajează comisia de anchetă să publice un raport independent și detaliat cât mai curând posibil; salută condamnările în cazul asasinării Anastasiei Baburova și a lui Stanislav Markelov și solicită autorităților ruse să continue cercetările în acest caz; ia act de arestarea presupusului asasin al Anei Politkovskaia; |
| --- | --- |

16.

ia act, cu îngrijorare, de hotărârea curții de apel ruse împotriva lui Mihail Hodorkovski și a asociatului acestuia de afaceri Platon Lebedev din 26 mai 2011 ca fiind o continuare a hotărârilor judecătorești motivate politic; condamnă intervențiile politice în cadrul procesului; salută decizia președintelui Medvedev de a examina acest caz în cadrul Consiliului prezidențial pentru drepturile omului; salută hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului în acest caz, prin care se acceptă afirmațiile lui Hodorkovski referitoare la detenția ilegală; ia act de decizia președintelui Medvedev de a lansa o anchetă privind acuzațiile de natură penală aduse lui Serghei Magnitski; încurajează comisia de anchetă să publice un raport independent și detaliat cât mai curând posibil; salută condamnările în cazul asasinării Anastasiei Baburova și a lui Stanislav Markelov și solicită autorităților ruse să continue cercetările în acest caz; ia act de arestarea presupusului asasin al Anei Politkovskaia;

| 17. | regretă faptul că, în ciuda obligației Rusiei în calitate de membru al Consiliului Europei de a respecta libertatea de întrunire, continuă să fie interzise și dispersate violent întrunirile pașnice ale cetățenilor, inclusiv un marș al homosexualilor la Moscova pentru al șaselea an consecutiv, încălcându-se astfel o hotărâre definitivă din aprilie 2011 a Curții Europene a Drepturilor Omului; se așteaptă ca delegațiile și diplomații UE să pună în aplicare în mod activ setul de instrumente pentru promovarea și apărarea tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale în viitor; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că, în ciuda obligației Rusiei în calitate de membru al Consiliului Europei de a respecta libertatea de întrunire, continuă să fie interzise și dispersate violent întrunirile pașnice ale cetățenilor, inclusiv un marș al homosexualilor la Moscova pentru al șaselea an consecutiv, încălcându-se astfel o hotărâre definitivă din aprilie 2011 a Curții Europene a Drepturilor Omului; se așteaptă ca delegațiile și diplomații UE să pună în aplicare în mod activ setul de instrumente pentru promovarea și apărarea tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale în viitor;

| 18. | atrage atenția asupra necesității ca Rusia să rezolve rapid chestiunea statutului legal al numărului mare de necetățeni din Rusia; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra necesității ca Rusia să rezolve rapid chestiunea statutului legal al numărului mare de necetățeni din Rusia;

| 19. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu incidentele mortale din Nagorno-Karabah și salută declarația comună a partenerilor G8 publicată la 26 mai 2011 în care se evidențiază acordul privind luarea unor măsuri decisive pentru o reglementare pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah; invită Rusia să ajute la soluționarea conflictului, în loc să furnizeze arme celor două părți aflate în conflict; îndeamnă ÎR/VP să întreprindă acțiuni pentru a preveni o potențială escaladare a conflictului și solicită aplicarea unor măsuri de descurajare împotriva oricărei părți care încalcă acordul de încetare a focului de la Bișkek; |
| --- | --- |

19.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu incidentele mortale din Nagorno-Karabah și salută declarația comună a partenerilor G8 publicată la 26 mai 2011 în care se evidențiază acordul privind luarea unor măsuri decisive pentru o reglementare pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah; invită Rusia să ajute la soluționarea conflictului, în loc să furnizeze arme celor două părți aflate în conflict; îndeamnă ÎR/VP să întreprindă acțiuni pentru a preveni o potențială escaladare a conflictului și solicită aplicarea unor măsuri de descurajare împotriva oricărei părți care încalcă acordul de încetare a focului de la Bișkek;

| 20. | solicită Rusiei să respecte acordurile semnate, să îndeplinească toate condițiile înscrise în cele șase puncte ale acordului de încetare a focului și să își retragă imediat trupele din teritoriile georgiene ocupate Osetia de Sud și Abhazia pe pozițiile ocupate înaintea conflictului, precum și să garanteze Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (MMUE) accesul la aceste teritorii; |
| --- | --- |

20.

solicită Rusiei să respecte acordurile semnate, să îndeplinească toate condițiile înscrise în cele șase puncte ale acordului de încetare a focului și să își retragă imediat trupele din teritoriile georgiene ocupate Osetia de Sud și Abhazia pe pozițiile ocupate înaintea conflictului, precum și să garanteze Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (MMUE) accesul la aceste teritorii;

| 21. | solicită Rusiei să adopte o atitudine constructivă în cazul Transnistriei și al negocierilor cu privire la conflictul de acolo și este de părere că Transnistria reprezintă un test al sprijinului reciproc UE-Rusia pentru rezolvarea „conflictelor înghețate” și, în acest context, solicită să se reia negocierile oficiale în format 5+2 pentru a găsi o soluție în viitorul apropiat (inițiativa Meseberg); |
| --- | --- |

21.

solicită Rusiei să adopte o atitudine constructivă în cazul Transnistriei și al negocierilor cu privire la conflictul de acolo și este de părere că Transnistria reprezintă un test al sprijinului reciproc UE-Rusia pentru rezolvarea „conflictelor înghețate” și, în acest context, solicită să se reia negocierile oficiale în format 5+2 pentru a găsi o soluție în viitorul apropiat (inițiativa Meseberg);

| 22. | afirmă că Rusia, care are drept de veto în Consiliul de securitate al ONU, trebuie să își asume responsabilitatea în crizele internaționale și să garanteze și să respecte pe deplin suveranitatea țărilor învecinate; în acest sens, îndeamnă Rusia să se abțină de la a exercita presiuni asupra Ucrainei pentru a se alătura uniunii vamale Rusia-Kazahstan-Belarus; |
| --- | --- |

22.

afirmă că Rusia, care are drept de veto în Consiliul de securitate al ONU, trebuie să își asume responsabilitatea în crizele internaționale și să garanteze și să respecte pe deplin suveranitatea țărilor învecinate; în acest sens, îndeamnă Rusia să se abțină de la a exercita presiuni asupra Ucrainei pentru a se alătura uniunii vamale Rusia-Kazahstan-Belarus;

| 23. | solicită continuarea dialogului cuprinzător dintre Federația Rusă și Statele Unite cu privire la probleme de securitate, inclusiv instalarea scutului de apărare antirachetă; |
| --- | --- |

23.

solicită continuarea dialogului cuprinzător dintre Federația Rusă și Statele Unite cu privire la probleme de securitate, inclusiv instalarea scutului de apărare antirachetă;

| 24. | invită reprezentanții UE care participă la summitul UE-Rusia să ridice toate problemele menționate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

24.

invită reprezentanții UE care participă la summitul UE-Rusia să ridice toate problemele menționate în prezenta rezoluție;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  JO L 327, 28.11.1997, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0066.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0234.

(4)  JO C 271 E, 7.10.2010, p. 2.

(5)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 27.

(6)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 23.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/128

---

Joi, 9 iunie 2011Anuare profesionale înșelătoare

P7_TA(2011)0269

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la anuarele profesionale înșelătoare (Petițiile 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 și altele)

2012/C 380 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la anuarele profesionale înșelătoare (Petițiile 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 și altele) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2008 referitoare la anuarele profesionale înșelătoare (Petițiile 0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 și altele) (1),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul a primit peste 400 de petiții privind practicile comerciale înșelătoare la care recurg pe scară largă societățile editoare de anuare profesionale, practici care afectează mii de întreprinderi, îndeosebi întreprinderi mici, din Uniunea Europeană, cu consecințe financiare considerabile; întrucât Parlamentul continuă să primească petiții și plângeri referitoare la societățile editoare de anuare profesionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul a primit peste 400 de petiții privind practicile comerciale înșelătoare la care recurg pe scară largă societățile editoare de anuare profesionale, practici care afectează mii de întreprinderi, îndeosebi întreprinderi mici, din Uniunea Europeană, cu consecințe financiare considerabile; întrucât Parlamentul continuă să primească petiții și plângeri referitoare la societățile editoare de anuare profesionale;

| B. | întrucât practicile comerciale înșelătoare în cauză constau, în general, în ademenirea întreprinderilor, dar și a persoanelor care exercită profesiuni liberale și a organizațiilor non-profit, în a crede că vor figura gratuit într-un anuar profesional; întrucât semnatarii descoperă, ulterior, că au încheiat un contract contra unei taxe; |
| --- | --- |

B.

întrucât practicile comerciale înșelătoare în cauză constau, în general, în ademenirea întreprinderilor, dar și a persoanelor care exercită profesiuni liberale și a organizațiilor non-profit, în a crede că vor figura gratuit într-un anuar profesional; întrucât semnatarii descoperă, ulterior, că au încheiat un contract contra unei taxe;

| C. | întrucât societățile editoare de anuare profesionale își au adesea sediul într-un alt stat membru decât cel al victimelor, îngreunând demersurile prin care acestea din urmă solicită protecție și/sau reparații din partea autorităților naționale, |
| --- | --- |

C.

întrucât societățile editoare de anuare profesionale își au adesea sediul într-un alt stat membru decât cel al victimelor, îngreunând demersurile prin care acestea din urmă solicită protecție și/sau reparații din partea autorităților naționale,

| 1. | regretă că Directiva 2006/114/CE (2) privind publicitatea înșelătoare și comparativă, care se aplică tranzacțiilor între întreprinderi, pare fie că este insuficientă pentru a oferi o cale de atac efectivă, fie că nu este pusă în aplicare în mod corespunzător de statele membre; |
| --- | --- |

1.

regretă că Directiva 2006/114/CE (2) privind publicitatea înșelătoare și comparativă, care se aplică tranzacțiilor între întreprinderi, pare fie că este insuficientă pentru a oferi o cale de atac efectivă, fie că nu este pusă în aplicare în mod corespunzător de statele membre;

| 2. | reamintește că, deși Comisia nu dispune de nicio competență în privința aplicării directivei în mod direct persoanelor fizice sau întreprinderilor, acesteia îi revine sarcina de a se asigura că directiva este aplicată în mod corespunzător de către statele membre; |
| --- | --- |

2.

reamintește că, deși Comisia nu dispune de nicio competență în privința aplicării directivei în mod direct persoanelor fizice sau întreprinderilor, acesteia îi revine sarcina de a se asigura că directiva este aplicată în mod corespunzător de către statele membre;

| 3. | invită Comisia să verifice în mod proactiv transpunerea, aplicarea și controlul aplicării la nivel național a Directivei 2006/114/CE și să ia măsuri de remediere acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să verifice în mod proactiv transpunerea, aplicarea și controlul aplicării la nivel național a Directivei 2006/114/CE și să ia măsuri de remediere acolo unde este cazul;

| 4. | îndeamnă Comisia să-și intensifice activitățile sale privind revizuirea și îmbunătățirea directivei și a altor acte legislative pertinente pentru a pune capăt practicilor înșelătoare a societățile editoare de anuare profesionale cât mai curând posibil, în special prin includerea pe o „listă neagră” a practicilor comerciale înșelătoare la care recurg anumiți editori de anuare profesionale; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia să-și intensifice activitățile sale privind revizuirea și îmbunătățirea directivei și a altor acte legislative pertinente pentru a pune capăt practicilor înșelătoare a societățile editoare de anuare profesionale cât mai curând posibil, în special prin includerea pe o „listă neagră” a practicilor comerciale înșelătoare la care recurg anumiți editori de anuare profesionale;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

(1)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 17.

(2)  JO L 376, 27.12.2006, p. 21.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/129

---

Joi, 9 iunie 2011Madagascar

P7_TA(2011)0270

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la situația din Madagascar

2012/C 380 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Acordul de la Cotonou, referitoare la dialogul politic și, respectiv, respectarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Acordul de la Cotonou, referitoare la dialogul politic și, respectiv, respectarea drepturilor omului,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Madagascar, în special Rezoluția din 7 mai 2009 (1) și Rezoluția din 11 februarie 2010 (2), precum și misiunea de anchetă efectuată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în Madagascar în perioada 10-11 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Madagascar, în special Rezoluția din 7 mai 2009 (1) și Rezoluția din 11 februarie 2010 (2), precum și misiunea de anchetă efectuată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în Madagascar în perioada 10-11 iulie 2010,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al UE, dna Catherine Ashton, din 19 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al UE, dna Catherine Ashton, din 19 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Comunicatul din Swaziland din 30 martie 2009 și decizia adoptată la Livingstone la 31 martie 2011 care, la punctul 6, afirmă că soluția pentru Madagascar trebuie să fie una democratică, consensuală, exhaustivă și transparentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul din Swaziland din 30 martie 2009 și decizia adoptată la Livingstone la 31 martie 2011 care, la punctul 6, afirmă că soluția pentru Madagascar trebuie să fie una democratică, consensuală, exhaustivă și transparentă,

| — | având în vedere Acordurile de la Maputo din 8 și 9 august 2009 și Actul suplimentar de la Addis Abeba din 6 noiembrie 2009, semnate de cei patru lideri ai grupărilor politice din Madagascar, acorduri ce au o valoare constituțională, așa după cum s-a convenit în mod explicit de către părțile interesate, și recunoscute de comunitatea internațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordurile de la Maputo din 8 și 9 august 2009 și Actul suplimentar de la Addis Abeba din 6 noiembrie 2009, semnate de cei patru lideri ai grupărilor politice din Madagascar, acorduri ce au o valoare constituțională, așa după cum s-a convenit în mod explicit de către părțile interesate, și recunoscute de comunitatea internațională,

| — | având în vedere suspendarea Madagascarului din Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și din Uniunea Africană, |
| --- | --- |

—

având în vedere suspendarea Madagascarului din Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și din Uniunea Africană,

| — | având în vedere sancțiunile hotărâte de Uniunea Africană la 17 martie 2010 și confirmate la 31 ianuarie 2011 împotriva lui Andry Rajoelina și a peste 100 de aliați ai săi, |
| --- | --- |

—

având în vedere sancțiunile hotărâte de Uniunea Africană la 17 martie 2010 și confirmate la 31 ianuarie 2011 împotriva lui Andry Rajoelina și a peste 100 de aliați ai săi,

| — | având în vedere recenta foaie de parcurs propusă de echipa de mediere a SADC, |
| --- | --- |

—

având în vedere recenta foaie de parcurs propusă de echipa de mediere a SADC,

| — | având în vedere summitul extraordinar al SADC din Madagascar din 20 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul extraordinar al SADC din Madagascar din 20 mai 2011,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât instabilitatea politică persistentă care s-a instaurat odată cu lovitura de stat a creat o situație precară în Madagascar din punct de vedere socioeconomic, umanitar și al respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât instabilitatea politică persistentă care s-a instaurat odată cu lovitura de stat a creat o situație precară în Madagascar din punct de vedere socioeconomic, umanitar și al respectării drepturilor omului;

| B. | întrucât la Maputo și Addis Ababa au fost asumate angajamente privind împărțirea puterii cu celelalte mișcări politice din Madagascar; întrucât aceste acorduri includ, de asemenea, o Cartă a valorilor, bazată pe respectarea principiilor fundamentale și pe promovarea, în perioada de tranziție, a non-violenței, reconcilierii și respectului reciproc; |
| --- | --- |

B.

întrucât la Maputo și Addis Ababa au fost asumate angajamente privind împărțirea puterii cu celelalte mișcări politice din Madagascar; întrucât aceste acorduri includ, de asemenea, o Cartă a valorilor, bazată pe respectarea principiilor fundamentale și pe promovarea, în perioada de tranziție, a non-violenței, reconcilierii și respectului reciproc;

| C. | întrucât regimul actual nu respectă drepturile fundamentale, constituționale și democratice înscrise în Acordul de la Cotonou și în acordurile internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât regimul actual nu respectă drepturile fundamentale, constituționale și democratice înscrise în Acordul de la Cotonou și în acordurile internaționale;

| D. | întrucât trebuie să se deschidă o anchetă transparentă și independentă asupra morților și utilizării excesive a forței în cursul manifestațiilor din 2009; |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie să se deschidă o anchetă transparentă și independentă asupra morților și utilizării excesive a forței în cursul manifestațiilor din 2009;

| E. | întrucât regimul ilegal actual monopolizează puterile executive, legislative și judiciare, precum și mass-media; |
| --- | --- |

E.

întrucât regimul ilegal actual monopolizează puterile executive, legislative și judiciare, precum și mass-media;

| F. | întrucât procesul actual de negocieri, mediat de factori internaționali, trebuie să continue într-un mod care să permită participarea tuturor părților; |
| --- | --- |

F.

întrucât procesul actual de negocieri, mediat de factori internaționali, trebuie să continue într-un mod care să permită participarea tuturor părților;

| G. | întrucât, la 17 noiembrie 2010, autoritatea de facto a organizat un referendum constituțional inechitabil, boicotat în mod justificat de opoziție și ignorat în general de comunitatea internațională, care a avut drept rezultat adoptarea așa-numitei noi Constituții; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 17 noiembrie 2010, autoritatea de facto a organizat un referendum constituțional inechitabil, boicotat în mod justificat de opoziție și ignorat în general de comunitatea internațională, care a avut drept rezultat adoptarea așa-numitei noi Constituții;

| H. | întrucât, la 6 iulie 2009, Uniunea Europeană a lansat un proces de consultare cu Madagascarul în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou, deschizând astfel un dialog care urmărește găsirea unor soluții adecvate pentru problemele politice ale țării; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 6 iulie 2009, Uniunea Europeană a lansat un proces de consultare cu Madagascarul în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou, deschizând astfel un dialog care urmărește găsirea unor soluții adecvate pentru problemele politice ale țării;

| I. | întrucât, la 7 iunie 2010, Uniunea Europeană a decis să pună capăt consultărilor cu Republica Madagascar și a adoptat măsuri corespunzătoare în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou, în acest caz fiind vorba de suspendarea ajutorului; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 7 iunie 2010, Uniunea Europeană a decis să pună capăt consultărilor cu Republica Madagascar și a adoptat măsuri corespunzătoare în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou, în acest caz fiind vorba de suspendarea ajutorului;

| J. | întrucât atacurile deschise la adresa democrației, menționate mai sus, au avut drept efect și suspendarea ajutorului din partea FMI și Băncii Mondiale, suspendarea avantajelor aferente AGOA (African Growth and Opportunity Act), precum și impunerea unor sancțiuni specifice de către Uniunea Africană; |
| --- | --- |

J.

întrucât atacurile deschise la adresa democrației, menționate mai sus, au avut drept efect și suspendarea ajutorului din partea FMI și Băncii Mondiale, suspendarea avantajelor aferente AGOA (African Growth and Opportunity Act), precum și impunerea unor sancțiuni specifice de către Uniunea Africană;

| K. | întrucât, la 17 mai 2011, copreședinții Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE au solicitat stabilirea unui guvern de tranziție neutru, consensual și de largă deschidere, care să aibă misiunea de a lansa un proces electoral transparent și independent care să conducă la alegeri democratice monitorizate de comunitatea internațională, ca un prim pas către o întoarcere durabilă la ordinea constituțională; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 17 mai 2011, copreședinții Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE au solicitat stabilirea unui guvern de tranziție neutru, consensual și de largă deschidere, care să aibă misiunea de a lansa un proces electoral transparent și independent care să conducă la alegeri democratice monitorizate de comunitatea internațională, ca un prim pas către o întoarcere durabilă la ordinea constituțională;

| L. | întrucât populația are la dispoziție mai puțin de 1 USD pe zi, iar veniturile gospodăriilor nu ajung decât cu mari eforturi pentru obținerea alimentelor de bază, a apei, a serviciile de igienă și a celor din domeniul sănătății și educației; întrucât situația s-a deteriorat considerabil de la începutul crizei politice și din cauza secetei și a numeroaselor dezastre naturale care au lovit țara în ultimii doi ani, |
| --- | --- |

L.

întrucât populația are la dispoziție mai puțin de 1 USD pe zi, iar veniturile gospodăriilor nu ajung decât cu mari eforturi pentru obținerea alimentelor de bază, a apei, a serviciile de igienă și a celor din domeniul sănătății și educației; întrucât situația s-a deteriorat considerabil de la începutul crizei politice și din cauza secetei și a numeroaselor dezastre naturale care au lovit țara în ultimii doi ani,

| 1. | condamnă ferm încă o dată procesul prin care Andry Rajoelina a preluat puterea în Madagascar și menține un regim ilegal și nelegitim și își exprimă în continuare preocuparea față de situația actuală din Madagascar; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm încă o dată procesul prin care Andry Rajoelina a preluat puterea în Madagascar și menține un regim ilegal și nelegitim și își exprimă în continuare preocuparea față de situația actuală din Madagascar;

| 2. | condamnă numeroasele încălcări ale drepturilor omului și abuzurile săvârșite de actualele forțe de securitate din Madagascar împotriva propriului popor și cere dizolvarea miliției politice, respectarea deplină a drepturilor civile, politice, sociale și economice ale tuturor cetățenilor și restaurarea statului de drept în Madagascar; solicită eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici; solicită întoarcerea în siguranță a tuturor persoanelor exilate și a liderilor politici; |
| --- | --- |

2.

condamnă numeroasele încălcări ale drepturilor omului și abuzurile săvârșite de actualele forțe de securitate din Madagascar împotriva propriului popor și cere dizolvarea miliției politice, respectarea deplină a drepturilor civile, politice, sociale și economice ale tuturor cetățenilor și restaurarea statului de drept în Madagascar; solicită eliberarea imediată a tuturor prizonierilor politici; solicită întoarcerea în siguranță a tuturor persoanelor exilate și a liderilor politici;

| 3. | cere efectuarea unei anchete independente asupra acestor fapte, al cărui scop ar trebui să fie acela de a aduce în față justiției pe cei care încalcă drepturile omului; |
| --- | --- |

3.

cere efectuarea unei anchete independente asupra acestor fapte, al cărui scop ar trebui să fie acela de a aduce în față justiției pe cei care încalcă drepturile omului;

| 4. | își exprimă îngrijorarea crescândă față de jefuirea și exporturile ilegale constante de esențe de lemn prețioase, minerale și specii de animale sălbatice din parcurile naționale și din zonele protejate, precum și față de amenințările din ce în ce mai mari la adresa administrării biodiversității la nivelul comunităților ca urmare a colapsului ordinii publicii și sprijină asociațiile de conservare și societatea civilă în eforturile lor constante de a împiedica alunecarea către o sărăcire ecologică și dezordine socială; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea crescândă față de jefuirea și exporturile ilegale constante de esențe de lemn prețioase, minerale și specii de animale sălbatice din parcurile naționale și din zonele protejate, precum și față de amenințările din ce în ce mai mari la adresa administrării biodiversității la nivelul comunităților ca urmare a colapsului ordinii publicii și sprijină asociațiile de conservare și societatea civilă în eforturile lor constante de a împiedica alunecarea către o sărăcire ecologică și dezordine socială;

| 5. | regretă eșecul negocierilor de la Gaborone și solicită elaborarea unei strategii satisfăcătoare de ieșire din impasul actual în vederea instalării unui guvern de tranziție cu adevărat neutru, consensual și de largă deschidere; ia act de observațiile și recomandările din raportul summitului extraordinar al SADC; solicită ca următorul summit extraordinar al SADC din 11 iunie 2011 să pună capăt definitiv impasului politic și să încerce să apere interesele poporului malgaș; îndeamnă toate părțile implicate prin termenii acordurilor semnate să-și respecte angajamentele; |
| --- | --- |

5.

regretă eșecul negocierilor de la Gaborone și solicită elaborarea unei strategii satisfăcătoare de ieșire din impasul actual în vederea instalării unui guvern de tranziție cu adevărat neutru, consensual și de largă deschidere; ia act de observațiile și recomandările din raportul summitului extraordinar al SADC; solicită ca următorul summit extraordinar al SADC din 11 iunie 2011 să pună capăt definitiv impasului politic și să încerce să apere interesele poporului malgaș; îndeamnă toate părțile implicate prin termenii acordurilor semnate să-și respecte angajamentele;

| 6. | subliniază nevoia urgentă de revenire la o ordine constituțională, lucru ce reprezintă o condiție pentru revenirea la o normalitate instituțională în Madagascar și solicită un progres rapid către alegeri libere, deschise și transparente, care să respecte normelor democratice, sub supravegherea comunității internaționale; |
| --- | --- |

6.

subliniază nevoia urgentă de revenire la o ordine constituțională, lucru ce reprezintă o condiție pentru revenirea la o normalitate instituțională în Madagascar și solicită un progres rapid către alegeri libere, deschise și transparente, care să respecte normelor democratice, sub supravegherea comunității internaționale;

| 7. | subliniază că credibilitatea, inclusiv legalitatea procesului electoral, presupune ca toate mișcările politice și toți liderii politici să poată participa la aceste alegeri și să aibă acces necondiționat și în mod echitabil la mass-media; |
| --- | --- |

7.

subliniază că credibilitatea, inclusiv legalitatea procesului electoral, presupune ca toate mișcările politice și toți liderii politici să poată participa la aceste alegeri și să aibă acces necondiționat și în mod echitabil la mass-media;

| 8. | nu acceptă ca autoritățile care au preluat puterea într-un mod neconstituțional să aibă legitimitatea de a organiza alegeri; |
| --- | --- |

8.

nu acceptă ca autoritățile care au preluat puterea într-un mod neconstituțional să aibă legitimitatea de a organiza alegeri;

| 9. | reamintește decizia anunțată de Andry Rajoelina de a nu candida la următoarele alegeri prezidențiale; |
| --- | --- |

9.

reamintește decizia anunțată de Andry Rajoelina de a nu candida la următoarele alegeri prezidențiale;

| 10. | subliniază nevoia și capacitatea poporului malgaș de a-și alege viitorul și de a-și exercita necondiționat dreptul la autodeterminare; |
| --- | --- |

10.

subliniază nevoia și capacitatea poporului malgaș de a-și alege viitorul și de a-și exercita necondiționat dreptul la autodeterminare;

| 11. | subliniază că Uniunea Africană a confirmat, la Summitul din 31 ianuarie 2011, sancțiunile individuale și selective convenite la Summitul din 17 martie 2010 împotriva lui Andry Rajoelina și a peste 100 de alte persoane care sprijină Înalta Autoritate Guvernamentală de Tranziție (IAGT); |
| --- | --- |

11.

subliniază că Uniunea Africană a confirmat, la Summitul din 31 ianuarie 2011, sancțiunile individuale și selective convenite la Summitul din 17 martie 2010 împotriva lui Andry Rajoelina și a peste 100 de alte persoane care sprijină Înalta Autoritate Guvernamentală de Tranziție (IAGT);

| 12. | solicită Uniunii Europene și Consiliului de Securitate al ONU să impună în continuare sancțiuni împotriva regimului și să le extindă până la rezolvarea crizei politice, ținând seama de considerațiile de mai sus și, în special, să extindă interzicerea obținerii de vize instituită de Uniunea Africană la toate statelor lor membre; |
| --- | --- |

12.

solicită Uniunii Europene și Consiliului de Securitate al ONU să impună în continuare sancțiuni împotriva regimului și să le extindă până la rezolvarea crizei politice, ținând seama de considerațiile de mai sus și, în special, să extindă interzicerea obținerii de vize instituită de Uniunea Africană la toate statelor lor membre;

| 13. | subliniază că guvernul lui Andry Rajoelina nu este recunoscut nici de UE, nici de orice alt stat membru al Grupului internațional de contact pentru Madagascar; |
| --- | --- |

13.

subliniază că guvernul lui Andry Rajoelina nu este recunoscut nici de UE, nici de orice alt stat membru al Grupului internațional de contact pentru Madagascar;

| 14. | sprijină eforturile actuale ale SADC și solicită Uniunii Africane, SADC și Grupului internațional de contact să ducă la bun sfârșit procesul de tranziție; |
| --- | --- |

14.

sprijină eforturile actuale ale SADC și solicită Uniunii Africane, SADC și Grupului internațional de contact să ducă la bun sfârșit procesul de tranziție;

| 15. | sprijină în întregime măsurile corespunzătoare luate de UE la 7 iunie 2010, după încheierea procedurii de consultare în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

15.

sprijină în întregime măsurile corespunzătoare luate de UE la 7 iunie 2010, după încheierea procedurii de consultare în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou;

| 16. | îndeamnă comunitatea internațională și Uniunea Europeană să sporească ajutoarele umanitare destinate poporului malgaș; reamintește că reluarea progresivă a programelor de cooperare cu Madagascarul este condiționată de respectarea deplină a tuturor principiilor democratice și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă comunitatea internațională și Uniunea Europeană să sporească ajutoarele umanitare destinate poporului malgaș; reamintește că reluarea progresivă a programelor de cooperare cu Madagascarul este condiționată de respectarea deplină a tuturor principiilor democratice și libertăților fundamentale;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant a UE pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului Uniunii Europene, Consiliului ACP-UE, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud, președintelui Joaquim Chissano și Comisiei Uniunii Africane. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant a UE pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului Uniunii Europene, Consiliului ACP-UE, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud, președintelui Joaquim Chissano și Comisiei Uniunii Africane.

---

(1)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 111.

(2)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 72.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/132

---

Joi, 9 iunie 2011Guantanamo: hotărâre iminentă privind pedeapsa cu moartea

P7_TA(2011)0271

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Guantánamo: o condamnare iminentă la pedeapsa cu moartea

2012/C 380 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere instrumentele internaționale, europene și naționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale și privind interzicerea detenției arbitrare, a disparițiilor forțate și a torturii, cum ar fi Pactul internațional din 16 decembrie 1966 cu privire la drepturile civile și politice și Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984, precum și protocoalele aferente, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele internaționale, europene și naționale privind drepturile omului și libertățile fundamentale și privind interzicerea detenției arbitrare, a disparițiilor forțate și a torturii, cum ar fi Pactul internațional din 16 decembrie 1966 cu privire la drepturile civile și politice și Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante din 10 decembrie 1984, precum și protocoalele aferente,

| — | având în vedere Rezoluția 62/149 a Adunării Generale a ONU din 18 decembrie 2007 prin care se face apel la un moratoriu referitor la folosirea pedepsei cu moartea și Rezoluția 63/168 din 18 decembrie 2008 prin care se solicită punerea în aplicare a Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 62/149 a Adunării Generale a ONU din 18 decembrie 2007 prin care se face apel la un moratoriu referitor la folosirea pedepsei cu moartea și Rezoluția 63/168 din 18 decembrie 2008 prin care se solicită punerea în aplicare a Rezoluției 62/149 a Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la pedeapsa cu moartea, în special Rezoluția din 7 octombrie 2010 referitoare la Ziua mondială împotriva pedepsei cu moartea (1), Rezoluția din 10 iulie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea, în special în cazul lui Troy Davis (2), rezoluțiile sale anterioare referitoare la Guantanamo, în special Rezoluția din 13 iunie 2006 privind situația prizonierilor de la Guantanamo (3) și Rezoluția din 10 martie 2004 privind dreptul prizonierilor de la Guantanamo la un proces echitabil (4), rezoluțiile sale anterioare privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri, în special cea adoptată la 14 februarie 2007 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la pedeapsa cu moartea, în special Rezoluția din 7 octombrie 2010 referitoare la Ziua mondială împotriva pedepsei cu moartea (1), Rezoluția din 10 iulie 2008 referitoare la pedeapsa cu moartea, în special în cazul lui Troy Davis (2), rezoluțiile sale anterioare referitoare la Guantanamo, în special Rezoluția din 13 iunie 2006 privind situația prizonierilor de la Guantanamo (3) și Rezoluția din 10 martie 2004 privind dreptul prizonierilor de la Guantanamo la un proces echitabil (4), rezoluțiile sale anterioare privind presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri, în special cea adoptată la 14 februarie 2007 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2009 referitoare la întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2009 referitoare la întoarcerea și reintegrarea deținuților aflați în centrul de detenție de la Guantánamo (6),

| — | având în vedere scrisoarea trimisă de Președintele său parlamentelor naționale referitoare la măsurile luate de statele membre ca urmare a Rezoluției sale din 14 februarie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea trimisă de Președintele său parlamentelor naționale referitoare la măsurile luate de statele membre ca urmare a Rezoluției sale din 14 februarie 2007,

| — | având în vedere Protocolul nr. 6 din 28 aprilie 1983 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale referitor la abolirea pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 6 din 28 aprilie 1983 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale referitor la abolirea pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere al 2-lea Protocol opțional din 15 decembrie 1989 la Pactul internațional privind drepturile civile și politice care are ca scop abolirea pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere al 2-lea Protocol opțional din 15 decembrie 1989 la Pactul internațional privind drepturile civile și politice care are ca scop abolirea pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât guvernul SUA intenționează să obțină pedeapsa cu moartea în procesul militar ce urmează să aibă loc împotriva unui bărbat din Arabia Saudită, Abd al-Rahim Hussayn Muhammed al-Nashiri, care este deținut în prezent în centrul american de detenție de la Guantanamo Bay; întrucât în acest sens are nevoie de aprobarea unui funcționar cunoscut sub denumirea de „autoritatea de convocare”, a cărui decizie este așteptată peste câteva săptămâni; |
| --- | --- |

A.

întrucât guvernul SUA intenționează să obțină pedeapsa cu moartea în procesul militar ce urmează să aibă loc împotriva unui bărbat din Arabia Saudită, Abd al-Rahim Hussayn Muhammed al-Nashiri, care este deținut în prezent în centrul american de detenție de la Guantanamo Bay; întrucât în acest sens are nevoie de aprobarea unui funcționar cunoscut sub denumirea de „autoritatea de convocare”, a cărui decizie este așteptată peste câteva săptămâni;

| B. | întrucât al-Rahim al-Nashiri se află în custodia SUA de aproape nouă ani; întrucât, deși a fost menționat într-un act de punere sub acuzare prezentat unei instanțe federale din SUA la doar câteva luni de la arestarea sa în 2002, nu a fost dus imediat în fața unei autorități judiciare și nu a beneficiat de un proces fără întârzieri nejustificate, așa cum cere dreptul internațional, ci, dimpotrivă, a fost deținut în secret până când a fost transferat la Guantanamo în 2006; |
| --- | --- |

B.

întrucât al-Rahim al-Nashiri se află în custodia SUA de aproape nouă ani; întrucât, deși a fost menționat într-un act de punere sub acuzare prezentat unei instanțe federale din SUA la doar câteva luni de la arestarea sa în 2002, nu a fost dus imediat în fața unei autorități judiciare și nu a beneficiat de un proces fără întârzieri nejustificate, așa cum cere dreptul internațional, ci, dimpotrivă, a fost deținut în secret până când a fost transferat la Guantanamo în 2006;

| C. | întrucât, în perioada de aproape nouă ani în care s-a aflat în custodia CIA, se pare că al-Rahim al-Nashiri a fost reținut incommunicado, în izolare, în locuri care nu au fost făcute publice, și că a fost torturat, inclusiv prin metoda simulării înecului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în perioada de aproape nouă ani în care s-a aflat în custodia CIA, se pare că al-Rahim al-Nashiri a fost reținut incommunicado, în izolare, în locuri care nu au fost făcute publice, și că a fost torturat, inclusiv prin metoda simulării înecului;

| D. | întrucât la 20 aprilie 2011 Departamentul de Apărare al SUA a anunțat că Abd al-Rahim al-Nashiri a fost acuzat, în temeiul Legii comisiilor militare (Military Commissions Act) din 2009, printre altele pentru „omucidere cu încălcarea dreptului războiului” și de „terorism” pe baza faptului că ar fi fost unul dintre lideri în atacul împotriva navei USS Cole din Yemen din 12 octombrie 2000, atac în urma căruia au murit 17 marinari americani și alți 40 au fost răniți, și în atacul împotriva petrolierului francez MV Limburg din Golful Aden din 6 octombrie 2002, în urma căruia a murit un membru al echipajului; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 20 aprilie 2011 Departamentul de Apărare al SUA a anunțat că Abd al-Rahim al-Nashiri a fost acuzat, în temeiul Legii comisiilor militare (Military Commissions Act) din 2009, printre altele pentru „omucidere cu încălcarea dreptului războiului” și de „terorism” pe baza faptului că ar fi fost unul dintre lideri în atacul împotriva navei USS Cole din Yemen din 12 octombrie 2000, atac în urma căruia au murit 17 marinari americani și alți 40 au fost răniți, și în atacul împotriva petrolierului francez MV Limburg din Golful Aden din 6 octombrie 2002, în urma căruia a murit un membru al echipajului;

| E. | întrucât cazul lui Abd al-Rahim al-Nashiri, de naționalitate saudită, va fi primul judecat de o comisie militară de la reinstituirea acestor procese din ordinul președintelui Obama; întrucât nu s-a stabilit încă o dată pentru procesul său în fața comisiei militare, iar procuratura a recomandat ca pedeapsa cu moartea să reprezinte o opțiune în cadrul procesului, deși acest lucru trebuie să fie aprobat în prealabil de „autoritatea de convocare” a comisiilor militare, respectiv un funcționar numit de Secretarul de Stat pentru Apărare al SUA; |
| --- | --- |

E.

întrucât cazul lui Abd al-Rahim al-Nashiri, de naționalitate saudită, va fi primul judecat de o comisie militară de la reinstituirea acestor procese din ordinul președintelui Obama; întrucât nu s-a stabilit încă o dată pentru procesul său în fața comisiei militare, iar procuratura a recomandat ca pedeapsa cu moartea să reprezinte o opțiune în cadrul procesului, deși acest lucru trebuie să fie aprobat în prealabil de „autoritatea de convocare” a comisiilor militare, respectiv un funcționar numit de Secretarul de Stat pentru Apărare al SUA;

| F. | întrucât funcționarul care reprezintă în prezent această autoritate a declarat că este dispus să primească comunicări scrise privind pedeapsa cu moartea până la 30 iunie 2011, urmând să ia ulterior o decizie; |
| --- | --- |

F.

întrucât funcționarul care reprezintă în prezent această autoritate a declarat că este dispus să primească comunicări scrise privind pedeapsa cu moartea până la 30 iunie 2011, urmând să ia ulterior o decizie;

| G. | întrucât Uniunea Europeană este ferm angajată în lupta pentru obținerea unor moratorii asupra aplicării pedepsei cu moartea în țări terțe, într-o primă fază, și, în final, pentru abolirea pedepsei cu moartea în toată lumea; întrucât UE depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană este ferm angajată în lupta pentru obținerea unor moratorii asupra aplicării pedepsei cu moartea în țări terțe, într-o primă fază, și, în final, pentru abolirea pedepsei cu moartea în toată lumea; întrucât UE depune eforturi pentru ca acest principiu să fie universal acceptat;

| H. | întrucât dreptul internațional al drepturilor omului recunoaște că anumite țări păstrează pedeapsa cu moartea, dar interzice aplicarea și executarea unei condamnări la pedeapsa cu moartea în urma unui proces care nu respectă cele mai înalte standarde de echitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul internațional al drepturilor omului recunoaște că anumite țări păstrează pedeapsa cu moartea, dar interzice aplicarea și executarea unei condamnări la pedeapsa cu moartea în urma unui proces care nu respectă cele mai înalte standarde de echitate;

| I. | întrucât și-a exprimat deja criticile și a solicitat SUA să revizuiască sistemul comisiilor militare, acesta neîndeplinind standardele internaționale privind procesele echitabile; |
| --- | --- |

I.

întrucât și-a exprimat deja criticile și a solicitat SUA să revizuiască sistemul comisiilor militare, acesta neîndeplinind standardele internaționale privind procesele echitabile;

| J. | întrucât în 2007 raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale a solicitat SUA să abolească comisiile militare; întrucât în 2009 raportorul special al ONU pentru execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare a solicitat SUA să nu organizeze în fața comisiilor militare procese în urma cărora se poate impune pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

J.

întrucât în 2007 raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale a solicitat SUA să abolească comisiile militare; întrucât în 2009 raportorul special al ONU pentru execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare a solicitat SUA să nu organizeze în fața comisiilor militare procese în urma cărora se poate impune pedeapsa cu moartea;

| K. | întrucât Abd al-Rahim al-Nashiri susține că, în 2002 și 2003, a fost reținut timp de mai multe luni în secret de către CIA în Polonia și că a fost torturat în această perioadă; întrucât, la 10 mai 2011, acesta s-a adresat Curții Europene a Drepturilor Omului, prin intermediul unei organizații neguvernamentale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

K.

întrucât Abd al-Rahim al-Nashiri susține că, în 2002 și 2003, a fost reținut timp de mai multe luni în secret de către CIA în Polonia și că a fost torturat în această perioadă; întrucât, la 10 mai 2011, acesta s-a adresat Curții Europene a Drepturilor Omului, prin intermediul unei organizații neguvernamentale din domeniul drepturilor omului;

| L. | întrucât, în ciuda elementelor care dovedesc că în lupta împotriva terorismului au avut loc încălcări extrem de grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional, cum ar fi acte de tortură, rele tratamente, rețineri incommunicado și dispariții forțate, puține persoane au fost deferite justiției în legătură cu astfel de fapte, atât în SUA, cât și în UE, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în ciuda elementelor care dovedesc că în lupta împotriva terorismului au avut loc încălcări extrem de grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional, cum ar fi acte de tortură, rele tratamente, rețineri incommunicado și dispariții forțate, puține persoane au fost deferite justiției în legătură cu astfel de fapte, atât în SUA, cât și în UE,

| 1. | remarcă relațiile transatlantice strânse bazate pe valori fundamentale comune și pe respectarea drepturilor umane fundamentale, universale și nenegociabile, cum ar fi dreptul la un proces echitabil și interzicerea detenției arbitrare; salută cooperarea transatlantică strânsă pe o gamă largă de teme legate de drepturile omului la nivel internațional; |
| --- | --- |

1.

remarcă relațiile transatlantice strânse bazate pe valori fundamentale comune și pe respectarea drepturilor umane fundamentale, universale și nenegociabile, cum ar fi dreptul la un proces echitabil și interzicerea detenției arbitrare; salută cooperarea transatlantică strânsă pe o gamă largă de teme legate de drepturile omului la nivel internațional;

| 2. | își reiterează indignarea și revolta față de toate atacurile teroriste în masă, își manifestă solidaritatea cu victimele acestor atacuri și își exprimă compasiunea pentru durerea și suferința familiilor, prietenilor și rudelor lor; reafirmă totuși că lupta împotriva terorismului nu se poate desfășura în detrimentul unor valori fundamentale comune consacrate, cum ar fi respectarea drepturilor omului și statul de drept; |
| --- | --- |

2.

își reiterează indignarea și revolta față de toate atacurile teroriste în masă, își manifestă solidaritatea cu victimele acestor atacuri și își exprimă compasiunea pentru durerea și suferința familiilor, prietenilor și rudelor lor; reafirmă totuși că lupta împotriva terorismului nu se poate desfășura în detrimentul unor valori fundamentale comune consacrate, cum ar fi respectarea drepturilor omului și statul de drept;

| 3. | își reafirmă opoziția declarată în urmă cu mult timp față de utilizarea torturii și a relelor tratamente și față de pedeapsa cu moartea în toate cazurile și indiferent de circumstanțe și subliniază încă o dată că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la consolidarea demnității umane și la evoluția treptată a drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă opoziția declarată în urmă cu mult timp față de utilizarea torturii și a relelor tratamente și față de pedeapsa cu moartea în toate cazurile și indiferent de circumstanțe și subliniază încă o dată că abolirea pedepsei cu moartea contribuie la consolidarea demnității umane și la evoluția treptată a drepturilor omului;

| 4. | solicită autorităților americane să nu aplice pedeapsa cu moartea în cazul lui Abd al-Rahim al-Nashiri; îndeamnă Înaltul Reprezentant, Baroneasa Catherine Ashton, președinția Consiliului, Comisia și statele membre să abordeze de urgență acest aspect cu autoritățile americane și să ia o poziție fermă față de SUA pentru a se asigura că Abd al-Rahim al-Nashiri nu va fi executat; |
| --- | --- |

4.

solicită autorităților americane să nu aplice pedeapsa cu moartea în cazul lui Abd al-Rahim al-Nashiri; îndeamnă Înaltul Reprezentant, Baroneasa Catherine Ashton, președinția Consiliului, Comisia și statele membre să abordeze de urgență acest aspect cu autoritățile americane și să ia o poziție fermă față de SUA pentru a se asigura că Abd al-Rahim al-Nashiri nu va fi executat;

| 5. | își reiterează apelul adresat autorităților SUA de a revizui sistemul comisiilor militare pentru a asigura procese echitabile, de a închide centrul de detenție de la Guantanamo, de a interzice în orice situație utilizarea torturii și a relelor tratamente, detenția incommunicado, detenția pe termen nedeterminat fără proces și disparițiile forțate; reamintește instituțiilor UE și statelor membre că au datoria de nu colabora la astfel de acte interzise de dreptul internațional, european și național și de a nu le acoperi; |
| --- | --- |

5.

își reiterează apelul adresat autorităților SUA de a revizui sistemul comisiilor militare pentru a asigura procese echitabile, de a închide centrul de detenție de la Guantanamo, de a interzice în orice situație utilizarea torturii și a relelor tratamente, detenția incommunicado, detenția pe termen nedeterminat fără proces și disparițiile forțate; reamintește instituțiilor UE și statelor membre că au datoria de nu colabora la astfel de acte interzise de dreptul internațional, european și național și de a nu le acoperi;

| 6. | își exprimă regretul față de decizia președintelui SUA din 7 martie 2011 de a semna ordinul executiv privind detenția și de revocare a interdicției privind tribunalele militare; își exprimă convingerea că procesele penale normale, desfășurate în fața unor instanțe civile, reprezintă cea mai bună soluție la problema statutului deținuților de la Guantanamo; insistă ca domnul al-Nashiri și toți ceilalți deținuți aflați în custodia SUA să fie puși sub acuzare și judecați fără întârziere în conformitate cu standardele internaționale privind statul de drept sau să fie eliberați; subliniază, în acest context, faptul că tuturor ar trebui să li se aplice aceleași standarde privind un proces echitabil, fără discriminare; |
| --- | --- |

6.

își exprimă regretul față de decizia președintelui SUA din 7 martie 2011 de a semna ordinul executiv privind detenția și de revocare a interdicției privind tribunalele militare; își exprimă convingerea că procesele penale normale, desfășurate în fața unor instanțe civile, reprezintă cea mai bună soluție la problema statutului deținuților de la Guantanamo; insistă ca domnul al-Nashiri și toți ceilalți deținuți aflați în custodia SUA să fie puși sub acuzare și judecați fără întârziere în conformitate cu standardele internaționale privind statul de drept sau să fie eliberați; subliniază, în acest context, faptul că tuturor ar trebui să li se aplice aceleași standarde privind un proces echitabil, fără discriminare;

| 7. | solicită UE și autorităților din statele sale membre, precum și autorităților americane să se asigure că toate cazurile de încălcare a drepturilor omului și a dreptului internațional, european și național fac obiectul unor anchete și investigații complete, echitabile, eficace, independente și imparțiale și că sunt deferiți justiției toți cei vinovați, inclusiv în cadrul programului CIA de predări extraordinare și închisori secrete; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și autorităților din statele sale membre, precum și autorităților americane să se asigure că toate cazurile de încălcare a drepturilor omului și a dreptului internațional, european și național fac obiectul unor anchete și investigații complete, echitabile, eficace, independente și imparțiale și că sunt deferiți justiției toți cei vinovați, inclusiv în cadrul programului CIA de predări extraordinare și închisori secrete;

| 8. | salută faptul că mai multe state membre au acceptat ca foști deținuți de la Guantanamo să se stabilească pe teritoriul lor și solicită cooperarea mai multor state membre cu guvernul SUA în acest sens; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că mai multe state membre au acceptat ca foști deținuți de la Guantanamo să se stabilească pe teritoriul lor și solicită cooperarea mai multor state membre cu guvernul SUA în acest sens;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție autorității de convocare a comisiilor militare, Secretarului de Stat al SUA, Președintelui SUA, Congresului și Senatului SUA, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al ONU, Președintelui Adunării Generale a ONU și guvernelor statelor membre ale ONU. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție autorității de convocare a comisiilor militare, Secretarului de Stat al SUA, Președintelui SUA, Congresului și Senatului SUA, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al ONU, Președintelui Adunării Generale a ONU și guvernelor statelor membre ale ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0351.

(2)  JO C 294 E, 3.12.2009, p. 80.

(3)  JO C 300 E, 9.12.2006, p. 136.

(4)  JO C 102 E, 28.4.2004, p. 640.

(5)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 309.

(6)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 91.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/135

---

Joi, 9 iunie 2011Ucraina: cazul Iuliei Timoșenko și al altor membri ai fostului guvern

P7_TA(2011)0272

Rezoluția Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la Ucraina: cazurile Iuliei Timoșenko și ale altor membri ai fostului guvern

2012/C 380 E/19

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, în special rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina, în special rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 (1),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în desfășurare cu privire la acordul de asociere destinat să înlocuiască APC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană și Ucraina, intrat în vigoare la 1 martie 1998, și negocierile în desfășurare cu privire la acordul de asociere destinat să înlocuiască APC,

| — | având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care înlocuiește Planul de acțiune UE-Ucraina și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina în iunie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care înlocuiește Planul de acțiune UE-Ucraina și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina în iunie 2009,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2010 intitulată „Bilanțul politicii europene de vecinătate” (COM(2010)0207) și raportul privind progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a politicii europene de vecinătate din 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2010 intitulată „Bilanțul politicii europene de vecinătate” (COM(2010)0207) și raportul privind progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a politicii europene de vecinătate din 25 mai 2011,

| — | având în vedere declarația Președintelui său cu privire la reținerea Iuliei Timoșenko din 24 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui său cu privire la reținerea Iuliei Timoșenko din 24 mai 2011,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton, cu privire la cazul Iuliei Timoșenko din 26 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltei Reprezentante a UE, Catherine Ashton, cu privire la cazul Iuliei Timoșenko din 26 mai 2011,

| — | având în vedere declarația comisarului Štefan Füle din 24 martie 2011 în urma întâlnirii sale cu Iulia Timoșenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comisarului Štefan Füle din 24 martie 2011 în urma întâlnirii sale cu Iulia Timoșenko,

| — | având în vedere legea referitoare la prevenirea și la combaterea corupției care a fost adoptată de Rada Supremă a Ucrainei la 7 aprilie 2011 și care va intra în vigoare la 1 iulie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere legea referitoare la prevenirea și la combaterea corupției care a fost adoptată de Rada Supremă a Ucrainei la 7 aprilie 2011 și care va intra în vigoare la 1 iulie 2011,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE sprijină ideea unei Ucraine stabile și democratice, care respectă principiile unei economiei sociale de piață, statul de drept, drepturilor omului și protecția minorităților și care garantează drepturile fundamentale; întrucât stabilitatea politică internă în Ucraina, concentrarea asupra reformei interne și respectarea statului de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, reprezintă premisele pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina; întrucât Parteneriatul estic include toate aceste principii; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE sprijină ideea unei Ucraine stabile și democratice, care respectă principiile unei economiei sociale de piață, statul de drept, drepturilor omului și protecția minorităților și care garantează drepturile fundamentale; întrucât stabilitatea politică internă în Ucraina, concentrarea asupra reformei interne și respectarea statului de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, reprezintă premisele pentru continuarea dezvoltării relațiilor dintre UE și Ucraina; întrucât Parteneriatul estic include toate aceste principii;

| B. | întrucât în Ucraina nu a avut încă loc o reformă cuprinzătoare a sistemului judiciar și nu au fost încă luate măsuri pentru a se asigura respectarea statului de drept în cadrul anchetelor și urmăririlor penale, inclusiv a principiului unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Ucraina nu a avut încă loc o reformă cuprinzătoare a sistemului judiciar și nu au fost încă luate măsuri pentru a se asigura respectarea statului de drept în cadrul anchetelor și urmăririlor penale, inclusiv a principiului unor proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente;

| C. | întrucât în Ucraina corupția și abuzul de putere sunt în continuare întâlnite la scară largă și impun o reacție fără echivoc din partea autorităților în ceea ce privește aducerea celor responsabili în fața justiției; întrucât urmăririle și anchetele trebuie să fie imparțiale și independente și să nu fie folosite în scopuri politice; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Ucraina corupția și abuzul de putere sunt în continuare întâlnite la scară largă și impun o reacție fără echivoc din partea autorităților în ceea ce privește aducerea celor responsabili în fața justiției; întrucât urmăririle și anchetele trebuie să fie imparțiale și independente și să nu fie folosite în scopuri politice;

| D. | întrucât, la 24 mai 2011, Procuratura Generală a Ucrainei a finalizat ancheta în cazul Iuliei Timoșenko, fostul prim-ministru al Ucrainei, și a acuzat-o pe aceasta de abuz de putere în legătură cu încheierea unor contracte de aprovizionare cu gaz cu Federația Rusă în 2009; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 24 mai 2011, Procuratura Generală a Ucrainei a finalizat ancheta în cazul Iuliei Timoșenko, fostul prim-ministru al Ucrainei, și a acuzat-o pe aceasta de abuz de putere în legătură cu încheierea unor contracte de aprovizionare cu gaz cu Federația Rusă în 2009;

| E. | întrucât, la 21 februarie 2011, au fost reunite două proceduri penale împotriva Iuliei Timoșenko într-un singur caz în care aceasta este acuzată de delapidare de fonduri prin vânzarea unor cote de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Protocolului de la Kyoto și de deturnarea a 67 de milioane de hrivne, sumă alocată de la bugetul de stat al Ucrainei, sub forma unei garanții guvernamentale oferite guvernului austriac, pentru achiziționarea și importarea a 1 000 de autovehicule marca Opel Combo pentru a servi, se pare, unor scopuri medicale în zonele rurale în timpul când aceasta a fost prim-ministru; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 21 februarie 2011, au fost reunite două proceduri penale împotriva Iuliei Timoșenko într-un singur caz în care aceasta este acuzată de delapidare de fonduri prin vânzarea unor cote de emisii de gaze cu efect de seră în temeiul Protocolului de la Kyoto și de deturnarea a 67 de milioane de hrivne, sumă alocată de la bugetul de stat al Ucrainei, sub forma unei garanții guvernamentale oferite guvernului austriac, pentru achiziționarea și importarea a 1 000 de autovehicule marca Opel Combo pentru a servi, se pare, unor scopuri medicale în zonele rurale în timpul când aceasta a fost prim-ministru;

| F. | întrucât, de la demararea anchetelor la 15 decembrie 2010, Iulia Timoșenko a fost interogată de 44 de ori, i-a fost interzis să călătorească, atât în țară, cât și în străinătate, timp de aproape șase luni, a fost împiedicată de autoritățile ucrainene să călătorească pe teritoriul Ucrainei de patru ori, precum și să călătorească la Bruxelles în februarie și în iunie, iar la 25 mai 2011 a fost citată și interogată timp de mai multe ore înainte să i se dea drumul să plece; |
| --- | --- |

F.

întrucât, de la demararea anchetelor la 15 decembrie 2010, Iulia Timoșenko a fost interogată de 44 de ori, i-a fost interzis să călătorească, atât în țară, cât și în străinătate, timp de aproape șase luni, a fost împiedicată de autoritățile ucrainene să călătorească pe teritoriul Ucrainei de patru ori, precum și să călătorească la Bruxelles în februarie și în iunie, iar la 25 mai 2011 a fost citată și interogată timp de mai multe ore înainte să i se dea drumul să plece;

| G. | întrucât 12 foști înalți oficiali din guvernul Timoșenko se află în arest preventiv, inclusiv fostul ministru de interne, Iuri Luțenko, unul dintre liderii Partidului Autoapărarea Populară, care a fost acuzat de abuz în serviciu și de deturnare de fonduri și a fost arestat la 26 decembrie 2010 pentru o presupusă lipsă de cooperare cu procurorii, și fostul prim-viceministru al justiției, Evgheni Korniciuk, care a fost arestat la 22 decembrie 2010, fiind acuzat de încălcarea legii în legătură cu unele proceduri de achiziții publice pentru servicii juridice; |
| --- | --- |

G.

întrucât 12 foști înalți oficiali din guvernul Timoșenko se află în arest preventiv, inclusiv fostul ministru de interne, Iuri Luțenko, unul dintre liderii Partidului Autoapărarea Populară, care a fost acuzat de abuz în serviciu și de deturnare de fonduri și a fost arestat la 26 decembrie 2010 pentru o presupusă lipsă de cooperare cu procurorii, și fostul prim-viceministru al justiției, Evgheni Korniciuk, care a fost arestat la 22 decembrie 2010, fiind acuzat de încălcarea legii în legătură cu unele proceduri de achiziții publice pentru servicii juridice;

| H. | întrucât dl Luțenko nu a fost eliberat din arestul preventiv în 23 mai 2011, data începerii procesului intentat acestuia, deși arestarea pentru o presupusă lipsă de cooperare este o măsură extrem de disproporționată în anchetarea cazului său; |
| --- | --- |

H.

întrucât dl Luțenko nu a fost eliberat din arestul preventiv în 23 mai 2011, data începerii procesului intentat acestuia, deși arestarea pentru o presupusă lipsă de cooperare este o măsură extrem de disproporționată în anchetarea cazului său;

| I. | întrucât, într-un raport preliminar elaborat de Comitetul danez de la Helsinki pentru drepturile omului cu privire la procesele intentate lui Luțenko și lui Korniciuk, sunt menționate încălcări grave ale Convenției Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât, într-un raport preliminar elaborat de Comitetul danez de la Helsinki pentru drepturile omului cu privire la procesele intentate lui Luțenko și lui Korniciuk, sunt menționate încălcări grave ale Convenției Europene a Drepturilor Omului;

| J. | întrucât s-a început urmărirea penală în cazul fostului ministru al economiei, Bohdan Danișilin, care a fugit din Ucraina și a primit azil politic în Republica Cehă; întrucât și fostului ministru al mediului, Georgi Filipciuk, și fostului ministru interimar al apărării, Valeri Ivașcenko, le sunt aduse acuzații de natură penală; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a început urmărirea penală în cazul fostului ministru al economiei, Bohdan Danișilin, care a fugit din Ucraina și a primit azil politic în Republica Cehă; întrucât și fostului ministru al mediului, Georgi Filipciuk, și fostului ministru interimar al apărării, Valeri Ivașcenko, le sunt aduse acuzații de natură penală;

| K. | întrucât fostul purtător de cuvânt al Parlamentului din Crimeea, Anatoli Grițenko (Partidul Regiunilor) a fost reținut la 24 ianuarie 2011 și acuzat de abuz de putere în ceea ce privește cedarea ilegală a 4 800 de hectare de teren; întrucât ulterior a fost demarată o altă anchetă penală privind o fraudă funciară în legătură cu anumite terenuri din stațiunea Yalta; |
| --- | --- |

K.

întrucât fostul purtător de cuvânt al Parlamentului din Crimeea, Anatoli Grițenko (Partidul Regiunilor) a fost reținut la 24 ianuarie 2011 și acuzat de abuz de putere în ceea ce privește cedarea ilegală a 4 800 de hectare de teren; întrucât ulterior a fost demarată o altă anchetă penală privind o fraudă funciară în legătură cu anumite terenuri din stațiunea Yalta;

| L. | întrucât Procuratura Generală a demarat, de asemenea, o anchetă penală în cazul fostului președinte al Ucrainei, Leonid Kușma, acuzat de abuz de putere; |
| --- | --- |

L.

întrucât Procuratura Generală a demarat, de asemenea, o anchetă penală în cazul fostului președinte al Ucrainei, Leonid Kușma, acuzat de abuz de putere;

| M. | întrucât Constituția Ucrainei prevede o răspundere colectivă pentru deciziile luate de guvernul ucrainean; |
| --- | --- |

M.

întrucât Constituția Ucrainei prevede o răspundere colectivă pentru deciziile luate de guvernul ucrainean;

| N. | întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitând riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte o relație contractuală mai profundă și bazată pe o asociere politică, |
| --- | --- |

N.

întrucât UE subliniază în continuare faptul că este necesar să se respecte statul de drept, care include proceduri judiciare echitabile, imparțiale și independente, evitând riscul de a da impresia că măsurile judiciare sunt aplicate în mod selectiv; întrucât UE consideră că aceste principii sunt deosebit de importante într-o țară care aspiră să dezvolte o relație contractuală mai profundă și bazată pe o asociere politică,

| 1. | subliniază că este extrem de important să se asigure cea mai mare transparență în cadrul anchetelor, al urmăririlor și al proceselor și nu recomandă utilizarea dreptului penal ca instrument de realizare a unor obiective de natură politică; |
| --- | --- |

1.

subliniază că este extrem de important să se asigure cea mai mare transparență în cadrul anchetelor, al urmăririlor și al proceselor și nu recomandă utilizarea dreptului penal ca instrument de realizare a unor obiective de natură politică;

| 2. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul din ce în ce mai mare de urmăriri penale selective ale unor membri ai opoziției politice din Ucraina, precum și la caracterul disproporționat al măsurilor aplicate, în special în cazul Iuliei Timoșenko și al dlui Luțenko, fostul ministru de interne, și remarcă faptul că dl Luțenko se află în arest din 26 decembrie 2010; își exprimă susținerea pentru Comisarul ucrainean al drepturilor omului, Nina Karpaciova, care a solicitat procurorului general al Ucrainei să ia în calcul posibilitatea de a aplica măsuri preventive care nu implică reținerea; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul din ce în ce mai mare de urmăriri penale selective ale unor membri ai opoziției politice din Ucraina, precum și la caracterul disproporționat al măsurilor aplicate, în special în cazul Iuliei Timoșenko și al dlui Luțenko, fostul ministru de interne, și remarcă faptul că dl Luțenko se află în arest din 26 decembrie 2010; își exprimă susținerea pentru Comisarul ucrainean al drepturilor omului, Nina Karpaciova, care a solicitat procurorului general al Ucrainei să ia în calcul posibilitatea de a aplica măsuri preventive care nu implică reținerea;

| 3. | amintește autorităților din Ucraina că principiul răspunderii colective pentru deciziile luate de guvern nu permite urmărirea penală individuală a membrilor guvernului pentru decizii care au fost luate într-o manieră colegială; |
| --- | --- |

3.

amintește autorităților din Ucraina că principiul răspunderii colective pentru deciziile luate de guvern nu permite urmărirea penală individuală a membrilor guvernului pentru decizii care au fost luate într-o manieră colegială;

| 4. | subliniază că anchetele în desfășurare în cazul unor lideri politici importanți din Ucraina nu ar trebui să îi împiedice pe aceștia să participe la viața politică a țării, să se întâlnească cu alegătorii și să se deplaseze la reuniuni internaționale; invită, prin urmare, autoritățile din Ucraina să anuleze interdicția de călătorie, atât în țară, cât și în străinătate, în cazul Iuliei Timoșenko și al altor oameni politici importanți; |
| --- | --- |

4.

subliniază că anchetele în desfășurare în cazul unor lideri politici importanți din Ucraina nu ar trebui să îi împiedice pe aceștia să participe la viața politică a țării, să se întâlnească cu alegătorii și să se deplaseze la reuniuni internaționale; invită, prin urmare, autoritățile din Ucraina să anuleze interdicția de călătorie, atât în țară, cât și în străinătate, în cazul Iuliei Timoșenko și al altor oameni politici importanți;

| 5. | subliniază faptul că atât consolidarea statului de drept, cât și o luptă credibilă împotriva corupției sunt esențiale nu numai pentru încheierea acordului de asociere și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Ucraina în general, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că atât consolidarea statului de drept, cât și o luptă credibilă împotriva corupției sunt esențiale nu numai pentru încheierea acordului de asociere și dezvoltarea relațiilor dintre UE și Ucraina în general, ci și pentru consolidarea democrației în Ucraina;

| 6. | invită Comisia să sprijine reforma sistemului judiciar din Ucraina, folosind mai bine programul de consolidare a capacităților al UE și să ia în calcul înființarea unui grup al UE de consultanță la nivel înalt pentru Ucraina pentru a susține această țară în eforturile sale de a respecta legislația UE, inclusiv în ceea ce privește sistemul judiciar; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să sprijine reforma sistemului judiciar din Ucraina, folosind mai bine programul de consolidare a capacităților al UE și să ia în calcul înființarea unui grup al UE de consultanță la nivel înalt pentru Ucraina pentru a susține această țară în eforturile sale de a respecta legislația UE, inclusiv în ceea ce privește sistemul judiciar;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, SEAE, statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale OSCE. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, SEAE, statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, precum și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale OSCE.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0444.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/138

---

Joi, 9 iunie 2011Combaterea corupției din sportul european

P7_TA(2011)0273

Declarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 referitoare la combaterea corupției din sportul european

2012/C 380 E/20

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 165 alineatul (2) a șaptea liniuță din Tratatul privind funcționarea UE, conform căruia acțiunea Uniunii urmărește să dezvolte dimensiunea europeană a sportului, prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 alineatul (2) a șaptea liniuță din Tratatul privind funcționarea UE, conform căruia acțiunea Uniunii urmărește să dezvolte dimensiunea europeană a sportului, prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive;

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | recunoscând extrem de importantul impact social și financiar al sportului european asupra cetățenilor și întreprinderilor Uniunii; |
| --- | --- |

A.

recunoscând extrem de importantul impact social și financiar al sportului european asupra cetățenilor și întreprinderilor Uniunii;

| B. | întrucât, în conformitate cu Cartea albă privind sportul COM(2007)0391, problemele de corupție ce au o dimensiune europeană trebuie abordate la nivel european, iar Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a legislației UE de combatere a spălării banilor în statele membre în domeniul sportului, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu Cartea albă privind sportul COM(2007)0391, problemele de corupție ce au o dimensiune europeană trebuie abordate la nivel european, iar Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a legislației UE de combatere a spălării banilor în statele membre în domeniul sportului,

| 1. | solicită Comisiei să coordoneze, împreună cu statele membre, un studiu pe scară largă cu privire la incidentele de corupție din sportul european, consultând toate părțile implicate relevante; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să coordoneze, împreună cu statele membre, un studiu pe scară largă cu privire la incidentele de corupție din sportul european, consultând toate părțile implicate relevante;

| 2. | solicită Comisiei și statelor membre să evidențieze în mod specific legăturile dintre activitățile de crimă organizată și pariurile legale și cele ilegale, agenți sportivi, arbitri, funcționari ai cluburilor și sportivi, care urmăresc în mod fraudulos stabilirea anticipată a rezultatelor meciurilor sportive europene; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei și statelor membre să evidențieze în mod specific legăturile dintre activitățile de crimă organizată și pariurile legale și cele ilegale, agenți sportivi, arbitri, funcționari ai cluburilor și sportivi, care urmăresc în mod fraudulos stabilirea anticipată a rezultatelor meciurilor sportive europene;

| 3. | solicită Comisiei să reglementeze pariurile online pentru a sprijini integritatea și dezvoltarea durabilă a sportului european, prin stabilirea unor autorizații de funcționare pentru operatori, prin măsuri specifice de combatere a vânzării meciurilor și printr-o întoarcere cinstită la regulile inițiale ale sportului prin recunoașterea dreptului de a paria al organizatorilor competițiilor sportive; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să reglementeze pariurile online pentru a sprijini integritatea și dezvoltarea durabilă a sportului european, prin stabilirea unor autorizații de funcționare pentru operatori, prin măsuri specifice de combatere a vânzării meciurilor și printr-o întoarcere cinstită la regulile inițiale ale sportului prin recunoașterea dreptului de a paria al organizatorilor competițiilor sportive;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Comisiei și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul-verbal din 9 iunie 2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN1)).

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/138

---

Joi, 9 iunie 2011Activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru

P7_TA(2011)0274

Declarația Parlamentului European din 9 iunie 2011 privind activitățile Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru

2012/C 380 E/21

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în timpul luptelor intercomunale din 1963-1964, iar apoi în timpul invaziei turce a Ciprului din 1974 și ulterior acesteia au fost date dispărute aproximativ 2 000 de persoane atât din comunitatea greco-cipriotă, cât și din comunitatea turco-cipriotă; |
| --- | --- |

A.

întrucât în timpul luptelor intercomunale din 1963-1964, iar apoi în timpul invaziei turce a Ciprului din 1974 și ulterior acesteia au fost date dispărute aproximativ 2 000 de persoane atât din comunitatea greco-cipriotă, cât și din comunitatea turco-cipriotă;

| B. | întrucât nici acum nu se știe unde se află și ce soartă au avut multe dintre aceste persoane; |
| --- | --- |

B.

întrucât nici acum nu se știe unde se află și ce soartă au avut multe dintre aceste persoane;

| C. | întrucât Comisia pentru persoane dispărute din Cipru (CPD), susținută financiar de Organizația Națiunilor Unite, de Comisia Europeană și de alți donatori, încearcă să afle care a fost soarta persoanelor date dispărute, |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia pentru persoane dispărute din Cipru (CPD), susținută financiar de Organizația Națiunilor Unite, de Comisia Europeană și de alți donatori, încearcă să afle care a fost soarta persoanelor date dispărute,

| 1. | sprijină pe deplin activitățile CPD și recunoaște rolul pe care îl deține aceasta în această perioadă de după conflict în promovarea adevărului, a aducerii-aminte și a reconcilierii în Cipru; |
| --- | --- |

1.

sprijină pe deplin activitățile CPD și recunoaște rolul pe care îl deține aceasta în această perioadă de după conflict în promovarea adevărului, a aducerii-aminte și a reconcilierii în Cipru;

| 2. | invită Comisia Europeană să aloce în continuare Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru suficiente resurse pentru a-i permite să își ducă la îndeplinire importantul său mandat; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia Europeană să aloce în continuare Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru suficiente resurse pentru a-i permite să își ducă la îndeplinire importantul său mandat;

| 3. | invită Guvernul Turciei și Guvernul Ciprului să sprijine în continuare activitățile CDP, să intensifice eforturile depuse pentru găsirea persoanelor care încă figurează ca dispărute și să se asigure că toate informațiile care ar putea facilita misiunea CDP sunt puse nestingherit la dispoziția acesteia; |
| --- | --- |

3.

invită Guvernul Turciei și Guvernul Ciprului să sprijine în continuare activitățile CDP, să intensifice eforturile depuse pentru găsirea persoanelor care încă figurează ca dispărute și să se asigure că toate informațiile care ar putea facilita misiunea CDP sunt puse nestingherit la dispoziția acesteia;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre, precum și Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, însoțită de numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre, precum și Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 2 la procesul-verbal din 9 iunie 2011 (P7_PV(2011)06-09(ANN2)).

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 8 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/140 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/140

---

Miercuri, 8 iunie 2011A 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite

P7_TA(2011)0255

Recomandarea Parlamentului European din 8 iunie 2011 adresată Consiliului privind cea de-a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2011/2030(INI))

2012/C 380 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 34 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 34 din acesta,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, privind prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (B7-0072/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, privind prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (B7-0072/2011),

| — | având în vedere recomandarea sa din 25 martie 2010 adresată Consiliului privind cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 25 martie 2010 adresată Consiliului privind cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1),

| — | având în vedere prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, adoptată de Consiliu la 25 mai 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, adoptată de Consiliu la 25 mai 2010 (2),

| — | având în vedere cea de-a 65-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU), în special rezoluțiile organizației referitoare la „Cooperarea internațională privind ajutorul umanitar în cazul dezastrelor naturale, de la ajutor umanitar la dezvoltare (3)”, „Situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran” (4), „Situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană” (5), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (6), „Promovarea păcii ca cerință esențială pentru ca toți să se bucure pe deplin de toate drepturile omului” (7), „Consolidarea cooperării internaționale în domeniul drepturilor omului” (8), „Activități operaționale pentru dezvoltarea sistemului Organizației Națiunilor Unite” (9), „Rolul Organizației Națiunilor Unite în promovarea dezvoltării în contextul globalizării și al interdependenței” (10), „Către o nouă ordine economică internațională” (11), „Cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite, parlamentele naționale și Uniunea Interparlamentară (12)”, „Organizația Națiunilor Unite în guvernanța globală” (13), „Către o lume fără arme nucleare: accelerarea punerii în practică a angajamentelor de dezarmare nucleară” (14), „Revizuirea arhitecturii de consolidare a păcii a Organizației Națiunilor Unite” (15), și „Păstrarea promisiunii: uniți pentru atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 65-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU), în special rezoluțiile organizației referitoare la „Cooperarea internațională privind ajutorul umanitar în cazul dezastrelor naturale, de la ajutor umanitar la dezvoltare (3)”, „Situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran” (4), „Situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană” (5), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (6), „Promovarea păcii ca cerință esențială pentru ca toți să se bucure pe deplin de toate drepturile omului” (7), „Consolidarea cooperării internaționale în domeniul drepturilor omului” (8), „Activități operaționale pentru dezvoltarea sistemului Organizației Națiunilor Unite” (9), „Rolul Organizației Națiunilor Unite în promovarea dezvoltării în contextul globalizării și al interdependenței” (10), „Către o nouă ordine economică internațională” (11), „Cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite, parlamentele naționale și Uniunea Interparlamentară (12)”, „Organizația Națiunilor Unite în guvernanța globală” (13), „Către o lume fără arme nucleare: accelerarea punerii în practică a angajamentelor de dezarmare nucleară” (14), „Revizuirea arhitecturii de consolidare a păcii a Organizației Națiunilor Unite” (15), și „Păstrarea promisiunii: uniți pentru atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului” (16),

| — | având în vedere proiectul de rezoluție din 14 septembrie 2010 (17) și rezoluția din 3 mai 2011 (18) a Adunării Generale a ONU privind „Participarea Uniunii Europene la activitățile Organizației Națiunilor Unite”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de rezoluție din 14 septembrie 2010 (17) și rezoluția din 3 mai 2011 (18) a Adunării Generale a ONU privind „Participarea Uniunii Europene la activitățile Organizației Națiunilor Unite”,

| — | având în vedere Conferința de revizuire din 2010 a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP) și revizuirea ODM-urilor, Comisia pentru consolidarea păcii (CCP) și Consiliul pentru drepturile omului (CDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința de revizuire din 2010 a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP) și revizuirea ODM-urilor, Comisia pentru consolidarea păcii (CCP) și Consiliul pentru drepturile omului (CDO),

| — | având în vedere raportul prezentat de copromotori cu privire la revizuirea Comisiei pentru consolidarea păcii, intitulat „Revizuirea arhitecturii de consolidare a păcii a Organizației Națiunilor Unite” (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat de copromotori cu privire la revizuirea Comisiei pentru consolidarea păcii, intitulat „Revizuirea arhitecturii de consolidare a păcii a Organizației Națiunilor Unite” (19),

| — | având în vedere noul Organism ONU pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (Organismul ONU pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor – ONU FEMEI), |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Organism ONU pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (Organismul ONU pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor – ONU FEMEI),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind „Promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale printr-o mai bună înțelegere a valorilor tradiționale ale umanității”, adoptată la 24 martie 2011 și poziția negativă a UE cu privire la această rezoluție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind „Promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale printr-o mai bună înțelegere a valorilor tradiționale ale umanității”, adoptată la 24 martie 2011 și poziția negativă a UE cu privire la această rezoluție,

| — | având în vedere lista preliminară a punctelor de inclus pe ordinea de zi provizorie a celei de a 66-a sesiuni ordinare a Adunării Generale a ONU (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere lista preliminară a punctelor de inclus pe ordinea de zi provizorie a celei de a 66-a sesiuni ordinare a Adunării Generale a ONU (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la prioritățile celei de a 16-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și revizuirea din 2011 (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la prioritățile celei de a 16-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și revizuirea din 2011 (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2010 referitoare la viitorul Parteneriatului strategic UE-Africa în urma celui de-al treilea summit UE-Africa (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Cancun (COP 16) (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Cancun (COP 16) (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 referitoare la cooperarea civilo-militară și dezvoltarea unor capacități civilo-militare (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (26),

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0189/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0189/2011),

| A. | întrucât au loc transformări substanțiale ale ordinii mondiale, care determină Uniunea Europeană să se angajeze mai activ împreună cu puterile mondiale actuale și emergente, precum și cu alți partenerii bilaterali și multilaterali, în vederea promovării unor soluții eficiente la problemele care afectează atât cetățenii europeni, cât și întreaga omenire; |
| --- | --- |

A.

întrucât au loc transformări substanțiale ale ordinii mondiale, care determină Uniunea Europeană să se angajeze mai activ împreună cu puterile mondiale actuale și emergente, precum și cu alți partenerii bilaterali și multilaterali, în vederea promovării unor soluții eficiente la problemele care afectează atât cetățenii europeni, cât și întreaga omenire;

| B. | întrucât UE ar trebui să joace un rol proactiv în construirea unei Organizații a Națiunilor Unite care contribuie în mod eficient la soluțiile globale, la pace și securitate, la democrație și la o ordine internațională bazată pe statul de drept; întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), UE este angajată în mod formal la un multilateralism eficient având în centru o Organizație a Națiunilor Unite puternică, vitală pentru abordarea provocărilor globale, cum ar fi schimbările climatice și degradarea mediului, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului, diminuarea pauperității și dezvoltarea la nivel mondial, consecințele schimbărilor demografice și migrarea, precum și criminalitatea internațională organizată; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE ar trebui să joace un rol proactiv în construirea unei Organizații a Națiunilor Unite care contribuie în mod eficient la soluțiile globale, la pace și securitate, la democrație și la o ordine internațională bazată pe statul de drept; întrucât, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), UE este angajată în mod formal la un multilateralism eficient având în centru o Organizație a Națiunilor Unite puternică, vitală pentru abordarea provocărilor globale, cum ar fi schimbările climatice și degradarea mediului, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului, diminuarea pauperității și dezvoltarea la nivel mondial, consecințele schimbărilor demografice și migrarea, precum și criminalitatea internațională organizată;

| C. | întrucât UE se confruntă, într-o lume aflată în rapidă schimbare, cu numeroase provocări care reclamă un răspuns internațional concertat; întrucât, în acest efort, UE se poate bizui pe multilateralismul efectiv, pe valorile universale ale drepturilor omului, pe o economie mondială deschisă, bazată pe norme transparente și echitabile, convenite la nivel internațional, și pe evantaiul său unic de instrumente; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE se confruntă, într-o lume aflată în rapidă schimbare, cu numeroase provocări care reclamă un răspuns internațional concertat; întrucât, în acest efort, UE se poate bizui pe multilateralismul efectiv, pe valorile universale ale drepturilor omului, pe o economie mondială deschisă, bazată pe norme transparente și echitabile, convenite la nivel internațional, și pe evantaiul său unic de instrumente;

| D. | întrucât Tratatul de la Lisabona a creat noi structuri permanente pentru reprezentarea externă a UE și, prin urmare, noilor reprezentanți ai UE li se solicită să preia funcțiile îndeplinite anterior de președinția asigurată prin rotație a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât Tratatul de la Lisabona a creat noi structuri permanente pentru reprezentarea externă a UE și, prin urmare, noilor reprezentanți ai UE li se solicită să preia funcțiile îndeplinite anterior de președinția asigurată prin rotație a UE;

| E. | întrucât articolul 34 din TUE obligă statele membre ale Uniunii Europene să-și coordoneze acțiunile în cadrul organizațiilor și al conferințelor internaționale și, în plus, obligă statele membre care sunt și membre ale Consiliului de Securitate al ONU „să se pună de acord și să informeze pe deplin celelalte state membre și pe Înaltul Reprezentant”, precum și „să apere pozițiile și interesele Uniunii”; întrucât statele membre care fac parte în prezent din Consiliul de Securitate al ONU (Franța, Regatul Unit, Portugalia și Germania) nu au acționat în mod concertat și nu au adoptat o poziție comună cu privire la intervenția militară în Libia, în special în legătură cu votul asupra Rezoluției nr. 1973 a Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 34 din TUE obligă statele membre ale Uniunii Europene să-și coordoneze acțiunile în cadrul organizațiilor și al conferințelor internaționale și, în plus, obligă statele membre care sunt și membre ale Consiliului de Securitate al ONU „să se pună de acord și să informeze pe deplin celelalte state membre și pe Înaltul Reprezentant”, precum și „să apere pozițiile și interesele Uniunii”; întrucât statele membre care fac parte în prezent din Consiliul de Securitate al ONU (Franța, Regatul Unit, Portugalia și Germania) nu au acționat în mod concertat și nu au adoptat o poziție comună cu privire la intervenția militară în Libia, în special în legătură cu votul asupra Rezoluției nr. 1973 a Consiliului de Securitate al ONU;

| F. | întrucât articolul 47 din TUE conferă Uniunii personalitate juridică, ceea ce produce implicații în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile sale în conformitate cu dreptul internațional; întrucât UE împărtășește obiectivele și respectă principiile Cartei Organizației Națiunilor Unite; întrucât Tratatul de la Lisabona în ansamblul său permite Uniunii să-și asume un rol internațional pe măsura statutului său economic proeminent și a ambițiilor sale și să joace, conform celor stabilite în cadrul Strategiei europene de securitate 2003, rolul unui actor de talie mondială capabil să contribuie în mod responsabil la securitatea mondială și să ocupe un loc de frunte în ceea ce privește definirea, într-un mod cât mai unitar, a unor răspunsuri comune, multilateral convenite, la provocările comune; întrucât, pentru ca Uniunea să fie în măsură să acționeze cu eficacitate, este necesar ca interesele și obiectivele sale strategice să fie clar identificate; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 47 din TUE conferă Uniunii personalitate juridică, ceea ce produce implicații în ceea ce privește drepturile și responsabilitățile sale în conformitate cu dreptul internațional; întrucât UE împărtășește obiectivele și respectă principiile Cartei Organizației Națiunilor Unite; întrucât Tratatul de la Lisabona în ansamblul său permite Uniunii să-și asume un rol internațional pe măsura statutului său economic proeminent și a ambițiilor sale și să joace, conform celor stabilite în cadrul Strategiei europene de securitate 2003, rolul unui actor de talie mondială capabil să contribuie în mod responsabil la securitatea mondială și să ocupe un loc de frunte în ceea ce privește definirea, într-un mod cât mai unitar, a unor răspunsuri comune, multilateral convenite, la provocările comune; întrucât, pentru ca Uniunea să fie în măsură să acționeze cu eficacitate, este necesar ca interesele și obiectivele sale strategice să fie clar identificate;

| G. | întrucât parteneriatele mondiale sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor mondiale identificate în comun; întrucât UE este cel mai mare furnizor mondial de ajutor pentru dezvoltare și un partener principal al Organizației Națiunilor Unite în eforturile acesteia la nivelul celor trei piloni ai activității sale, inclusiv în situații de criză și post-criză, iar contribuția statelor membre se ridică la 38 % din bugetul obișnuit al ONU; întrucât un parteneriat solid și stabil UE-ONU este esențial pentru activitatea Organizației Națiunilor Unite și un factor-cheie pentru rolul UE ca actor mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât parteneriatele mondiale sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor mondiale identificate în comun; întrucât UE este cel mai mare furnizor mondial de ajutor pentru dezvoltare și un partener principal al Organizației Națiunilor Unite în eforturile acesteia la nivelul celor trei piloni ai activității sale, inclusiv în situații de criză și post-criză, iar contribuția statelor membre se ridică la 38 % din bugetul obișnuit al ONU; întrucât un parteneriat solid și stabil UE-ONU este esențial pentru activitatea Organizației Națiunilor Unite și un factor-cheie pentru rolul UE ca actor mondial;

| H. | întrucât înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie în mod semnificativ la implementarea în continuare a rezoluțiilor 1325 și 1820, precum și a celor următoare, adoptate de Consiliul de Securitate al ONU, atât prin structura sa internă, cât și prin acțiunile și politicile sale externe; |
| --- | --- |

H.

întrucât înființarea Serviciului European pentru acțiune externă (SEAE) ar trebui să contribuie în mod semnificativ la implementarea în continuare a rezoluțiilor 1325 și 1820, precum și a celor următoare, adoptate de Consiliul de Securitate al ONU, atât prin structura sa internă, cât și prin acțiunile și politicile sale externe;

| I. | întrucât, la recomandarea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC), Adunarea Generală a ONU a votat, la 1 martie 2011, în favoarea suspendării Libiei din calitatea sa de membru al UNHRC; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la recomandarea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC), Adunarea Generală a ONU a votat, la 1 martie 2011, în favoarea suspendării Libiei din calitatea sa de membru al UNHRC;

| J. | întrucât eforturile mai hotărâte de combatere a terorismului în lume au accentuat necesitatea de a aborda securitatea, respectând, în același timp, pe deplin, drepturile omului și libertățile fundamentale, |
| --- | --- |

J.

întrucât eforturile mai hotărâte de combatere a terorismului în lume au accentuat necesitatea de a aborda securitatea, respectând, în același timp, pe deplin, drepturile omului și libertățile fundamentale,

1.   adresează Consiliului recomandările următoare:

Uniunea Europeană în sistemul Organizației Națiunilor Unite

| (a) | să sporească multilateralismul eficient ca preocupare strategică imperativă a Uniunii și să consolideze coerența și vizibilitatea UE în calitate de actor global în cadrul ONU, printre altele, prin mai buna coordonare a consultărilor interne ale UE cu privire la chestiunile legate de ONU și prin promovarea lărgirii sferei de acțiune într-o gamă largă de aspecte; să autorizeze VP/ÎR să elaboreze un proiect de orientări pentru consultări periodice între ambasadorii statelor membre și ambasadorii UE, în special între cei care își desfășoară activitatea la nivel multilateral, în locuri ca Geneva și New York, astfel încât UE să își poată urmări cu succes obiectivele sale la ONU și să satisfacă așteptările membrilor ONU în ceea ce privește capacitatea sa de a acționa; să promoveze o mai mare coeziune, atât în cadrul sistemului ONU, cât și între pozițiile statelor membre ale UE și țările candidate și potențial candidate, astfel încât să maximizeze potențialul oferit de Tratatul de la Lisabona pentru a consolida impactul UE, utilizând în mod coordonat și strategic numeroasele și diferitele sale puncte de acces (ale UE și ale statelor membre); să își întărească capacitatea sa de a negocia la momentul oportun cu alte grupări regionale; să acorde reprezentanților UE un mandat corespunzător pentru a putea negocia în mod eficace în numele statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

să sporească multilateralismul eficient ca preocupare strategică imperativă a Uniunii și să consolideze coerența și vizibilitatea UE în calitate de actor global în cadrul ONU, printre altele, prin mai buna coordonare a consultărilor interne ale UE cu privire la chestiunile legate de ONU și prin promovarea lărgirii sferei de acțiune într-o gamă largă de aspecte; să autorizeze VP/ÎR să elaboreze un proiect de orientări pentru consultări periodice între ambasadorii statelor membre și ambasadorii UE, în special între cei care își desfășoară activitatea la nivel multilateral, în locuri ca Geneva și New York, astfel încât UE să își poată urmări cu succes obiectivele sale la ONU și să satisfacă așteptările membrilor ONU în ceea ce privește capacitatea sa de a acționa; să promoveze o mai mare coeziune, atât în cadrul sistemului ONU, cât și între pozițiile statelor membre ale UE și țările candidate și potențial candidate, astfel încât să maximizeze potențialul oferit de Tratatul de la Lisabona pentru a consolida impactul UE, utilizând în mod coordonat și strategic numeroasele și diferitele sale puncte de acces (ale UE și ale statelor membre); să își întărească capacitatea sa de a negocia la momentul oportun cu alte grupări regionale; să acorde reprezentanților UE un mandat corespunzător pentru a putea negocia în mod eficace în numele statelor membre;

| (b) | să utilizeze pe deplin dispozițiile Rezoluției A/RES/65/276 referitoare la participarea UE la activitățile ONU, care stipulează măsurile necesare pentru ca UE să poată participa în mod eficient la activitatea Adunării Generale a ONU; să își reconfirme angajamentul său potrivit căruia ONU se află în centrul politicii externe a UE și să reitereze ideea că participarea sa eficientă la activitatea ONU nu este numai o prioritate strategică a UE, ci este, de asemenea, în concordanță cu atingerea obiectivelor ONU și, ca atare, este în beneficiul tuturor membrilor organizației; să amelioreze coordonarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, încurajându-le pe acelea dintre ele care sunt și membre ale acestuia și, în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din TUE, să invite VP/ÎR să reprezinte UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU de fiecare dată când se definește o poziție comună; |
| --- | --- |

(b)

să utilizeze pe deplin dispozițiile Rezoluției A/RES/65/276 referitoare la participarea UE la activitățile ONU, care stipulează măsurile necesare pentru ca UE să poată participa în mod eficient la activitatea Adunării Generale a ONU; să își reconfirme angajamentul său potrivit căruia ONU se află în centrul politicii externe a UE și să reitereze ideea că participarea sa eficientă la activitatea ONU nu este numai o prioritate strategică a UE, ci este, de asemenea, în concordanță cu atingerea obiectivelor ONU și, ca atare, este în beneficiul tuturor membrilor organizației; să amelioreze coordonarea statelor membre ale UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, încurajându-le pe acelea dintre ele care sunt și membre ale acestuia și, în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din TUE, să invite VP/ÎR să reprezinte UE în cadrul Consiliului de Securitate al ONU de fiecare dată când se definește o poziție comună;

| (c) | să identifice o mai bună prioritizare și canale de transmisie mai eficiente între Bruxelles și Delegația UE din New York, inclusiv o cooperare mai intensă cu Comitetul politic și de securitate, precum și un sistem mai clar și mai bine structurat pentru acordarea de sprijin de către instituțiile din Bruxelles; |
| --- | --- |

(c)

să identifice o mai bună prioritizare și canale de transmisie mai eficiente între Bruxelles și Delegația UE din New York, inclusiv o cooperare mai intensă cu Comitetul politic și de securitate, precum și un sistem mai clar și mai bine structurat pentru acordarea de sprijin de către instituțiile din Bruxelles;

| (d) | să acționeze alături de partenerii strategici ai UE în cadrul sistemului ONU; de asemenea, să se acorde o dimensiune multilaterală parteneriatelor strategice prin includerea chestiunilor mondiale pe ordinile de zi ale summiturilor bilaterale și multilaterale ale UE; |
| --- | --- |

(d)

să acționeze alături de partenerii strategici ai UE în cadrul sistemului ONU; de asemenea, să se acorde o dimensiune multilaterală parteneriatelor strategice prin includerea chestiunilor mondiale pe ordinile de zi ale summiturilor bilaterale și multilaterale ale UE;

UE și guvernanța globală

| (e) | să consolideze guvernanța globală și să caute soluții sustenabile la problema reprezentată de relația dintre formațiunile „G” și sistemul ONU pe baza cărora dezbaterile tematice și dimensiunea economică pot fi abordate în mod util de aceste grupuri, cu condiția ca ONU să își păstreze rolul său central și să rămână organismul legitim de guvernanță la nivel mondial; în același timp, să ia în considerare G-8 și G-20 ca foruri importante pentru definirea soluțiilor globale la care UE trebuie să contribuie în mod activ prin intermediul pozițiilor coordonate; să sprijine inițiativa președintelui Adunării Generale a ONU de a organiza dezbateri ale Adunării Generale cu președinția G-20 înainte și după summiturile G-20; |
| --- | --- |

(e)

să consolideze guvernanța globală și să caute soluții sustenabile la problema reprezentată de relația dintre formațiunile „G” și sistemul ONU pe baza cărora dezbaterile tematice și dimensiunea economică pot fi abordate în mod util de aceste grupuri, cu condiția ca ONU să își păstreze rolul său central și să rămână organismul legitim de guvernanță la nivel mondial; în același timp, să ia în considerare G-8 și G-20 ca foruri importante pentru definirea soluțiilor globale la care UE trebuie să contribuie în mod activ prin intermediul pozițiilor coordonate; să sprijine inițiativa președintelui Adunării Generale a ONU de a organiza dezbateri ale Adunării Generale cu președinția G-20 înainte și după summiturile G-20;

| (f) | să contribuie la operaționalizarea noii arhitecturi de gen unice compuse care înlocuiește cele patru entități de gen ale ONU existente în cadrul procesului de coerență la nivelul sistemului, aflat în curs de desfășurare; să sprijine pe deplin și să pledeze în favoarea unui buget corespunzător pentru ONU Femei, astfel încât acest organ să-și poată îndeplini rolul său vizând promovarea egalității de gen, protejării și emancipării femeilor, inclusiv în situații de conflict și post-criză, lucrând în strânsă cooperare cu alte părți ale sistemului ONU și să întrețină legături strânse cu această organizație; să aplice integrarea principiului egalității de gen în toate acțiunile pregătitoare în perspectiva crizei din cadrul Instrumentului de Stabilitate (IdS); |
| --- | --- |

(f)

să contribuie la operaționalizarea noii arhitecturi de gen unice compuse care înlocuiește cele patru entități de gen ale ONU existente în cadrul procesului de coerență la nivelul sistemului, aflat în curs de desfășurare; să sprijine pe deplin și să pledeze în favoarea unui buget corespunzător pentru ONU Femei, astfel încât acest organ să-și poată îndeplini rolul său vizând promovarea egalității de gen, protejării și emancipării femeilor, inclusiv în situații de conflict și post-criză, lucrând în strânsă cooperare cu alte părți ale sistemului ONU și să întrețină legături strânse cu această organizație; să aplice integrarea principiului egalității de gen în toate acțiunile pregătitoare în perspectiva crizei din cadrul Instrumentului de Stabilitate (IdS);

| (g) | să contribuie la îmbunătățirea eficienței și transparenței ONU și la consolidarea gestionării resurselor financiare ale ONU; |
| --- | --- |

(g)

să contribuie la îmbunătățirea eficienței și transparenței ONU și la consolidarea gestionării resurselor financiare ale ONU;

| (h) | să utilizeze primul text de negociere privind reforma Consiliului de Securitate al ONU ca o posibilitate de a se concentra într-un mod cuprinzător asupra punctelor de convergență și de a înregistra un progres tangibil în legătură cu clarificarea competențelor acestuia în relație cu alte organisme ale ONU, precum și de a include membri pentru a ameliora reprezentativitatea și legitimitatea Consiliului de Securitate al ONU și pentru a reexamina metodele de lucru ale acestuia; să sublinieze necesitatea unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate al ONU, în vederea consolidării legitimității, reprezentării regionale și a eficacității sale; să promoveze un proces de reformă care poate fi lansat în mod ireversibil de statele membre ale UE în cazul în care, în conformitate cu obiectivele Tratatului de la Lisabona privind consolidarea politicii externe și rolul UE în ceea ce privește pacea mondială, securitatea și reglementarea, acestea solicită un loc permanent pentru UE într-un Consiliu de Securitate al ONU extins și reformat; să ia inițiativa de a invita statele membre să dezvolte o poziție comună în acest sens; până la adoptarea unei astfel de poziții comune, să ajungă la un acord cu privire la introducerea, fără întârziere, a unui sistem prin rotație în Consiliul de Securitate al ONU, astfel încât să asigure UE un loc permanent în cadrul acestuia; |
| --- | --- |

(h)

să utilizeze primul text de negociere privind reforma Consiliului de Securitate al ONU ca o posibilitate de a se concentra într-un mod cuprinzător asupra punctelor de convergență și de a înregistra un progres tangibil în legătură cu clarificarea competențelor acestuia în relație cu alte organisme ale ONU, precum și de a include membri pentru a ameliora reprezentativitatea și legitimitatea Consiliului de Securitate al ONU și pentru a reexamina metodele de lucru ale acestuia; să sublinieze necesitatea unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate al ONU, în vederea consolidării legitimității, reprezentării regionale și a eficacității sale; să promoveze un proces de reformă care poate fi lansat în mod ireversibil de statele membre ale UE în cazul în care, în conformitate cu obiectivele Tratatului de la Lisabona privind consolidarea politicii externe și rolul UE în ceea ce privește pacea mondială, securitatea și reglementarea, acestea solicită un loc permanent pentru UE într-un Consiliu de Securitate al ONU extins și reformat; să ia inițiativa de a invita statele membre să dezvolte o poziție comună în acest sens; până la adoptarea unei astfel de poziții comune, să ajungă la un acord cu privire la introducerea, fără întârziere, a unui sistem prin rotație în Consiliul de Securitate al ONU, astfel încât să asigure UE un loc permanent în cadrul acestuia;

| (i) | să consolideze în continuare rolul Curții Penale Internaționale (CPI) și al a sistemului judiciar penal internațional, să promoveze responsabilitatea și să pună capăt impunității, să promoveze în continuare importanta activitate desfășurată de CPI, ca unică instituție judiciară permanentă și independentă competentă în ceea ce privește cele mai grave delicte de relevanță internațională, printre care genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război; să încurajeze o relație strânsă între CPI și ONU, în concordanță cu articolul 2 din Statutul de la Roma, precum și ratificarea, de către toate statele membre ale ONU, a Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

(i)

să consolideze în continuare rolul Curții Penale Internaționale (CPI) și al a sistemului judiciar penal internațional, să promoveze responsabilitatea și să pună capăt impunității, să promoveze în continuare importanta activitate desfășurată de CPI, ca unică instituție judiciară permanentă și independentă competentă în ceea ce privește cele mai grave delicte de relevanță internațională, printre care genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război; să încurajeze o relație strânsă între CPI și ONU, în concordanță cu articolul 2 din Statutul de la Roma, precum și ratificarea, de către toate statele membre ale ONU, a Statutului de la Roma;

Pacea, securitatea și dreptatea

Prevenirea și gestionarea crizelor, medierea, menținerea și consolidarea păcii

| (j) | să consolideze structurile de prevenire a crizelor și eficacitatea lor în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), în perspectiva transformării acestei organizații într-un lider mondial în materie de gestionare a crizelor și redresare; să consolideze structurile UE de prevenire a conflictelor și să îmbunătățească cooperarea din acest domeniu cu ONU, OSCE, Uniunea Africană (UA) și alte organizații internaționale și regionale, precum și cu societatea civilă, actorii economici, întreprinderile private, persoanele și organizațiile de experți; |
| --- | --- |

(j)

să consolideze structurile de prevenire a crizelor și eficacitatea lor în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), în perspectiva transformării acestei organizații într-un lider mondial în materie de gestionare a crizelor și redresare; să consolideze structurile UE de prevenire a conflictelor și să îmbunătățească cooperarea din acest domeniu cu ONU, OSCE, Uniunea Africană (UA) și alte organizații internaționale și regionale, precum și cu societatea civilă, actorii economici, întreprinderile private, persoanele și organizațiile de experți;

| (k) | să depună eforturi pentru a obține un consens și pentru a dezvolta o abordare mai operațională față de doctrina „Responsabilitatea de a proteja”; subliniind importanța sa în prevenirea și medierea pașnică a conflictelor, să încurajeze punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, printre altele, prin îmbunătățirea în continuare a mecanismelor de aplicare a acesteia și prin consolidarea rolului organizațiilor regionale, cum ar fi Uniunea Africană (UA) și Liga Arabă, prin consolidarea mecanismelor de avertizare timpurie în cadrul ONU și printr-o definire mai exactă a rolurilor organismelor relevante ale ONU; să ia act de Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1970(2011) din 26 februarie 2011, în cazul căreia, pentru prima dată, toți membrii permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU au convenit să solicite Curții Penale Internaționale să înceapă o anchetă împotriva unui guvern în funcție, pe baza unor presupuse crime împotriva umanității și în conformitate cu doctrina „Responsabilitatea de a proteja”, făcând referire la o criză în curs; să ia act, de asemenea, de Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1973(2011) din 17 martie 2011, care a pus accentul pe hotărârea comunității internaționale de a asigura protecția civililor și a zonelor locuite de civili, ca primă punere în practică a doctrinei „Responsabilității de a proteja” în temeiul unui mandat al ONU clar și în legătură cu o criză în curs; |
| --- | --- |

(k)

să depună eforturi pentru a obține un consens și pentru a dezvolta o abordare mai operațională față de doctrina „Responsabilitatea de a proteja”; subliniind importanța sa în prevenirea și medierea pașnică a conflictelor, să încurajeze punerea în aplicare a responsabilității de a proteja, printre altele, prin îmbunătățirea în continuare a mecanismelor de aplicare a acesteia și prin consolidarea rolului organizațiilor regionale, cum ar fi Uniunea Africană (UA) și Liga Arabă, prin consolidarea mecanismelor de avertizare timpurie în cadrul ONU și printr-o definire mai exactă a rolurilor organismelor relevante ale ONU; să ia act de Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1970(2011) din 26 februarie 2011, în cazul căreia, pentru prima dată, toți membrii permanenți ai Consiliului de Securitate al ONU au convenit să solicite Curții Penale Internaționale să înceapă o anchetă împotriva unui guvern în funcție, pe baza unor presupuse crime împotriva umanității și în conformitate cu doctrina „Responsabilitatea de a proteja”, făcând referire la o criză în curs; să ia act, de asemenea, de Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 1973(2011) din 17 martie 2011, care a pus accentul pe hotărârea comunității internaționale de a asigura protecția civililor și a zonelor locuite de civili, ca primă punere în practică a doctrinei „Responsabilității de a proteja” în temeiul unui mandat al ONU clar și în legătură cu o criză în curs;

| (l) | să recunoască activitatea desfășurată de organismele de mediere din cadrul ONU, precum Unitatea de sprijin pentru mediere (USM) din cadrul Departamentului pentru afaceri politici (DPA) și să susțină creșterea numărului de angajați; să sprijine parteneriatul UE cu USM și să asigure că SEAE joacă un rol esențial în această privință; |
| --- | --- |

(l)

să recunoască activitatea desfășurată de organismele de mediere din cadrul ONU, precum Unitatea de sprijin pentru mediere (USM) din cadrul Departamentului pentru afaceri politici (DPA) și să susțină creșterea numărului de angajați; să sprijine parteneriatul UE cu USM și să asigure că SEAE joacă un rol esențial în această privință;

| (m) | să promoveze securitatea și stabilizarea în zonele de criză prin prevenirea conflictelor, mediere, dialog, edificare a capacităților locale, prin strategii de redresare și reconstrucție în urma conflictelor, care stabilizează, în același timp, pacea, strategii care promovează soluții sustenabile printr-o tranziție lină de la eforturile pe termen scurt și mediu la eforturi de dezvoltare pe termen mai lung; să asigure faptul că politicile de edificare a păcii și dezvoltare sunt atât planificate, cât și puse în aplicare în cadrul unei strategii unice globale a ONU care ia în considerare nevoile de edificare a păcii și viitoarea tranziție către o strategie pe termen mai lung încă de la începutul etapelor de planificare și de punere în aplicare și pe care UE își bazează propriile măsuri; luând în considerare stabilizarea unei țări aflată în conflict, este nevoie de acțiuni mai complexe și de o abordare integrată, și nu doar de forțe armate, capacitățile necesare ar trebui să fie organizate prin intermediul unei astfel de strategii cu scopul de a aborda în mod adecvat cauzele profunde ale conflictului, având în vedere faptul că jumătate din țările în care se desfășoară operațiuni de menținere a păcii ajung din nou în situații de conflict în 10 ani de la părăsirea teritoriului acestora de către forțele de menținere a păcii; |
| --- | --- |

(m)

să promoveze securitatea și stabilizarea în zonele de criză prin prevenirea conflictelor, mediere, dialog, edificare a capacităților locale, prin strategii de redresare și reconstrucție în urma conflictelor, care stabilizează, în același timp, pacea, strategii care promovează soluții sustenabile printr-o tranziție lină de la eforturile pe termen scurt și mediu la eforturi de dezvoltare pe termen mai lung; să asigure faptul că politicile de edificare a păcii și dezvoltare sunt atât planificate, cât și puse în aplicare în cadrul unei strategii unice globale a ONU care ia în considerare nevoile de edificare a păcii și viitoarea tranziție către o strategie pe termen mai lung încă de la începutul etapelor de planificare și de punere în aplicare și pe care UE își bazează propriile măsuri; luând în considerare stabilizarea unei țări aflată în conflict, este nevoie de acțiuni mai complexe și de o abordare integrată, și nu doar de forțe armate, capacitățile necesare ar trebui să fie organizate prin intermediul unei astfel de strategii cu scopul de a aborda în mod adecvat cauzele profunde ale conflictului, având în vedere faptul că jumătate din țările în care se desfășoară operațiuni de menținere a păcii ajung din nou în situații de conflict în 10 ani de la părăsirea teritoriului acestora de către forțele de menținere a păcii;

| (n) | să insiste asupra necesității de a trage învățăminte din recentele evoluții din Japonia și să prezinte propuneri; să impună norme de siguranță mai exigente în cazul centralelor nucleare existente, în special în zonele seismice; să solicite o mai bună cooperare în cazuri similare de dezastre naturale provocate de om, pentru a reduce la minimum consecințele scurgerilor radioactive asupra ființelor umane și a mediului; |
| --- | --- |

(n)

să insiste asupra necesității de a trage învățăminte din recentele evoluții din Japonia și să prezinte propuneri; să impună norme de siguranță mai exigente în cazul centralelor nucleare existente, în special în zonele seismice; să solicite o mai bună cooperare în cazuri similare de dezastre naturale provocate de om, pentru a reduce la minimum consecințele scurgerilor radioactive asupra ființelor umane și a mediului;

| (o) | să elaboreze o viziune strategică clar definită referitoare la instrumentele UE de prevenire și gestionare a crizelor și să studieze sfera de aplicare a gestionării concretă a proiectelor prin intermediul nou înființatului SEAE, confirmând importanța pe care prevenirea și gestionarea crizelor o au în contextul acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

(o)

să elaboreze o viziune strategică clar definită referitoare la instrumentele UE de prevenire și gestionare a crizelor și să studieze sfera de aplicare a gestionării concretă a proiectelor prin intermediul nou înființatului SEAE, confirmând importanța pe care prevenirea și gestionarea crizelor o au în contextul acțiunii externe a UE;

| (p) | să se concentreze asupra asumării la nivel național a strategiilor de edificare a păcii, din faza inițială de elaborare până la implementarea pe teren, fructificând cele mai bune practici și acțiunile încununate cu succes; să avanseze un program de dezvoltare multisectorial, pe baza căruia edificarea statului să fie sprijinită prin eforturi bine concepute de dezvoltare și edificare a păcii, în centrul căreia să se afle solide componente economice; |
| --- | --- |

(p)

să se concentreze asupra asumării la nivel național a strategiilor de edificare a păcii, din faza inițială de elaborare până la implementarea pe teren, fructificând cele mai bune practici și acțiunile încununate cu succes; să avanseze un program de dezvoltare multisectorial, pe baza căruia edificarea statului să fie sprijinită prin eforturi bine concepute de dezvoltare și edificare a păcii, în centrul căreia să se afle solide componente economice;

| (q) | să pună un accent mai mare asupra sarcinii de consolidare a păcii în situații postconflictuale, prin furnizarea unei consultanțe strategice și făcând uz de experiența și finanțările provenind din întreaga lume în vederea sprijinirii proiectelor de redresare; să mobilizeze resursele și noile surse de finanțare și să finanțeze redresarea timpurie, în perspectiva reconstrucției în urma conflictelor; |
| --- | --- |

(q)

să pună un accent mai mare asupra sarcinii de consolidare a păcii în situații postconflictuale, prin furnizarea unei consultanțe strategice și făcând uz de experiența și finanțările provenind din întreaga lume în vederea sprijinirii proiectelor de redresare; să mobilizeze resursele și noile surse de finanțare și să finanțeze redresarea timpurie, în perspectiva reconstrucției în urma conflictelor;

| (r) | să contribuie la o mai mare desfășurare a experților civili de sex feminin și să sprijine planurile de acțiune naționale în spiritul Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și planul de acțiune al Secretarului General al ONU privind asigurarea participării femeilor la consolidarea păcii; |
| --- | --- |

(r)

să contribuie la o mai mare desfășurare a experților civili de sex feminin și să sprijine planurile de acțiune naționale în spiritul Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și planul de acțiune al Secretarului General al ONU privind asigurarea participării femeilor la consolidarea păcii;

Cooperarea în cazul gestionării crizei globale în cadrul parteneriatelor

| (s) | să considere acest aspect drept o prioritate strategică a UE cu scopul de a consolida parteneriatele internaționale de gestionare a crizelor și de a încuraja dialogul cu alți actori principali implicați în gestionarea crizelor, cum ar fi ONU, NATO, UA, precum și cu țările terțe, precum SUA, Turcia, Norvegia și Canada; să sincronizeze acțiunile pe teren, să facă schimb de informații și să pună în comun resurse financiare în domeniul menținerii și edificării păcii, inclusiv în domeniul cooperării privind gestionarea crizelor și, în special, în ceea ce privește securitatea maritimă și lupta împotriva terorismului în conformitate cu dreptul internațional; să îmbunătățească, în acest sens, coordonarea cu instituțiile financiare internaționale (IFI) și cu donatorii bilaterali; |
| --- | --- |

(s)

să considere acest aspect drept o prioritate strategică a UE cu scopul de a consolida parteneriatele internaționale de gestionare a crizelor și de a încuraja dialogul cu alți actori principali implicați în gestionarea crizelor, cum ar fi ONU, NATO, UA, precum și cu țările terțe, precum SUA, Turcia, Norvegia și Canada; să sincronizeze acțiunile pe teren, să facă schimb de informații și să pună în comun resurse financiare în domeniul menținerii și edificării păcii, inclusiv în domeniul cooperării privind gestionarea crizelor și, în special, în ceea ce privește securitatea maritimă și lupta împotriva terorismului în conformitate cu dreptul internațional; să îmbunătățească, în acest sens, coordonarea cu instituțiile financiare internaționale (IFI) și cu donatorii bilaterali;

| (t) | reamintind că Consiliului de Securitate al ONU îi revine, în primul rând, responsabilitatea menținerii păcii și securității internaționale, să pună accentul pe necesitatea unei strânse cooperări între UE și ONU în domeniul gestionării civile și militare a crizelor și, în special, în ceea ce privește operațiunile de ajutorare umanitară; să intensifice eforturile urmărind ca statele membre ale UE să contribuie în mod adecvat la misiunile ONU și ca această contribuție să se producă în mod coordonat; să exploreze în continuare modalitățile în care UE, în întregul ei, poate contribui mai eficient la eforturile depuse sub conducerea ONU, de exemplu prin lansarea unor operațiuni de răspuns rapid de tip „pasarelă” sau „dincolo de teatrul de operațiuni” sau prin asigurarea unei componente UE în cadrul unei misiuni ONU mai largi; |
| --- | --- |

(t)

reamintind că Consiliului de Securitate al ONU îi revine, în primul rând, responsabilitatea menținerii păcii și securității internaționale, să pună accentul pe necesitatea unei strânse cooperări între UE și ONU în domeniul gestionării civile și militare a crizelor și, în special, în ceea ce privește operațiunile de ajutorare umanitară; să intensifice eforturile urmărind ca statele membre ale UE să contribuie în mod adecvat la misiunile ONU și ca această contribuție să se producă în mod coordonat; să exploreze în continuare modalitățile în care UE, în întregul ei, poate contribui mai eficient la eforturile depuse sub conducerea ONU, de exemplu prin lansarea unor operațiuni de răspuns rapid de tip „pasarelă” sau „dincolo de teatrul de operațiuni” sau prin asigurarea unei componente UE în cadrul unei misiuni ONU mai largi;

| (u) | să creeze un cadru strategic mai larg pentru parteneriatul de gestionare a crizelor dintre UE și organizațiile regionale și subregionale, precum UA, Liga Arabă sau Comunitatea Economică a Statelor Vest Africane (ECOWAS) și ONU și să consolideze, în special, o relație triunghiulară între Consiliul pentru pace și securitate al UA, Consiliul de Securitate al ONU și Comitetul politic și de securitate al UE, cu scopul de a contribui la garantarea coerenței și a consolidării reciproce a eforturilor de sprijinire a UA; să consolideze predictibilitatea, sustenabilitatea și flexibilitatea finanțării operațiunilor de pace mandatate de ONU și întreprinse de UA; să caute soluții care să facă posibilă cooperarea mai strânsă dintre UE și UA în zonele operaționale specifice ale acestora, îmbunătățind, astfel, capacitățile de avertizare timpurie și de prevenire a conflictelor și asigurând schimburi de bune practici și de experiență în domeniul gestionării crizelor; |
| --- | --- |

(u)

să creeze un cadru strategic mai larg pentru parteneriatul de gestionare a crizelor dintre UE și organizațiile regionale și subregionale, precum UA, Liga Arabă sau Comunitatea Economică a Statelor Vest Africane (ECOWAS) și ONU și să consolideze, în special, o relație triunghiulară între Consiliul pentru pace și securitate al UA, Consiliul de Securitate al ONU și Comitetul politic și de securitate al UE, cu scopul de a contribui la garantarea coerenței și a consolidării reciproce a eforturilor de sprijinire a UA; să consolideze predictibilitatea, sustenabilitatea și flexibilitatea finanțării operațiunilor de pace mandatate de ONU și întreprinse de UA; să caute soluții care să facă posibilă cooperarea mai strânsă dintre UE și UA în zonele operaționale specifice ale acestora, îmbunătățind, astfel, capacitățile de avertizare timpurie și de prevenire a conflictelor și asigurând schimburi de bune practici și de experiență în domeniul gestionării crizelor;

| (v) | să contribuie la consolidarea progreselor realizate în ceea ce privește implementarea arhitecturii africane de pace și securitate, în vederea abordării provocărilor legate de pace și securitate pe continentul african; să pună accentul asupra importanței pe care o prezintă furnizarea unei finanțări predictibile și sustenabile pentru operațiunile de sprijinire a păcii în Africa, necesității edificării capacităților locale de rezistență și fermitatea în ceea ce privește protejarea civililor în cadrul conflictelor armate; |
| --- | --- |

(v)

să contribuie la consolidarea progreselor realizate în ceea ce privește implementarea arhitecturii africane de pace și securitate, în vederea abordării provocărilor legate de pace și securitate pe continentul african; să pună accentul asupra importanței pe care o prezintă furnizarea unei finanțări predictibile și sustenabile pentru operațiunile de sprijinire a păcii în Africa, necesității edificării capacităților locale de rezistență și fermitatea în ceea ce privește protejarea civililor în cadrul conflictelor armate;

| (w) | dată fiind dimensiunea regională a conflictelor de pe continentul african, să continue eforturile de consolidare a relațiilor cu organizațiile subregionale, printre care ECOWAS, Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD) și să le implice pe acestea și țările din regiune în gestionarea crizelor; |
| --- | --- |

(w)

dată fiind dimensiunea regională a conflictelor de pe continentul african, să continue eforturile de consolidare a relațiilor cu organizațiile subregionale, printre care ECOWAS, Comunitatea de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) și Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD) și să le implice pe acestea și țările din regiune în gestionarea crizelor;

Arhitectura de consolidare a păcii, revizuirea Comisiei pentru consolidarea păcii

| (x) | să contribuie la sarcina de a permite arhitecturii de consolidare a păcii a ONU să fie conformă cu așteptările care au însoțit crearea sa, preluând recomandările procesului de revizuire a CCP cu scopul de a îmbunătăți, de asemenea, în continuare eficiența CCP; să sprijine crearea unei arhitecturi globale sănătoase de consolidare a păcii pe baza unui parteneriat între țările în curs de dezvoltare și cele dezvoltate, acordând, în același timp, o atenție deosebită îmbunătățirii realizării acesteia pe teren, consolidării relațiilor cu IFI – în scopul creării de locuri de muncă și abordării problemelor economice – și promovării unei relații mai consolidate între menținerea și edificarea păcii; să promoveze o relație mai structurată între CCP, Direcția Executivă pentru chestiuni de interes mondial și multilateral din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și în special Direcția pentru prevenirea conflictelor și politica de securitate din cadrul acestuia și Adunarea Generală a ONU, Consiliul de Securitate al ONU și Consiliul Economic și Social, în vederea creării unei sinergii mai mari între menținerea și edificarea păcii și acțiuni de dezvoltare pe teren; să caute modalități de a consolida rolul consultativ al CCP față de Consiliul de Securitate al ONU, în fața căruia este responsabil, de a îmbunătăți cooperarea CCP cu Biroul de Sprijin pentru Consolidarea Păcii (BPCP) și de a consolida legăturile cu organizațiile regionale și IFI; să îmbunătățească, în continuare, parteneriatul existent dintre Comisia ONU pentru consolidarea păcii și Parteneriatul UE pentru edificarea păcii, printr-o abordare de jos în sus a procesului de soluționare a conflictelor care să țină seama de activitățile actorilor neguvernamentali în cadrul edificării păcii; |
| --- | --- |

(x)

să contribuie la sarcina de a permite arhitecturii de consolidare a păcii a ONU să fie conformă cu așteptările care au însoțit crearea sa, preluând recomandările procesului de revizuire a CCP cu scopul de a îmbunătăți, de asemenea, în continuare eficiența CCP; să sprijine crearea unei arhitecturi globale sănătoase de consolidare a păcii pe baza unui parteneriat între țările în curs de dezvoltare și cele dezvoltate, acordând, în același timp, o atenție deosebită îmbunătățirii realizării acesteia pe teren, consolidării relațiilor cu IFI – în scopul creării de locuri de muncă și abordării problemelor economice – și promovării unei relații mai consolidate între menținerea și edificarea păcii; să promoveze o relație mai structurată între CCP, Direcția Executivă pentru chestiuni de interes mondial și multilateral din cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și în special Direcția pentru prevenirea conflictelor și politica de securitate din cadrul acestuia și Adunarea Generală a ONU, Consiliul de Securitate al ONU și Consiliul Economic și Social, în vederea creării unei sinergii mai mari între menținerea și edificarea păcii și acțiuni de dezvoltare pe teren; să caute modalități de a consolida rolul consultativ al CCP față de Consiliul de Securitate al ONU, în fața căruia este responsabil, de a îmbunătăți cooperarea CCP cu Biroul de Sprijin pentru Consolidarea Păcii (BPCP) și de a consolida legăturile cu organizațiile regionale și IFI; să îmbunătățească, în continuare, parteneriatul existent dintre Comisia ONU pentru consolidarea păcii și Parteneriatul UE pentru edificarea păcii, printr-o abordare de jos în sus a procesului de soluționare a conflictelor care să țină seama de activitățile actorilor neguvernamentali în cadrul edificării păcii;

| (y) | să continue eforturile de deblocare a potențialului CCP printr-o mai strânsă legătură cu terenul, astfel încât să se optimizeze importanța punctelor de acces specifice ale CCP și ale echipelor ONU in loco, care ar putea beneficia de orientările sale strategice și de ponderea sa politică, în special în ceea ce privește edificarea instituțiilor; |
| --- | --- |

(y)

să continue eforturile de deblocare a potențialului CCP printr-o mai strânsă legătură cu terenul, astfel încât să se optimizeze importanța punctelor de acces specifice ale CCP și ale echipelor ONU in loco, care ar putea beneficia de orientările sale strategice și de ponderea sa politică, în special în ceea ce privește edificarea instituțiilor;

Dezarmarea și neproliferarea nucleară, reformarea AIEA, revizuirea TNP, lupta împotriva terorismului și a crimei organizate

| (z) | ca o consecință a catastrofei nucleare din Japonia, să reformeze în întregime Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA), prin încetarea dublei sale funcțiuni și anume aceea de control și, totodată, de promovare a utilizării energiei nucleare și să limiteze responsabilitățile acesteia privitoare la supravegherea industriei energiei nucleare și la verificarea conformității cu Tratatul de Neproliferare Nucleară (NPT); să depună, de asemenea, eforturi pentru a asigura că, în viitor, normele de siguranță sunt stabilite și controlate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), iar, în acest sens, că statele membre vor fi obligate în mod juridic să se conformeze acestor norme, iar personalul OMS va fi suplimentat după cum se va considera necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale suplimentare; |
| --- | --- |

(z)

ca o consecință a catastrofei nucleare din Japonia, să reformeze în întregime Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA), prin încetarea dublei sale funcțiuni și anume aceea de control și, totodată, de promovare a utilizării energiei nucleare și să limiteze responsabilitățile acesteia privitoare la supravegherea industriei energiei nucleare și la verificarea conformității cu Tratatul de Neproliferare Nucleară (NPT); să depună, de asemenea, eforturi pentru a asigura că, în viitor, normele de siguranță sunt stabilite și controlate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), iar, în acest sens, că statele membre vor fi obligate în mod juridic să se conformeze acestor norme, iar personalul OMS va fi suplimentat după cum se va considera necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale suplimentare;

| (aa) | să promoveze punerea în aplicare a recomandărilor din anul 2010 de revizuire a TNP, în special să depună eforturi pentru o lume mai sigură pentru toți și, ca obiectiv pe termen lung, să asigure pacea și securitatea într-o lume denuclearizată, să consolideze în continuare transparența pentru a spori încrederea reciprocă, să realizeze, într-un mod mai rapid, progrese reale în privința dezarmării nucleare, să ia măsuri eficiente de dezarmare nucleară care să fie în concordanță cu principiul fundamental al transparenței, al verificării și al ireversibilității, să încurajeze statele care dețin arme nucleare să prezinte periodic rapoarte cu privire la punerea în aplicare a angajamentelor lor și să revizuiască punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

(aa)

să promoveze punerea în aplicare a recomandărilor din anul 2010 de revizuire a TNP, în special să depună eforturi pentru o lume mai sigură pentru toți și, ca obiectiv pe termen lung, să asigure pacea și securitatea într-o lume denuclearizată, să consolideze în continuare transparența pentru a spori încrederea reciprocă, să realizeze, într-un mod mai rapid, progrese reale în privința dezarmării nucleare, să ia măsuri eficiente de dezarmare nucleară care să fie în concordanță cu principiul fundamental al transparenței, al verificării și al ireversibilității, să încurajeze statele care dețin arme nucleare să prezinte periodic rapoarte cu privire la punerea în aplicare a angajamentelor lor și să revizuiască punerea în aplicare a acestora;

| (ab) | să dezvolte în continuare canalele și mecanismele de cooperare cu partenerii externi ai UE, în special SUA, în domeniul combaterii terorismului mai ales în vederea punerii în aplicare a strategiei globale împotriva terorismului a ONU, participând la Grupul Roma/Lyons și Grupul de acțiune împotriva terorismului ale G-8, consolidând acordurile globale pertinente și intensificând eforturile urmărind încheierea unei convenții cuprinzătoare privind terorismul internațional; să acționeze alături de acești parteneri într-un mod mai eficient și într-un mod mai structurat atât la nivel strategic, cât și la nivel practic; să dovedească un spirit de lider și să stabilească un exemplu prin consolidarea respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept ca nucleu al abordării UE de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

(ab)

să dezvolte în continuare canalele și mecanismele de cooperare cu partenerii externi ai UE, în special SUA, în domeniul combaterii terorismului mai ales în vederea punerii în aplicare a strategiei globale împotriva terorismului a ONU, participând la Grupul Roma/Lyons și Grupul de acțiune împotriva terorismului ale G-8, consolidând acordurile globale pertinente și intensificând eforturile urmărind încheierea unei convenții cuprinzătoare privind terorismul internațional; să acționeze alături de acești parteneri într-un mod mai eficient și într-un mod mai structurat atât la nivel strategic, cât și la nivel practic; să dovedească un spirit de lider și să stabilească un exemplu prin consolidarea respectării drepturilor fundamentale și a statului de drept ca nucleu al abordării UE de combatere a terorismului;

Dezvoltare

| (ac) | să insiste asupra necesității de armonizare a eforturilor diferitelor organisme ale ONU, pentru a promova, în condiții mai bune, eficiența și eficacitatea acțiunilor privind dezvoltarea și chestiunile de natură socială în lume; să respecte angajamentele asumate la summitul ODM în ceea ce privește concentrarea resurselor necesare pentru a atinge obiectivele până în anul 2015, în special prin respectarea angajamentelor asumate de UE privind ajutorul oficial pentru dezvoltare; să promoveze în mod ferm o creștere a nivelului de investiții financiare pentru a atinge obiectivele ODM și să crească în mod rapid numărul și să reproducă programe și politici care s-au dovedit a fi inovatoare și care vizează dezvoltarea generală și transformarea economică și socială; |
| --- | --- |

(ac)

să insiste asupra necesității de armonizare a eforturilor diferitelor organisme ale ONU, pentru a promova, în condiții mai bune, eficiența și eficacitatea acțiunilor privind dezvoltarea și chestiunile de natură socială în lume; să respecte angajamentele asumate la summitul ODM în ceea ce privește concentrarea resurselor necesare pentru a atinge obiectivele până în anul 2015, în special prin respectarea angajamentelor asumate de UE privind ajutorul oficial pentru dezvoltare; să promoveze în mod ferm o creștere a nivelului de investiții financiare pentru a atinge obiectivele ODM și să crească în mod rapid numărul și să reproducă programe și politici care s-au dovedit a fi inovatoare și care vizează dezvoltarea generală și transformarea economică și socială;

| (ad) | să își concentreze eforturile de a realiza ODM-urile, în special în regiunile și țările cele mai rămase în urmă, în special țările din Africa Subsahariană și țările cel mai puțin dezvoltate, precum și țările vulnerabile sau afectate de conflicte; |
| --- | --- |

(ad)

să își concentreze eforturile de a realiza ODM-urile, în special în regiunile și țările cele mai rămase în urmă, în special țările din Africa Subsahariană și țările cel mai puțin dezvoltate, precum și țările vulnerabile sau afectate de conflicte;

Țările cel mai puțin dezvoltate (LDCs)

| (ae) | să asigure eficacitatea mecanismelor de monitorizare și audit legate de punerea în aplicare a programului de acțiune al Națiunilor Unite privind TPD; |
| --- | --- |

(ae)

să asigure eficacitatea mecanismelor de monitorizare și audit legate de punerea în aplicare a programului de acțiune al Națiunilor Unite privind TPD;

| (af) | să asigure că dezvoltarea pe termen lung și sustenabilă rămâne un obiectiv cuprinzător și coerent în planurile de acțiune ale TPD și ale partenerilor acestora; |
| --- | --- |

(af)

să asigure că dezvoltarea pe termen lung și sustenabilă rămâne un obiectiv cuprinzător și coerent în planurile de acțiune ale TPD și ale partenerilor acestora;

Combaterea inegalităților

| (ag) | să asigure că țările cu venituri medii care se confruntă cu niveluri înalte ale inegalității continuă să primească sprijin și finanțare în vederea reducerii sărăciei și a îmbunătățirii coeziunii sociale, întrucât majoritatea populației sărace trăiește în țările cu venituri medii; |
| --- | --- |

(ag)

să asigure că țările cu venituri medii care se confruntă cu niveluri înalte ale inegalității continuă să primească sprijin și finanțare în vederea reducerii sărăciei și a îmbunătățirii coeziunii sociale, întrucât majoritatea populației sărace trăiește în țările cu venituri medii;

| (ah) | să sprijine reducerea inegalităților de gen și emanciparea femeilor în procesul de dezvoltare, având în vedere că femeile sunt reprezentate în mod disproporționat în rândul persoanelor sărace; |
| --- | --- |

(ah)

să sprijine reducerea inegalităților de gen și emanciparea femeilor în procesul de dezvoltare, având în vedere că femeile sunt reprezentate în mod disproporționat în rândul persoanelor sărace;

Eficiența asistenței

| (ai) | să examineze modul în care programul eficienței asistenței poate fi transformat într-un program al eficienței dezvoltării, elaborând în acest context strategii concrete cu privire la statele fragile și mediile post-conflict; |
| --- | --- |

(ai)

să examineze modul în care programul eficienței asistenței poate fi transformat într-un program al eficienței dezvoltării, elaborând în acest context strategii concrete cu privire la statele fragile și mediile post-conflict;

| (aj) | să atingă toate obiectivele Agendei de la Accra, pe baza implicării efective a parlamentelor, a organizațiilor societății civile și a autorităților locale; |
| --- | --- |

(aj)

să atingă toate obiectivele Agendei de la Accra, pe baza implicării efective a parlamentelor, a organizațiilor societății civile și a autorităților locale;

| (ak) | să garanteze faptul că provocările sociale, politice, economice și de mediu sunt abordate într-un mod coerent; |
| --- | --- |

(ak)

să garanteze faptul că provocările sociale, politice, economice și de mediu sunt abordate într-un mod coerent;

Dreptul la dezvoltare (RTD)

| (al) | să sprijine Declarația ONU din 1986 privind dreptul la dezvoltare, care prevede că „statele au datoria de a coopera între ele pentru a asigura dezvoltarea și pentru a elimina obstacolele din calea dezvoltării ... pentru a-și realiza drepturile și a-și îndeplini sarcinile în așa fel încât să promoveze o nouă ordine economică internațională bazată pe egalitatea suverană, interdependență, ... interesul reciproc”, |
| --- | --- |

(al)

să sprijine Declarația ONU din 1986 privind dreptul la dezvoltare, care prevede că „statele au datoria de a coopera între ele pentru a asigura dezvoltarea și pentru a elimina obstacolele din calea dezvoltării ... pentru a-și realiza drepturile și a-și îndeplini sarcinile în așa fel încât să promoveze o nouă ordine economică internațională bazată pe egalitatea suverană, interdependență, ... interesul reciproc”,

| (am) | să păstreze dreptul la dezvoltare ca o chestiune majoră în cadrul programului de priorități, întrucât anul acesta sărbătorim 25 de ani de la adoptarea Declarației Națiunilor Unite privind dreptul la dezvoltare; |
| --- | --- |

(am)

să păstreze dreptul la dezvoltare ca o chestiune majoră în cadrul programului de priorități, întrucât anul acesta sărbătorim 25 de ani de la adoptarea Declarației Națiunilor Unite privind dreptul la dezvoltare;

| (an) | să recomande consolidarea rezultatelor Grupului de lucru la nivel înalt, pentru a asigura o punere în aplicare eficientă a dreptului la dezvoltare; |
| --- | --- |

(an)

să recomande consolidarea rezultatelor Grupului de lucru la nivel înalt, pentru a asigura o punere în aplicare eficientă a dreptului la dezvoltare;

| (ao) | să ia măsuri adecvate pentru ca dreptul la dezvoltare să devină o componentă integrală a politicii de dezvoltare, a evaluării periodice universale și a activității organismelor și mecanismelor Națiunilor Unite pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

(ao)

să ia măsuri adecvate pentru ca dreptul la dezvoltare să devină o componentă integrală a politicii de dezvoltare, a evaluării periodice universale și a activității organismelor și mecanismelor Națiunilor Unite pentru drepturile omului;

Ajutorul umanitar internațional

| (ap) | să stabilească un program privind ajutorul umanitar internațional, care să abordeze întregul evantai de provocări cu caracter umanitar, nevoile umanitare tot mai mari și complexitatea situațiilor din domeniul umanitar; |
| --- | --- |

(ap)

să stabilească un program privind ajutorul umanitar internațional, care să abordeze întregul evantai de provocări cu caracter umanitar, nevoile umanitare tot mai mari și complexitatea situațiilor din domeniul umanitar;

| (aq) | să consolideze la nivel mondial finanțarea în domeniul umanitar și să îmbunătățească funcționarea și eficiența sistemului de ajutor umanitar; |
| --- | --- |

(aq)

să consolideze la nivel mondial finanțarea în domeniul umanitar și să îmbunătățească funcționarea și eficiența sistemului de ajutor umanitar;

| (ar) | să adopte inițiative comune pe plan internațional pentru a consolida interacțiunea dintre ajutorul umanitar și dezvoltare, precum și legătura dintre ajutorul în situații de urgență, reabilitare și dezvoltare; |
| --- | --- |

(ar)

să adopte inițiative comune pe plan internațional pentru a consolida interacțiunea dintre ajutorul umanitar și dezvoltare, precum și legătura dintre ajutorul în situații de urgență, reabilitare și dezvoltare;

Drepturile omului

Aspecte instituționale

| (as) | să asigure că SEAE este dotat cu personal și resurse corespunzătoare, bine integrat și coordonat cu alte organisme internaționale, organizații regionale și cu activitatea acestora de promovare a drepturilor omului; să asigure că recomandările și rezoluțiile adoptate și prioritățile exprimate în cadrul sistemului ONU și al altor instituții internaționale sunt luate în considerație la elaborarea de politici și instrumente ale UE, în special în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

(as)

să asigure că SEAE este dotat cu personal și resurse corespunzătoare, bine integrat și coordonat cu alte organisme internaționale, organizații regionale și cu activitatea acestora de promovare a drepturilor omului; să asigure că recomandările și rezoluțiile adoptate și prioritățile exprimate în cadrul sistemului ONU și al altor instituții internaționale sunt luate în considerație la elaborarea de politici și instrumente ale UE, în special în domeniul drepturilor omului;

| (at) | să continue să participe în mod activ la revizuirea Consiliul pentru Drepturile Omului (CDO) la New York și la acțiunile întreprinse ulterior și să asigure o mai strictă conformitate cu mandatul său; să abordeze capacitatea CDO al ONU de a rezolva situațiile urgente referitoare la încălcările grave ale drepturilor omului, ca în cazurile recente din Libia și Coasta de Fildeș și să își îmbunătățească capacitatea de a pune în aplicare normele și standardele internaționale existente; să elogieze Decizia din 1 martie 2011 a Adunării Generale a ONU de suspendare a Libiei din calitatea sa de membru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC); să depună în continuare eforturi susținute și să utilizeze procedura specială pentru a transforma UNHRC într-un mecanism de alertare timpurie și de prevenire, mai degrabă decât un simplu organism de recție, mecanism capabil să prioritizeze și să abordeze cauzele profunde ale încălcării drepturilor omului cu scopul de a preveni extinderea sau producerea unor noi încălcări, inclusiv prin acordarea sprijinului său pentru consolidarea capacităților instituțiilor din domeniul drepturilor omului la nivel național; |
| --- | --- |

(at)

să continue să participe în mod activ la revizuirea Consiliul pentru Drepturile Omului (CDO) la New York și la acțiunile întreprinse ulterior și să asigure o mai strictă conformitate cu mandatul său; să abordeze capacitatea CDO al ONU de a rezolva situațiile urgente referitoare la încălcările grave ale drepturilor omului, ca în cazurile recente din Libia și Coasta de Fildeș și să își îmbunătățească capacitatea de a pune în aplicare normele și standardele internaționale existente; să elogieze Decizia din 1 martie 2011 a Adunării Generale a ONU de suspendare a Libiei din calitatea sa de membru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC); să depună în continuare eforturi susținute și să utilizeze procedura specială pentru a transforma UNHRC într-un mecanism de alertare timpurie și de prevenire, mai degrabă decât un simplu organism de recție, mecanism capabil să prioritizeze și să abordeze cauzele profunde ale încălcării drepturilor omului cu scopul de a preveni extinderea sau producerea unor noi încălcări, inclusiv prin acordarea sprijinului său pentru consolidarea capacităților instituțiilor din domeniul drepturilor omului la nivel național;

| (au) | să caute modalități de îmbunătățire a procedurilor privind alegerile în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) cu scopul de a aborda aspectele referitoare la calitatea membrilor acestuia; să ia în considerare stabilirea unor criterii clare de aderare la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, pentru a împiedica țările în care drepturile omului sunt încălcate frecvent și pe scară largă să acceadă la calitatea de membru al acestuia; să-și reafirme poziția, în contextul procesului de revizuire, potrivit căreia independența Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (ICNUR) ar trebui menținută și să se opună oricărei tentative de a-i modifica statutul, pentru că acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra finanțării și, în consecință, asupra independenței acestuia; |
| --- | --- |

(au)

să caute modalități de îmbunătățire a procedurilor privind alegerile în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (UNHRC) cu scopul de a aborda aspectele referitoare la calitatea membrilor acestuia; să ia în considerare stabilirea unor criterii clare de aderare la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, pentru a împiedica țările în care drepturile omului sunt încălcate frecvent și pe scară largă să acceadă la calitatea de membru al acestuia; să-și reafirme poziția, în contextul procesului de revizuire, potrivit căreia independența Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (ICNUR) ar trebui menținută și să se opună oricărei tentative de a-i modifica statutul, pentru că acest lucru ar putea avea un impact negativ asupra finanțării și, în consecință, asupra independenței acestuia;

| (av) | să dezvolte o relație de lucru viabilă între Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și cel de al treilea comitet și între Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați (ICNUR) și să se aplece asupra indiciilor din ce în ce mai evidente de diviziune în rândul statelor membre în ceea ce privește votul lor în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

(av)

să dezvolte o relație de lucru viabilă între Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și cel de al treilea comitet și între Consiliul ONU pentru Drepturile Omului și Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați (ICNUR) și să se aplece asupra indiciilor din ce în ce mai evidente de diviziune în rândul statelor membre în ceea ce privește votul lor în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului;

| (aw) | să ajungă la un acord cu privire la o poziție comună în privința Conferința de revizuire Durban (așa numita Conferință „Durban 3”), programată să se desfășoare în septembrie 2011, pentru a demonstra voința și capacitatea statelor membre de a vorbi cu un singur glas în cadrul forumurilor mondiale, a afirma influența UE în cadrul ONU și a-și reitera angajamentul de a combate rasismul, xenofobia și bigotismul în mod echilibrat și fără discriminări; |
| --- | --- |

(aw)

să ajungă la un acord cu privire la o poziție comună în privința Conferința de revizuire Durban (așa numita Conferință „Durban 3”), programată să se desfășoare în septembrie 2011, pentru a demonstra voința și capacitatea statelor membre de a vorbi cu un singur glas în cadrul forumurilor mondiale, a afirma influența UE în cadrul ONU și a-și reitera angajamentul de a combate rasismul, xenofobia și bigotismul în mod echilibrat și fără discriminări;

Aspecte legate de drepturile omului

| (ax) | să continue eforturile sale în cadrul celui de al treilea comitet al Adunării Generale a ONU privind numeroase rezoluții, în special cu privire la apelul pentru un moratoriu privind folosirea pedepsei cu moartea care a primit sprijin din partea mai multor țări, privind drepturile copilului, minoritățile naționale și lingvistice, libertatea de exprimare și libertatea mijloacelor de informare în masă, intoleranța religioasă, abolirea torturii și rezoluțiile specifice de țară privind Birmania/Myanmar, Coreea de Nord și Iranul; să sprijine toate eforturile de eliminare a torturii; să încurajeze, în special, adoptarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

(ax)

să continue eforturile sale în cadrul celui de al treilea comitet al Adunării Generale a ONU privind numeroase rezoluții, în special cu privire la apelul pentru un moratoriu privind folosirea pedepsei cu moartea care a primit sprijin din partea mai multor țări, privind drepturile copilului, minoritățile naționale și lingvistice, libertatea de exprimare și libertatea mijloacelor de informare în masă, intoleranța religioasă, abolirea torturii și rezoluțiile specifice de țară privind Birmania/Myanmar, Coreea de Nord și Iranul; să sprijine toate eforturile de eliminare a torturii; să încurajeze, în special, adoptarea Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii;

| (ay) | să continue eforturile internaționale urmărind să asigure recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al drepturilor omului; în acest context, să depună eforturi pentru a pune capăt utilizării conceptului nedefinit de „valori tradiționale ale umanității”, care este de natură să submineze normele fundamentale ale dreptului umanitar internațional și ar putea conduce la o justificare inacceptabilă a încălcărilor drepturilor omului comise ca rezultat al valorilor, normelor sau practicilor tradiționale; |
| --- | --- |

(ay)

să continue eforturile internaționale urmărind să asigure recunoașterea caracterului universal, indivizibil, interdependent și corelat al drepturilor omului; în acest context, să depună eforturi pentru a pune capăt utilizării conceptului nedefinit de „valori tradiționale ale umanității”, care este de natură să submineze normele fundamentale ale dreptului umanitar internațional și ar putea conduce la o justificare inacceptabilă a încălcărilor drepturilor omului comise ca rezultat al valorilor, normelor sau practicilor tradiționale;

| (az) | să sprijine finanțarea, prin angajamente bugetare specifice și capacitatea, responsabilitatea și eficiența ONU Femei, astfel încât să poată coordona activitățile relevante într-un mod mai eficient; să includă o perspectivă de gen în toate politicile ONU și să creeze coerență/sinergie instituțională; să își concentreze eforturile, contribuind, de asemenea, la îmbunătățirea planificării strategice privind punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, în special în ceea ce privește prezența femeilor în discuțiile despre pace, permițându-le, astfel, acestora să devină mediatori, ameliorând competențele acestora și oferindu-le posibilitatea să ia decizii și, în general, creând o legătură între femei și dezvoltare; |
| --- | --- |

(az)

să sprijine finanțarea, prin angajamente bugetare specifice și capacitatea, responsabilitatea și eficiența ONU Femei, astfel încât să poată coordona activitățile relevante într-un mod mai eficient; să includă o perspectivă de gen în toate politicile ONU și să creeze coerență/sinergie instituțională; să își concentreze eforturile, contribuind, de asemenea, la îmbunătățirea planificării strategice privind punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, în special în ceea ce privește prezența femeilor în discuțiile despre pace, permițându-le, astfel, acestora să devină mediatori, ameliorând competențele acestora și oferindu-le posibilitatea să ia decizii și, în general, creând o legătură între femei și dezvoltare;

| (ba) | să elaboreze o strategie față de țările care refuză să coopereze pe deplin cu mecanismele ONU și să permită accesul experților independenți ai ONU și al raportorilor speciali, pentru a convinge aceste țări să le acorde accesul fără restricții pe teritoriul lor, fără a-i împiedica să-și desfășoare activitatea; să acționeze în direcția menținerii independenței procedurilor speciale; |
| --- | --- |

(ba)

să elaboreze o strategie față de țările care refuză să coopereze pe deplin cu mecanismele ONU și să permită accesul experților independenți ai ONU și al raportorilor speciali, pentru a convinge aceste țări să le acorde accesul fără restricții pe teritoriul lor, fără a-i împiedica să-și desfășoare activitatea; să acționeze în direcția menținerii independenței procedurilor speciale;

| (bb) | să acorde o prioritate politică și diplomatică maximă și, în consecință, să susțină în cel mai înalt grad, prin intermediul diferitelor foruri bilaterale și multilaterale în cadrul cărora UE este un partener activ, toate inițiativele urmărind:






  — | instituirea unui moratoriu la nivel mondial în ceea ce privește mutilarea genitală a femeilor; |
| --- | --- | --- |

(bb)

să acorde o prioritate politică și diplomatică maximă și, în consecință, să susțină în cel mai înalt grad, prin intermediul diferitelor foruri bilaterale și multilaterale în cadrul cărora UE este un partener activ, toate inițiativele urmărind:

—

instituirea unui moratoriu la nivel mondial în ceea ce privește mutilarea genitală a femeilor;

| — | decriminalizarea la scară mondială a homosexualității; |
| --- | --- |

—

decriminalizarea la scară mondială a homosexualității;

Schimbările climatice

| (bc) | să își exercite autoritatea în domeniul guvernanței climatice globale și al cooperării internaționale în materie de schimbări climatice; să se concentreze asupra angajamentului politic puternic cu țările terțe și să dezvolte în continuare un dialog cu alți actori-cheie, cum ar fi Statele Unite ale Americii, Rusia, puterile emergente (China, Brazilia, India) și țările în curs de dezvoltare, având în vedere faptul că schimbările climatice au devenit un element-cheie al relațiilor internaționale și o amenințare majoră pentru atingerea ODM-urilor; să contribuie la o arhitectură instituțională care este incluzivă, transparentă, echitabilă și care prevede o reprezentare echilibrată atât a țărilor dezvoltate, cât și a țărilor în curs de dezvoltare privind organismele de guvernare pertinente; să stabilească baze solide pentru viitoarele negocieri care vor avea loc spre sfârșitul anului 2011 în Africa de Sud (COP17), sprijinindu-se pe progresele însemnate realizate de COP16 la Cancun și păstrând în atenție învățămintele de tras în urma rezultatelor nesatisfăcătoare ale COP15 de la Copenhaga; |
| --- | --- |

(bc)

să își exercite autoritatea în domeniul guvernanței climatice globale și al cooperării internaționale în materie de schimbări climatice; să se concentreze asupra angajamentului politic puternic cu țările terțe și să dezvolte în continuare un dialog cu alți actori-cheie, cum ar fi Statele Unite ale Americii, Rusia, puterile emergente (China, Brazilia, India) și țările în curs de dezvoltare, având în vedere faptul că schimbările climatice au devenit un element-cheie al relațiilor internaționale și o amenințare majoră pentru atingerea ODM-urilor; să contribuie la o arhitectură instituțională care este incluzivă, transparentă, echitabilă și care prevede o reprezentare echilibrată atât a țărilor dezvoltate, cât și a țărilor în curs de dezvoltare privind organismele de guvernare pertinente; să stabilească baze solide pentru viitoarele negocieri care vor avea loc spre sfârșitul anului 2011 în Africa de Sud (COP17), sprijinindu-se pe progresele însemnate realizate de COP16 la Cancun și păstrând în atenție învățămintele de tras în urma rezultatelor nesatisfăcătoare ale COP15 de la Copenhaga;

| (bd) | să coopereze într-un mod mai strategic și să fie mai receptiv la nevoile țărilor terțe, continuând, totodată, să dezvolte capacitățile SEAE de edificare a unei diplomații climatice; să sprijine participarea activă a Comisiei la dezbaterile în curs cu privire la lacunele și răspunsurile în materie de protecție inițiate de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați (ICNUR) în cadrul Dialogului pe 2010 al Înaltului Comisar privind provocările în materie de protecție, care urmărește ameliorarea cadrului internațional existent pentru protecția persoanelor strămutate forțat sau a apatrizilor; să participe în mod active la dezbaterea referitoare la termenul de „refugiat climatic”, care are ca obiectiv să identifice persoanele nevoite să-și părăsească locuințele și să se refugieze în străinătate ca urmare a schimbărilor climatice, dezbatere care include găsirea unei posibile definiții juridice a acestui statut care nu este, încă, recunoscut în dreptul internațional sau în vreun acord internațional cu efecte juridice obligatorii; |
| --- | --- |

(bd)

să coopereze într-un mod mai strategic și să fie mai receptiv la nevoile țărilor terțe, continuând, totodată, să dezvolte capacitățile SEAE de edificare a unei diplomații climatice; să sprijine participarea activă a Comisiei la dezbaterile în curs cu privire la lacunele și răspunsurile în materie de protecție inițiate de Înaltul Comisar ONU pentru Refugiați (ICNUR) în cadrul Dialogului pe 2010 al Înaltului Comisar privind provocările în materie de protecție, care urmărește ameliorarea cadrului internațional existent pentru protecția persoanelor strămutate forțat sau a apatrizilor; să participe în mod active la dezbaterea referitoare la termenul de „refugiat climatic”, care are ca obiectiv să identifice persoanele nevoite să-și părăsească locuințele și să se refugieze în străinătate ca urmare a schimbărilor climatice, dezbatere care include găsirea unei posibile definiții juridice a acestui statut care nu este, încă, recunoscut în dreptul internațional sau în vreun acord internațional cu efecte juridice obligatorii;

Recomandări finale

| (be) | să încurajeze o dezbatere pe tema rolului parlamentelor și a adunărilor regionale în sistemul ONU care va figura, probabil, pe ordinea de zi a celei de-a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, precum și pe aceea a înființării unei Adunări Parlamentare a ONU (UNPA); să promoveze, de asemenea, interacțiunea dintre guverne și parlamente cu privire la problemele globale; |
| --- | --- |

(be)

să încurajeze o dezbatere pe tema rolului parlamentelor și a adunărilor regionale în sistemul ONU care va figura, probabil, pe ordinea de zi a celei de-a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, precum și pe aceea a înființării unei Adunări Parlamentare a ONU (UNPA); să promoveze, de asemenea, interacțiunea dintre guverne și parlamente cu privire la problemele globale;

| (bf) | să pledeze pentru înființarea unei Adunări Parlamentare a Națiunilor Unite (UNPA) în cadrul sistemului ONU, în scopul accentuării caracterului democratic, a responsabilității democratice și a transparenței guvernanței mondiale și pentru a permite o mai largă participare a cetățenilor la activitățile ONU, admițând faptul că o UNPA ar completa organismele existente, inclusiv Uniunea Interparlamentară; |
| --- | --- |

(bf)

să pledeze pentru înființarea unei Adunări Parlamentare a Națiunilor Unite (UNPA) în cadrul sistemului ONU, în scopul accentuării caracterului democratic, a responsabilității democratice și a transparenței guvernanței mondiale și pentru a permite o mai largă participare a cetățenilor la activitățile ONU, admițând faptul că o UNPA ar completa organismele existente, inclusiv Uniunea Interparlamentară;

*

* *

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, precum și, pentru informare, Comisiei.

---

(1)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 49.

(2)  Consiliul Uniunii Europene 10170/2010.

(3)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/264.

(4)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/226.

(5)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/225.

(6)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/223.

(7)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/222.

(8)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/218.

(9)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/177.

(10)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/168.

(11)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/167.

(12)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/123.

(13)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/94.

(14)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/59.

(15)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/7.

(16)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/1.

(17)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/64/L.67.

(18)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/65/276.

(19)  Rezoluția A/64/868-S/2010/393 a Organizației Națiunilor Unite, anexa.

(20)  Documentul A/66/50 al Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0097.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0482.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0442.

(24)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0439.

(25)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0419.

(26)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 549.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 7 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/152 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/152

---

Marți, 7 iunie 2011Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ágnes Hankiss

P7_TA(2011)0247

Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la cererea de ridicare a imunității lui Ágnes Hankiss (2010/2213(IMM))

2012/C 380 E/23

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității dnei Ágnes Hankiss, transmisă de Tribunalul Central al Districtului Buda la 6 iulie 2010 și comunicată în ședința plenară din 6 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității dnei Ágnes Hankiss, transmisă de Tribunalul Central al Districtului Buda la 6 iulie 2010 și comunicată în ședința plenară din 6 septembrie 2010,

| — | în urma audierii dnei Ágnes Hankiss la 11 aprilie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii dnei Ágnes Hankiss la 11 aprilie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, din 8 aprilie 1965, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986, din 15 și din 21 octombrie 2008 și din 19 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, din 10 iulie 1986, din 15 și din 21 octombrie 2008 și din 19 martie 2010 (1),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0196/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0196/2011),

| A. | întrucât Tribunalul Central al Districtului Buda, Budapesta, a solicitat ridicarea imunității parlamentare a dnei Ágnes Hankiss, deputată în Parlamentul European, în vederea reînceperii urmăririi penale împotriva dnei Ágnes Hankiss, astfel cum s-a dispus prin hotărârea Curții Supreme a Republicii Ungaria; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tribunalul Central al Districtului Buda, Budapesta, a solicitat ridicarea imunității parlamentare a dnei Ágnes Hankiss, deputată în Parlamentul European, în vederea reînceperii urmăririi penale împotriva dnei Ágnes Hankiss, astfel cum s-a dispus prin hotărârea Curții Supreme a Republicii Ungaria;

| B. | întrucât ridicarea imunității parlamentare a dnei Ágnes Hankiss este cerută în legătură cu presupusa comitere a infracțiunii de defăimare, în conformitate cu secțiunea 181 a Codului penal ungar, ca urmare a unei declarații făcută în emisiunea ‘Péntek 8 mondatvadász’, la 23 ianuarie 2004; |
| --- | --- |

B.

întrucât ridicarea imunității parlamentare a dnei Ágnes Hankiss este cerută în legătură cu presupusa comitere a infracțiunii de defăimare, în conformitate cu secțiunea 181 a Codului penal ungar, ca urmare a unei declarații făcută în emisiunea ‘Péntek 8 mondatvadász’, la 23 ianuarie 2004;

| C. | întrucât Ágnes Hankiss a fost învinuită de un reclamant privat, într-o acuzație din data de 18 februarie 2004 adresată Tribunalului Central al Districtului Buda la 23 februarie 2004; întrucât Tribunalul Central al Districtului Buda s-a pronunțat la 28 iunie 2005, hotărâre care a fost atacată la Tribunalul Municipiului Budapesta și anulată de acesta la 3 februarie 2006; |
| --- | --- |

C.

întrucât Ágnes Hankiss a fost învinuită de un reclamant privat, într-o acuzație din data de 18 februarie 2004 adresată Tribunalului Central al Districtului Buda la 23 februarie 2004; întrucât Tribunalul Central al Districtului Buda s-a pronunțat la 28 iunie 2005, hotărâre care a fost atacată la Tribunalul Municipiului Budapesta și anulată de acesta la 3 februarie 2006;

| D. | întrucât, ca urmare a acestui fapt, cazul a fost trimis înapoi Tribunalului Central al Districtului Buda, care a achitat-o pe Ágnes Hankiss de învinuiri, la 6 februarie 2009; întrucât reclamantul a atacat în instanță această hotărâre la Tribunalul Municipiului Budapesta, care a hotărât la 25 martie 2009 să mențină hotărârea tribunalului districtual în toate punctele sale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, ca urmare a acestui fapt, cazul a fost trimis înapoi Tribunalului Central al Districtului Buda, care a achitat-o pe Ágnes Hankiss de învinuiri, la 6 februarie 2009; întrucât reclamantul a atacat în instanță această hotărâre la Tribunalul Municipiului Budapesta, care a hotărât la 25 martie 2009 să mențină hotărârea tribunalului districtual în toate punctele sale;

| E. | întrucât, la 12 noiembrie 2009, Curtea Supremă a Republicii Ungaria a anulat ambele hotărâri judecătorești pentru încălcarea dreptului material și a ordonat Tribunalului Central al Districtului Buda reînceperea urmăririi penale; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 12 noiembrie 2009, Curtea Supremă a Republicii Ungaria a anulat ambele hotărâri judecătorești pentru încălcarea dreptului material și a ordonat Tribunalului Central al Districtului Buda reînceperea urmăririi penale;

| F. | întrucât Ágnes Hankiss este deputată în Parlamentul European din data de 15 iulie 2009; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ágnes Hankiss este deputată în Parlamentul European din data de 15 iulie 2009;

| G. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, în timpul sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile acordate membrilor parlamentului din țara respectivă; întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților Europene, în timpul sesiunilor Parlamentului European, membrii acestuia beneficiază, pe teritoriul lor național, de imunitățile acordate membrilor parlamentului din țara respectivă; întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi;

| H. | întrucât secțiunea 552 (1) din Legea ungară privind procedurile penale prevede suspendarea procedurilor penale în cazul unei persoane care se bucură de imunitate și solicitarea ridicării imunității și întrucât secțiunea 551(1) din respectiva lege prevede că se pot demara proceduri penale, printre altele, împotriva unui deputat în Parlamentul European, numai după suspendarea imunității; |
| --- | --- |

H.

întrucât secțiunea 552 (1) din Legea ungară privind procedurile penale prevede suspendarea procedurilor penale în cazul unei persoane care se bucură de imunitate și solicitarea ridicării imunității și întrucât secțiunea 551(1) din respectiva lege prevede că se pot demara proceduri penale, printre altele, împotriva unui deputat în Parlamentul European, numai după suspendarea imunității;

| I. | întrucât secțiunea 12(1) din Legea LVII prevede că cererea de ridicare a imunității într-o cauză care privește o acțiune privată este adresată de instanța judecătorească Președintelui Parlamentului; |
| --- | --- |

I.

întrucât secțiunea 12(1) din Legea LVII prevede că cererea de ridicare a imunității într-o cauză care privește o acțiune privată este adresată de instanța judecătorească Președintelui Parlamentului;

| J. | întrucât, în cadrul noii proceduri declanșate în urma anulării, Ágnes Hankiss a declarat că este deputată în Parlamentul European și, în consecință, Tribunalul Central al Districtului Buda, în temeiul secțiunii 552(1) din Legea ungară privind procedurile penale și al secțiunii 12 din legea LVII, a hotărât să suspende urmărirea și să solicite ridicarea imunității; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în cadrul noii proceduri declanșate în urma anulării, Ágnes Hankiss a declarat că este deputată în Parlamentul European și, în consecință, Tribunalul Central al Districtului Buda, în temeiul secțiunii 552(1) din Legea ungară privind procedurile penale și al secțiunii 12 din legea LVII, a hotărât să suspende urmărirea și să solicite ridicarea imunității;

| K. | întrucât este prin urmare oportun să se recomande ridicarea imunității parlamentare în acest caz, |
| --- | --- |

K.

întrucât este prin urmare oportun să se recomande ridicarea imunității parlamentare în acest caz,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea dnei Ágnes Hankiss; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea dnei Ágnes Hankiss;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Ungaria și dnei Ágnes Hankiss. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Ungaria și dnei Ágnes Hankiss.

---

(1)  Cauza 101/63, Wagner/Fohrmann și Krier, Culegere 1964, p.195, Cauza 149/85 Wybot/Faure și alții, Culegere 1986, p.2391, Cauza T-345/05 Mote/Parliament Culegere II 2008, p.-2849, Cauzele conexe C-200/07 și C-201/07 Marra / De Gregorio și Clemente, Culegere II 2008, p.7929 și cauza T-42/06 Gollnisch / Parliament.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 7 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/154 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/154

---

Marți, 7 iunie 2011Numirea unui membru al Curții de Conturi (H.G. Wessberg - SV)

P7_TA(2011)0246

Decizia Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de numire a lui H.G. Wessberg ca membru al Curții de Conturi (C7-0103/2011 – 2011/0803(NLE))

2012/C 380 E/24

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0103/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0103/2011),

| — | având în vedere că, la reuniunea sa din 24 mai 2011, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

—

având în vedere că, la reuniunea sa din 24 mai 2011, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

| — | având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0190/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0190/2011),

| A. | întrucât H.G. Wessberg îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât H.G. Wessberg îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui H.G. Wessberg ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui H.G. Wessberg ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/155

---

Marți, 7 iunie 2011Dovezile de origine pentru anumite produse textile ***I

P7_TA(2011)0248

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura Combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2010)0544 – C7-0316/2010 – 2010/0272(COD))

2012/C 380 E/25

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0544), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0544),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0316/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0156/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0156/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Marți, 7 iunie 2011P7_TC1-COD(2010)0272

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1541/98 al Consiliului privind dovezile de origine pentru anumite produse textile încadrate la secțiunea XI din Nomenclatura combinată, puse în liberă circulație în cadrul Comunității, precum și condițiile de acceptare a acestor dovezi, și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 955/2011)

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/156

---

Marți, 7 iunie 2011Participarea Croației la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie ***

P7_TA(2011)0249

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Republica Croația privind participarea Republicii Croația la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (11633/2010 – C7-0026/2011 – 2010/0011(NLE))

2012/C 380 E/26

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11633/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11633/2010),

| — | având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Republica Croația privind participarea Republicii Croația la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (11633/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Republica Croația privind participarea Republicii Croația la activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (11633/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 168 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 168 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0026/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0186/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0186/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Croația. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Croația.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/156

---

Marți, 7 iunie 2011Taxele la vehiculele grele de marfă ***II

P7_TA(2011)0252

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (15145/1/2010 – C7-0045/2011 – 2008/0147(COD))

2012/C 380 E/27

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15145/1/2010 – C7–0045/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (15145/1/2010 – C7–0045/2011),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 decembrie 2009 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 decembrie 2009 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2009 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2009 (2),

| — | având în vedere avizul Comisiei (COM(2011)0069), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei (COM(2011)0069),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0436), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2008)0436),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 66 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 66 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A7-0171/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A7-0171/2011),

| 1. | adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de Declarația Comisiei și de Declarația comună a Președinției Ungare și a viitoarelor președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului, anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de Declarația Comisiei și de Declarația comună a Președinției Ungare și a viitoarelor președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului, anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 255, 22.9.2010, p. 92.

(2)  JO C 120, 28.5.2009, p. 47.

(3)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 345.

---

Marți, 7 iunie 2011P7_TC2-COD(2008)0147

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Directivei 2011/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2011/76/UE)

---

Marți, 7 iunie 2011ANEXĂ

Declarația Parlamentului European

Parlamentul European regretă faptul că Consiliul nu a fost pregătit să accepte publicarea obligatorie a tabelelor de corespondență în contextul propunerii de modificare a Directivei 1999/62/CE. Se declară, prin prezenta, că acordul la care s-a ajuns între Parlamentul European și Consiliu în cadrul trilogului din 23 mai 2011 privind Directiva Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (Eurovigneta) nu cauzează prejudicii rezultatului negocierilor interinstituționale privind tabelele de corespondență.

Parlamentul European invită Comisia Europeană să-l informeze în termen de douăsprezece luni de la adoptarea în plen a prezentului acord și să întocmească un raport la sfârșitul perioadei de transpunere referitor la practica statelor membre în ceea ce privește întocmirea propriile lor tabele care vor ilustra, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere, și să le facă publice.

Declarația Comisiei privind tabelele de corespondență

Comisia reamintește angajamentul pe care și l-a asumat de a asigura că statele membre întocmesc tabele de corespondență între măsurile de transpunere adoptate și directiva UE și le transmit Comisiei în cadrul procesului de transpunere a legislației UE, în interesul cetățenilor, în scopul unei mai bune legiferări și al creșterii transparenței juridice, precum și cu scopul de a contribui la examinarea conformității legislației naționale cu dispozițiile UE.

Comisia regretă lipsa sprijinului pentru dispoziția inclusă în propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (Eurovigneta), care avea ca scop introducerea obligativității de a întocmi tabele de corespondență.

În virtutea spiritului de compromis și pentru a asigura adoptarea imediată a propunerii menționate, Comisia poate accepta substituirea dispoziției incluse în text referitoare la obligativitatea întocmirii tabelelor de corespondență cu un considerent prin care statele membre să fie încurajate să urmeze această practică. Comisia va informa Parlamentul în termen de douăsprezece luni de la adoptarea în plen a prezentului acord și va întocmi un raport la sfârșitul perioadei de transpunere referitor la practica statelor membre în ceea ce privește întocmirea propriilor tabele, pentru ele însele și în interesul Uniunii, care să ilustreze, în măsura posibilului, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere, precum și modul în care aceste tabele sunt făcute publice.

Totuși, poziția Comisiei în cazul acestui dosar nu trebuie considerată drept un precedent. Comisia își continuă eforturile depuse în vederea identificării, împreună cu Consiliul și cu Parlamentul European, a unei soluții adecvate la această problemă instituțională de tip orizontal.

Declarația Președinției ungare și a viitoarelor președinții polonă, daneză și cipriotă ale Consiliului

Se declară, prin prezenta, că acordul la care s-a ajuns între Consiliu și Parlamentul European în cadrul trilogului din 23 mai 2011 privind Directiva 1999/62/CE de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (Eurovigneta) nu cauzează prejudicii rezultatului negocierilor interinstituționale privind tabelele de corespondență.

---

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/158

---

Marți, 7 iunie 2011Conturile economice și de mediu europene ***I

P7_TA(2011)0253

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iunie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice și de mediu europene (COM(2010)0132 – C7-0092/2010 – 2010/0073(COD))

2012/C 380 E/28

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0132), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0132),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0092/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0092/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei Comisia pentru afaceri economice și monetare (A7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei Comisia pentru afaceri economice și monetare (A7-0330/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Marți, 7 iunie 2011P7_TC1-COD(2010)0073

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iunie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind conturile economice de mediu europene

Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 691/2011.)

---

Miercuri, 8 iunie 2011

| 11.12.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 380/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.12.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 380/160

---

Miercuri, 8 iunie 2011Aplicarea acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România *

P7_TA(2011)0254

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 iunie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Republica Bulgaria și în România (14142/2010 – C7-0369/2010 – 2010/0820(NLE))

2012/C 380 E/29

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14142/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (14142/2010),

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0369/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0369/2010),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0185/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0185/2011),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului astfel cum a fost modificat;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul de decizie; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, dacă intenționează să modifice în mod substanțial proiectul de decizie;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| PROIECTUL CONSILIULUI | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Proiect de decizie


  Considerentul 4 |
| (4) | La XXXXX 20XX [data adoptării concluziilor relevante ale Consiliului], Consiliul a constatat îndeplinirea de către Bulgaria și de către România a condițiilor din fiecare dintre domeniile menționate. |

PROIECTUL CONSILIULUI

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Considerentul 4

(4)

La XXXXX 20XX [data adoptării concluziilor relevante ale Consiliului], Consiliul a constatat îndeplinirea de către Bulgaria și de către România a condițiilor din fiecare dintre domeniile menționate.

| (4) | La XXXXX 20XX [data adoptării concluziilor relevante ale Consiliului], Consiliul a constatat îndeplinirea de către Bulgaria și de către România a condițiilor din fiecare dintre domeniile menționate.
  În termen de 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, fiecare stat membru în cauză ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul cu privire la felul în care a dat curs recomandărilor cuprinse în rapoartele de evaluare și menționate în rapoartele de monitorizare care mai trebuiau încă să fie implementate. |
| --- | --- |

(4)

La XXXXX 20XX [data adoptării concluziilor relevante ale Consiliului], Consiliul a constatat îndeplinirea de către Bulgaria și de către România a condițiilor din fiecare dintre domeniile menționate.
  În termen de 6 luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, fiecare stat membru în cauză ar trebui să informeze în scris Parlamentul European și Consiliul cu privire la felul în care a dat curs recomandărilor cuprinse în rapoartele de evaluare și menționate în rapoartele de monitorizare care mai trebuiau încă să fie implementate.

---