# Uradni list C 367/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.367.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 367 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5527. november 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.367.slv

Uradni list

Evropske unije

C 367

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5527. november 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 367/01 | Sporočilo Komisije o obveščanju držav članic o nekaterih pomanjkljivostih pri skladnosti sistema Filipinov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom z zahtevami Konvencije STCW (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 367/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

2012/C 367/01

Sporočilo Komisije o obveščanju držav članic o nekaterih pomanjkljivostih pri skladnosti sistema Filipinov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom z zahtevami Konvencije STCW (
  1
  )

1

1

2012/C 367/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 367/03 | Menjalni tečaji eura | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

2012/C 367/03

Menjalni tečaji eura

5

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 367/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 367/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska Komisija |
| 2012/C 367/06 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 8 |
| 2012/C 367/07 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 13 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska Komisija

2012/C 367/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

2012/C 367/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6766 – Migros/Tegut) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

DRUGI AKTI

Evropska Komisija

2012/C 367/06

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

8

2012/C 367/07

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

13

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2012/C 367/08 | Popravek Skupnega kataloga sort poljščin — Tretjega dodatka k 30. dopolnjeni izdaji (UL C 102 A, 5.4.2012) | 18 |

Popravki

2012/C 367/08

Popravek Skupnega kataloga sort poljščin — Tretjega dodatka k 30. dopolnjeni izdaji (UL C 102 A, 5.4.2012)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/1

---

Sporočilo Komisije o obveščanju držav članic o nekaterih pomanjkljivostih pri skladnosti sistema Filipinov za usposabljanje pomorščakov in izdajanje spričeval pomorščakom z zahtevami Konvencije STCW

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 367/01

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (1), zlasti člena 20(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Pravilom I/10 Konvencije Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija STCW), kakor je bila revidirana leta 1995, lahko države pogodbenice z overovitvijo priznajo spričevala usposobljenosti in spričevala o visoki usposobljenosti, ki jih je druga država pogodbenica izdala poveljnikom in častnikom na tankerjih in ladjah za prevoz plinov, če je država pogodbenica, ki spričevala priznava, preverila, ali priznana država pogodbenica izpolnjuje zahteve Konvencije. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Pravilom I/10 Konvencije Mednarodne pomorske organizacije (IMO) o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija STCW), kakor je bila revidirana leta 1995, lahko države pogodbenice z overovitvijo priznajo spričevala usposobljenosti in spričevala o visoki usposobljenosti, ki jih je druga država pogodbenica izdala poveljnikom in častnikom na tankerjih in ladjah za prevoz plinov, če je država pogodbenica, ki spričevala priznava, preverila, ali priznana država pogodbenica izpolnjuje zahteve Konvencije.

| (2) | Na podlagi prava Evropske unije se priznanje spričeval, ki jih izdajo tretje države za namene Konvencije STCW, podeli na ravni Unije. Države članice se lahko na podlagi Direktive 2008/106/ES odločijo, da bodo overile spričevala pomorščakov, ki jih izda tretja država, le, če je bila navedena država priznana z odločitvijo Komisije v skladu s postopkom, določenim v navedeni direktivi. Odločitev Komisije temelji na oceni sistema za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval pomorščakom v tretji državi glede skladnosti z zahtevami Konvencije STCW. Ocena je osnovana na zbranih informacijah in inšpekcijah, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA). |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi prava Evropske unije se priznanje spričeval, ki jih izdajo tretje države za namene Konvencije STCW, podeli na ravni Unije. Države članice se lahko na podlagi Direktive 2008/106/ES odločijo, da bodo overile spričevala pomorščakov, ki jih izda tretja država, le, če je bila navedena država priznana z odločitvijo Komisije v skladu s postopkom, določenim v navedeni direktivi. Odločitev Komisije temelji na oceni sistema za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval pomorščakom v tretji državi glede skladnosti z zahtevami Konvencije STCW. Ocena je osnovana na zbranih informacijah in inšpekcijah, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA).

| (3) | Na podlagi nekdanje ureditve, določene z Direktivo 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (2), so lahko države članice priznale tretje države za namene Konvencije STWC zgolj na dvostranski osnovi, takšna priznanja, ki so še vedno veljavna v skladu s členom 19(5) Direktive 2008/106/ES, pa so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Belgija, Danska, Francija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo so na podlagi navedene nekdanje ureditve priznale nekatere vrste spričeval, ki so jih izdali Filipini (3). Ta priznanja lahko uporabijo vse države članice. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi nekdanje ureditve, določene z Direktivo 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (2), so lahko države članice priznale tretje države za namene Konvencije STWC zgolj na dvostranski osnovi, takšna priznanja, ki so še vedno veljavna v skladu s členom 19(5) Direktive 2008/106/ES, pa so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Belgija, Danska, Francija, Grčija, Italija, Luksemburg, Nemčija, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo so na podlagi navedene nekdanje ureditve priznale nekatere vrste spričeval, ki so jih izdali Filipini (3). Ta priznanja lahko uporabijo vse države članice.

| (4) | V skladu s členom 21(1) Direktive 2008/106/ES je treba za vse (na podlagi predhodne ali sedanje ureditve) priznane tretje države najmanj vsakih pet let opraviti ponovno presojo, da bi preverili, ali še vedno izpolnjujejo ustrezna merila, določena v Prilogi II k Direktivi (predvsem zahteve Konvencije STCW), in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali. Če navedene države ne izpolnjujejo več zahtev Konvencije, Komisija v skladu s členom 20 Direktive 2008/106/ES uradno obvesti države članice in navede razloge za neizpolnjevanje. Priznanje se lahko nato prekliče v skladu s postopkom, določenim v navedeni direktivi. Dokler Komisija ne sprejme odločitve o preklicu, lahko države članice še vedno overijo spričevala, ki jih izdajajo zadevne tretje države. Po sprejetju odločitve spričeval ni več dovoljeno overiti, overitve, izdane pred datumom sprejetja odločitve, pa ostanejo veljavne do njihovega izteka veljavnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 21(1) Direktive 2008/106/ES je treba za vse (na podlagi predhodne ali sedanje ureditve) priznane tretje države najmanj vsakih pet let opraviti ponovno presojo, da bi preverili, ali še vedno izpolnjujejo ustrezna merila, določena v Prilogi II k Direktivi (predvsem zahteve Konvencije STCW), in ali so bili sprejeti ustrezni ukrepi za preprečevanje goljufij v zvezi s spričevali. Če navedene države ne izpolnjujejo več zahtev Konvencije, Komisija v skladu s členom 20 Direktive 2008/106/ES uradno obvesti države članice in navede razloge za neizpolnjevanje. Priznanje se lahko nato prekliče v skladu s postopkom, določenim v navedeni direktivi. Dokler Komisija ne sprejme odločitve o preklicu, lahko države članice še vedno overijo spričevala, ki jih izdajajo zadevne tretje države. Po sprejetju odločitve spričeval ni več dovoljeno overiti, overitve, izdane pred datumom sprejetja odločitve, pa ostanejo veljavne do njihovega izteka veljavnosti.

| (5) | Glede na navedeno je Komisija leta 2006 začela ponovno presojo sistema Filipinov za izobraževanje, usposabljanje in izdajanje spričeval, in sicer z inšpekcijo EMSA, ki je bila izvedena marca navedenega leta. Pri prvi inšpekciji so bile odkrite številne pomanjkljivosti, sledili pa sta ji dve nadaljnji inšpekciji, in sicer aprila 2010 in marca 2012. Inšpekcija, izvedena leta 2010, je na eni strani razkrila precejšnje pomanjkljivosti, na drugi strani pa znaten napredek v primerjavi z ugotovitvami inšpekcije, izvedene leta 2006. Glavne takratne pomanjkljivosti so bile med drugim naslednje: zakonodaja ni izpolnjevala vseh standardov Konvencije v zvezi z zahtevami za izdajanje spričeval pomorščakom, zlasti v zvezi z možnostjo, da imajo častniki dostop do vodilnih položajev, ne da bi za to morali opraviti posebno usposabljanje, kot je zahtevano v Konvenciji; nezadostno usposabljanje na krovu, zlasti za kadete, ki opravljajo delo na ladji kot pomorščaki in za to prejemajo plačilo; nepopoln sistem standardov kakovosti, ki ne pokriva vseh upravnih vej, pristojnih za dejavnosti v zvezi s Konvencijo STCW, za katere je v skladu s Konvencijo potreben sistem standardov kakovosti; pomanjkanje postopkov za izvajanje sistema standardov kakovosti; pomanjkanje ali neustrezno spremljanje šol s strani pristojnih uprav, kar potrjujejo znatne pomanjkljivosti, odkrite v šolah; manjkajoča, nezadostna sli nepravilno uporabljana oprema v šolah (npr. simulatorji za častnike krova); prakse usposabljanja v šolah, ki so v nasprotju z zahtevami Konvencije in pogosto resno kršijo zahteve Konvencije. |
| --- | --- |

(5)

Glede na navedeno je Komisija leta 2006 začela ponovno presojo sistema Filipinov za izobraževanje, usposabljanje in izdajanje spričeval, in sicer z inšpekcijo EMSA, ki je bila izvedena marca navedenega leta. Pri prvi inšpekciji so bile odkrite številne pomanjkljivosti, sledili pa sta ji dve nadaljnji inšpekciji, in sicer aprila 2010 in marca 2012. Inšpekcija, izvedena leta 2010, je na eni strani razkrila precejšnje pomanjkljivosti, na drugi strani pa znaten napredek v primerjavi z ugotovitvami inšpekcije, izvedene leta 2006. Glavne takratne pomanjkljivosti so bile med drugim naslednje: zakonodaja ni izpolnjevala vseh standardov Konvencije v zvezi z zahtevami za izdajanje spričeval pomorščakom, zlasti v zvezi z možnostjo, da imajo častniki dostop do vodilnih položajev, ne da bi za to morali opraviti posebno usposabljanje, kot je zahtevano v Konvenciji; nezadostno usposabljanje na krovu, zlasti za kadete, ki opravljajo delo na ladji kot pomorščaki in za to prejemajo plačilo; nepopoln sistem standardov kakovosti, ki ne pokriva vseh upravnih vej, pristojnih za dejavnosti v zvezi s Konvencijo STCW, za katere je v skladu s Konvencijo potreben sistem standardov kakovosti; pomanjkanje postopkov za izvajanje sistema standardov kakovosti; pomanjkanje ali neustrezno spremljanje šol s strani pristojnih uprav, kar potrjujejo znatne pomanjkljivosti, odkrite v šolah; manjkajoča, nezadostna sli nepravilno uporabljana oprema v šolah (npr. simulatorji za častnike krova); prakse usposabljanja v šolah, ki so v nasprotju z zahtevami Konvencije in pogosto resno kršijo zahteve Konvencije.

| (6) | Komisija je s pomočjo EMSA o opisanih pomanjkljivostih redno opozarjala organe Filipinov, poleg tega so ti organi prejeli presojo Komisije in poznejše zahteve po specifičnih popravnih ukrepih z dopisi z dne 27. februarja 2009, 4. februarja 2010, 6. maja 2011 in 26. decembra 2011. Komisija je v dopisu z dne 6. maja 2011 organe Filipinov zaprosila, naj predložijo tehtne dokaze o tem, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti odpravljene ali se odpravljajo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je s pomočjo EMSA o opisanih pomanjkljivostih redno opozarjala organe Filipinov, poleg tega so ti organi prejeli presojo Komisije in poznejše zahteve po specifičnih popravnih ukrepih z dopisi z dne 27. februarja 2009, 4. februarja 2010, 6. maja 2011 in 26. decembra 2011. Komisija je v dopisu z dne 6. maja 2011 organe Filipinov zaprosila, naj predložijo tehtne dokaze o tem, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti odpravljene ali se odpravljajo.

| (7) | Organi Filipinov so z dopisi z dne 10. maja 2009, 13. julija 2010, 19. avgusta 2011 in 25. januarja 2012 predložili informacije in dokazila v zvezi s popravnimi ukrepi, ki so jih izvedli ali sprejeli, da bi odpravili zadevne pomanjkljivosti. Njihovemu dopisu z dne 19. avgusta 2011 je bil predložen obsežen sveženj dokumentov, s katerimi so želeli dokazati popravne ukrepe, zlasti za odpravo pomanjkljivosti na področju zakonodaje in manjkajoče opreme. |
| --- | --- |

(7)

Organi Filipinov so z dopisi z dne 10. maja 2009, 13. julija 2010, 19. avgusta 2011 in 25. januarja 2012 predložili informacije in dokazila v zvezi s popravnimi ukrepi, ki so jih izvedli ali sprejeli, da bi odpravili zadevne pomanjkljivosti. Njihovemu dopisu z dne 19. avgusta 2011 je bil predložen obsežen sveženj dokumentov, s katerimi so želeli dokazati popravne ukrepe, zlasti za odpravo pomanjkljivosti na področju zakonodaje in manjkajoče opreme.

| (8) | Z ukrepi, ki so jih dokazovali v dopisu z dne 19. avgusta 2011 in njegovih dodatkih, naj bi organi Filipinov odpravili pomanjkljivosti v zvezi z zakonodajo, zlasti zahtevo po certifikaciji oseb, ki zasedajo vodilne položaje; pomanjkljivosti glede usposabljanja na krovu za kadete, ki opravljajo delo na ladji kot pomorščaki in za to prejemajo plačilo; pomanjkljivosti glede sistema standardov kakovosti; pomanjkljivosti glede postopkov za spremljanje šol. Dokumentacija, ki so jo predložili organi Filipinov, je vsebovala tudi sveženj dokumentov, ki dokazujejo nakup opreme ali drugačno ureditev (npr. zakupne pogodbe), s čimer naj bi šole oskrbeli s simulatorji. Vse navedene popravne ukrepe je bilo treba preveriti na kraju samem. |
| --- | --- |

(8)

Z ukrepi, ki so jih dokazovali v dopisu z dne 19. avgusta 2011 in njegovih dodatkih, naj bi organi Filipinov odpravili pomanjkljivosti v zvezi z zakonodajo, zlasti zahtevo po certifikaciji oseb, ki zasedajo vodilne položaje; pomanjkljivosti glede usposabljanja na krovu za kadete, ki opravljajo delo na ladji kot pomorščaki in za to prejemajo plačilo; pomanjkljivosti glede sistema standardov kakovosti; pomanjkljivosti glede postopkov za spremljanje šol. Dokumentacija, ki so jo predložili organi Filipinov, je vsebovala tudi sveženj dokumentov, ki dokazujejo nakup opreme ali drugačno ureditev (npr. zakupne pogodbe), s čimer naj bi šole oskrbeli s simulatorji. Vse navedene popravne ukrepe je bilo treba preveriti na kraju samem.

| (9) | Zato je EMSA marca 2012 ponovno izvedla inšpekcijo na Filipinih, predvsem zato, da bi preverila izvajanje popravnih ukrepov glede upravljanja, ki so bili navedeni v dokumentih, ki jih je Komisija prejela 2011. EMSA na tej stopnji ni izvedla inšpekcije v ustanovah za pomorsko izobraževanje in usposabljanje. Dokazno gradivo o ustanovah za usposabljanje, ki so ga organi Filipinov predložili leta 2011, bo pregledano med naslednjo inšpekcijo EMSA, ki je načrtovana v začetku leta 2013. Ker so se pomanjkljivosti in popravni ukrepi na tem področju nanašali ne le na razpoložljivost opreme, temveč tudi na njihovo pravilno uporabo s strani ustanov za izobraževanje in usposabljanje, razširjenih po vsej državi, ter ker je potrebno primerno obdobje za seznanitev s takšno opremo, je Komisija menila, da bi bilo ustrezneje, če bi se inšpekcija izvedla na poznejši stopnji. |
| --- | --- |

(9)

Zato je EMSA marca 2012 ponovno izvedla inšpekcijo na Filipinih, predvsem zato, da bi preverila izvajanje popravnih ukrepov glede upravljanja, ki so bili navedeni v dokumentih, ki jih je Komisija prejela 2011. EMSA na tej stopnji ni izvedla inšpekcije v ustanovah za pomorsko izobraževanje in usposabljanje. Dokazno gradivo o ustanovah za usposabljanje, ki so ga organi Filipinov predložili leta 2011, bo pregledano med naslednjo inšpekcijo EMSA, ki je načrtovana v začetku leta 2013. Ker so se pomanjkljivosti in popravni ukrepi na tem področju nanašali ne le na razpoložljivost opreme, temveč tudi na njihovo pravilno uporabo s strani ustanov za izobraževanje in usposabljanje, razširjenih po vsej državi, ter ker je potrebno primerno obdobje za seznanitev s takšno opremo, je Komisija menila, da bi bilo ustrezneje, če bi se inšpekcija izvedla na poznejši stopnji.

| (10) | Na podlagi prejetih dokumentov in inšpekcij, ki jih je izvedla EMSA, je mogoče podati nekaj ugotovitev glede izpolnjevanja zahtev Konvencije STCW s strani organov Filipinov. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi prejetih dokumentov in inšpekcij, ki jih je izvedla EMSA, je mogoče podati nekaj ugotovitev glede izpolnjevanja zahtev Konvencije STCW s strani organov Filipinov.

| (11) | Vlada Filipinov je z nedavnimi ukrepi uskladila regulativni okvir z zahtevami Konvencije STCW o izdajanju spričeval pomorščakom in sistemu standardov kakovosti, ki ga mora izvajati uprava. Zdi pa se, da upravne prakse še vedno niso v skladu z novim regulativnim okvirom. Posledično na upravni ravni še vedno obstajajo pomanjkljivosti, ki so opisane v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(11)

Vlada Filipinov je z nedavnimi ukrepi uskladila regulativni okvir z zahtevami Konvencije STCW o izdajanju spričeval pomorščakom in sistemu standardov kakovosti, ki ga mora izvajati uprava. Zdi pa se, da upravne prakse še vedno niso v skladu z novim regulativnim okvirom. Posledično na upravni ravni še vedno obstajajo pomanjkljivosti, ki so opisane v nadaljevanju.

| (12) | V skladu s Pravilom I/6 Priloge h Konvenciji STCW je treba usposabljanje in ocenjevanje pomorščakov nadzorovati in spremljati, da bi zagotovili, da programi, metode in sredstva izvedbe zagotavljajo izpolnjevanje predpisanih standardov usposobljenosti. Nasprotno pa je bilo z inšpekcijo, izvedeno marca 2012, ugotovljeno, da spremljanje ustanov za izobraževanje in usposabljanje na Filipinih ne zagotavlja, da programi, metode in sredstva izvedbe izpolnjujejo standarde, saj se zdi, da se spremljanje izvaja predvsem s kontrolnimi seznami, ki so osredotočeni na opremo, medtem ko uporaba opreme, metodologija in vsebina izobraževanja in usposabljanja niso ustrezno preverjeni. To pomanjkanje učinkovitega in neodvisnega spremljanja in uveljavljanja predpisov v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje je bilo razvidno tudi ob predhodnih inšpekcijah EMSA in se je odražalo v pomanjkljivostih, ugotovljenih na ravni šol v zvezi s programi in metodami ter uporabo in pomanjkanjem opreme. Poleg tega inšpekcije EMSA in analiza predloženih dokazil nakazujejo, da je na Filipinih še vedno možnost navzkrižja interesov, ko se ocenjuje usposobljenost kandidatov za spričevala STCW. Čeprav je bil decembra 2011 v zvezi s tem sprejet nov postopek, še ni zagotovljeno, da kandidate za spričevala ne izprašujejo osebe, v interesu katerih je pozitiven izid izpitov. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s Pravilom I/6 Priloge h Konvenciji STCW je treba usposabljanje in ocenjevanje pomorščakov nadzorovati in spremljati, da bi zagotovili, da programi, metode in sredstva izvedbe zagotavljajo izpolnjevanje predpisanih standardov usposobljenosti. Nasprotno pa je bilo z inšpekcijo, izvedeno marca 2012, ugotovljeno, da spremljanje ustanov za izobraževanje in usposabljanje na Filipinih ne zagotavlja, da programi, metode in sredstva izvedbe izpolnjujejo standarde, saj se zdi, da se spremljanje izvaja predvsem s kontrolnimi seznami, ki so osredotočeni na opremo, medtem ko uporaba opreme, metodologija in vsebina izobraževanja in usposabljanja niso ustrezno preverjeni. To pomanjkanje učinkovitega in neodvisnega spremljanja in uveljavljanja predpisov v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje je bilo razvidno tudi ob predhodnih inšpekcijah EMSA in se je odražalo v pomanjkljivostih, ugotovljenih na ravni šol v zvezi s programi in metodami ter uporabo in pomanjkanjem opreme. Poleg tega inšpekcije EMSA in analiza predloženih dokazil nakazujejo, da je na Filipinih še vedno možnost navzkrižja interesov, ko se ocenjuje usposobljenost kandidatov za spričevala STCW. Čeprav je bil decembra 2011 v zvezi s tem sprejet nov postopek, še ni zagotovljeno, da kandidate za spričevala ne izprašujejo osebe, v interesu katerih je pozitiven izid izpitov.

| (13) | Različne inšpekcije so tudi razkrile, da se lahko ustanove za izobraževanje in usposabljanje glede izpolnjevanja standardov močno razlikujejo. Nekatere šole so evropskemu pomorskemu sektorju dobro poznane in v nekaterih primerih pod njegovim nadzorom. Kot je bilo že navedeno, bo EMSA leta 2013 v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ponovno izvedla inšpekcijo. |
| --- | --- |

(13)

Različne inšpekcije so tudi razkrile, da se lahko ustanove za izobraževanje in usposabljanje glede izpolnjevanja standardov močno razlikujejo. Nekatere šole so evropskemu pomorskemu sektorju dobro poznane in v nekaterih primerih pod njegovim nadzorom. Kot je bilo že navedeno, bo EMSA leta 2013 v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ponovno izvedla inšpekcijo.

| (14) | Ugotovimo lahko, da na Filipinih obstaja jasen stalen trend glede zagotavljanja popolne skladnosti z zahtevami Konvencije STCW. Ta stopnja skladnosti pa še ni dosežena. Če bi se ta trend upočasnil in če popolna skladnost z zahtevami Konvencije STCW ne bi bila dosežena v razumljivem časovnem obdobju (tudi ob upoštevanju časa, ki je že pretekel od prve inšpekcije), je treba v celoti upoštevati preklic priznanja sistema Filipinov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov s strani EU. |
| --- | --- |

(14)

Ugotovimo lahko, da na Filipinih obstaja jasen stalen trend glede zagotavljanja popolne skladnosti z zahtevami Konvencije STCW. Ta stopnja skladnosti pa še ni dosežena. Če bi se ta trend upočasnil in če popolna skladnost z zahtevami Konvencije STCW ne bi bila dosežena v razumljivem časovnem obdobju (tudi ob upoštevanju časa, ki je že pretekel od prve inšpekcije), je treba v celoti upoštevati preklic priznanja sistema Filipinov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov s strani EU.

| (15) | Ker je v skladu z Direktivo 2008/106/ES mogoče podeliti priznanje le za celotni sistem pomorskega izobraževanja in usposabljanja kake države ali to priznanje preklicati in ker so nekatere šole na Filipinih pod nadzorom lastnikov ladij s sedežem v Uniji, bi morale države članice proučiti možnost integracije teh šol v svoj sistem izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

(15)

Ker je v skladu z Direktivo 2008/106/ES mogoče podeliti priznanje le za celotni sistem pomorskega izobraževanja in usposabljanja kake države ali to priznanje preklicati in ker so nekatere šole na Filipinih pod nadzorom lastnikov ladij s sedežem v Uniji, bi morale države članice proučiti možnost integracije teh šol v svoj sistem izobraževanja in usposabljanja.

| (16) | Ker je videti, da je ena glavnih ovir za to, da bi Filipini dosegli skladnost z zahtevami Konvencije STCW, pomanjkanje strokovno usposobljenih kadrov, pristojnih za spremljanje šol, zlasti na regionalni ali lokalni ravni, bi bile države članice organom Filipinov pripravljene pomagati pri razvijanju potrebnih zmogljivosti na tem področju – |
| --- | --- |

(16)

Ker je videti, da je ena glavnih ovir za to, da bi Filipini dosegli skladnost z zahtevami Konvencije STCW, pomanjkanje strokovno usposobljenih kadrov, pristojnih za spremljanje šol, zlasti na regionalni ali lokalni ravni, bi bile države članice organom Filipinov pripravljene pomagati pri razvijanju potrebnih zmogljivosti na tem področju –

SPREJELA TO SPOROČILO:

| 1. | Komisija države članice opozarja na pomanjkljivosti, navedene v uvodnih izjavah 11, 12 in 13. Države članice, ki Filipinom zagotavljajo strokovno podporo, poziva, naj svoja prizadevanja usmerijo na ta področja. |
| --- | --- |

1.

Komisija države članice opozarja na pomanjkljivosti, navedene v uvodnih izjavah 11, 12 in 13. Države članice, ki Filipinom zagotavljajo strokovno podporo, poziva, naj svoja prizadevanja usmerijo na ta področja.

| 2. | Komisija meni, da sistem Filipinov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval pomorščakom na tej stopnji v celoti ne izpolnjuje zahtev Konvencije STCW. Uprava zlasti ne spremlja ustrezno ustanov Filipinov za pomorsko izobraževanje in usposabljanje, zahteve Konvencije STCW glede programov, metod in sredstev izvedbe pa niso učinkovito uveljavljene. Komisija tudi meni, da še ni zagotovljena neodvisnost ocenjevalcev v postopku izdajanja spričeval pomorščakom. |
| --- | --- |

2.

Komisija meni, da sistem Filipinov za izobraževanje in usposabljanje pomorščakov ter izdajanje spričeval pomorščakom na tej stopnji v celoti ne izpolnjuje zahtev Konvencije STCW. Uprava zlasti ne spremlja ustrezno ustanov Filipinov za pomorsko izobraževanje in usposabljanje, zahteve Konvencije STCW glede programov, metod in sredstev izvedbe pa niso učinkovito uveljavljene. Komisija tudi meni, da še ni zagotovljena neodvisnost ocenjevalcev v postopku izdajanja spričeval pomorščakom.

| 3. | Komisija priznava resna prizadevanja vlade Filipinov leta 2011 in 2012 za odpravo pomanjkljivosti. Priznava tudi, da je bil kot rezultat teh prizadevanj dosežen znaten napredek na področju regulativnega okvira za izdajanje spričeval pomorščakom in pri organizaciji upravljanja, da bi izpolnjevali zahteve Konvencije STCW. |
| --- | --- |

3.

Komisija priznava resna prizadevanja vlade Filipinov leta 2011 in 2012 za odpravo pomanjkljivosti. Priznava tudi, da je bil kot rezultat teh prizadevanj dosežen znaten napredek na področju regulativnega okvira za izdajanje spričeval pomorščakom in pri organizaciji upravljanja, da bi izpolnjevali zahteve Konvencije STCW.

| 4. | Komisija namerava od EMSA zahtevati, naj leta 2013 na Filipinih izvede še eno inšpekcijo, da bi preverila, ali imajo ustanove za pomorsko izobraževanje in usposabljanje opremo, ki naj bi jo organi Filipinov kupili glede na dokumentacijo, predloženo avgusta 2011, in ali se ta uporablja v skladu z zahtevami Konvencije STCW. Splošen namen inšpekcije bo preveriti, ali so prakse izobraževanja in usposabljanja v teh ustanovah v skladu z zahtevami Konvencije STCW. Poleg tega bo inšpekcija, ki bo izvedena leta 2013, zajemala tudi upravljanje, da bi preverili, ali so bile pomanjkljivosti glede spremljanja, ki so bile še vedno ugotovljene leta 2012, odpravljene in ali se izvaja sistem standardov kakovosti. |
| --- | --- |

4.

Komisija namerava od EMSA zahtevati, naj leta 2013 na Filipinih izvede še eno inšpekcijo, da bi preverila, ali imajo ustanove za pomorsko izobraževanje in usposabljanje opremo, ki naj bi jo organi Filipinov kupili glede na dokumentacijo, predloženo avgusta 2011, in ali se ta uporablja v skladu z zahtevami Konvencije STCW. Splošen namen inšpekcije bo preveriti, ali so prakse izobraževanja in usposabljanja v teh ustanovah v skladu z zahtevami Konvencije STCW. Poleg tega bo inšpekcija, ki bo izvedena leta 2013, zajemala tudi upravljanje, da bi preverili, ali so bile pomanjkljivosti glede spremljanja, ki so bile še vedno ugotovljene leta 2012, odpravljene in ali se izvaja sistem standardov kakovosti.

| 5. | To sporočilo je naslovljeno na države članice in bo predloženo Odboru za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij. |
| --- | --- |

5.

To sporočilo je naslovljeno na države članice in bo predloženo Odboru za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij.

V Bruslju, 26. novembra 2012

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 136, 18.5.2001, str. 17.

2

(3)  UL C 155, 29.6.2002, str. 11; UL C 268, 7.11.2003, str. 7; UL C 85, 7.4.2005, str. 8.

3

---

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6745 – SNCF/Haselsteiner Familien-Privatstiftung/Augusta Holding/Rail Holding)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 367/02

Komisija se je 19. novembra 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6745. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6745. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska Komisija

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. novembra 2012

2012/C 367/03

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2964 |
| JPY | japonski jen | 106,47 |
| DKK | danska krona | 7,4580 |
| GBP | funt šterling | 0,80995 |
| SEK | švedska krona | 8,5763 |
| CHF | švicarski frank | 1,2046 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,3370 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,293 |
| HUF | madžarski forint | 281,83 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6963 |
| PLN | poljski zlot | 4,1032 |
| RON | romunski leu | 4,5276 |
| TRY | turška lira | 2,3270 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2416 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2884 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0472 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5770 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5851 |
| KRW | južnokorejski won | 1 408,22 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,5072 |
| CNY | kitajski juan | 8,0707 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5625 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 472,66 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9605 |
| PHP | filipinski peso | 53,146 |
| RUB | ruski rubelj | 40,2110 |
| THB | tajski bat | 39,774 |
| BRL | brazilski real | 2,6932 |
| MXN | mehiški peso | 16,8255 |
| INR | indijska rupija | 72,1120 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2964

JPY

japonski jen

106,47

DKK

danska krona

7,4580

GBP

funt šterling

0,80995

SEK

švedska krona

8,5763

CHF

švicarski frank

1,2046

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,3370

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,293

HUF

madžarski forint

281,83

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6963

PLN

poljski zlot

4,1032

RON

romunski leu

4,5276

TRY

turška lira

2,3270

AUD

avstralski dolar

1,2416

CAD

kanadski dolar

1,2884

HKD

hongkonški dolar

10,0472

NZD

novozelandski dolar

1,5770

SGD

singapurski dolar

1,5851

KRW

južnokorejski won

1 408,22

ZAR

južnoafriški rand

11,5072

CNY

kitajski juan

8,0707

HRK

hrvaška kuna

7,5625

IDR

indonezijska rupija

12 472,66

MYR

malezijski ringit

3,9605

PHP

filipinski peso

53,146

RUB

ruski rubelj

40,2110

THB

tajski bat

39,774

BRL

brazilski real

2,6932

MXN

mehiški peso

16,8255

INR

indijska rupija

72,1120

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska Komisija

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 367/04

| 1. | Komisija je 19. novembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors LLC („Bain“, ZDA) s pridobitvijo deležev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno skupino Apex Tool Group LLC („Apex“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. novembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bain Capital Investors LLC („Bain“, ZDA) s pridobitvijo deležev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno skupino Apex Tool Group LLC („Apex“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bain: naložbe zasebnega kapitala, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bain: naložbe zasebnega kapitala,

| — | za Apex: proizvodnja in dobava ročnega in električnega orodja, industrijskih verig, proizvodov za varjenje in specializiranih proizvodov za industrijsko in potrošniško uporabo ter uporabo „naredi sam“. |
| --- | --- |

—

za Apex: proizvodnja in dobava ročnega in električnega orodja, industrijskih verig, proizvodov za varjenje in specializiranih proizvodov za industrijsko in potrošniško uporabo ter uporabo „naredi sam“.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6755 – Bain Capital Investors/Apex Tool Group na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6766 – Migros/Tegut)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 367/05

| 1. | Komisija je 19. novembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Genossenschaft Migros Zürich (Švica), ki pripada skupini Migros, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Nemčija), Gutberlet GmbH (Nemčija), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Nemčija) in TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Nemčija) (skupaj „Tegut retail“), ki pripadajo skupini Tegut... |
| --- | --- |

1.

Komisija je 19. novembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Genossenschaft Migros Zürich (Švica), ki pripada skupini Migros, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnimi podjetji Okay Handelsgesellschaft mbH & Co. – Tegut... Einzelhandelsunternehmen KG (Nemčija), Gutberlet GmbH (Nemčija), TGT GmbH & Co. Logistik KG (Nemčija) in TGT Verwaltungs- und Beteiligungs GmbH (Nemčija) (skupaj „Tegut retail“), ki pripadajo skupini Tegut...

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Genossenschaft Migros Zürich: prodaja živil na drobno v Švici. Skupina Migros je poleg tega dejavna tudi na področju proizvodnje (hrana in higienski proizvodi), trgovine na debelo in drobno (hrana, higienski in neživilski proizvodi), gastronomije, medijev, turizma in finančnih storitev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Genossenschaft Migros Zürich: prodaja živil na drobno v Švici. Skupina Migros je poleg tega dejavna tudi na področju proizvodnje (hrana in higienski proizvodi), trgovine na debelo in drobno (hrana, higienski in neživilski proizvodi), gastronomije, medijev, turizma in finančnih storitev,

| — | za Tegut retail: prodaja živil na drobno v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

za Tegut retail: prodaja živil na drobno v Nemčiji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6766 – Migros/Tegut na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6766 – Migros/Tegut na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska Komisija

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/8

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 367/06

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„STROMBERGER PFLAUME“

ES št.: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Stromberger Pflaume“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ime „Stromberger Pflaume“ se lahko uporablja le za sadež domačih češpelj, ki rastejo na opredeljenem geografskem območju. Domača češplja (nem. Hauszwetschge) je zelo stara, srednje pozna sorta, ki spada v vrsto Prunus domestica subsp. domestica, pri čemer jo v Nemčiji imenujejo Zwetsche ali Quetsche, v Avstriji pa Zwetschke. Domača češplja je podvrsta slive, ki spada v družino Rosaceae in jo uvrščamo med koščičasto sadje. Domača češplja je v primerjavi s slivo bolj podolgovata in se pri vrhu zoži. Poleg tega je temnejša, ima bolj izrazit šiv, njeno meso pa se lažje loči od koščice.

Sadež dozori v obdobju od konca avgusta do sredine septembra, ko dobi enakomerno barvo. V primerjavi z drugimi sortami slive je srednje velik, podolgovat in ovalen. Premer sadeža je vsaj 24 mm. Koščica je ploščato ovalne oblike in srednje rjave barve. Drobnozrnato in sočno meso je enakomerno rumenkaste do oranžne barve. Ko sadež dozori, se meso zlahka loči od koščice. Posamezen sadež tehta največ 30 g. Razmerje med maso mesa in koščice je najmanj 3:1. Sveži, dozoreli sadeži imajo najmanj 6-odstotno skupno vsebnost sladkorja.

„Stromberger Pflaume“ ima blag aromatičen okus z uravnoteženimi sladko-kislimi toni in vsebuje malo vode. Nastanek grenkih snovi ni verjeten.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Celoten proizvodni postopek od sajenja sadik (dve- do triletnih dreves) in obrezovanja med rastjo do obiranja sadežev ter razvrščanje in polnjenje embalaže za prevoz ali prodajo je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju. Proizvod „Stromberger Pflaume“ se prideluje zlasti na visokodebelnih drevesih.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje zajema mestno območje Stromberg v občini Oelde in 500–metrski pas ob zadevnem mestnem območju. Zato geografsko območje vključuje tudi naselja v tem pasu, tj. manjše dele občin Wadersloh (območje Warendorf), Langenberg (območje Gütersloh) in Rheda-Wiedenbrück (območje Gütersloh).

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Na kakovost in aromo sliv vplivajo zlasti lokalno višinsko podnebje, rastna sezona s precejšnjo količino padavin ter topografija, predvsem naklon in kakovost tal v povezavi s hidrološkimi značilnostmi, zlasti višino podtalnice. Poleg tega so se zaradi zelo dolge tradicije pridelave sliv na tem območju pridelave razvile posebne spretnosti in znanja na področju pridelave.

(a)   Značilnosti tal

Območje pridelave je zelo primerno za pridelavo sliv. Zadevno območje je del Severnonemškega nižavja, natančneje nižavja Münsterlander Bucht (ali Westfälische Bucht), tj. nižinskega območja s posameznimi višje ležečimi predeli, ki leži med Tevtoburškim gozdom in severnim robom Renskega gorovja. Na tem nižinskem območju se razprostira hribovje, imenovano Beckumer Berge. Območje pridelave proizvoda „Stromberger Pflaume“ leži na vzhodnem delu enega od teh višje ležečih območij na nadmorski višini od 90 do 151 m.

Pod plastmi zemlje v hribovju Beckumer Berge in na območju pridelave, ki segajo do globine 1,50 do 2,00 m, prevladujejo glinasto-lapornate kamnine. Pod njimi so na nekaterih delih jurski skladi skrilavca z mogočnimi vodonosniki, v katerih se pretaka voda, ki je ponekod pod tlakom, zato na nekaterih mestih s posebno sestavo tal pride na površje. Nad njimi je 30- do 50-centimetrska plast ilovnato-glinastih in lapornatih tal, ki jih prekriva 20- do 50-centimetrska plast surove, močne do težke ilovice, ki je ponekod glinasta in apnenčasta. Zgornja 20- do 30-centimetrska plast je sestavljena iz humusnih lahkih peščenih tal do močnih ilovnatih tal. Zaradi takšne globoke in težke strukture ostanejo tla zelo dolgo vlažna tudi v sušnih letih.

(b)   Podnebje

Za območje, na katerem leži Westfälische Bucht, je značilno morsko podnebje s hladnimi poletji in milimi zimami. Na podnebje vplivata zlasti Severno morje in okoliško sredogorje (Tevtoburški gozd, hribovje Egge, Sauerland). Zaradi pretežno zahodnih in severozahodnih vetrov je zrak dovolj vlažen in topel, pri čemer na leto pade povprečno 767 mm padavin (1976: 561 mm; 1998: 998 mm). Dolgoletna (1961–1990) povprečna mesečna temperatura zraka na območju Westfälische Bucht, ki se odpira proti Atlantiku, je nad lediščem, saj januarja, ki je najhladnejši mesec v letu, znaša približno 1,5 °C, julija, ki je najtoplejši mesec v letu, pa doseže približno 18 °C.

Povprečna letna temperatura zraka na območju pridelave Stromberg je približno 10 °C, kar pomeni, da je za pol stopinje nižja od povprečne temperature na območju Westfälische Bucht (10,5 °C). Razlog za to je nadmorska višina hribovja Beckumer Berge.

(c)   Človeški dejavniki

Slive se na območju Stromberga tradicionalno pridelujejo približno od leta 1790. Na tej gričevnati pokrajini so imeli kmetje že v preteklosti odlične pogoje za pašo živali in pridelavo sliv, saj je bilo zemljo na teh strmih pobočjih zelo težko orati. Takrat so bila drevesa zasajena v sadovnjakih in na mejnih pasovih, medtem ko jih danes običajno sadijo v nasadih.

5.2   Posebnosti proizvoda:

(a)   Glavne značilnosti

„Stromberger Pflaume“ je nekoliko manjša od drugih sort sliv, saj v premeru meri najmanj 24 mm.

Sadež je sočen, vendar ne voden, ter ima svež in sladek okus z blagim kiselkastim priokusom. Zato je zelo dober, če se uživa svež. Zelo primeren je tudi za nadaljnjo predelavo, npr. kuhanje, pečenje, sušenje ali žganjekuho, ker vsebuje veliko sladkorja in se meso dobro loči od koščice. Zaradi čvrstosti je odličen za pečenje, saj se ne razpusti, koža pa s segrevanjem ne otrdi in ne postane grenka. Čas sušenja proizvoda „Stromberger Pflaume“ je zaradi nizke vsebnosti vode precej krajši kot pri drugih sortah sliv. Na njegovo aromo ne vpliva samo višja vsebnost topnih trdnih snovi, ampak tudi večje razmerje med trdnimi topnimi snovmi in kislinami. Sadež je enakomerno obarvan.

(b)   Sloves proizvoda

Proizvod „Stromberger Pflaume“ je zaradi aromatičnega okusa in primernosti za predelavo zelo dobro poznan zunaj mestnih meja. V enem od člankov, ki je bil objavljen 4. oktobra 1940 v časopisu Die Glocke, je navedeno, da je bilo v Porurju in regiji Münsterland, kadar so bile letine dobre, prodanih do 2 500 ton sliv. Pri tem je treba upoštevati, da ima danes Stromberg, ki se razteza na približno 23,75 km2, samo 4 600 prebivalcev. Leta 2000, ko je bila letina zelo dobra, je bilo obranih približno 1 500 ton sliv.

Zaradi zelo velikega zanimanja za „Stromberger Pflaume“ je bil leta 2004 v Strombergu prvič organiziran praznik sliv, ki se imenuje Stromberger Pflaumenmarkt. Prireditev je postala zelo priljubljena, saj jo vsako leto obišče približno 15 000 ljudi. Na prvem prazniku sliv leta 2004 je bila izbrana prva „kraljica sliv“ v Nemčiji. Dejstvo, da je proizvod „Stromberger Pflaume“ že od nekdaj zelo cenjen in da ima posebne značilnosti, potrjujejo pretekli dogodki, povezani z njim:

Tradicijo pridelave sliv na območju Stromberga je okrog leta 1790 (150 let pred letom 1940: Koberg, J., „Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ („Pridelava sliv na območju Stromberga skozi čas“), Die Glocke, 4. oktober 1940) začel Ludwig Niedieck. Po navedbah naj bi bil trgovec, ki je več dreves sliv uvozil z juga Francije, za kar obstaja več dokazov. V članku Damals als die Dörröfen rauchten (Časi, ko se je še kadilo iz sušilnih peči), ki je bil 17. oktobra 1972 objavljen kot ena od lokalnih zgodb v časopisu Die Glocke, je avtorica Elisabeth Reckmann napisala:

„Na pobočju ob poti, ki vodi od Bettmannove kmetije do pete postaje križevega pota, naj bi stalo nekaj dreves, ki naj bi bila stara 200 let. Necepljene sadike so kmalu začeli saditi v vrtovih, ob cestah in poteh. Te nove sadike so se razvile v strnjen nasad dreves (...).“

V članku Stromberger gründen einen Pflaumenverein (Prebivalci Stromberga ustanovili združenje za pridelavo sliv), ki je bil 20. oktobra 1949 objavljen v časopisu Westfälische Nachrichten, je zapisana zgodba o Franzu Stanleinu in Heinrichu Hungerkötterju, ki sta se rodila v Strombergu, vendar sta živela v 25-kilometrov oddaljenem Warendorfu. Približno od konca 19. stoletja do tridesetih let 20. stoletja sta se s konjsko vprego vsako leto vračala v Stromberg po tamkajšnje slive, ki sta jih prevažala v Warendorf zase in za druge tamkajšnje prebivalce. Za ta namen sta leta 1931 ustanovila celo svoje združenje, ki se je imenovalo Verein der Pflaumenbrüder.

Leta 1818 je bilo v mestecu Stromberg, ki je imelo takrat le 1 341 prebivalcev, zasajenih že 30 000 sliv (članek Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (Razcvet stare tradicije vijoličnega sadeža), ki je bil 28. avgusta 1992 objavljen v časopisu Die Glocke). Stromberg je imel leta 1940 med vsemi nemškimi mesti razmeroma največ sadnih dreves („Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit“ („Pridelava sliv na območju Stromberga skozi čas“), Die Glocke, 4. oktober 1940).

Sloves proizvoda „Stromberger Pflaume“ potrjuje tudi dejstvo, da žganjarna na zaščitenem območju iz njega proizvaja žganje Stromberger Pflaumenbrand in slivov liker, kar se oglašuje tudi v medijih.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Na kakovost in značilnosti proizvoda „Stromberger Pflaume“ ter njegov sloves vplivajo zlasti geografski pogoji na območju pridelave ter naravni in človeški dejavniki. „Stromberger Pflaume“ je „blagovna znamka“ Stromberga, kot je ustrezno ugotovljeno v članku Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten aus (Razcvet stare tradicije vijoličnega sadeža), ki je bil 28. avgusta 1992 objavljen v časopisu Die Glocke. K posebnemu okusu tega proizvoda in njegovi enotni barvi prispevajo značilnosti tal in podnebja.

(a)   Geološki dejavniki

Gričevnata pokrajina in globoka humusna glinasta tla zagotavljajo veliko prednosti za pridelavo sliv. Drevesa so trdno in globoko zakoreninjena v težkih tleh, pri čemer imajo zaradi visoke vsebnosti apnenca in hranilnih snovi, nevtralne vrednosti pH in visoke vlažnosti tal vedno na voljo dovolj vlage in primarnih mineralov, ki jih lahko brez težav vsrkajo. To zagotavlja boljšo aromo in okus proizvoda „Stromberger Pflaume“.

Poleg tega vpliva na temperaturo, toplotno prevodnost in toplotno kapaciteto tal na tem območju, saj se tla segrevajo in ohlajajo počasneje od drugih vrst tal, s tem pa bolje izenačujejo temperaturne spremembe. To pa pozitivno vpliva na mikropodnebje.

Zaradi naklona terena, zaradi katerega se območje pridelave razlikuje celo od sosednjih, predvsem nižinskih območij Vestfalije, in zaradi hidroloških pogojev razmeroma obilne padavine na zadevnem območju ne zastajajo, kar preprečuje odmiranje dreves. Razmeroma nizka prepustnost tal za vodo in prevladujoča pobočja pospešujejo odtekanje vode (kar preprečuje njeno zastajanje), to pa pozitivno vpliva na vsebnost vode v sadežu in koncentracijo njegove posebne arome.

Globoka, težka tla, ki lahko zadržujejo vlago v vlažnih in tudi sušnih letih, drevesnim koreninam vedno zagotavljajo dovolj vode; s tem po eni strani preprečujejo prekomerno vsebnost vode v proizvodu „Stromberger Pflaume“ in zagotavljajo, da ostane čvrst, po drugi strani pa zagotavljajo, da ostane sočen tudi v sušnih obdobjih.

(b)   Podnebni dejavniki

Zaradi razmeroma obilnih letnih padavin se v tleh sproščajo pomembni minerali, ki jih lahko drevesa vsrkajo. Zato postane sadež zelo sočen.

Zaradi milega podnebja, zlasti v hladnejših mesecih v letu, drevesa dobro uspevajo in cvetijo zgodaj spomladi. Obdobje zorenja je zaradi nižjih poletnih temperatur na tej nadmorski višini daljše od obdobja zorenja na drugih območjih pridelave sadja v Vestfaliji, južni Nemčiji ali južni Evropi. V tem dolgem obdobju zorenja se zaradi izpostavljenosti sončni svetlobi in nato nizkim nočnim temperaturam zaradi visoke nadmorske višine zadevnega območja razvijejo fruktoza in nežne sadne arome; zato ima „Stromberger Pflaume“ tipičen, poseben in zelo aromatičen okus. Zaradi razlik med nočnimi in dnevnimi temperaturami, ki so zaradi nadmorske višine precej večje kot na drugih območjih pridelave sadja, vključno z območji v neposredni bližini, je proizvod „Stromberger Pflaume“ precej temnejši od sliv, ki se pridelujejo drugje.

(c)   Človeški dejavniki, ki vplivajo na proizvod „Stromberger Pflaume“, njegove značilnosti in sloves

V Strombergu že več let organizirajo praznik sliv, na katerem je predstavljena dolgoletna tradicija pridelave sliv na tem območju, pri čemer zelo dober odziv nanj dokazuje, da je proizvod „Stromberger Pflaume“ zelo kakovosten.

Zelo pomembno vlogo pri sedanji pridelavi „Stromberger Pflaume“ imajo posamezni pridelovalci, ki so s preprostimi, vendar hkrati učinkovitimi inovativnimi pristopi k postopkom pridelave in obiranja razvili kulturo, ki je optimalno prilagojena okolju, v katerem raste. S takšnimi inovativnimi pristopi pridelovalci uspešno združujejo nove zahteve glede pridelave na eni strani ter tradicijo in lokalno kulturo na drugi strani, hkrati pa z njimi, na primer z zasaditvijo nasadov, uporabo orodja za obrezovanje dreves ali uporabo sodobnih tehnik obiranja, znižujejo operativne stroške. Poseben izziv predstavlja obdelovanje pobočij, ki so s sodobno mehanizacijo težko dostopna. Zato morajo pridelovalci pobočja preoblikovati v terase, mehanizacijo pa prilagoditi zahtevnemu terenu.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Markenblatt, 11. zvezek z dne 19. marca 2010, del 7a-aa, str. 4243.

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/13

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 367/07

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„CHUFA DE VALENCIA“

ES št.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

| — |  | ime proizvoda, |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | opis proizvoda, |
| — | ☒ | geografsko območje, |
| — |  | dokazilo o poreklu, |
| — |  | metoda pridobivanja, |
| — |  | povezanost, |
| — |  | označevanje, |
| — |  | nacionalne zahteve, |
| — |  | drugo (navedite). |

—



ime proizvoda,

—

☒

opis proizvoda,

—

☒

geografsko območje,

—



dokazilo o poreklu,

—



metoda pridobivanja,

—



povezanost,

—



označevanje,

—



nacionalne zahteve,

—



drugo (navedite).

2.   Vrsta spremembe:

| — | ☒ | sprememba enotnega dokumenta ali povzetka, |
| --- | --- | --- |
| — |  | sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena, |
| — |  | sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006), |
| — |  | začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006). |

—

☒

sprememba enotnega dokumenta ali povzetka,

—



sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena,

—



sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006),

—



začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006).

3.   Spremembe:

3.1   Opis

| — | Minimalne specifikacije za sveže tigrove oreščke so črtane.
  Obrazložitev: sveži tigrovi oreščki so različno veliki in težki. Nikoli se ne prodajajo neposredno potrošnikom in nimajo oznake ZOP. Minimalno velikost je treba zagotoviti s postopkom izbire suhih tigrovih oreščkov. |
| --- | --- |

—

Minimalne specifikacije za sveže tigrove oreščke so črtane.

Obrazložitev: sveži tigrovi oreščki so različno veliki in težki. Nikoli se ne prodajajo neposredno potrošnikom in nimajo oznake ZOP. Minimalno velikost je treba zagotoviti s postopkom izbire suhih tigrovih oreščkov.

| — | Kar zadeva težo v suhi snovi, se sestava proizvoda spremeni na naslednji način: sladkorji: vsaj 11 %; maščobe: vsaj 25 %; beljakovine: vsaj 6,5 %; škrob: vsaj 25 %; vlaknine: vsaj 5 %.
  Obrazložitev: izboljšanje kakovosti proizvoda „Chufa de Valencia“ in prilagoditev obsegov vrednosti na podlagi vseh razpoložljivih informacij.
  Škrob: odločeno je bilo, da se ohrani spodnja meja in črta zgornja meja, ker vsebnost škroba, ki je višja od 40 %, nima negativnega vpliva na kakovost oreščkov ali mleka iz tigrovih oreščkov.
  Sladkorji: ohrani se spodnja meja in črta zgornja meja iz prejšnje uredbe, ker vsebnost sladkorja, ki je višja od 17,5 %, ne vpliva negativno na kakovost tigrovih oreščkov ali proizvodov, pri katerih so tigrovi oreščki uporabljeni kot surovina.
  Maščobe: z večjo vsebnostjo maščob v tigrovem oreščku se povečuje tudi donos proizvoda in izboljšuje njegova kakovost, zato je bilo odločeno, da se črta zgornja meja in ohrani spodnja meja.
  Beljakovine: odločeno je bilo, da se črta zgornja meja in ohrani spodnja meja, ker vsebnost beljakovin, višja od zgornje meje, kakovosti oreščkov še zdaleč ne zmanjša, temveč proizvodu zagotovi dodano vrednost.
  Vlaknine: tigrovi oreščki vsebujejo precej vlaknin, zato je treba to upoštevati pri opisovanju značilnosti, ki jih morajo imeti zaščiteni tigrovi oreščki. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva težo v suhi snovi, se sestava proizvoda spremeni na naslednji način: sladkorji: vsaj 11 %; maščobe: vsaj 25 %; beljakovine: vsaj 6,5 %; škrob: vsaj 25 %; vlaknine: vsaj 5 %.

Obrazložitev: izboljšanje kakovosti proizvoda „Chufa de Valencia“ in prilagoditev obsegov vrednosti na podlagi vseh razpoložljivih informacij.

Škrob: odločeno je bilo, da se ohrani spodnja meja in črta zgornja meja, ker vsebnost škroba, ki je višja od 40 %, nima negativnega vpliva na kakovost oreščkov ali mleka iz tigrovih oreščkov.

Sladkorji: ohrani se spodnja meja in črta zgornja meja iz prejšnje uredbe, ker vsebnost sladkorja, ki je višja od 17,5 %, ne vpliva negativno na kakovost tigrovih oreščkov ali proizvodov, pri katerih so tigrovi oreščki uporabljeni kot surovina.

Maščobe: z večjo vsebnostjo maščob v tigrovem oreščku se povečuje tudi donos proizvoda in izboljšuje njegova kakovost, zato je bilo odločeno, da se črta zgornja meja in ohrani spodnja meja.

Beljakovine: odločeno je bilo, da se črta zgornja meja in ohrani spodnja meja, ker vsebnost beljakovin, višja od zgornje meje, kakovosti oreščkov še zdaleč ne zmanjša, temveč proizvodu zagotovi dodano vrednost.

Vlaknine: tigrovi oreščki vsebujejo precej vlaknin, zato je treba to upoštevati pri opisovanju značilnosti, ki jih morajo imeti zaščiteni tigrovi oreščki.

| — | Zaščitene bodo naslednje vrste tigrovih oreščkov: sveži tigrovi oreščki, suhi tigrovi oreščki in izbrani suhi tigrovi oreščki. (Izraza „Chufa seca cosechero“ in „Chufa seca granza“ sta črtana). |
| --- | --- |

—

Zaščitene bodo naslednje vrste tigrovih oreščkov: sveži tigrovi oreščki, suhi tigrovi oreščki in izbrani suhi tigrovi oreščki. (Izraza „Chufa seca cosechero“ in „Chufa seca granza“ sta črtana).

| — | Obrazložitev: črtana izraza se ne uporabljata več in sta zajeta v izrazu „izbrani suhi tigrovi oreščki“. |
| --- | --- |

—

Obrazložitev: črtana izraza se ne uporabljata več in sta zajeta v izrazu „izbrani suhi tigrovi oreščki“.

| — | Suhi tigrovi oreščki vsebujejo od 6,5 % do 12 % vlage. (Najmanjša vsebnost vlage je zmanjšana s 7,5 % na 6,5 %). |
| --- | --- |

—

Suhi tigrovi oreščki vsebujejo od 6,5 % do 12 % vlage. (Najmanjša vsebnost vlage je zmanjšana s 7,5 % na 6,5 %).

| — | Obrazložitev: kakovost tigrovih oreščkov se ne spremeni, pri čemer je proizvod bolj obstojen, ker so oreščki manj dovzetni za glivične okužbe. |
| --- | --- |

—

Obrazložitev: kakovost tigrovih oreščkov se ne spremeni, pri čemer je proizvod bolj obstojen, ker so oreščki manj dovzetni za glivične okužbe.

| — | Najmanjša velikost izbranih suhih tigrovih oreščkov je spremenjena na 3 mm. |
| --- | --- |

—

Najmanjša velikost izbranih suhih tigrovih oreščkov je spremenjena na 3 mm.

| — | Obrazložitev: meritve velikosti gomoljev so pokazale, da so tigrovi oreščki pri velikosti 3 mm že primerni za prodajo, gredo skozi komercialna sita in imajo popolnoma enake kemične lastnosti kot večji tigrovi oreščki. |
| --- | --- |

—

Obrazložitev: meritve velikosti gomoljev so pokazale, da so tigrovi oreščki pri velikosti 3 mm že primerni za prodajo, gredo skozi komercialna sita in imajo popolnoma enake kemične lastnosti kot večji tigrovi oreščki.

3.2   Geografsko območje:

| — | Predlaga se razširitev območja proizvodnje na občine Massalfassar, Museros in Emperador.
  Obrazložitev: ta tri naselja so prav tako povezana s pridelavo tigrovih oreščkov kot ostalih 16 naselij, ki so že vključena; imajo enake pedološke in podnebne pogoje ter enako znanje in tradicijo v zvezi s tem pridelkom. |
| --- | --- |

—

Predlaga se razširitev območja proizvodnje na občine Massalfassar, Museros in Emperador.

Obrazložitev: ta tri naselja so prav tako povezana s pridelavo tigrovih oreščkov kot ostalih 16 naselij, ki so že vključena; imajo enake pedološke in podnebne pogoje ter enako znanje in tradicijo v zvezi s tem pridelkom.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CHUFA DE VALENCIA“

ES št.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Chufa de Valencia“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.8 | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.8

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ime: „Chufa de Valencia“

Opis: gomolj užitne ostrice (Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.) različnih oblik in velikosti s tanko lupino, suberizirano strukturo ter visoko vsebnostjo maščob in sladkorja.

„Chufa de Valencia“ je pobran, opran, posušen (vsebnost vlage je od 6,5 % do 12 %) in izbran (velikosti nad 3 mm) tigrov orešček.

Izbrani tigrovi oreščki morajo imeti značilen videz, biti morajo zdravi, nepoškodovani in čisti ter ne smejo imeti nobenih nepravilnosti, ki bi lahko vplivale na njihovo užitnost ali sposobnost ohranjanja kakovosti.

„Chufa de Valencia“ z geografsko označbo porekla ima naslednjo kemično sestavo v smislu teže v suhi snovi:

| — | sladkorji: vsaj 11 %, |
| --- | --- |

—

sladkorji: vsaj 11 %,

| — | maščobe: vsaj 25 %, |
| --- | --- |

—

maščobe: vsaj 25 %,

| — | beljakovine: vsaj 6,5 %, |
| --- | --- |

—

beljakovine: vsaj 6,5 %,

| — | škrob: vsaj 25 %, |
| --- | --- |

—

škrob: vsaj 25 %,

| — | vlaknine: vsaj 5 %. |
| --- | --- |

—

vlaknine: vsaj 5 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Posebni proizvodni postopki pri pridelavi tigrovih oreščkov, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | sajenje v obdobju od marca do junija in pobiranje od konca oktobra, |
| --- | --- |

—

sajenje v obdobju od marca do junija in pobiranje od konca oktobra,

| — | pranje in sušenje tigrovih oreščkov, ki traja tri mesece. Podnebje na opredeljenem območju ter znanje in izkušnje izkušenih kmetov so ključni za zagotavljanje pravilnega ročnega sušenja proizvoda in za doseganje želene končne sestave gomoljev, |
| --- | --- |

—

pranje in sušenje tigrovih oreščkov, ki traja tri mesece. Podnebje na opredeljenem območju ter znanje in izkušnje izkušenih kmetov so ključni za zagotavljanje pravilnega ročnega sušenja proizvoda in za doseganje želene končne sestave gomoljev,

| — | čiščenje, med katerim se izvede postopek dodatnega čiščenja suhih tigrovih oreščkov, pri katerem se odstranijo poškodovani gomolji. Ker imajo lokalni pridelovalci dolgoletne izkušnje, med tem čiščenjem v celoti odstranijo vse gomolje, ki ne izpolnjujejo ustreznih pogojev, |
| --- | --- |

—

čiščenje, med katerim se izvede postopek dodatnega čiščenja suhih tigrovih oreščkov, pri katerem se odstranijo poškodovani gomolji. Ker imajo lokalni pridelovalci dolgoletne izkušnje, med tem čiščenjem v celoti odstranijo vse gomolje, ki ne izpolnjujejo ustreznih pogojev,

| — | razvrščanje suhih in očiščenih tigrovih oreščkov, da se odstranijo druge kulture in tigrovi oreščki, ki so poškodovani zaradi škodljivcev ali zaradi drugih razlogov, pri čemer se nato ti oreščki po potrebi razvrstijo po velikosti. To so zadnji koraki pri proizvodnji končnega proizvoda iz oddelka 3.2. Znanje pridelovalcev o tigrovih oreščkih ter razvite tehnike in vzpostavljena sredstva prispevajo k zagotavljanju zadovoljivega razvrščanja tigrovih oreščkov, da se pridobi končni proizvod. |
| --- | --- |

—

razvrščanje suhih in očiščenih tigrovih oreščkov, da se odstranijo druge kulture in tigrovi oreščki, ki so poškodovani zaradi škodljivcev ali zaradi drugih razlogov, pri čemer se nato ti oreščki po potrebi razvrstijo po velikosti. To so zadnji koraki pri proizvodnji končnega proizvoda iz oddelka 3.2. Znanje pridelovalcev o tigrovih oreščkih ter razvite tehnike in vzpostavljena sredstva prispevajo k zagotavljanju zadovoljivega razvrščanja tigrovih oreščkov, da se pridobi končni proizvod.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

—

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Območje pridelave zaščitenih tigrovih oreščkov je okrožje Horta Nord v Valencii in zajema naslednje občine: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia in Vinalesa.

To je ravninsko območje, značilno za obalna sedimentna območja ob Sredozemskem morju. Zanj so značilni sredozemsko podnebje, sorazmerno visoka relativna vlažnost in majhne dnevne temperaturne spremembe zaradi bližine morja.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Naravni dejavniki

| — | Relief: ravninski, značilen za obalna sedimentna območja ob Sredozemskem morju. |
| --- | --- |

—

Relief: ravninski, značilen za obalna sedimentna območja ob Sredozemskem morju.

| — | Prst: dobro osušena, enakomeren ilovnat pesek.
  Lahka, rahla prst, droben pesek brez plevela. |
| --- | --- |

—

Prst: dobro osušena, enakomeren ilovnat pesek.

Lahka, rahla prst, droben pesek brez plevela.

| — | Podnebje: sredozemsko podnebje, sorazmerno visoka relativna vlažnost in majhne dnevne temperaturne spremembe zaradi bližine morja, ki deluje kot ponor toplote.
  Visoka relativna vlažnost ugodno vpliva na pridelek, ker v tej regiji pade malo padavin. |
| --- | --- |

—

Podnebje: sredozemsko podnebje, sorazmerno visoka relativna vlažnost in majhne dnevne temperaturne spremembe zaradi bližine morja, ki deluje kot ponor toplote.

Visoka relativna vlažnost ugodno vpliva na pridelek, ker v tej regiji pade malo padavin.

| — | Hidrologija: območje z majhno količino padavin (približno 400 mm na leto). Zemljo na območju pridelave poleti prek omrežja namakalnih kanalov namakajo z vodo iz reke Turie. |
| --- | --- |

—

Hidrologija: območje z majhno količino padavin (približno 400 mm na leto). Zemljo na območju pridelave poleti prek omrežja namakalnih kanalov namakajo z vodo iz reke Turie.

Človeški dejavniki

Tigrove oreščke so v Španijo v 8. stoletju prinesli Arabci kot proizvod nežnega okusa in surovino za izdelavo osvežilnega napitka, ki se proizvede s stiskanjem tigrovih oreščkov. V 13. stoletju se je pod vplivom islamske kulture pridelovanje tigrovih oreščkov razširilo v sredozemski del sedanje skupnosti Valencia. Leta 1975 je A. J. Cavanilles navedel, da v krajih Alboraya in Almàssera obstaja nasad tigrovih oreščkov v velikosti 15 ha, pri čemer je omenil pridelavo in uživanje tega proizvoda. Lokalni raziskovalci so objavili več študij o tigrovih oreščkih, njihovih mikrobioloških in drugih značilnostih ter pijači, proizvedeni s stiskanjem oreščkov.

Pridelovanje tigrovih oreščkov ima na tem območju dolgoletno tradicijo in velik družbeno-gospodarski pomen, ker pomeni glavni vir dohodka več kot 500 kmetom, ki imajo obsežno strokovno znanje o pridelavi tega pridelka, pri čemer je za pridelavo končnega proizvoda najvišje kakovosti bistveno strokovno znanje na področju priprave tal, sajenja, negovanja rastline, pobiranja in sušenja gomoljev.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Kar zadeva kemične parametre, od katerih je odvisna kakovost tigrovih oreščkov, sta glavna dejavnika, zaradi katerih se valencijski tigrovi oreščki razlikujejo od tigrovih oreščkov, ki se pridelujejo drugje, višja vsebnost maščob in beljakovin. Poleg tega imajo valencijski tigrovi oreščki tanjšo lupino kot oreščki, ki se pridelujejo drugje. Zato so slajši ter imajo intenzivnejši okus, tanjšo lupino in so enotnejše velikosti.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Podnebje na tem območju odločilno vpliva na kalitev, razvoj in pridelavo tigrovih oreščkov ter skupaj s pedološkimi pogoji, ki so zlasti posledica dolgoletnega nalaganja obalnega peska, zagotavlja idealno okolje za razvoj rastline ter ustrezno velikost in kakovost oreščkov, ki so slajši, imajo intenzivnejši okus, tanjšo lupino ter so večji in enotnejše velikosti.

Pogoj za pridelavo tega proizvoda so visoke povprečne temperature, in sicer med 13 °C in 25 °C, pri čemer med rastno sezono ne sme biti zmrzali, da lahko gomolji kalijo in se razvijajo. Poleg tega visoka relativna vlažnost dobro vpliva na pridelek, ker v tej regiji pade malo padavin. Vsi ti pogoji so izpolnjeni na območju, ki ga zajema ZOP, kot je opisano v oddelku 5.1.

Kakovost proizvoda je odvisna tudi od človeškega dejavnika, zlasti od strokovnega znanja in izkušenj izkušenih kmetov na območju pridelave te rastline. Zlasti kolobarjenje z izmeničnim sajenjem tigrovih oreščkov in drugih vrtnin, ki se prodajajo na sredozemskem trgu, ter učinkovito zatiranje plevela sta skupaj z drugimi ključnimi ukrepi v postopku pridelave bistvena za zagotavljanje ustrezne kakovosti tigrovih oreščkov.

Postopek po koncu pobiranja, zlasti počasno in previdno ročno sušenje, zaradi katerega se spremeni kemična sestava tigrovih oreščkov, proizvodu „Chufa de Valencia“ zagotavlja njegove edinstvene in značilnosti.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 27.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 367/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 367/18

---

Popravek Skupnega kataloga sort poljščin — Tretjega dodatka k 30. dopolnjeni izdaji

(
  Uradni list Evropske unije C 102 A z dne 5. aprila 2012
  )

2012/C 367/08

Na strani 8 (vrsta 17 Festuca rubra L.):

besedilo:

| „Sámur | (del.)“ |
| --- | --- |

„Sámur

(del.)“

se glasi:

| „Sámur | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Sámur

f: 30.6.2014“.

Na strani 9 (vrsta 20.2 Lolium multiflorum Lam.):

Lolium multiflorum

besedilo:

| „Ajax | (del.)“ |
| --- | --- |

„Ajax

(del.)“

se glasi:

| „Ajax | f: 30.6.2014“; |
| --- | --- |

„Ajax

f: 30.6.2014“;

besedilo:

| „Tonic | (del.)“ |
| --- | --- |

„Tonic

(del.)“

se glasi:

| „Tonic | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Tonic

f: 30.6.2014“.

Na strani 10 (vrsta 25 Phleum pratense L.):

Phleum pratense

besedilo:

| „Bodin | (del.)“ |
| --- | --- |

„Bodin

(del.)“

se glasi:

| „Bodin | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Bodin

f: 30.6.2014“.

Na strani 11 (vrsta 42 Pisum sativum L. (partim)):

Pisum sativum

besedilo:

| „Rif | (del.)“ |
| --- | --- |

„Rif

(del.)“

se glasi:

| „Rif | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Rif

f: 30.6.2014“.

Na strani 14 (vrsta 59 Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs):

Brassica rapa

besedilo:

| „Civasto-R | (del.)“ |
| --- | --- |

„Civasto-R

(del.)“

se glasi:

| „Civasto R | f: 30.6.2014“; |
| --- | --- |

„Civasto R

f: 30.6.2014“;

besedilo:

| „Vollenda | (del.)“ |
| --- | --- |

„Vollenda

(del.)“

se glasi:

| „Vollenda | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Vollenda

f: 30.6.2014“.

Na strani 15 (vrsta 61 Brassica napus L. (partim)):

Brassica napus

besedilo:

| „Sigma | (del.)“ |
| --- | --- |

„Sigma

(del.)“

se glasi:

| „Sigma | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Sigma

f: 30.6.2014“.

Na strani 19 (vrsta 73 Avena sativa L. (including A. byzantina K. Koch.)):

Avena sativa

A. byzantina

besedilo:

| „Peniarth | (del.)“ |
| --- | --- |

„Peniarth

(del.)“

se glasi:

| „Peniarth | f: 30.6.2014“. |
| --- | --- |

„Peniarth

f: 30.6.2014“.

Na strani 20 (vrsta 75.1 Hordeum vulgare L.),

Hordeum vulgare

besedilo:

| „Skegla | (del.)“ |
| --- | --- |

„Skegla

(del.)“

se glasi:

| „Skegla | f: 30.6.2013“. |
| --- | --- |

„Skegla

f: 30.6.2013“.

---