# Euroopa Liidu C 388/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.388.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 388 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide15. detsember 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.388.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 388

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide15. detsember 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2012/C 388/01 | Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 1 |
| 2012/C 388/02 | Aruanne Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 8 |
| 2012/C 388/03 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega | 12 |
| 2012/C 388/04 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 17 |
| 2012/C 388/05 | Esialgsed tähelepanekud, mis on aluseks aruandele Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega | 23 |
| 2012/C 388/06 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 29 |
| 2012/C 388/07 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega | 34 |
| 2012/C 388/08 | Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 40 |
| 2012/C 388/09 | Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 46 |
| 2012/C 388/10 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 53 |
| 2012/C 388/11 | Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 60 |
| 2012/C 388/12 | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 66 |
| 2012/C 388/13 | Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 73 |
| 2012/C 388/14 | Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 80 |
| 2012/C 388/15 | Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 86 |
| 2012/C 388/16 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 92 |
| 2012/C 388/17 | Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega | 98 |
| 2012/C 388/18 | Aruanne Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 104 |
| 2012/C 388/19 | Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega | 110 |
| 2012/C 388/20 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 116 |
| 2012/C 388/21 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 123 |
| 2012/C 388/22 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 129 |
| 2012/C 388/23 | Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 135 |
| 2012/C 388/24 | Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 142 |
| 2012/C 388/25 | Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 145 |
| 2012/C 388/26 | Aruanne Euroopa Teadusuuringute nõukogu eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 151 |
| 2012/C 388/27 | Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega | 157 |
| 2012/C 388/28 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 165 |
| 2012/C 388/29 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega | 171 |
| 2012/C 388/30 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 174 |
| 2012/C 388/31 | Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega | 180 |
| 2012/C 388/32 | Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 187 |
| 2012/C 388/33 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega | 196 |
| 2012/C 388/34 | Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 202 |
| 2012/C 388/35 | Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 208 |
| 2012/C 388/36 | Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 214 |
| 2012/C 388/37 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 219 |
| 2012/C 388/38 | Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 226 |
| 2012/C 388/39 | Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega | 232 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2012/C 388/01

Aruanne Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

1

2012/C 388/02

Aruanne Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

8

2012/C 388/03

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

12

2012/C 388/04

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

17

2012/C 388/05

Esialgsed tähelepanekud, mis on aluseks aruandele Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

23

2012/C 388/06

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

29

2012/C 388/07

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

34

2012/C 388/08

Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

40

2012/C 388/09

Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

46

2012/C 388/10

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

53

2012/C 388/11

Aruanne Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

60

2012/C 388/12

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

66

2012/C 388/13

Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

73

2012/C 388/14

Aruanne Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

80

2012/C 388/15

Aruanne Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

86

2012/C 388/16

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

92

2012/C 388/17

Aruanne Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

98

2012/C 388/18

Aruanne Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

104

2012/C 388/19

Aruanne Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

110

2012/C 388/20

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

116

2012/C 388/21

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

123

2012/C 388/22

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

129

2012/C 388/23

Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

135

2012/C 388/24

Aruanne Europoli pensionifondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

142

2012/C 388/25

Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

145

2012/C 388/26

Aruanne Euroopa Teadusuuringute nõukogu eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

151

2012/C 388/27

Aruanne Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

157

2012/C 388/28

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

165

2012/C 388/29

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

171

2012/C 388/30

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

174

2012/C 388/31

Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

180

2012/C 388/32

Aruanne Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

187

2012/C 388/33

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

196

2012/C 388/34

Aruanne Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

202

2012/C 388/35

Aruanne Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

208

2012/C 388/36

Aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

214

2012/C 388/37

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

219

2012/C 388/38

Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

226

2012/C 388/39

Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

232

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/1

---

ARUANNE

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

2012/C 388/01

SISSEJUHATUS

| 1. | Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3). |
| --- | --- |

1.

Ljubljanas asuv Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (1). Ameti peamised ülesanded on aidata liikmesriikide reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. Energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusega (2) on ametile (ning liikmesriikide reguleerivatele asutustele) antud täiendavaid kohustusi, mis puudutavad Euroopa energia hulgimüügituru järelevalvet (3).

| 2. | Komisjon andis ametile majandusliku sõltumatuse 8. märtsil 2011. Seetõttu käsitleb audit eelarveaastal 2011 ajavahemikku 8. märtsist kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

2.

Komisjon andis ametile majandusliku sõltumatuse 8. märtsil 2011. Seetõttu käsitleb audit eelarveaastal 2011 ajavahemikku 8. märtsist kuni 31. detsembrini 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 4. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12). |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Ameti kogueelarve oli 4,8 miljonit eurot, millest 1,5 miljoni euro (31 %) väärtuses assigneeringuid jäi kulukohustustega katmata. Nimetatud summa maksti täies mahus komisjonile tagasi. 0,9 miljonit eurot assigneeringuid (29 % kõigist assigneeringutest) kanti üle 2012. aastasse. Eelarveülekanded olid eriti suured II jaotises (halduskulud), kus nad moodustasid 0,3 miljonit eurot ning III jaotises (tegevuskulud), kus nad moodustasid 0,4 miljonit eurot. Mõlemas jaotises moodustasid ülekanded 59 % vastava jaotise assigneeringutest. Maksete osakaal assigneeringutest oli samuti väike nii II jaotises kui ka III jaotises (mõlemas 41 %). Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekannete kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Ameti kogueelarve oli 4,8 miljonit eurot, millest 1,5 miljoni euro (31 %) väärtuses assigneeringuid jäi kulukohustustega katmata. Nimetatud summa maksti täies mahus komisjonile tagasi. 0,9 miljonit eurot assigneeringuid (29 % kõigist assigneeringutest) kanti üle 2012. aastasse. Eelarveülekanded olid eriti suured II jaotises (halduskulud), kus nad moodustasid 0,3 miljonit eurot ning III jaotises (tegevuskulud), kus nad moodustasid 0,4 miljonit eurot. Mõlemas jaotises moodustasid ülekanded 59 % vastava jaotise assigneeringutest. Maksete osakaal assigneeringutest oli samuti väike nii II jaotises kui ka III jaotises (mõlemas 41 %). Kasutamata assigneeringute ja eelarveülekannete kõrge määr ning maksete madal osakaal kulukohustustest on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Näiteks ei olnud vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes esitatud reservnimekirja pandavate kandidaatide maksimaalset arvu ning puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. Lisaks ei olnud kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. |
| --- | --- |

14.

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Näiteks ei olnud vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes esitatud reservnimekirja pandavate kandidaatide maksimaalset arvu ning puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta. Lisaks ei olnud kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud paika pandud enne taotluste läbivaatamist.

| 15. | 2011. aastal maksis amet 10 839 eurot päevara lähetatud ekspertidele, kes olid ameti asukohamaa kodanikud. Makse on vastuolus ameti haldusnõukogu poolt vastu võetud riiklike ekspertide lähetamise eeskirjadega, mille kohaselt võib päevaraha maksta vaid ajutistele teenistujatele, kes ei ole ameti asukohamaa kodanikud. Sellised maksed on eeskirjadevastased. |
| --- | --- |

15.

2011. aastal maksis amet 10 839 eurot päevara lähetatud ekspertidele, kes olid ameti asukohamaa kodanikud. Makse on vastuolus ameti haldusnõukogu poolt vastu võetud riiklike ekspertide lähetamise eeskirjadega, mille kohaselt võib päevaraha maksta vaid ajutistele teenistujatele, kes ei ole ameti asukohamaa kodanikud. Sellised maksed on eeskirjadevastased.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus nr 1227/2011 (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

3

Lisas

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantseeskirjadesse integreeritud.

9

(10)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 19. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.acer.europa.eu/.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

12

---

LISA

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (Ljubljana)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194.) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:






  a) | tagada energiaturu toimimine; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 (EÜ asutamislepingu endine artikkel 95) ja 194.)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Siseturu rajamisel ja toimimisel ning pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda, on liidu energiapoliitikal liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus järgmised eesmärgid:

a)

tagada energiaturu toimimine;

| b) | tagada energiaga varustamise kindlus liidus; |
| --- | --- |

b)

tagada energiaga varustamise kindlus liidus;

| c) | edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; ning |
| --- | --- |

c)

edendada energia tõhusat kasutamist ja säästmist ning uute ja taastuvate energiaallikate väljaarendamist; ning

| d) | edendada energiavõrkude sidumist. |
| --- | --- |

d)

edendada energiavõrkude sidumist.

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed. Meetmed võetakse vastu pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 713/2009; komisjoni määrus (EL) nr 838/2010; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011)

Eesmärgid

Ameti ülesanne on aidata reguleerivatel asutustel täita liidu tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajadusel kooskõlastada nende tegevust.

Ülesanded

| — | liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide reguleerivate asutuste töö täiendamine ja kooskõlastamine;

| — | osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel; |
| --- | --- |

—

osalemine Euroopa energiavõrkude eeskirjade loomisel;

| — | teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

teatud tingimustel siduvate üksikotsuste vastuvõtmine piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste kohta;

| — | Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

Euroopa institutsioonide nõustamine erinevates energeetikaga seotud küsimustes;

| — | energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine; |
| --- | --- |

—

energiaturgudel toimuva jälgimine ning sellest aruandmine;

| — | ELi komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase summa kohta; |
| --- | --- |

—

ELi komisjonile ettepaneku tegemine piiriülese infrastruktuuri põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamismehhanismi iga-aastase summa kohta;

| — | energia hulgimüügiturgude ja neil toimuva tegevuse järelevalve eesmärgil koostöö tegemine liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega; |
| --- | --- |

—

energia hulgimüügiturgude ja neil toimuva tegevuse järelevalve eesmärgil koostöö tegemine liikmesriikide reguleerivate asutuste, ESMA, liikmesriikide pädevate finantsametkondade ning vajaduse korral riiklike konkurentsiametkondadega;

| — | erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine; |
| --- | --- |

—

erinevate turgude kategooriate ja kauplemisviiside toimimise ja läbipaistvuse hindamine;

| — | komisjonile ettepanekute tegemine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist. |
| --- | --- |

—

komisjonile ettepanekute tegemine turueeskirjade, tehingutega seotud andmete, kauplemiskorralduste, standardite ja menetluste kohta, mis võivad parandada turu terviklikkust ja siseturu toimimist.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis:

Kaks Euroopa Parlamendi nimetatud liiget, kaks komisjoni nimetatud liiget ning viis nõukogu nimetatud liige. Igal liikmel on asendusliige.

Ülesanded:

Haldusnõukogu võtab vastu ameti aasta tegevuse tööprogrammi ja eelarve ning jälgib nende rakendamist.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal peale reguleerivate asutuste nõukogult saadud positiivset arvamust.

Reguleerivate asutuste nõukogu

Koosseis:

Iga liikmesriigi reguleeriva asutuse juhtiv esindaja ning üks hääleõiguseta komisjoni esindaja. Iga liikmesriigi reguleeriv asutus nimetab asendusliikme oma olemasoleva personali hulgast.

Ülesanded:

| — | reguleerivate asutuste nõukogu esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel; |
| --- | --- |

—

reguleerivate asutuste nõukogu esitab direktorile arvamusi arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel;

| — | annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

—

annab direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks;

| — | esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta; |
| --- | --- |

—

esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta;

| — | kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi. |
| --- | --- |

—

kinnitab ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

4,8 miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv: 40

Täidetud ametikohti: 39

Muu personal: 12

Kokku: 39, personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 28 |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 28

| — | haldus- ja tugiülesanded: 11 |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 11

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Viis raamsuunist (elektrienergia: võrguühenduste suunised, võimsuse jaotamise ja ülekoormuste juhtimise suunised; gaas: Euroopa maagaasi põhivõrgu võimsuse jaotamise suunised, gaasi tasakaalustamise suunised ülekandevõrkudele); määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 10 sätestatud avalikud konsultatsioonid, k.a töötoad; |
| --- | --- |

—

Viis raamsuunist (elektrienergia: võrguühenduste suunised, võimsuse jaotamise ja ülekoormuste juhtimise suunised; gaas: Euroopa maagaasi põhivõrgu võimsuse jaotamise suunised, gaasi tasakaalustamise suunised ülekandevõrkudele); määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 10 sätestatud avalikud konsultatsioonid, k.a töötoad;

| — | arvamus Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku põhikirja; liikmete nimekirja ning kodukorra kohta; |
| --- | --- |

—

arvamus Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku põhikirja; liikmete nimekirja ning kodukorra kohta;

| — | arvamus Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ELi ülese kümneaastase kava kohta (vastuvõetud); |
| --- | --- |

—

arvamus Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ELi ülese kümneaastase kava kohta (vastuvõetud);

| — | arvamus Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku 2012. aasta töökava kohta (vastuvõetud); |
| --- | --- |

—

arvamus Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku 2012. aasta töökava kohta (vastuvõetud);

| — | andmetele seatud nõuded ja näitajad, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 11 sätestatud järelevalve tegemiseks;
  ameti veebliehe ametlik avamine (31. märts 2011) ja selle arendamine; |
| --- | --- |

—

andmetele seatud nõuded ja näitajad, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 713/2009 artiklis 11 sätestatud järelevalve tegemiseks;

ameti veebliehe ametlik avamine (31. märts 2011) ja selle arendamine;

| — | loodi ameti kaks töörühma (elektri ja gaasi töörühmad) ning lepiti kokku töörühmade toimimise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

loodi ameti kaks töörühma (elektri ja gaasi töörühmad) ning lepiti kokku töörühmade toimimise eeskirjad;

| — | elektri-ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmalt üle võetud töörühma piirkondlike initsiatiivide koordineerimise roll; |
| --- | --- |

—

elektri-ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmalt üle võetud töörühma piirkondlike initsiatiivide koordineerimise roll;

| — | 28. detsembril 2011 jõustunud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusest tulenev ameti täiendav pädevus. 28 novembril 2011 toimunud seminar; |
| --- | --- |

—

28. detsembril 2011 jõustunud energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määrusest tulenev ameti täiendav pädevus. 28 novembril 2011 toimunud seminar;

| — | 20. detsembril 2011 avaldatud suunised energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artiklis sätestatud definitsioonide rakendamise kohta. Veebiplatvormi loomine, kus saab teatada vastavalt turuosaliste ja tehingute korraldajate poolsest hilinenud siseinfo kasutamisest ning turu manipuleerimise keelu eiramise kahtlustest. |
| --- | --- |

—

20. detsembril 2011 avaldatud suunised energiaturu terviklikkuse ja läbipaistvuse määruse artiklis sätestatud definitsioonide rakendamise kohta. Veebiplatvormi loomine, kus saab teatada vastavalt turuosaliste ja tehingute korraldajate poolsest hilinenud siseinfo kasutamisest ning turu manipuleerimise keelu eiramise kahtlustest.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUS

| 13. | ACERile oli esimene tegevusaasta raske, sest amet pidi värbama enamuse töötajaid. See tingis ametikohtade hilise täitumise, mis mõjutas oluliselt eelarve täitmise määra. See omakorda mõjutas hankevajaduste hindamist, mistõttu valdav osa hankemenetlustest lükkus aasta lõppu. Seetõttu kandis amet üle suure osa summadest, mis on ette nähtud juriidiliste ja eelarveliste kulukohustuste katmiseks. Et 2012. aasta alguseks oli palgatud enamik töötajaid, saab amet nüüd määratud ülesandeid ja seonduvat eelarvet tõhusamalt täita. |
| --- | --- |

13.

ACERile oli esimene tegevusaasta raske, sest amet pidi värbama enamuse töötajaid. See tingis ametikohtade hilise täitumise, mis mõjutas oluliselt eelarve täitmise määra. See omakorda mõjutas hankevajaduste hindamist, mistõttu valdav osa hankemenetlustest lükkus aasta lõppu. Seetõttu kandis amet üle suure osa summadest, mis on ette nähtud juriidiliste ja eelarveliste kulukohustuste katmiseks. Et 2012. aasta alguseks oli palgatud enamik töötajaid, saab amet nüüd määratud ülesandeid ja seonduvat eelarvet tõhusamalt täita.

| 14. | ACER nõustub kontrollikoja märkustega ja on juba võtnud parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

14.

ACER nõustub kontrollikoja märkustega ja on juba võtnud parandusmeetmeid.

| 15. | ACER nõustub esialgse järeldusega ja on juba lõpetanud päevaraha maksmise Sloveenia lähetatud ekspertidele. |
| --- | --- |

15.

ACER nõustub esialgse järeldusega ja on juba lõpetanud päevaraha maksmise Sloveenia lähetatud ekspertidele.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/8

---

ARUANNE

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

2012/C 388/02

SISSEJUHATUS

| 1. | Riias asuv Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (edaspidi „büroo”) loodi Euroopa Parlamendi ja määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel on bürooülesandeks koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada riikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat või juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Riias asuv Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (edaspidi „büroo”) loodi Euroopa Parlamendi ja määrusega (EÜ) nr 1211/2009 (1). Reguleerivate asutuste nõukogu juhtimisel on bürooülesandeks koguda ja analüüsida teavet elektroonilise side kohta ning levitada riikide reguleerivates asutustes head reguleerimistava – näiteks ühiseid lähenemisviise, metoodikat või juhiseid ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks (2).

| 2. | Büroo sai majanduslikult sõltumatuks 12. septembril 2011. Seetõttu auditeeriti eelarveaastal 2011 ajavahemikku 12. septembrist kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

2.

Büroo sai majanduslikult sõltumatuks 12. septembril 2011. Seetõttu auditeeriti eelarveaastal 2011 ajavahemikku 12. septembrist kuni 31. detsembrini 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning büroo järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 4. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda büroo raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda büroo raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas büroo finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas büroo finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus büroo raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus büroo raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et büroo raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt büroo finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab büroo raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt büroo finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning büroo finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt büroo finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on büroo 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on büroo 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Juhtkomitee poolt vastu võetud büroo 2011. aasta eelarve assigneeringud on esitatud vaid jaotiste ja peatükkide, mitte aga artiklite ja punktide tasandil. Nimetatud olukord on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Juhtkomitee poolt vastu võetud büroo 2011. aasta eelarve assigneeringud on esitatud vaid jaotiste ja peatükkide, mitte aga artiklite ja punktide tasandil. Nimetatud olukord on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

| 14. | Kontrollikoda tuvastas 21 juhtumit (kogusummas 94 120 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Nimetatud eelarveülekanded olid seega tehtud eeskirjade vastaselt. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoda tuvastas 21 juhtumit (kogusummas 94 120 eurot), kus 2012. aastasse üle kantud assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Nimetatud eelarveülekanded olid seega tehtud eeskirjade vastaselt.

KOMMENTAARID BÜROO JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 15. | Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid. Loodud ei olnud ei arvete keskregistrit ega erandite registrit. |
| --- | --- |

15.

Büroo ei olnud veel vastu võtnud ega rakendanud kõiki sisekontrollistandardeid. Loodud ei olnud ei arvete keskregistrit ega erandite registrit.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Büroo peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ei olnud märgitud valikukomisjoni liikmete palgaastet. |
| --- | --- |

16.

Büroo peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ei olnud märgitud valikukomisjoni liikmete palgaastet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 337, 18.12.2009, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna büroo finantseeskirjadesse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 3. juulil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 3. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.berec.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo (Riia)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114






  — | Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

—

Elektroonilise side alaste õigusaktide ühtlustamine.

Büroo pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1211/2009)

Büroo pädevus on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr (EÜ) nr 1211/2009.

Artiklis 6 osutatud büroo pakub BERECile haldusalaseid ja professionaalseid tugiteenuseid.

Büroo töö toimub reguleerivate asutuste nõukogu järelevalve all.

Juhtimine

Büroo koosneb:

| a) | juhtkomiteest, |
| --- | --- |

a)

juhtkomiteest,

| b) | haldusdirektorist, |
| --- | --- |

b)

haldusdirektorist,

kes jagavad omavahel haldus- ja finantsvastutuse, k.a vastutuse töötajate eest.

Vastutus töötajate ametisse nimetamise eest lasub aga vaid juhtkomiteel (artikli 7 lõige 4).

Vastavalt rubriigis „2011. aastal pakutud tooted ja teenused” esitatule annab reguleerivate asutuste nõukogu büroole suuniseid osutatavate teenuste ja toodete kohta.

2011. aastal büroo käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve: 1,8 miljonit eurot (paranduseelarve jaanuar 2011)

Majanduslikult sõltumatu alates 12. septembrist 2011.

Töötajate arv seisuga 31. detsember 2011: 18

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

Reguleerivate asutuste nõukogu suuniste põhjal osutas büroo järgmisi teenuseid:

| — | BERECile haldusalaste ja professionaalsete tugiteenuste osutamine; |
| --- | --- |

—

BERECile haldusalaste ja professionaalsete tugiteenuste osutamine;

| — | riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastamine; |
| --- | --- |

—

riikide reguleerivatelt asutustelt teabe kogumine ning teabevahetus ja -edastamine;

| — | hea reguleerimistava levitamine nii ELi sees kui ka kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

—

hea reguleerimistava levitamine nii ELi sees kui ka kolmandatele riikidele;

| — | esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

esimehe abistamine reguleerivate asutuste nõukogu ja juhtkomitee töö ettevalmistamisel;

| — | reguleerivate asutuste nõukogu taotlusel loodud ekspertide töörühmade toetamine. |
| --- | --- |

—

reguleerivate asutuste nõukogu taotlusel loodud ekspertide töörühmade toetamine.

Allikas: büroo edastatud teave.

---

AMETI VASTUS

| 13. | Amet lõpetab selle tava. 2012. aasta eelarve, mis on nüüd ka artiklite ja punktide tasandil, kiidetakse juhtkomitees heaks üksikasjalikul kujul ja avaldatakse meie veebilehel septembris 2012. |
| --- | --- |

13.

Amet lõpetab selle tava. 2012. aasta eelarve, mis on nüüd ka artiklite ja punktide tasandil, kiidetakse juhtkomitees heaks üksikasjalikul kujul ja avaldatakse meie veebilehel septembris 2012.

| 14. | Käivitamisetapis oli ülekantavaid summasid raske õigesti prognoosida. Nüüd on eelarve täitmisele kehtestatud ranged järelmeetmed. 2012. aasta lõpus antakse juhised, mis koos üksustelt kogutud vastava teabega aitavad vabastada kasutamata kulukohustused. |
| --- | --- |

14.

Käivitamisetapis oli ülekantavaid summasid raske õigesti prognoosida. Nüüd on eelarve täitmisele kehtestatud ranged järelmeetmed. 2012. aasta lõpus antakse juhised, mis koos üksustelt kogutud vastava teabega aitavad vabastada kasutamata kulukohustused.

| 15. | Sisekontrollistandardite praeguses rakenduskavas määratletakse eri standardite rakendamise tähtajad ajavahemikus november 2011 kuni jaanuar 2013. Alates 18. juunist 2012 registreeritakse arveid ja erandeid ja see mõjutab ka 2012. aasta teisi registreeringuid. Koostatakse vastavaid haldusjuhendeid. |
| --- | --- |

15.

Sisekontrollistandardite praeguses rakenduskavas määratletakse eri standardite rakendamise tähtajad ajavahemikus november 2011 kuni jaanuar 2013. Alates 18. juunist 2012 registreeritakse arveid ja erandeid ja see mõjutab ka 2012. aasta teisi registreeringuid. Koostatakse vastavaid haldusjuhendeid.

| 16. | Amet kasutas kuni kontrollikoja 2012. aasta mai tähelepanekuteni samu menetlusi, mis infoühiskonna ja meedia peadirektoraat. Alates juunist 2012 uuendas amet oma värbamismenetluste suuniseid, et parandada tähelepanekutes toodud puudused. |
| --- | --- |

16.

Amet kasutas kuni kontrollikoja 2012. aasta mai tähelepanekuteni samu menetlusi, mis infoühiskonna ja meedia peadirektoraat. Alates juunist 2012 uuendas amet oma värbamismenetluste suuniseid, et parandada tähelepanekutes toodud puudused.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/12

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastusega

2012/C 388/03

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2). |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1). |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Keskuse 2011. aasta eelarve suurus oli 51,3 miljonit eurot; (12) sellele eelnenud aasta eelarve oli 55,9 miljonit eurot. 2011. aasta eelarvetulem vähenes 1,2 miljoni euroni (2010. aasta tulem oli 8,3 miljonit eurot). Tulem vähenes peamiselt 15 % võrra langetatud hindade tõttu. Hindade langetamine tuleneb keskuse uuest hinnapoliitikast, mille abil püütakse toodete hinnad nende kuludega vastavusse viia. |
| --- | --- |

12.

Keskuse 2011. aasta eelarve suurus oli 51,3 miljonit eurot; (12) sellele eelnenud aasta eelarve oli 55,9 miljonit eurot. 2011. aasta eelarvetulem vähenes 1,2 miljoni euroni (2010. aasta tulem oli 8,3 miljonit eurot). Tulem vähenes peamiselt 15 % võrra langetatud hindade tõttu. Hindade langetamine tuleneb keskuse uuest hinnapoliitikast, mille abil püütakse toodete hinnad nende kuludega vastavusse viia.

EELMISE AASTA TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 13. | Jätkus eelmisel aastal alguse saanud suundumus, mille kohaselt langes akumuleeritud tulem 2010. aasta 9,2 miljonilt eurolt 2011. aastal 3 miljoni euroni. Languse põhjustasid 2011. aasta tulemi netomõju ja hinnastabiilsuse ning erakorraliste investeeringute reservidesse tehtud eraldised. |
| --- | --- |

13.

Jätkus eelmisel aastal alguse saanud suundumus, mille kohaselt langes akumuleeritud tulem 2010. aasta 9,2 miljonilt eurolt 2011. aastal 3 miljoni euroni. Languse põhjustasid 2011. aasta tulemi netomõju ja hinnastabiilsuse ning erakorraliste investeeringute reservidesse tehtud eraldised.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2.

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 27. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel http://eca.europa.eu ja www.cdt.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Lisaeelarve (ELT L 75, 22.12.2011, lk 5–7); k.a eelarves tehtud ümberpaigutamised.

12

---

LISA

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti nõukogu 18 juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1645/2003) | Eesmärgid

  Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:






  — | Euroopa Keskkonnaamet, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega.

Keskuse pädevus

(Nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 2965/94, mida viimati muudeti nõukogu 18 juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1645/2003)

Eesmärgid

Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:

—

Euroopa Keskkonnaamet,

| — | Euroopa Koolitusfond; |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond;

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus;

| — | Euroopa Ravimiamet; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet;

| — | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur; |
| --- | --- |

—

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur;

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused); |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused);

| — | Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus.

Nõukogu loodud asutused, mida eespool ei nimetata, võivad samuti keskuse teenuseid kasutada. Ka ELi institutsioonid ja asutused, kus juba on oma tõlketeenistus, võivad soovi korral kasutada keskuse teenuseid.

Keskus osaleb täieõiguslikult institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Ülesanded

| — | Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega.

| — | Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös. |
| --- | --- |

—

Osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist. |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist.

Ülesanded

Võtab vastu keskuse iga-aastase eelarve, tööprogrammi, ametikohtade loetelu ja aastaaruanded.

Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

51,3 (55,9) miljonit eurot

Personal:

225 (225) töökohta ametikohtade loetelus, millest 205 (215) oli täidetud.

Lisaks 14 (10) lepingulist töötajat

Personal kokku: 219 (225), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus: 107 (110) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 107 (110)

| — | haldustegevus: 112 (115) |
| --- | --- |

—

haldustegevus: 112 (115)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Tõlgitud lehekülgede arv

712 813(819 598)

Lehekülgede arv keelte kaupa

| — | ametlikud keeled: 704 613(813 907) |
| --- | --- |

—

ametlikud keeled: 704 613(813 907)

| — | muud keeled: 8 200(5 691) |
| --- | --- |

—

muud keeled: 8 200(5 691)

Lehekülgede arv klientide kaupa

| — | asutused: 676 925(805 529) |
| --- | --- |

—

asutused: 676 925(805 529)

| — | institutsioonid: 3 888(14 069) |
| --- | --- |

—

institutsioonid: 3 888(14 069)

Vabakutseliste tõlkijate poolt tõlgitud lehekülgede arv

436 445(448 160)

Allikas: keskuse edastatud andmed.

---

KESKUSE VASTUS

Keskus võtab kontrollikoja aruande teadmiseks.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/17

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2012/C 388/04

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist Euroopa Liidu tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Keskuse 2011. aasta eelarve suurus oli 18,9 miljonit eurot, millest 0,9 miljonit eurot (5 %) kanti üle aastasse 2012 (12). Eelarveülekanded sisaldavad 0,6 miljonit eurot II jaotise (halduskulud) assigneeringuid (37 % II jaotise koguassigneeringutest). Vaid 0,075 miljonit eurot (13 %) sellest summast puudutas 2011. aastal osutatud teenuseid, mis kirjendati viitkuludena. Viitkulude madal osakaal tuleneb asjaolust, et lepingud sõlmiti aasta lõpus, mistõttu tarnitakse enamik tooteid ja osutatakse enamik teenuseid 2012. aastal. II jaotise eelarveülekannete liialt kõrge osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Keskuse 2011. aasta eelarve suurus oli 18,9 miljonit eurot, millest 0,9 miljonit eurot (5 %) kanti üle aastasse 2012 (12). Eelarveülekanded sisaldavad 0,6 miljonit eurot II jaotise (halduskulud) assigneeringuid (37 % II jaotise koguassigneeringutest). Vaid 0,075 miljonit eurot (13 %) sellest summast puudutas 2011. aastal osutatud teenuseid, mis kirjendati viitkuludena. Viitkulude madal osakaal tuleneb asjaolust, et lepingud sõlmiti aasta lõpus, mistõttu tarnitakse enamik tooteid ja osutatakse enamik teenuseid 2012. aastal. II jaotise eelarveülekannete liialt kõrge osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 13. | Eelarves tehti märkimisväärselt palju ümberpaigutusi ning seda enamasti aasta lõpus (13). I jaotisest (personalikulud) paigutati 0,7 miljonit eurot ümber II jaotisse (halduskulud, 0,2 miljonit eurot) ja III jaotisse (tegevuskulud, 0,5 miljonit eurot). Loetletud eelarveülekanded ei olnud küllaldaselt põhjendatud, kuna vajadusi ei olnud hinnatud. Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Eelarves tehti märkimisväärselt palju ümberpaigutusi ning seda enamasti aasta lõpus (13). I jaotisest (personalikulud) paigutati 0,7 miljonit eurot ümber II jaotisse (halduskulud, 0,2 miljonit eurot) ja III jaotisse (tegevuskulud, 0,5 miljonit eurot). Loetletud eelarveülekanded ei olnud küllaldaselt põhjendatud, kuna vajadusi ei olnud hinnatud. Selline olukord viitab puudustele eelarve planeerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

KOMMENTAARID KESKUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Igal aastal moodustab keskuse antavate kutseharidus ja -koolitustoetuste (14) maht umbes miljon eurot (15). 2010. aasta toetuste sulgemisel esines olulisi viivitusi, kuna abisaajad jäid hiljaks oma finantsaruannete esitamisega. Keskus jäi ka ise hiljaks aruannete kontrollimise ja lõppmaksete tegemisega (16). |
| --- | --- |

14.

Igal aastal moodustab keskuse antavate kutseharidus ja -koolitustoetuste (14) maht umbes miljon eurot (15). 2010. aasta toetuste sulgemisel esines olulisi viivitusi, kuna abisaajad jäid hiljaks oma finantsaruannete esitamisega. Keskus jäi ka ise hiljaks aruannete kontrollimise ja lõppmaksete tegemisega (16).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 13. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cedefop.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Ülekantud assigneeringud puudutavad I jaotist (personalikulud) ja II jaotist (halduskulud), kuna III jaotist (tegevuskulud) hallatakse liigendatud assigneeringutena.

12

(13)  Kokku tehti 77 eelarveülekannet summas 1,5 miljonit eurot, millest 67 ülekannet (1,3 miljonit eurot) tehti 2011. aasta novembris ja detsembris.

13

(14)  Keskus annab toetusi Euroopa kutseõppe teatmematerjalide ja erialateabe võrgule (ReferNet) teabe jagamiseks riiklike kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ja poliitika kohta liikmesriikides, Norras ja Islandil.

14

(15)  2011 ja 2010: 0,9 miljonit eurot.

15

(16)  Keskmiselt hilineti lõppmaksete tegemisega 50 päeva.

16

---

LISA

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1). | Teabe kogumine

  Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3) | Eesmärgid

  Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid ning kavandada asjakohast tegevust.
  Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

  Ülesanded







  — | koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1).

Teabe kogumine

Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

Keskuse pädevus

(Nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 artiklid 2 ja 3)

Eesmärgid

Euroopa Liidu kutsehariduse ja -koolituse referentskeskusena edastab Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet valdkonna praegustest arengusuundadest, võimaldamaks neil seeläbi teha hästi põhjendatud otsuseid ning kavandada asjakohast tegevust.

Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutsehariduse ja -koolituse edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

Ülesanded

—

koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid,

| — | aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele, |
| --- | --- |

—

aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele,

| — | levitada kasulikke dokumente ja teavet; |
| --- | --- |

—

levitada kasulikke dokumente ja teavet;

| — | edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes;

| — | tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. |
| --- | --- |

—

tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Igast liikmesriigist:

| a) | üks valitsuse esindaja; |
| --- | --- |

a)

üks valitsuse esindaja;

| b) | üks tööandjate organisatsioonide esindaja, |
| --- | --- |

b)

üks tööandjate organisatsioonide esindaja,

| c) | üks tööandjate organisatsioonide esindaja. |
| --- | --- |

c)

üks tööandjate organisatsioonide esindaja.

Kolm Euroopa Komisjoni esindajat.

Punktides a, b ja c nimetatud liikmed nimetab ametisse nõukogu. Komisjon nimetab ametisse kolm teda esindavat liiget.

Tööandjate ja töövõtjate organisatsioonide Euroopa tasandi koordinaatorid ning osalevate Euroopa Majanduspiirkonna riikide vaatlejatest esindajad võtavad samuti koosolekutest osa.

Ülesanded

Tõtta vastu eelarve, keskpika perioodi prioriteedid (keskuse mitmeaastane kavandamine), aasta tööprogramm, ning; hinnata ja analüüsida aasta tegevusaruannet ja raamatupidamise aastaaruanne. Võtta vastu lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu.

Büroo

Koosseis

Haldusnõukogu eesistuja ja kolm ase-eesistujat, üks koordinaator iga grupi kohta ja üks täiendav komisjoni esindaja.

Direktori nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust; direktor vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsuseid.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

18,83 (18,25) miljonit eurot

ELi toetus (1): 97,5 % (97,7 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 101 (101)

Täidetud ametikohti: 97 (96)

Muu personal:

lepingulised töötajad: 25 (24)

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 3 (5).

Personal kokku: 125 (125)

Põhiülesanded: 90 (90)

Haldusülesanded: 35 (35)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Poliitikaanalüüs ja aruandlus

2010. aastal kinnitati ja laiendati keskuse mandaati, milleks on kutsehariduse ja -koolituse prioriteetide rakendamisel tehtud edusammude jälgimine. Keskus võttis kasutusele järgmised uued lähenemisviisid: i) koostada ülevaade liikmesriikide vastavates poliitikates alates 2010. aastast toimunud arengutest, ii) koostada põhjalik poliitikaülevaade edusammudest 2014. aasta poliitikaeesmärkide saavutamisel. Kutsehariduse ja -koolituse süsteemide ja valdkonna poliitikas toimunud arengute kohta süstemaatilise teabe kogumiseks võeti ReferNeti (keskuse teatmematerjalide ja erialateabe võrgu) jaoks kasutusele uus raamistik. ELi hariduse ja kultuuri ning tööhõive volinikud aitasid kaasa keskuse agoraa-tüüpi konverentsi„Sild tulevikku – Euroopa kutsehariduse ja -koolitus aastatel 2002–2010” kordaminekule. Kutsehariduse ja -koolituse rahastamise jagunemise kõige mõjusamaid mehhanisme käsitleva võrdleva analüüsi tulemusi arutati Ungari eesistumise ajal toimunud hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ja Ungari koostöös korraldatud konverentsil, mis käsitles täiskasvanuõpet ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni oskuste arendamise akadeemiat.

Toetav arendustegevus ja Euroopa ühiste vahendite rakendamine

Keskus koordineeris koos Euroopa Komisjoniga (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku nõuanderühma. 2011. aasta oktoobris avaldati aruanne „The development of national qualifications frameworks in Europe”. Keskus analüüsis 14 riigi nn referentsaruandeid, 24 taustadokumenti ja 16 Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku kajastaval kohtumisel aset leidnud debatil (nt Ungari eesistumise ajal toimunud kvalifikatsiooniraamistiku konverents) esitatud 24 ettekannet. Valmis teine Euroopa kutseõppe ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) järelevalvearuanne, mis keskendus ECVETi rakendamise strateegiatele. Jätkati EQAVETi toetamist; avaldati väljaanne „Assuring quality in VET – the role of accrediting VET providers”. Keskuse hallatava Europass veebilehe kasutajate arv kasvab endiselt. Alates Europassi käivitamisest on veebis koostatud 16,6 miljonit CVd (2011. aastal 5,8 miljonit ja 2010. aastal 3,8 miljonit). Euroopa vahendite ühtsema rakendamise huvides organiseeris keskus ühise töötoa Euroopa Parlamendis ja konverentsi sotsiaalpartnerite jaoks, kus käsitleti nende rolli Euroopa vahendite rakendamisel. Kaks teabelehte: „Qualifications frameworks in Europe: modernising education and training” ning „Shaping lifelong learning: making the most of European tools and principles” kus võeti kokkupoliitikakujundajatele mõeldud kõige tähtsamad sõnumid. Õppeaastal 2010/11 koordineeriti 243 õppereisi, milles osales 31 riigi 2 723 spetsialisti. Mõju-uuringud näitavad sotsiaalpartnerite kõrget rahulolumäära (96 %; 2010. aastal 100 %) ja head kvaliteeti.

Oskuste ja pädevuste analüüs

Avaldati kutseoskuste ajakohastatud prognoos. Peeti konverents, kus võrreldi erinevaid tuleviku kutseoskuste prognoosimise meetodeid. Lepiti kokku üle-Euroopalise tööandjatele suunatud vajaminevaid oskusi käsitleva uuringu meetodid. Koos valdkonna peamiste rahvusvaheliste ja liikmesriikide tegijatega korraldati seminar, mis käsitles tulevikuks prognoositud vajalike oskuste ning nende arendamise teemat. Koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga avaldati kokkuvõtlik aruanne „
  Skills for green jobs: a global review”. Kutseoskuste vajadustele mittevastavust käsitlev uurimistegevus keskendus migratsiooniteemadele. Avaldati uuringuaruanne „Migrants, minorities, mismatch?”.

Kvalifikatsioonid elukestvaks õppeks

Poola eesistumise ajal peetud noorte oskuste arendamise teemalisel konverentsil tutvustati järgmiste valdkondade uurimistulemusi: õppekavade hindamine ning õppetulemuste mõju inimestele. Organiseeriti rahvusvaheline töötuba õppekavade uuendamise ja reformimise teemal. Ungari eesistumise ajal toimunud konverentsil tutvustati uuringut „
  Learning while working – Success stories on workplace learning in Europe”. Arutelu uuringu üle toimus Poola eesistumise ajal peetud kutsehariduse ja -koolituse eest vastutavate peadirektorite kohtumisel. Elukestvat juhendamist käsitlevas aruandes uuriti liikmesriikides nõukogu elukestva juhendamise resolutsiooni rakendamisel tehtud edusammme. Ajakohastati 32 riiki hõlmav tõendamise Euroopa andmekogu. Kutsehariduse ja -koolituse sotsiaalmajandusliku kasu kohta avaldati teabeleht ning neli teaduslikku tööd.

Organisatsiooni tegevuse mõju

Põhinäitajad annavad tunnistust organisatsiooni tegevuse suurest mõjust: tsitaadid 105 ELi tasandi poliitikadokumendis, 16 ELi tasandi mandaati, otsene sisend 13 ELi poliitikadokumendi jaoks. Keskuse veebliehe külastatavus kasvas, panustati 100 konverentsi töösse, korraldati 108 koosolekut/üritust; avaldati 130 trükist, keskuse tööd kajastati meedias 380 korda. Keskuse veebilehelt laaditi 2011. aastal alla rohkem kui 496 000 keskuse väljaannet (40 % rohkem kui 2010. aastal).

Lisateave veebilehel www.cedefop.europa.eu (2011. aasta aastaaruanne ja aasta tegevusaruanne).

Allikas: Keskuse edastatud teave.

---

(1)  ELi toetus hõlmab nii toetust kui ka lisaeelarvet.

Allikas: Keskuse edastatud teave.

---

KESKUSE VASTUSED

| 12. | 2011. ja 2012. aasta tegevuspõhiste eelarvete aruannetest nähtub, et 2011. aasta juuniks (ja 2012. aasta maiks) oli II jaotise eelarvest kulukohustustega seotud vastavalt 57 % ja 53 %.
  Mõned projektid on sageli olemuslikult pikemad kui üks aasta ning tegevuslikel põhjustel tuleb kulukohustusi võtta aasta viimases kvartalis. 2011. aastal võeti 50 % kulukohustustest viimases kvartalis, sest hoone remonditööde viivituste tõttu, mille üle keskusel puudus kontroll, tuli projektid lükata aasta lõppu. II jaotise automaatsete ülekannete summadest enam kui 75 % osas lõpetati tehing ja varustati arvega 2012. aasta esimese kvartali jooksul.
  Finantseeskirjade järgi tuleb automaatseid ülekandeid teha täielikus kooskõlas aastasuse printsiibiga. Keskus on eelarve täitmise jälgimiseks välja töötanud põhjaliku menetluse ja teeb jätkuvalt jõupingutusi, et vähendada II jaotise automaatsete ülekannete protsenti. |
| --- | --- |

12.

2011. ja 2012. aasta tegevuspõhiste eelarvete aruannetest nähtub, et 2011. aasta juuniks (ja 2012. aasta maiks) oli II jaotise eelarvest kulukohustustega seotud vastavalt 57 % ja 53 %.

Mõned projektid on sageli olemuslikult pikemad kui üks aasta ning tegevuslikel põhjustel tuleb kulukohustusi võtta aasta viimases kvartalis. 2011. aastal võeti 50 % kulukohustustest viimases kvartalis, sest hoone remonditööde viivituste tõttu, mille üle keskusel puudus kontroll, tuli projektid lükata aasta lõppu. II jaotise automaatsete ülekannete summadest enam kui 75 % osas lõpetati tehing ja varustati arvega 2012. aasta esimese kvartali jooksul.

Finantseeskirjade järgi tuleb automaatseid ülekandeid teha täielikus kooskõlas aastasuse printsiibiga. Keskus on eelarve täitmise jälgimiseks välja töötanud põhjaliku menetluse ja teeb jätkuvalt jõupingutusi, et vähendada II jaotise automaatsete ülekannete protsenti.

| 13. | Cedefop oli 2010. aasta oktoobriks teadlik I jaotise väiksemast eelarvevajadusest ja kavandas vastavalt sellele oma tööprogrammi. Keskusele anti nõu mitte muuta sel menetluse hetkel eelarve projekti, vaid plaanida summade suurem ümberpaigutamine I jaotisest, et katta II ja III jaotise kulusid, mis olid ette nähtud iga-aastase tööprogrammi projektide jaoks. Muud ümberpaigutused moodustasid eelarvest alla 4 %. Selles suurusjärgus kohandamised on vajalikud, kui eelarve täitmise määr on suur (99,18 % ELi toetusest).
  Vahendeid paigutatakse ümber üksnes siis, kui nende järele tekib tegelik vajadus. In Seetõttu on paratamatu, et seda tehakse põhiliselt aasta lõpus.
  Keskus paigutab vahendeid ümber lähtuvalt vajaduste hindamisest, ent tulevikus dokumenteerib põhjenduse ulatuslikumalt, võttes arvesse kontrollikoja märkust. |
| --- | --- |

13.

Cedefop oli 2010. aasta oktoobriks teadlik I jaotise väiksemast eelarvevajadusest ja kavandas vastavalt sellele oma tööprogrammi. Keskusele anti nõu mitte muuta sel menetluse hetkel eelarve projekti, vaid plaanida summade suurem ümberpaigutamine I jaotisest, et katta II ja III jaotise kulusid, mis olid ette nähtud iga-aastase tööprogrammi projektide jaoks. Muud ümberpaigutused moodustasid eelarvest alla 4 %. Selles suurusjärgus kohandamised on vajalikud, kui eelarve täitmise määr on suur (99,18 % ELi toetusest).

Vahendeid paigutatakse ümber üksnes siis, kui nende järele tekib tegelik vajadus. In Seetõttu on paratamatu, et seda tehakse põhiliselt aasta lõpus.

Keskus paigutab vahendeid ümber lähtuvalt vajaduste hindamisest, ent tulevikus dokumenteerib põhjenduse ulatuslikumalt, võttes arvesse kontrollikoja märkust.

| 14. | Toetuste makseid käsitletakse samal viisil kui mis tahes muid makseid. 2009. aastal võttis keskus kasutusele tõhusa püsimaksekorralduse meetodi ja on viimastel aastatel oluliselt kiirendanud arve/maksuteate kättesaamise järgset makse tegemist.
  2011. aastal toetuste maksmisel tekkinud viivitus oli viga ja juhtkond on juba võtnud vajalikke meetmeid, et vältida selle kordumist. |
| --- | --- |

14.

Toetuste makseid käsitletakse samal viisil kui mis tahes muid makseid. 2009. aastal võttis keskus kasutusele tõhusa püsimaksekorralduse meetodi ja on viimastel aastatel oluliselt kiirendanud arve/maksuteate kättesaamise järgset makse tegemist.

2011. aastal toetuste maksmisel tekkinud viivitus oli viga ja juhtkond on juba võtnud vajalikke meetmeid, et vältida selle kordumist.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/23

---

ESIALGSED

tähelepanekud, mis on aluseks aruandele Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

2012/C 388/05

SISSEJUHATUS

| 1. | Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2). |
| --- | --- |

1.

Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning kolledži järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda kolledži raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda kolledži raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas kolledži finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas kolledži finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus kolledži raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus kolledži raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et kolledži raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kolledži finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab kolledži raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt kolledži finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning kolledži finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt kolledži finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Kolledži 2011. aasta kogueelarve oli 8,3 miljonit eurot. 2012. aastasse kanti üle assigneeringuid summas 1,8 miljonit eurot (22 %). 2010. aastast üle kantud assigneeringutest summas 2,5 miljonit eurot tühistati 2011. aastal 0,7 miljonit eurot (27,5 %). Eelarveülekannete ja assigneeringute tühistamiste kõrge määr viitavad puudustele eelarveplaneerimisel ja/või täitmisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Kolledži 2011. aasta kogueelarve oli 8,3 miljonit eurot. 2012. aastasse kanti üle assigneeringuid summas 1,8 miljonit eurot (22 %). 2010. aastast üle kantud assigneeringutest summas 2,5 miljonit eurot tühistati 2011. aastal 0,7 miljonit eurot (27,5 %). Eelarveülekannete ja assigneeringute tühistamiste kõrge määr viitavad puudustele eelarveplaneerimisel ja/või täitmisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 13. | 2011. aastal tegi kolledž eelarves ümberpaigutusi summas 1,8 miljonit eurot. Selline olukord viitab puudustele eelarveplaneerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

2011. aastal tegi kolledž eelarves ümberpaigutusi summas 1,8 miljonit eurot. Selline olukord viitab puudustele eelarveplaneerimises ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Ühendkuningriigi politseitöö parandamise ameti (National Policing Improvement Agency, NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab. |
| --- | --- |

14.

Kolledž asub Bramshillis ning kasutab Ühendkuningriigi politseitöö parandamise ameti (National Policing Improvement Agency, NPIA) ruume. Kavakohaselt suletakse NPIA 2012. aasta lõpuks ning ei ole teada, kui kaua kolledž oma praeguseid ruume veel kasutada saab.

| 15. | Kolledž peab parandama oma värbamismenetluste läbipaistvust. Vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta, enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide kaalud, alati ei olnud ette valmistatud kokkuvõtlikult hindamisprotseduure kirjeldavad aruanded ega reservnimekirjade otsused. |
| --- | --- |

15.

Kolledž peab parandama oma värbamismenetluste läbipaistvust. Vaba ametikoha kohta avaldatud teadetes puudus viide kaebuse esitamise võimaluse kohta, enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide kaalud, alati ei olnud ette valmistatud kokkuvõtlikult hindamisprotseduure kirjeldavad aruanded ega reservnimekirjade otsused.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte kolledži pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna kolledži finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 3. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cepol.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Politseikolledž (Bramshill)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87) | Õigusaktide ühtlustamine









  „1. | Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist ja uurimist. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87)

Õigusaktide ühtlustamine

„1.

| 2. | Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses: [- - -]







  b) | personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;” [- - -] |
| --- | --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses: [- - -]

b)

personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;” [- - -]

Kolledži pädevus

Kolledži pädevus

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK)

(Nõukogu otsus 2005/681/JSK)

Eesmärgid

Eesmärgid

Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd Kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus.

| — | Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle;

| b) | Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

b)

Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega;

| c) | Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine. |
| --- | --- |

c)

Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine.

| — | Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele. |
| --- | --- |

—

Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

Juhtimine

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Üks delegatsioon igast liikmesriigist.

Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

Direktor

Direktor

Vastutab kolledži juhtimise eest; nimetatakse ametisse ja vabastatakse ametist haldusnõukogu poolt.

Välisaudit

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal kolledži käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

2011. aastal kolledži käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed

Eelarve

Eelarve

8,3 (7,8) miljonit eurot

7,8

Personal

Personal

2011. aasta ametikohtade loetelus oli ette nähtud: 26 (26) ajutist teenistujat.

26

Lisaks: 8 (10) lepingulist töötajat.

10

Liikmesriikidest saadeti aasta kestel: 7 (4) lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

4

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Kursused ja seminarid

Kursused ja seminarid

Kolledž viis ellu kokku 88 (91) erinevat tegevust (kursused, seminarid ja konverentsid). Hindamiste esialgne uurimine näitab, et üldine rahulolu kolledži tegevusega ja õppetulemustega oli kõrge (93 %). Kolledži üritustel osales 2 043(1 997) politseiametnikku ning 784 (841) koolitajat 37 (36) riigist (ELi liikmesriigid ja kolmandad riigid). Kolledž ise korraldas võrgustiku toetamiseks 17 (10) üritust ja alustas 2012. aasta toetuslepingute vooru avalduste vastuvõtmist. Ühtegi tegevust järgmisesse kalendriaastasse edasi ei lükatud.

91

(1 997)

(841)

(36)

(10)

Välissuhted

Välissuhted

Välispoliitika: kolledž allkirjastas kaks uut kostöölepingut (Gruusia ja Montenegro). CEPOL jätkab viljakat koostööd oma strateegiliste partnerite, partneragentuuride ja ELi institutsioonidega, k.a EEAS. Lisaks kuulub CEPOL selgelt Euroopa Liidu politseimissioonidel osalevate politseiametnike peamiste koolitajate hulka.

Koolituskäsiraamatute ja (ühtsete) väljaõppekavade väljatöötamine

Koolituskäsiraamatute ja (ühtsete) väljaõppekavade väljatöötamine

2011. aastal töötati koostöös SIRENE’i koolituskomitee ja Euroopa Liidu Nõukogu SIRENE/SIS töörühmaga välja SIRENE koolituse koolitajate käsiraamat.

Ühtsete väljaõppekavade tasandil töötati ühtse väljaõppekava definitsiooni kohta välja kolm baasdokumenti: rakendamine/integreerimine, ühtsete väljaõppekavade turundus ning kvaliteedi tagamine.

Teadusuuringud ja uurimistegevus

Teadusuuringud ja uurimistegevus

Teadusuuringute ja teaduse valdkonna korrespondentide võrgustik ja teadusuuringute ja teaduse töörühm toetasid ettevalmistusi 28–30. juunil 2011 toimunud CEPOLi iga-aastase Euroopa politseivaldkonna uurimis- ja teaduskonverentsiks „Küberkuritegevus, küberjulgeolek ja sotsiaalsed võrgustikud”.

Kolledži veebilehel avaldati Euroopa teadusuuringute ja teadusalase bülletääni kolm uut numbrit.

E-raamatukogu jätkab kasvamist ning e-Neti registreeritud kasutajate jaoks toimib see regulaarselt teadmiste salvestamise kohana.

Vahetusprogramm

Vahetusprogramm

Kolledži 2011. aasta vahetusprogramm toimus ajavahemikus aprill–detsember 2011 ning see koosnes järgmistest osadest:

| — | politsei vanemametnike ja koolitajate vahetusprogramm; |
| --- | --- |

—

politsei vanemametnike ja koolitajate vahetusprogramm;

| — | komandörid; |
| --- | --- |

—

komandörid;

| — | küberkuritegevuse eksperdid; |
| --- | --- |

—

küberkuritegevuse eksperdid;

| — | õppereisid Europoli ja OLAFi juurde. |
| --- | --- |

—

õppereisid Europoli ja OLAFi juurde.

Programm sisaldas Stockholmi programmist tulenevaid teemasid ning vastuvõtvate poolte spetsialistide/ekspertide koolitusvajadustega haakuvaid valitud teemasid. Iga külaskäigu kestus oli 12 kalendripäeva ning need olid organiseeritud bilateraalselt, st iga osaleja oli vastukülaskäigu ajal ise ka vastuvõtja. Kolme õppereisi sihiks oli Europol ja ühe reisi sihiks OLAF. Kokku oli 292 osalejat 26 liikmesriigist. Programmi eelarve oli umbes 800 000 eurot ja seda rahastas CEPOL.

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Kolledži elektroonilise võrgustiku (e-Net) veebilehe külastajate arv oli 109 000 (102 000) ning võrgustikul oli 2011. aasta lõpus 9 283 (6 226) registreeritud kasutajat (49 % enam kui 2010. aasta lõpus). Kolledži õppekorraldussüsteem osutus väga edukaks mitte ainult CEPOLi tavapärase tegevuse toetamisel, vaid ka teabevahetusplatvormina, mida kasutasid CEPOL/ISEC vahetusprogramm ja mitmed töörühmad. Samuti on kasutusele võetud avatud platvormid, kus erinevad praktikute rühmad võrgutehnoloogiat kasutades võrgustiku õppevormis lihtsalt üksteiselt õppida saavad.

102 000

6 226

E-õpe

E-õpe

2011. aastal töötas kolledž välja viis e-õppe moodulit, mis hõlmasid järgmisi teemasid: Europol, Schengen, küberkuritegevus, sooline vägivald ja radikaliseerumist ja terrorismi vältiv ühenduse poliitika. Õiguskaitsetöötajad saavad mooduleid mistahes ajal või kohas kasutada oma erialaste oskuste arendamiseks ning need toetavad elukestvat õpet ja individuaalset iseõppimist.

2011. alustati e-õppe valdkonnas uue eduka toote – veebipõhiste seminaride – pakkumist. Kolledž organiseeris 18 veebipõhist seminari (9 politseid puudutavatel teemadel ja 9 õppekeskkonna toetamise teemadel), millest võttis osa 398 osalejat. Eelkirjeldatud tegevus parandab õiguskaitseteenistuste e-õppe kultuuri ning liikmesriikidest saadud tagasiside kinnitab, et tänases finants- ja õpikeskkonnas pakub kolledž uusi võimalusi õiguskaitseteenistuste tootlikkuse suurendamiseks.

Allikas: kolledži edastatud teave.

Allikas

---

KOLLEDŽI VASTUSED

| 12. | Kolledž nõustub kontrollikoja märkusega. Kolledž soovib rõhutada, et on võetud meetmed assigneeringute ülekandmise minimeerimiseks. Aastalõpu ülekandmismenetlus vaadati läbi ja seda parandati. Selle tulemusel on ülekantavad summad vähenenud. |
| --- | --- |

12.

Kolledž nõustub kontrollikoja märkusega. Kolledž soovib rõhutada, et on võetud meetmed assigneeringute ülekandmise minimeerimiseks. Aastalõpu ülekandmismenetlus vaadati läbi ja seda parandati. Selle tulemusel on ülekantavad summad vähenenud.

| 13. | Kolledž nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. Kolledž on eelarveplaneerimist parandanud. 2010. aastal tehti 63 ümberpaigutust, samas kui 2011. aastal tehti 38 ümberpaigutust, millest 20 eelarve peatükkide sees. |
| --- | --- |

13.

Kolledž nõustub kontrollikoja tähelepanekuga. Kolledž on eelarveplaneerimist parandanud. 2010. aastal tehti 63 ümberpaigutust, samas kui 2011. aastal tehti 38 ümberpaigutust, millest 20 eelarve peatükkide sees.

| 14. | Siseministeerium teatas kolledžile ja komisjonile, et Ühendkuningriigi politseitöö parandamise amet (National Policing Improvement Agency, NPIA) suletakse 2012. aasta lõpuks ja et siseminister kavatseb luua politsei uue kutseameti.
  Bramshilli valduste tulevikku puudutavat lõplikku otsust ei ole veel tehtud. Müügiotsuse korral ei ole tõenäoline, et tehing toimub enne 2015. aastat. Ühendkuningriigi siseministeerium on kinnitanud, et müügiotsuse korral tehakse kolledži ja komisjoniga tihedat koostööd ning antakse teada siseriikliku konsulteerimise tulemustest. |
| --- | --- |

14.

Siseministeerium teatas kolledžile ja komisjonile, et Ühendkuningriigi politseitöö parandamise amet (National Policing Improvement Agency, NPIA) suletakse 2012. aasta lõpuks ja et siseminister kavatseb luua politsei uue kutseameti.

Bramshilli valduste tulevikku puudutavat lõplikku otsust ei ole veel tehtud. Müügiotsuse korral ei ole tõenäoline, et tehing toimub enne 2015. aastat. Ühendkuningriigi siseministeerium on kinnitanud, et müügiotsuse korral tehakse kolledži ja komisjoniga tihedat koostööd ning antakse teada siseriikliku konsulteerimise tulemustest.

| 15. | Kolledž nõustub kontrollikoja märkusega. Juunis 2012 vaadati läbi värbamismenetluste iga etapi dokumendistandardid ja -mallid, et tagada dokumentide suurem läbipaistvus ja selgus. |
| --- | --- |

15.

Kolledž nõustub kontrollikoja märkusega. Juunis 2012 vaadati läbi värbamismenetluste iga etapi dokumendistandardid ja -mallid, et tagada dokumentide suurem läbipaistvus ja selgus.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/29

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/06

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2). |
| --- | --- |

1.

Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Kulukohustuste assigneeringute suurus oli 14,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta assigneeringud olid 13,1 miljonit eurot. II jaotisest (halduskulud) kanti 0,4 miljonit eurot (ehk 25 % kulukohustuste assigneeringutest) üle 2013. aastasse ja 0,3 miljonit eurot (ehk 15 % kulukohustuste assigneeringutest) tühistati. Ülekandmiste ja tühistamiste nii kõrge määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Kulukohustuste assigneeringute suurus oli 14,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta assigneeringud olid 13,1 miljonit eurot. II jaotisest (halduskulud) kanti 0,4 miljonit eurot (ehk 25 % kulukohustuste assigneeringutest) üle 2013. aastasse ja 0,3 miljonit eurot (ehk 15 % kulukohustuste assigneeringutest) tühistati. Ülekandmiste ja tühistamiste nii kõrge määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 13. | Täheldati puudusi nelja juriidilise kohustuse kirjendamises enne eelarveliste kulukohustuste võtmist (18 791 eurot). Ostutellimused kannavad sageli kuupäeva, mis eelneb eelarveliste kulukohustuste heakskiitmisele. |
| --- | --- |

13.

Täheldati puudusi nelja juriidilise kohustuse kirjendamises enne eelarveliste kulukohustuste võtmist (18 791 eurot). Ostutellimused kannavad sageli kuupäeva, mis eelneb eelarveliste kulukohustuste heakskiitmisele.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise puhul vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

14.

Amet ei võtnud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise ning juhtivtöötaja ametikohtade ajutise täitmise puhul vastu personalieeskirjade rakenduseeskirju.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikkel 111 (ELT L 227, 1.9.1994, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 18. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 19. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel http://eca.europa.eu ja http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing.

10

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

Ühenduse Sordiamet (Angers)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36) | Kaupade vaba liikumine

  Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus

  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010 – 2015) | Eesmärgid

  Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.
  Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

  Ülesanded

  Teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta.
  Teha otsuseid vastuväidete osas.
  Teha otsuseid kaebuste osas.
  Teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta. |
| Juhtimine | Juhataja

  Juhib ametit. Nõukogu nimetab juhataja ametisse kandidaatide nimekirja alusel, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

  Haldusnõukogu

  Teeb järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.
  Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

  Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

  Komisjon kontrollib juhataja nende toimingute seaduslikkust, mille suhtes ühenduse õigusaktides ei nähta ette mingit seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning haldusnõukogu toiminguid, mis on seotud ameti eelarvega.

  Välisaudit

  Kontrollikoda.

  Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

  Haldusnõukogu. |
| 2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. a. andmed) | Lõplik eelarve

  14,4 (13) miljonit eurot

  Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

  Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 46 (46)

  Täidetud ametikohti: 45 (46).
  Personal kokku: 45 (45), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt: | põhitegevus: 17,5 (17,5) |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36)

Kaupade vaba liikumine

Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94 ja strateegiline kava 2010 – 2015)

Eesmärgid

Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.

Soodustada taimesortide alal uuenduslikkust, käsitledes ühenduse sordikaitse õiguste taotlusi kvaliteetselt ja mõistliku hinnaga, pakkudes samal ajal sidusrühmade huve silmas pidades tegevusalaseid juhiseid ja abi seoses nimetatud õiguste kasutamisega.

Ülesanded

Teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta.

Teha otsuseid vastuväidete osas.

Teha otsuseid kaebuste osas.

Teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta.

Juhtimine

Juhataja

Juhib ametit. Nõukogu nimetab juhataja ametisse kandidaatide nimekirja alusel, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

Haldusnõukogu

Teeb järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.

Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

Komisjon kontrollib juhataja nende toimingute seaduslikkust, mille suhtes ühenduse õigusaktides ei nähta ette mingit seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning haldusnõukogu toiminguid, mis on seotud ameti eelarvega.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Haldusnõukogu.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. a. andmed)

Lõplik eelarve

14,4 (13) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 46 (46)

Täidetud ametikohti: 45 (46).

Personal kokku: 45 (45), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt:

põhitegevus: 17,5 (17,5)

| | haldustegevus: 21,5 (21,5) |
| --- | --- |

haldustegevus: 21,5 (21,5)

| | mitmesugused ülesanded: 6 (6) |
| --- | --- |

mitmesugused ülesanded: 6 (6)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. a. andmed)

Taotlusi saadud: 3 184(2 886)

Kaitse alla võetud: 2 584(2 303)

Kehtivaid liidu sordikaitseid 31. detsembri 2011. aasta seisuga: 18 907(17 610)

Sordikaitsega seotud rahvusvaheline koostöö

| — | Sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine |
| --- | --- |

—

Sordikaitse rakendamisele kaasa aitamine

| — | Kontakt ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA3 (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Jaapan) |
| --- | --- |

—

Kontakt ja koostöö järgmiste organisatsioonidega: Euroopa Komisjon (tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat, alalised komiteed), UPOV (1), CIOPORA (2), ESA3 (3), OAPI (4), OECD (5), MAFF (6) (Jaapan)

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Union pour la Protection des Obtentions végétales (Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit).

(2)  International Community of Breeders of Asexually Reproduced Ornamental and Fruit Plants (Sugutu paljundamisega toodetud dekoratiivtaimede ja puuviljade tootjate rahvusvaheline ühendus).

(3)  European Seed Association (Euroopa seemneühing).

(4)  Organisation africaine de la Propriété intellectuelle (Aafrika Intellektuaalomandi Organisatsioon).

(5)  Organisation for Economic Co-operation and Development (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon).

(6)  Jaapani põllumajandus-, toiduainete- ja kalandusministeerium.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Tühistamiste suur määr viitab aasta jooksul tehtud kokkuhoiule. Tuleb märkida, et ülekannete tase jaotises C8 on osaliselt seotud aasta lõpu sündmuste ajastamisega.
  Peale selle on CPVO teinud viimastel aastatel märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada ülekantavat summat. Absoluutväärtuses on summasid üle kantud tunduvalt vähem: 2008. aastal üle 1 miljoni euro, 2011. aastal aga 450 000. Tühistatud kulukohustuste hulk jaotises C8 on samuti märkimisväärselt vähenenud. Amet teeb jätkuvaid jõupingutusi seoses aasta lõpu eelarve hinnangutega. |
| --- | --- |

12.

Tühistamiste suur määr viitab aasta jooksul tehtud kokkuhoiule. Tuleb märkida, et ülekannete tase jaotises C8 on osaliselt seotud aasta lõpu sündmuste ajastamisega.

Peale selle on CPVO teinud viimastel aastatel märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada ülekantavat summat. Absoluutväärtuses on summasid üle kantud tunduvalt vähem: 2008. aastal üle 1 miljoni euro, 2011. aastal aga 450 000. Tühistatud kulukohustuste hulk jaotises C8 on samuti märkimisväärselt vähenenud. Amet teeb jätkuvaid jõupingutusi seoses aasta lõpu eelarve hinnangutega.

| 13. | Amet märgib kontrollikoja kommentaari kohta, et praeguse süsteemi kohaselt saadetakse ostutellimus üksnes pärast kulukohustuse heakskiitmist. Kulukohustus hakkab juriidiliselt kehtima alles siis, kui selle kohta on tarnijale saadetud tegelik dokument, olenemata dokumendi koostamise kuupäevast. Risk, et dokument saadetakse varem, on tühine ja ostutellimuste saatmise e-platvormi väljatöötamisega kaob risk täielikult. |
| --- | --- |

13.

Amet märgib kontrollikoja kommentaari kohta, et praeguse süsteemi kohaselt saadetakse ostutellimus üksnes pärast kulukohustuse heakskiitmist. Kulukohustus hakkab juriidiliselt kehtima alles siis, kui selle kohta on tarnijale saadetud tegelik dokument, olenemata dokumendi koostamise kuupäevast. Risk, et dokument saadetakse varem, on tühine ja ostutellimuste saatmise e-platvormi väljatöötamisega kaob risk täielikult.

| 14. | Komisjoni uue otsuse vastuvõtmise tõttu on ametid mõnda aega läbi vaadanud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise menetlust. Selleks et vältida samas küsimuses mitme otsuse vastu võtmist, otsustas CPVO oodata, kuni on kokku lepitud uus standardotsus. Et CPVO ei värba lepingulisi töötajaid, ei ole peetud otsuse vastu võtmist kiireloomuliseks küsimuseks.
  Ka juhtivtöötajate ametikohtade ajutise täitmise otsust ei pidanud CPVO pakiliseks, sest CPVOs ei ole sellist olukorda kunagi esinenud. Siiski on nüüd koostatud kavand ja seda arutatakse, enne kui dokument saadetakse heakskiitmiseks komisjoni. |
| --- | --- |

14.

Komisjoni uue otsuse vastuvõtmise tõttu on ametid mõnda aega läbi vaadanud lepinguliste töötajate töölevõtmise ja kasutamise menetlust. Selleks et vältida samas küsimuses mitme otsuse vastu võtmist, otsustas CPVO oodata, kuni on kokku lepitud uus standardotsus. Et CPVO ei värba lepingulisi töötajaid, ei ole peetud otsuse vastu võtmist kiireloomuliseks küsimuseks.

Ka juhtivtöötajate ametikohtade ajutise täitmise otsust ei pidanud CPVO pakiliseks, sest CPVOs ei ole sellist olukorda kunagi esinenud. Siiski on nüüd koostatud kavand ja seda arutatakse, enne kui dokument saadetakse heakskiitmiseks komisjoni.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/34

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastusega

2012/C 388/07

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni otsusega 2009/336/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 101, 21.4.2009, lk 26.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 10) artikkel 25.

6

(7)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 8. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://eacea.ec.europa.eu/index_en.php.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1) | Teabe kogumine

  Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.
  Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.
  Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.
  Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. |
| --- | --- |
| Täitevasutuse pädevus


  (Komisjoni otsus 2009/336/EÜ) | Eesmärgid

  Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.
  Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.
  Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest mainitud programmides [näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Tempus”]. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

  Ülesanded







  — | Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 165 lõige 1, artikli 166 lõige 1, artikli 167 lõige 1 ja artikli 173 lõige 1)

Teabe kogumine

Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.

Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

Täitevasutuse pädevus

(Komisjoni otsus 2009/336/EÜ)

Eesmärgid

Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.

Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.

Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest mainitud programmides [näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Tempus”]. Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded

—

Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine nende kestuse vältel liidu programmide rakendamise kontekstis, samuti asjaomaste kontrollide läbiviimine ja asjakohaste otsuste tegemine vastavalt komisjoni antud volitustele.

| — | Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud.

| — | Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridusalase teabevõrgustiku Eurydice rakendamine liidu tasandil; nimetatud teabevõrgustikus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosseis

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest.

Ülesanded

Juhtkomitee võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks võtab juhtkomitee vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Sisekontroll

Siseauditi üksus.

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

Täitevasutuse 2011. aasta halduseelarve oli 50 (49) miljonit eurot (rahastatakse 100 % ulatuses Euroopa Liidu üldeelarvest).

Täitevasutus haldas 621 (600) miljoni euro suurust summat, mis oli seotud komisjoni poolt täitevasutusele delegeeritud programmide ja projektidega.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ajutised töötajad: ametikohtade loetelus 102 (102) ajutise teenistuja ametikohta,

millest täidetud 102 (97)

Lepingulised töötajad: 336 (330) lepingulist ametikohta,

millest täidetud 331 (315)

Personal kokku: 433 (412), kes jaotuvad tegevuste kaupa järgmiselt:

| | põhiülesanded: 352 |
| --- | --- |

põhiülesanded: 352

| | haldusülesanded: 81 |
| --- | --- |

haldusülesanded: 81

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Teabeedastus

| — | Kolme teabepäeva korraldamine, projektitulemuste lisamine andmebaasi EVE (1), ürituste korraldamine koos vastutavate peadirektoraatidega. |
| --- | --- |

—

Kolme teabepäeva korraldamine, projektitulemuste lisamine andmebaasi EVE (1), ürituste korraldamine koos vastutavate peadirektoraatidega.

| — | Rahulolu-uuringu korraldamine 2007.–2010. aasta taotlejate ja toetusesaajate hulgas. Teostati programmitulemuste analüüs ning 2011. aastal alustati järelmeetmete elluviimist. |
| --- | --- |

—

Rahulolu-uuringu korraldamine 2007.–2010. aasta taotlejate ja toetusesaajate hulgas. Teostati programmitulemuste analüüs ning 2011. aastal alustati järelmeetmete elluviimist.

| — | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse brošüür on saadaval kolmes keeles (inglise, prantsuse, saksa). |
| --- | --- |

—

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse brošüür on saadaval kolmes keeles (inglise, prantsuse, saksa).

| — | Brüsselis organiseeriti projektikoordinaatorite ja partnerite vahelised projektide avakoosolekud. |
| --- | --- |

—

Brüsselis organiseeriti projektikoordinaatorite ja partnerite vahelised projektide avakoosolekud.

Valikumenetlused

| — | Käivitati 28 projektikonkurssi ja 1 hankekonkurss. |
| --- | --- |

—

Käivitati 28 projektikonkurssi ja 1 hankekonkurss.

| — | Valituks osutunud projektitaotluste üksikasjalikud teabelehed (või kirjeldused) avaldati täitevasutuse veebilehel. |
| --- | --- |

—

Valituks osutunud projektitaotluste üksikasjalikud teabelehed (või kirjeldused) avaldati täitevasutuse veebilehel.

| — | Enam kui 12 000 laekunud taotluse haldamine. |
| --- | --- |

—

Enam kui 12 000 laekunud taotluse haldamine.

| — | Enam kui 3 800 projekti ja Erasmuse ülikooliharta andmine 420 kõrgkoolile. |
| --- | --- |

—

Enam kui 3 800 projekti ja Erasmuse ülikooliharta andmine 420 kõrgkoolile.

Kontrollkülastused

| — | Projektides osalejatega korraldati üle 400 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida projektide elluviimist. |
| --- | --- |

—

Projektides osalejatega korraldati üle 400 kohtumise (kohapeal või Brüsselis), et kontrollida projektide elluviimist.

Lihtsustamismeetmed

| — | Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 75 % kõigist taotlustest. |
| --- | --- |

—

Laiendati e-taotluste kasutamist, need hõlmavad nüüd rohkem meetmeid ning katavad 75 % kõigist taotlustest.

| — | Mõne meetme puhul lihtsustati lepingute sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused). |
| --- | --- |

—

Mõne meetme puhul lihtsustati lepingute sõlmimist (toetuslepingute asemel otsused).

| — | Muudeti kindlasummaliste maksete arvutamist ning seda kasutatakse nüüd enamate meetmete puhul. |
| --- | --- |

—

Muudeti kindlasummaliste maksete arvutamist ning seda kasutatakse nüüd enamate meetmete puhul.

| — | Enamate meetmete hindamiseks kasutati ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist. |
| --- | --- |

—

Enamate meetmete hindamiseks kasutati ekspertide distantskoosolekuid ja projektide kaughindamist.

Koostöö vastutavate peadirektoraatidega

| — | Juhtkomitee nelja koosoleku korraldamine. |
| --- | --- |

—

Juhtkomitee nelja koosoleku korraldamine.

| — | Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm koosolekut aastas). |
| --- | --- |

—

Vastutavate peadirektoraatide tegevdirektoritega delegeeritud programmide üle peetavad perioodilised koosolekud (kolm koosolekut aastas).

| — | Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

—

Abi osutamine vastutavatele peadirektoraatidele programmide järgmise põlvkonna ettevalmistamisel.

| — | Komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine, kui selleks soovi avaldati. |
| --- | --- |

—

Komisjonile programmide elluviimise kohta teabe andmine, kui selleks soovi avaldati.

Auditid

119 auditit lõpetati, 105 uue auditi tegemiseks sõlmiti leping.

Lepingud ja projektid: sõlmiti 4 579 lepingut, suleti 4 589 projekti.

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

---

(1)  Elektrooniline platvorm Euroopa Komisjoni poolt hariduse, koolituse, kultuuri, noorte ja kodakondsuse vallas hallatavate programmide toel elluviidavate projektide tulemuste levitamiseks ja kasutamiseks.

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

---

TÄITEVASUTUSE VASTUS

Täitevasutus võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/40

---

ARUANNE

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

2012/C 388/08

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti komisjoni otsusega 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsember 2015 ELi tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti komisjoni otsusega 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsember 2015 ELi tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning täitevasutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda täitevasutuse raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas täitevasutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus täitevasutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab täitevasutuse raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt täitevasutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning täitevasutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt täitevasutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on täitevasutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

| 12. | Täitevasutuse 2011. aasta esialgne eelarve (16,2 miljonit eurot) sisaldas 10,7 miljoni euro ulatuses personalikulusid. Tegelikud kulutused personalile olid 10 miljonit eurot. Ehkki eelarve oli 0,7 miljoni euro võrra ülehinnatud, oli vahendite alakasutamise määr siiski väiksem kui varasematel aastatel (nt 1,5 miljonit eurot 2010. aastal (13)). |
| --- | --- |

12.

Täitevasutuse 2011. aasta esialgne eelarve (16,2 miljonit eurot) sisaldas 10,7 miljoni euro ulatuses personalikulusid. Tegelikud kulutused personalile olid 10 miljonit eurot. Ehkki eelarve oli 0,7 miljoni euro võrra ülehinnatud, oli vahendite alakasutamise määr siiski väiksem kui varasematel aastatel (nt 1,5 miljonit eurot 2010. aastal (13)).

TÄITEVASUTUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISED KONTROLLIMEHHANISMID

| 13. | Vastavalt uute ruumide kohta 2010. aastal sõlmitud rendilepingule peab täitevasutus ruumide remondi eest rendileandjale maksma kokku 2,4 miljonit eurot. Täitevasutus tegi esimese, 2 miljoni euro suuruse makse 2010. aastal. Ülejäänud summa tuli maksta kolmes osas 2011., 2012. ja 2013. aastal. |
| --- | --- |

13.

Vastavalt uute ruumide kohta 2010. aastal sõlmitud rendilepingule peab täitevasutus ruumide remondi eest rendileandjale maksma kokku 2,4 miljonit eurot. Täitevasutus tegi esimese, 2 miljoni euro suuruse makse 2010. aastal. Ülejäänud summa tuli maksta kolmes osas 2011., 2012. ja 2013. aastal.

| 14. | Täitevasutus arvutas 2011. aastal maksmisele kuulunud summa valesti ja tegi seetõttu 108 287 euro suuruse enammakse. Rendileandja tagastas enammakstud summa 2012. aasta jaanuaris. Ebakorrektse makse tegemine täitevasutuse poolt näitab aga vajadust täitevasutuse kontrollimehhanisme tugevdada, et selliseid enammakseid ära hoida. |
| --- | --- |

14.

Täitevasutus arvutas 2011. aastal maksmisele kuulunud summa valesti ja tegi seetõttu 108 287 euro suuruse enammakse. Rendileandja tagastas enammakstud summa 2012. aasta jaanuaris. Ebakorrektse makse tegemine täitevasutuse poolt näitab aga vajadust täitevasutuse kontrollimehhanisme tugevdada, et selliseid enammakseid ära hoida.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 10. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 52.

1

(2)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 85.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusest ja tegevusest.

3

Lisas

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 10) artikkel 25.

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

9

(10)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 28. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 28. juunil 2012. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/eaci/docs_en.htm.

11

(12)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või, vaikimisi, rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

12

(13)  Vt aruanne eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta (ELT C 366, 15.12.2011, lk 82), punkt 13.

13

---

LISA

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevus-valdkonnad | 1. | Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) |
| --- | --- | --- |

Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevus-valdkonnad

1.

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

| 2. | Liidu tööstuspoliitika tagab liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) |
| --- | --- |

2.

Liidu tööstuspoliitika tagab liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, kiirendades tööstuse kohanemist struktuurimuudatustega, ergutades sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut ning nendevahelist koostööd, edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Koostöös komisjoniga konsulteerivad liikmesriigid omavahel ja kooskõlastavad vajaduse korral oma tegevust. Komisjon võib teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

| 3. | Ühise transpordipoliitikaga sätestatakse ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes. Samuti kehtestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; ning meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikli 100 lõige 2) |
| --- | --- |

3.

Ühise transpordipoliitikaga sätestatakse ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes. Samuti kehtestatakse tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; ning meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikli 100 lõige 2)

Täitevasutuse pädevus

(nagu määratletud komisjoni otsuses 2004/20/EÜ, mida on muudetud otsusega 2007/372/EÜ)

Eesmärgid

Euroopa Liit on Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames võtnud meetmeid konkurentsi ja uuendustegevuse edendamiseks ning arendamiseks. Need meetmed sisaldavad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) kehtestamist (otsus nr 1639/2006/EÜ), eelkõige koos programmiga „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmiga (EIP). Meetmed hõlmavad ka „Marco Polo” programmi loomist (määrus (EÜ) nr 1692/2006). Peamised eesmärgid on soodustada ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; edendada igat liiki uuendustegevust, kaasa arvatud ökoinnovatsioon; edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist kõigis sektorites, kaasa arvatud transport. Nende ELi programmide raames vastutab täitevasutus nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ELi abiga, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub komisjoni ainupädevusse.

Ülesanded

Nende ELi programmide elluviimine, mis on delegeeritud komisjonilt täitevasutusele:

| — | eriprojektide kõikide etappide juhtimine; |
| --- | --- |

—

eriprojektide kõikide etappide juhtimine;

| — | kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus;

| — | programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine; |
| --- | --- |

—

programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine;

| — | EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base projekt). |
| --- | --- |

—

EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base projekt).

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

A)   Tegevuseelarve

planeeritud 229,6 (249,8) miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest). Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel:

| — | Aruka energeetika programm 83,8 (71,0) miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Aruka energeetika programm 83,8 (71,0) miljonit eurot;

| — | EIP ökoinnovatsioon 38 (35,2) miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

EIP ökoinnovatsioon 38 (35,2) miljonit eurot;

| — | EIP ettevõtlusvõrgustikud 50,9 (79,7) miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

EIP ettevõtlusvõrgustikud 50,9 (79,7) miljonit eurot;

| — | Marco Polo programm 56,8 (63,8) miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Marco Polo programm 56,8 (63,8) miljonit eurot.

B)   Halduseelarve

15,6 miljonit eurot (100 % EL toetus) halduseelarvesse, mida täitevasutus täidab sõltumatult.

Personali suurus 31. detsembril 2011

| — | Kogu personal: kavandatud 159 (155) ametikohta, millest täidetud 156 (142); |
| --- | --- |

—

Kogu personal: kavandatud 159 (155) ametikohta, millest täidetud 156 (142);

| — | Ajutised teenistujad: kavandatud 37 (37) ametikohta, millest täidetud 33 (33); |
| --- | --- |

—

Ajutised teenistujad: kavandatud 37 (37) ametikohta, millest täidetud 33 (33);

| — | Lepingulised töötajad: kavandatud 122 (118) ametikohta, millest täidetud 123 (109). |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: kavandatud 122 (118) ametikohta, millest täidetud 123 (109).

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

Aruka energeetika programm (IEE): projektikonkursile esitati 384 taotlust ja osaleti üle 100 projektikoosolekul. 2011. aasta märtsi lõpuks oli täitevasutus lõpetanud läbirääkimised suurema osa lepingute üle seoses 44 projektiettepanekuga, mis 2010. aasta konkursil välja valiti. Suurem osa lepingutest oli 2011. aasta aprilli lõpuks sõlmitud.

Täitevasutus osales enam kui 20 riiklikul teabepäeval. Samuti vastas täitevasutus ligikaudu 200-le esitamiseelse kontrolli taotlusele, keskmiselt vähem kui nädala jooksul. Eritähelepanu pöörati uue algatuse „Ehitage üles” tutvustamisele, mille eesmärk on ehitustöötajate koolitamine ja kvalifitseerimine. Täitevasutus korraldas 16. märtsil sidusrühmade õpikoja, et ehitus-, koolitus- ja haldusvaldkonna sidusrühmi algatusest teavitada.

EIP programm – Euroopa ettevõtlusvõrgustik

Programm hõlmab enam kui 580 partnerorganisatsiooni 47 riigis, sh 27 ELi liikmesriigis. Lisaks 92 lepingu (konkreetsed toetuslepingud) ja IPeuropAware-projektiga seotud projektijuhtimise ülesannetele vastutab täitevasutus Euroopa ettevõtlusvõrgustiku arendamise ning võrgustikku kuuluvate partnerite poolt interaktiivses teabevahetuses kasutatavate IT-vahendite ja andmebaaside haldamise eest. 2011. aastal täitis täitevasutus komisjoni nimel ülesandeid järgmistes valdkondades:

| — | Euroopa ettevõtlusvõrgustik:






  — | võrgustiku toimingud; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa ettevõtlusvõrgustik:

—

võrgustiku toimingud;

| — | võrgustiku tugi (arendamine); |
| --- | --- |

—

võrgustiku tugi (arendamine);

| — | võrgustiku IT-vahendid; |
| --- | --- |

—

võrgustiku IT-vahendid;

| — | IPR projektid ja portaal Your Europe Business; |
| --- | --- |

—

IPR projektid ja portaal Your Europe Business;

| — | ökoinnovatsiooni esmase rakenduse ja turustamise projektid. |
| --- | --- |

—

ökoinnovatsiooni esmase rakenduse ja turustamise projektid.

Ökoinnovatsioon

Ökoinnovatsiooni toetatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kaudu erinevate meetmetega (finantsinstrumendid, riiklike ja piirkondlike osalejate võrgustikud, esmase rakenduse ja turustamise projektid). Täitevasutus vastutab ökoinnovatsiooni esmase rakenduse ja turustamise projektide juhtimise eest. Perioodi 2008–2013 soovituslik eelarve on 185 miljonit eurot.

2011. aastal keskenduti järgmisele:

| — | 2010. aasta projektikonkursi lõpuleviimine: läbirääkimised jõudsid lõpule 2011. aasta novembri lõpus, kõik lepingud (47) olid sõlmitud novembri lõpuks; |
| --- | --- |

—

2010. aasta projektikonkursi lõpuleviimine: läbirääkimised jõudsid lõpule 2011. aasta novembri lõpus, kõik lepingud (47) olid sõlmitud novembri lõpuks;

| — | uus projektikonkurss 2011. aastal. Konkurss kuulutati välja 2011. aasta aprillis ja sellele esitati 280 ettepanekut. Hindamine toimus 21. novembrist 9. detsembrini. Lõppkoosolek toimus 14. veebruaril 2012; |
| --- | --- |

—

uus projektikonkurss 2011. aastal. Konkurss kuulutati välja 2011. aasta aprillis ja sellele esitati 280 ettepanekut. Hindamine toimus 21. novembrist 9. detsembrini. Lõppkoosolek toimus 14. veebruaril 2012;

| — | EIP ökoinnovatsiooni projektide alase teabe koostamine ja levitamine vastavalt täitevasutuse teabevahetuskavale (elektroonilised uudisteated; ökoinnovatsiooni veebilehe pidev uuendamine; ökoinnovatsiooni projektide andmebaasi üleviimine uude serverisse; uue haldus- ja hoolduslepingu jõustumine; Euroopa Teabepäeva 2011 korraldamine 2011. aasta aprillis. |
| --- | --- |

—

EIP ökoinnovatsiooni projektide alase teabe koostamine ja levitamine vastavalt täitevasutuse teabevahetuskavale (elektroonilised uudisteated; ökoinnovatsiooni veebilehe pidev uuendamine; ökoinnovatsiooni projektide andmebaasi üleviimine uude serverisse; uue haldus- ja hoolduslepingu jõustumine; Euroopa Teabepäeva 2011 korraldamine 2011. aasta aprillis.

| — | Pooleliolevate projektide juhtimine. |
| --- | --- |

—

Pooleliolevate projektide juhtimine.

Marco Polo programm

Põhitegevused:

| — | 2010. aasta projektikonkursi lõpuleviimine (esitati 101 ettepanekut); |
| --- | --- |

—

2010. aasta projektikonkursi lõpuleviimine (esitati 101 ettepanekut);

| — | pärast 2011. aasta Marco Polo tööprogrammi vastuvõtmist 2011. aasta projektikonkursi tutvustamine ja elluviimine – konkursikutse avaldati 21. oktoobril ja ettepanekute esitamise tähtaeg oli 16. jaanuar 2012; |
| --- | --- |

—

pärast 2011. aasta Marco Polo tööprogrammi vastuvõtmist 2011. aasta projektikonkursi tutvustamine ja elluviimine – konkursikutse avaldati 21. oktoobril ja ettepanekute esitamise tähtaeg oli 16. jaanuar 2012;

| — | Marco Polo programmi alase teabe koostamine ja levitamine vastavalt täitevasutuse teabevahetuskavale; |
| --- | --- |

—

Marco Polo programmi alase teabe koostamine ja levitamine vastavalt täitevasutuse teabevahetuskavale;

| — | soovituste esitamine vastutavale peadirektoraadile (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) Marco Polo programmi rakendamise ja edasiarendamise kohta; |
| --- | --- |

—

soovituste esitamine vastutavale peadirektoraadile (liikuvuse ja transpordi peadirektoraat) Marco Polo programmi rakendamise ja edasiarendamise kohta;

| — | pooleliolevate projektide juhtimine. |
| --- | --- |

—

pooleliolevate projektide juhtimine.

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

---

TÄITEVASUTUSE VASTUSED

| 12. | Vastavalt kontrollikoja varasematele soovitustele on täitevasutus parandanud personalikulude (1. jaotis) prognoosi. 2011. aasta prognoos oli tõesti liiga suur, põhjuseks täitevasutuse välised ja esialgse eelarve vastuvõtmise ajal raskesti prognoositavad asjaolud, näiteks järgmised: palga indekseerimise otsuse puudumine, lapsehooldus- või palgata puhkused, töötajate eeldatust suurem voolavus ja teatud ametikohtade täitmise eeldatust pikem kestus. 2012. aasta eelarves kasutatakse rangemat prognoosi. 2012. aasta eelarve täitmisest nähtub, et personalikulude hinnangud on täpsemad kui varasematel aastatel. Täitevasutuse arvates on oluline ülejääk tulevikus ebatõenäoline. |
| --- | --- |

12.

Vastavalt kontrollikoja varasematele soovitustele on täitevasutus parandanud personalikulude (1. jaotis) prognoosi. 2011. aasta prognoos oli tõesti liiga suur, põhjuseks täitevasutuse välised ja esialgse eelarve vastuvõtmise ajal raskesti prognoositavad asjaolud, näiteks järgmised: palga indekseerimise otsuse puudumine, lapsehooldus- või palgata puhkused, töötajate eeldatust suurem voolavus ja teatud ametikohtade täitmise eeldatust pikem kestus. 2012. aasta eelarves kasutatakse rangemat prognoosi. 2012. aasta eelarve täitmisest nähtub, et personalikulude hinnangud on täpsemad kui varasematel aastatel. Täitevasutuse arvates on oluline ülejääk tulevikus ebatõenäoline.

| 13-14. | Täitevasutus on võtnud enammakse teadmiseks. Nagu märkis kontrollikoda, tagastas rendileandja summa otsekohe. Juhtum on dokumenteeritud ja lepinguga seotud remonditööde eest on nüüd täielikult tasutud. Täitevasutus võtab vajalikud meetmed, et toimunu ei korduks ja maksed tehtaks õigesti. |
| --- | --- |

13-14.

Täitevasutus on võtnud enammakse teadmiseks. Nagu märkis kontrollikoda, tagastas rendileandja summa otsekohe. Juhtum on dokumenteeritud ja lepinguga seotud remonditööde eest on nüüd täielikult tasutud. Täitevasutus võtab vajalikud meetmed, et toimunu ei korduks ja maksed tehtaks õigesti.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/46

---

ARUANNE

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

2012/C 388/09

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2015 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2015 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnev kommentaar ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnev kommentaar ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAAR EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | III jaotisest (tegevuskulud) kanti 2012. aastasse üle 0,8 miljonit eurot, mis moodustab 46 % kõigist kulukohustustest. Ülekannete nii suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

III jaotisest (tegevuskulud) kanti 2012. aastasse üle 0,8 miljonit eurot, mis moodustab 46 % kõigist kulukohustustest. Ülekannete nii suur osakaal on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Ioannis SARMAS, võttis käesoleva aruande vastu 25. juuli 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 369, 15.12.2004, lk 73.

1

(2)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 27.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

3

Lisas

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

7

(8)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1653/2002 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

9

(10)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 58/2003 artikkel 14 (ELT L 11, 16.1.2003, lk 1).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 12.06.2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29.06.2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/eahc/about/about.html.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

12

---

LISA

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (Luxembourg)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169) | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks. |
| --- | --- |
| Rakendusameti pädevus | Eesmärgid







  — | Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008-2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 169)

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.

Rakendusameti pädevus

Eesmärgid

—

Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008-2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.

| — | Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud ELi rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega. |
| --- | --- |

—

Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud ELi rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete erinevate etappide juhtimisega.

Ülesanded

Allpool nimetud liidu programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (1):

| | otsusega nr 1786/2003/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2002–2008, |
| --- | --- |

otsusega nr 1786/2003/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2002–2008,

| | otsusega nr 1350/2008/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2008–2013, |
| --- | --- |

otsusega nr 1350/2008/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi 2008–2013,

| | otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning |
| --- | --- |

otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning

| | määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise järgmiste ülesannete eest:






  a) | projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused); |
| --- | --- | --- |

määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise järgmiste ülesannete eest:

a)

projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused);

| b) | järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid; |
| --- | --- |

b)

järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid;

| c) | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet Euroopa Liidu teiste programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet Euroopa Liidu teiste programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine; |
| --- | --- |

d)

koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine;

| e) | abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

e)

abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine;

| f) | komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

f)

komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine;

| g) | üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine; |
| --- | --- |

g)

üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine;

| h) | osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

h)

osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

Juhtkomitee võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava. Lisaks võtab juhtkomitee vastu rakendusameti halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Rakendusameti 2011. aasta lõplik halduseelarve oli 7,04 miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2011

Seisuga 31. detsember 2011 töötas rakendusametis 49 töötajat, sh 11 ajutise lepinguga töötajat ja 38 lepingulist töötajat.

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

1.   Järelevalve 2005., 2006., 2007., 2008. ja 2009. aasta rahvatervise programmi 2003–2008 raames antud toetuste üle, 2009. aasta projektikonkursi toetuste üle peetud läbirääkimiste edukas lõpetamine, sh projektid, konverentsid, tegevustoetused, ühismeetmed ja 2011. aasta projektikonkursi haldamine. Tarbijapoliitika programmi (2007–2013) 2008. aasta projektikonkursi konkursi ja menetluste raames sõlmitud lepingud ja antud toetused ning toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta hankemenetluste raames sõlmitud lepingud.

2.1.   Rahvatervise programm

| — | Rahvatervise programmi 2011. aasta projektikonkursi läbiviimine. saadi 173 projektitaotlust. neist 115 projektiettepanekut, 10 taotlust ühismeetmete kohta, 25 tegevustoetuse taotlust ja 27 konverentsitaotlust. |
| --- | --- |

—

Rahvatervise programmi 2011. aasta projektikonkursi läbiviimine. saadi 173 projektitaotlust. neist 115 projektiettepanekut, 10 taotlust ühismeetmete kohta, 25 tegevustoetuse taotlust ja 27 konverentsitaotlust.

| — | Rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingute haldamine, sh rakendusametile tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt ülekantud projektid. |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingute haldamine, sh rakendusametile tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt ülekantud projektid.

| — | Hankemenetluste käivitamine ja lepingute sõlmimine 2010. aasta rahvatervise tööprogrammi raames. Kuulutati välja üheksa tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi hanget. |
| --- | --- |

—

Hankemenetluste käivitamine ja lepingute sõlmimine 2010. aasta rahvatervise tööprogrammi raames. Kuulutati välja üheksa tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi hanget.

| — | 2012. aasta projektikonkursi käivitamine: Lisaks 2011. aasta projektikonkursile (vt ülal) käivitas rakendusamet vastavalt oma 2012. aasta tööplaanile 2012. aasta projektikonkursi ning avaldas selle 8. detsembril 2011Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

2012. aasta projektikonkursi käivitamine: Lisaks 2011. aasta projektikonkursile (vt ülal) käivitas rakendusamet vastavalt oma 2012. aasta tööplaanile 2012. aasta projektikonkursi ning avaldas selle 8. detsembril 2011Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Panus tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi poliitikatöösse: uue rahvatervise programmi (PHP3) ettepaneku mõjuhindamise ettevalmistamine: Rakendusamet valmistas mitmeid spetsiaalsed juhtumiuuringud, mis puudutasid üksikuid tegevusi või programmi valdkondi, mis aitasid oluliselt kaasa teise rahvatervise programmi eesmärkide saavutamisele. Rakendusamet valmistas samuti ette uue aruandlusmudeli, mille eesmärk oli anda tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi kolleegidele parem hinnang esimese/teise rahvatervise programmi raames rahastatud tegevuse mõjust ning nende olulisusest poliitika kujundamise protsessis. Mudelit kontrolliti 2011. aasta detsembris 10 lõpparuandest koosneva valimi abil, kinnitati saadud tagasiside põhjal ning võeti alates 2012. aastast kasutusse. |
| --- | --- |

—

Panus tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi poliitikatöösse: uue rahvatervise programmi (PHP3) ettepaneku mõjuhindamise ettevalmistamine: Rakendusamet valmistas mitmeid spetsiaalsed juhtumiuuringud, mis puudutasid üksikuid tegevusi või programmi valdkondi, mis aitasid oluliselt kaasa teise rahvatervise programmi eesmärkide saavutamisele. Rakendusamet valmistas samuti ette uue aruandlusmudeli, mille eesmärk oli anda tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi kolleegidele parem hinnang esimese/teise rahvatervise programmi raames rahastatud tegevuse mõjust ning nende olulisusest poliitika kujundamise protsessis. Mudelit kontrolliti 2011. aasta detsembris 10 lõpparuandest koosneva valimi abil, kinnitati saadud tagasiside põhjal ning võeti alates 2012. aastast kasutusse.

2.2.   Rahvatervise programm

| — | Projektikonkursid: seitse projektikonkurssi 2011. aastal. |
| --- | --- |

—

Projektikonkursid: seitse projektikonkurssi 2011. aastal.

| — | Ametnike vahetus (GPSD/CPC). Konkursi raames andis rakendusamet välja 20 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle. 2011. aastal esitatud taotluste arv 2010. aastaga võrreldes veidi kasvas (2011. aastal 22 avaldust ning 2011. aastal 24). |
| --- | --- |

—

Ametnike vahetus (GPSD/CPC). Konkursi raames andis rakendusamet välja 20 toetust, mis võimaldas mitme liikmesriigi täitevametnikel vahetada kogemusi ja teadmisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määruse 2006/2004 (tarbijakaitsealane koostöö) rakendamise üle. 2011. aastal esitatud taotluste arv 2010. aastaga võrreldes veidi kasvas (2011. aastal 22 avaldust ning 2011. aastal 24).

| — | Ühismeetmed (GPSD/CPC). Rakendusamet kaasrahastas projekti, mille eesmärk on vahetada liikmesriikide vahel parimaid tavasid ja neid ka rakendada, parandades piiriülest koostööd ja suurendades tarbekaupade ohutust. Tarbekaupadega seotud konkreetsed tegevused hõlmasid turujärelevalvet järgneva üle: lapsi ahvatlevad toiduaineid matkivad tooted, laste kleidid, laserviibad, redelid ning hea nähtavusega riietus ja selle lisandid. |
| --- | --- |

—

Ühismeetmed (GPSD/CPC). Rakendusamet kaasrahastas projekti, mille eesmärk on vahetada liikmesriikide vahel parimaid tavasid ja neid ka rakendada, parandades piiriülest koostööd ja suurendades tarbekaupade ohutust. Tarbekaupadega seotud konkreetsed tegevused hõlmasid turujärelevalvet järgneva üle: lapsi ahvatlevad toiduaineid matkivad tooted, laste kleidid, laserviibad, redelid ning hea nähtavusega riietus ja selle lisandid.

| — | Tegevustoetused Euroopa tarbijaorganisatsioonidele. Seoses Euroopa Tarbijaorganisatsioonide ja standardiseerimisjärgus olevate tarbijaorganisatsioonide tegevustoetuse konkursiga sõlmis rakendusamet partnerlustoetuslepingud vastavalt Euroopa Tarbijaühistute Bürooga ja Tarbijate Standardiseerimise Koordineerimise Euroopa Assotsiatsiooniga (ANEC). |
| --- | --- |

—

Tegevustoetused Euroopa tarbijaorganisatsioonidele. Seoses Euroopa Tarbijaorganisatsioonide ja standardiseerimisjärgus olevate tarbijaorganisatsioonide tegevustoetuse konkursiga sõlmis rakendusamet partnerlustoetuslepingud vastavalt Euroopa Tarbijaühistute Bürooga ja Tarbijate Standardiseerimise Koordineerimise Euroopa Assotsiatsiooniga (ANEC).

| — | Euroopa tarbijakeskuste võrgustik. Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku eesmärk on anda tarbijatele teavet piiriülese ostlemise kohta ning lahendada piiriüleseid kaebusi ja vaidlusi. 2011. aastal käsitles Euroopa tarbijakeskuste võrgustik enam kui 71 000 juhtumit, mis kujutab endast 15 % suurust kasvu võrreldes 2009. aastaga. Rakendusamet käivitas projektikonkursi Euroopa tarbijakeskuste võrgustikule 2011. aastal toetuste jagamiseks. Konkursi tulemusel sõlmiti 29 toetuslepingut. Tulenevalt võrgustiku paremast nähtavusest Euroopa tarbijate jaoks käivitas rakendusamet uuringu, mille eesmärk on parandada Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku riiklike veebilehtede kvaliteeti ja atraktiivsust. Praegu on Euroopa tarbijakeskuste võrgustikul käsil uuringus tehtud soovituste rakendamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa tarbijakeskuste võrgustik. Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku eesmärk on anda tarbijatele teavet piiriülese ostlemise kohta ning lahendada piiriüleseid kaebusi ja vaidlusi. 2011. aastal käsitles Euroopa tarbijakeskuste võrgustik enam kui 71 000 juhtumit, mis kujutab endast 15 % suurust kasvu võrreldes 2009. aastaga. Rakendusamet käivitas projektikonkursi Euroopa tarbijakeskuste võrgustikule 2011. aastal toetuste jagamiseks. Konkursi tulemusel sõlmiti 29 toetuslepingut. Tulenevalt võrgustiku paremast nähtavusest Euroopa tarbijate jaoks käivitas rakendusamet uuringu, mille eesmärk on parandada Euroopa tarbijakeskuste võrgustiku riiklike veebilehtede kvaliteeti ja atraktiivsust. Praegu on Euroopa tarbijakeskuste võrgustikul käsil uuringus tehtud soovituste rakendamine.

| — | Hanked. Kuulutati välja hankekonkursid ja neli taotlust konkreetsete teenuste hankimiseks. |
| --- | --- |

—

Hanked. Kuulutati välja hankekonkursid ja neli taotlust konkreetsete teenuste hankimiseks.

| — | Euroopa kooli päevik. Euroopa päevik on koolipäevik keskkooliõpilastele kodutööde ja muu kooliga seonduva ülestähendamiseks. Mitmed komisjoni peadirektoraadid ja ELi institutsioonid toetavad seda nii sisuliselt kui ka rahaliselt. 2010. aastal sõlmiti ja allkirjastati sihtasutusega Generation Europe raamleping Euroopa päeviku ja õpetaja juhiste 2011/2012 väljaande trükkimise ja levitamise kohta. Raamlepingu juhina kooskõlastas ja jälgis rakendusamet projekti rakendamist. Rakendusamet kiitis heaks erinevate komisjoni peadirektoraatide ning majandus- ja sotsiaalkomitee 21 lepingut. |
| --- | --- |

—

Euroopa kooli päevik. Euroopa päevik on koolipäevik keskkooliõpilastele kodutööde ja muu kooliga seonduva ülestähendamiseks. Mitmed komisjoni peadirektoraadid ja ELi institutsioonid toetavad seda nii sisuliselt kui ka rahaliselt. 2010. aastal sõlmiti ja allkirjastati sihtasutusega Generation Europe raamleping Euroopa päeviku ja õpetaja juhiste 2011/2012 väljaande trükkimise ja levitamise kohta. Raamlepingu juhina kooskõlastas ja jälgis rakendusamet projekti rakendamist. Rakendusamet kiitis heaks erinevate komisjoni peadirektoraatide ning majandus- ja sotsiaalkomitee 21 lepingut.

| — | DOLCETA. Peale raamlepingu sõlmimist sõlmis rakendusamet esialgse kokkuleppe, mille kohaselt võtab DOLCETA veebilehe üle uus teenuisepakkuja. tarbijate harimise, teavitamise ja suutlikkust suurendavate meetmete välishindamise tulemuste põhjal tehti veel kaks taotlust teenuste osutamiseks. Nende eesmärk on hooldada ja hostida olemasolevat veebilehte ning parandada õpetajate nurka. |
| --- | --- |

—

DOLCETA. Peale raamlepingu sõlmimist sõlmis rakendusamet esialgse kokkuleppe, mille kohaselt võtab DOLCETA veebilehe üle uus teenuisepakkuja. tarbijate harimise, teavitamise ja suutlikkust suurendavate meetmete välishindamise tulemuste põhjal tehti veel kaks taotlust teenuste osutamiseks. Nende eesmärk on hooldada ja hostida olemasolevat veebilehte ning parandada õpetajate nurka.

| — | Tarbijaturu uuringud. Tarbijaturu uuringute raamlepingu raames sõlmiti kaks konkreetset lepingut. Eesmärgiga koguda andmeid selleks, et paremini mõista, jälgida ja arvesse võtta tarbijate huve siseturul, sõlmis rakendusamet lepingu, mille raames tehakse uuring 27 liikmesriigi 51 tarbijaturu jälgimiseks. |
| --- | --- |

—

Tarbijaturu uuringud. Tarbijaturu uuringute raamlepingu raames sõlmiti kaks konkreetset lepingut. Eesmärgiga koguda andmeid selleks, et paremini mõista, jälgida ja arvesse võtta tarbijate huve siseturul, sõlmis rakendusamet lepingu, mille raames tehakse uuring 27 liikmesriigi 51 tarbijaturu jälgimiseks.

| — | Tarbijaõiguste teemaline teavituskampaania Rumeenias: 2011. aastal sõlmis rakendusamet kolm lepingut tarbijaõiguste teemalise teavituskampaania läbiviimiseks Rumeenias. Kavakohaselt käivitatakse kampaania 2012. aasta kevadel. |
| --- | --- |

—

Tarbijaõiguste teemaline teavituskampaania Rumeenias: 2011. aastal sõlmis rakendusamet kolm lepingut tarbijaõiguste teemalise teavituskampaania läbiviimiseks Rumeenias. Kavakohaselt käivitatakse kampaania 2012. aasta kevadel.

| — | 2011. aastal sõlmis rakendusamet viis raamlepingut tarbijakäitumist käsitlevate uuringute läbiviimiseks. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat ja õigusküsimuste peadirektoraat algatasid kaks taotlust uuringute tegemiseks. |
| --- | --- |

—

2011. aastal sõlmis rakendusamet viis raamlepingut tarbijakäitumist käsitlevate uuringute läbiviimiseks. Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraat ja õigusküsimuste peadirektoraat algatasid kaks taotlust uuringute tegemiseks.

2.3.   Rahvatervise programm

| — | Järelevalve tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt üle võetud lepingute üle, mis olid sõlmitud 2007. ja 2008. aasta projektikonkursside raames ning 2009. aasta konkursi põhjal sõlmitud lepingute üle. Vastavalt tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadiga sõlmitud lepingule kanti rakendusametile üle algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames sõlmitud kuus lepingut. Rakendusamet teostas järelevalvet seitsme uue lepingu üle, mis sõlmiti 2009. aastal käivitatud projektikonkursi raames. |
| --- | --- |

—

Järelevalve tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt üle võetud lepingute üle, mis olid sõlmitud 2007. ja 2008. aasta projektikonkursside raames ning 2009. aasta konkursi põhjal sõlmitud lepingute üle. Vastavalt tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadiga sõlmitud lepingule kanti rakendusametile üle algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames sõlmitud kuus lepingut. Rakendusamet teostas järelevalvet seitsme uue lepingu üle, mis sõlmiti 2009. aastal käivitatud projektikonkursi raames.

| — | 2011. aastal võttis rakendusamet rahvatervise programmi rakendamise tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt pea täielikult üle. Kõik komisjoni poolt 2008. ja 2009. aastal sõlmitud lepingud rakendati ajakava kohaselt ning neile osalejate poolt antud hindamistulemused olid suurepärased. |
| --- | --- |

—

2011. aastal võttis rakendusamet rahvatervise programmi rakendamise tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadilt pea täielikult üle. Kõik komisjoni poolt 2008. ja 2009. aastal sõlmitud lepingud rakendati ajakava kohaselt ning neile osalejate poolt antud hindamistulemused olid suurepärased.

| — | 2011. aasta jooksul koolitati üle kogu ELi korraldatud 133 erineva koolituse ja töötoa käigus pea 6 000 osalejat, kes olid enamasti liikmesriikide ametnikud. |
| --- | --- |

—

2011. aasta jooksul koolitati üle kogu ELi korraldatud 133 erineva koolituse ja töötoa käigus pea 6 000 osalejat, kes olid enamasti liikmesriikide ametnikud.

| — | Järelevalve 2009. aasta (7 lepingut) ja 2010. aasta (15 lepingut) projektikonkursside raames sõlmitud lepingute üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalve 2009. aasta (7 lepingut) ja 2010. aasta (15 lepingut) projektikonkursside raames sõlmitud lepingute üle.

| — | 20011. aasta projektikonkursi käivitamine ja edukate taotlejate valimine. |
| --- | --- |

—

20011. aasta projektikonkursi käivitamine ja edukate taotlejate valimine.

3.   Rahvatervise programmi, tarbijapoliitika programmi, algatusest „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” finantseeritud projektide ja rakendusameti 2011. aasta tegevust käsitleva teabe koostamine ja levitamine.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

---

(1)  Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus, millega delegeeritakse volitused rakendusametile.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

---

RAKENDUSAMETI VASTUS

| 12. | Tervise- ja Tarbijakaitse Rakendusamet (EAHC) võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid kulukohustuste assigneeringute kohta, mis kanti üle ameti tegevuseelarve tegevuskuludesse (III jaotis).
  Amet on teinud aastate jooksul pingutusi, et vähendada ülekantavate assigneeringute mahtu ning ühtlasi parandada eelarve täitmise aastasust. Näiteks eelarve III jaotisse üle kantud assigneeringud, väljendatuna protsendina täidetud kulukohustustest, vähenesid 73 %-lt 2007. aastal (ameti esimene tegevusaasta) 59 %-le 2010. aastal ja 46 %-le 2011. aastal.
  Seda positiivset suundumust jätkatakse ka edaspidi. Ameti tööprogrammis, eelkõige tegevuseelarve III jaotises kavandatud ülesandeid täidetakse võimaluste piires enne aasta lõppu. |
| --- | --- |

12.

Tervise- ja Tarbijakaitse Rakendusamet (EAHC) võtab arvesse kontrollikoja tähelepanekuid kulukohustuste assigneeringute kohta, mis kanti üle ameti tegevuseelarve tegevuskuludesse (III jaotis).

Amet on teinud aastate jooksul pingutusi, et vähendada ülekantavate assigneeringute mahtu ning ühtlasi parandada eelarve täitmise aastasust. Näiteks eelarve III jaotisse üle kantud assigneeringud, väljendatuna protsendina täidetud kulukohustustest, vähenesid 73 %-lt 2007. aastal (ameti esimene tegevusaasta) 59 %-le 2010. aastal ja 46 %-le 2011. aastal.

Seda positiivset suundumust jätkatakse ka edaspidi. Ameti tööprogrammis, eelkõige tegevuseelarve III jaotises kavandatud ülesandeid täidetakse võimaluste piires enne aasta lõppu.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/53

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/10

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2). |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Saksamaa riigikoefitsiendi vähendamine 2010. aasta juunis põhjustas olulise ülejäägi ameti I jaotise (personalikulud) 2011. aasta eraldistes. Umbes 3 miljonit eurot (7 % eraldustest) kanti I jaotisest üle III jaotise (tegevuskulud) erinevatele eelarveridadele, kuigi nende kasutusmäär oli madal (12). Ameti finantsmääruse kohaselt ei esitatud sellist olulist jaotistevahelist vahendite ülekannet (mis eelarve struktuuri märkimisväärselt muutis) ameti haldusnõukogule heakskiitmiseks (13). Kirjeldatud olukord on aga vastuolus eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Saksamaa riigikoefitsiendi vähendamine 2010. aasta juunis põhjustas olulise ülejäägi ameti I jaotise (personalikulud) 2011. aasta eraldistes. Umbes 3 miljonit eurot (7 % eraldustest) kanti I jaotisest üle III jaotise (tegevuskulud) erinevatele eelarveridadele, kuigi nende kasutusmäär oli madal (12). Ameti finantsmääruse kohaselt ei esitatud sellist olulist jaotistevahelist vahendite ülekannet (mis eelarve struktuuri märkimisväärselt muutis) ameti haldusnõukogule heakskiitmiseks (13). Kirjeldatud olukord on aga vastuolus eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttega.

| 13. | Ülekanne suurendas III jaotise assigneeringuid 13,7 miljoni euro võrra. Aasta lõpus kanti 7,8 miljonit eurot sellegipoolest üle 2012. aastasse, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Ülekanne suurendas III jaotise assigneeringuid 13,7 miljoni euro võrra. Aasta lõpus kanti 7,8 miljonit eurot sellegipoolest üle 2012. aastasse, mis on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Amet peab parandama põhivara haldamist. Varad on kajastatud erinevates süsteemides, mida saab omavahel vaid käsitsi võrrelda. Parandama peaks füüsilisi inventuure käsitlevat aruandlust ja neist tehtavaid kokkuvõtteid. Ameti sees valminud põhivara projektikulude hindamine oli ebapiisav ja kõrvalekaldeid ei kontrollitud. Arvesse ei olnud võetud kõiki sisemisi personalikulusid ning väliste kulude dokumenteerimine oli ebapiisav. |
| --- | --- |

14.

Amet peab parandama põhivara haldamist. Varad on kajastatud erinevates süsteemides, mida saab omavahel vaid käsitsi võrrelda. Parandama peaks füüsilisi inventuure käsitlevat aruandlust ja neist tehtavaid kokkuvõtteid. Ameti sees valminud põhivara projektikulude hindamine oli ebapiisav ja kõrvalekaldeid ei kontrollitud. Arvesse ei olnud võetud kõiki sisemisi personalikulusid ning väliste kulude dokumenteerimine oli ebapiisav.

| 15. | 2011. aasta lõpu seisuga paiknes ameti raha vaid ühes pangas ning pangaarvete saldo oli 55 miljonit eurot (2010. aastal 49 miljonit eurot). Puudus sularahapoliitika, mis oleks aidanud riski vähendada ja samas asjakohaseid intresse teenida. |
| --- | --- |

15.

2011. aasta lõpu seisuga paiknes ameti raha vaid ühes pangas ning pangaarvete saldo oli 55 miljonit eurot (2010. aastal 49 miljonit eurot). Puudus sularahapoliitika, mis oleks aidanud riski vähendada ja samas asjakohaseid intresse teenida.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Kontrollikoda leidis, et töötajate valikumenetluste läbipaistvust tuleb veelgi parandada. Puuduvad tõendid selle kohta, et amet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kirjalike testide ja intervjuude küsimused, reservnimekirja pandavate kandidaatide maksimaalse arvu ja lävendid reservnimekirja kandmiseks. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda leidis, et töötajate valikumenetluste läbipaistvust tuleb veelgi parandada. Puuduvad tõendid selle kohta, et amet oleks enne avalduste hindamist kehtestanud kirjalike testide ja intervjuude küsimused, reservnimekirja pandavate kandidaatide maksimaalse arvu ja lävendid reservnimekirja kandmiseks.

| 17. | Ameti üürilepingu kohaselt peab amet üüritud pinnad lepingu lõppemisel tagastama samas seisukorras, nagu nad oli lepingu alguses. Ameti raamatupidamise aastaaruandes on tehtud 1 miljoni euro suurune eraldis, mis põhineb ameti poolsel remondikulude hindamisel. Omaniku arvestuste kohaselt on nende kulude suurus aga 4 miljonit eurot. Amet peab tellima remondikulude sõltumatu välise hindamise ning kajastama seda oma arvestuses. |
| --- | --- |

17.

Ameti üürilepingu kohaselt peab amet üüritud pinnad lepingu lõppemisel tagastama samas seisukorras, nagu nad oli lepingu alguses. Ameti raamatupidamise aastaaruandes on tehtud 1 miljoni euro suurune eraldis, mis põhineb ameti poolsel remondikulude hindamisel. Omaniku arvestuste kohaselt on nende kulude suurus aga 4 miljonit eurot. Amet peab tellima remondikulude sõltumatu välise hindamise ning kajastama seda oma arvestuses.

| 18. | Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata huvide konfliktide küsimuste lahendamise poliitikat ja menetlusi neljas Euroopa Liidu ametis, sh ka Euroopa Lennundusohutusametis. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012). |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata huvide konfliktide küsimuste lahendamise poliitikat ja menetlusi neljas Euroopa Liidu ametis, sh ka Euroopa Lennundusohutusametis. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.easa.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Eelarverida 3200 (ärirakenduste arendus) suurenes 37 % võrra 3,5 miljoni euroni; eelarverida 3600 (eeskirjade väljatöötamine) suurenes 87 % võrra 1,4 miljoni euroni; eelarverida 3601 (rahvusvaheline koostöö) suurenes 123 % võrra 778 000 euroni ja eelarverida 3903 (uurimistegevus) suurenes 550 % võrra 1,3 miljoni euroni.

12

3200

3600

3601

3903

(13)  Vastavalt EASA finantsmääruse ja üldfinantsmääruse sätetele peab haldusnõukogule heakskiitmiseks esitama vaid need eelarve ümberpaigutused, mille suurus ületab 10 % assigneeringutest. ELi üldfinantsmääruses on seatud ülempiir, mille kohaselt tohib ümberpaigutuse summa moodustada maksimaalselt 30 % uue eelarverea assigneeringutest. EASA finantsmääruses aga selline piirang puudub.

13

---

LISA

Euroopa Lennundusohutusamet (Köln)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (nnalgmäärus)) | Eesmärgid







  — | Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega ning regioonide komiteega.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (nnalgmäärus))

Eesmärgid

—

Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng.

Ülesanded

| — | Esitab komisjonile arvamusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

—

Esitab komisjonile arvamusi ja soovitusi.

| — | Annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks. |
| --- | --- |

—

Annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks.

| — | Teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta. |
| --- | --- |

—

Teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta.

| — | Korraldab liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja endise Euroopa Liidu Ühendatud Lennundusameti liikmesriikide (viimasel juhul vastavalt töökokkulepetele) pädevate asutuste standardimiskontrolle. |
| --- | --- |

—

Korraldab liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja endise Euroopa Liidu Ühendatud Lennundusameti liikmesriikide (viimasel juhul vastavalt töökokkulepetele) pädevate asutuste standardimiskontrolle.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis: üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanded: loob huvitatud pooltest koosneva nõuandeorgani.

Tegevdirektor

Juhib ametit; nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Apellatsiooninõukogu

Teeb otsuseid kaebuste üle seoses ameti otsustega sertifitseerimise, tasude ja lõivude ning ettevõtete kontrollimisega.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

Kogueelarve: 138,7 (137,2) miljonit eurot, sealhulgas:

omatulud: 75,2 (73) miljonit eurot (54,2 %)

liidu toetus: 34,4 (34,2) miljonit eurot (24,8 %)

kolmandate riikide toetused: 1,7 (1,7) miljonit eurot (1,2 %)

tasudest ja lõivudest laekunud sihtotstarbelised tulud: 24,7 (27,1) miljonit eurot (17,8 %)

muud tulud: 1,4 (0,6) miljonit eurot (1 %)

muud toetused: 1,2 (0,7) miljonit eurot (1 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade loetelus 574 (570) ajutise teenistuja ametikohta.

Täidetud ametikohti: 573 (523)

Muu personal: 68 (63); nendest lepingulisi töötajaid 57 (54), lähetuses viibivaid riiklikke eksperte 11 (8) erinõustajaid: 0 (1)

Ajutised teenistujad kokku: 574 (1)
  (524)

| — | toetustest rahastatud: 223 (2)
  (206) |
| --- | --- |

—

toetustest rahastatud: 223 (2)
  (206)

| — | teenustasudest rahastatud: 350 (2)
  (318) |
| --- | --- |

—

teenustasudest rahastatud: 350 (2)
  (318)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Arvamused

7 arvamust seoses muudatustega määruses (EÜ) nr 2042/2003 ja määruses (EÜ) nr 1702/2003

Eeskirjade kehtestamisega seotud otsused

15 otsust, mis käsitlevad sertifitseerimistingimusi (5), nõuete täitmise vastuvõetavaid viise ja suuniseid (10)

2011. aasta muud töötulemused (mõju eeskirjadele avaldub järgmistel aastatel)

21 tehnilist kirjeldust, 20 muudatusettepanekute teatist, 18 vastust kommentaaridele

Rahvusvaheline koostöö

8 töökorralduse kokkulepet

12 rakendusmenetlust töökorralduse kokkulepete jaoks

25 soovitust Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) riikide kirjade kohta

Kahepoolsed lennuohutust käsitlevad kokkulepped

Jõustusid ELi ja USA vaheline kahepoolne lennuohutust käsitlev kokkulepe ning ELi ja Kanada vaheline kahepoolne lennuohutust käsitlev kokkulepe

Toetati USA lennuametiga peetud järelevalvenõukogu kahe koosoleku ja sertifitseerimise järelevalvenõukogu kahe koosoleku ettevalmistamist; lisaks toetati ühe alamkomitee kohtumise korraldamist Kanada tsiviillennundusametiga.

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2011

Tüübisertifikaate/Piiratud tüübisertifikaate: 13 (3)

Täiendavaid tüübisertifikaate: 656

Lennukõlblikkuseeskirju: 271

Alternatiivseid nõuete täitmise viisi sertifikaate: 53

Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 236

Olulisi muudatusi/remonditöid/ tüübisertifikaatide modifikatsioone: 903

Väiksemaid muudatusi/remonditöid: 977

Õhusõidukite lennukäsiraamatuid: 383

Lennutingimuste kinnitamisi: 594

Sertifikaatide valideerimise sertifitseerimise toetamise juhtumeid: 8.

Lube projekteerimisorganisatsioonidele: 495

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed) (4): 1 533

Hooldusorganisatsioonide sertifikaate (kahepoolsed) (4): 278

Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide sertifikaate (4): 45

Sertifikaate tootjatele (4): 23

Standardiseerimiskontrolle (riikide arv liigi kaupa) seisuga 31. detsember 2011

Lennukõlblikkuse valdkonnas: 26

Lennutegevuse valdkonnas: 25

Lennumeeskondade litsentseerimise valdkonnas: 22

Koolitusotstarbeliste lennusimulaatorite valdkonnas: 9

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Kaks osalise koormusega töötavat pilooti täidavad ühe ametikoha.

(2)  Lõivudest rahastatud ja toetustest rahastatud täidetud ametikohtade jaotus võib muutuda kuluarvestuse koodides 31. detsembril 2011 tehtud muudatuste tõttu.

(3)  Arvesse võetakse vaid uutele lahendustele väljastatud tüübisertifikaate/piiratud tüübisertifikaate. Arvesse ei võeta seniste õiguste kaitseks väljastatud tüübisertifikaate, tüübisertifikaatide ülekannet ega nende uuesti väljastamist.

(4)  Ameti sertifitseerimistegevus jaguneb järgmiselt: põhijärelevalve juba sertifitseeritud organisatsioonide üle (uuendatakse iga 2 või 3 aasta tagant) ja uute sertifikaatidega seotud tegevus. Tabelis on toodud andmed väljastatud sertifikaatide koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2011.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | I jaotise ülejääk tulenes peamiselt ametist mittesõltuvatest sündmustest, mida ei olnud võimalik eelarve kavandamise etapis ette näha. Tippjuhtkond otsustas pärast hoolikat kaalumist kanda I jaotise assigneeringud ümber prioriteetsetele projektidele vastavalt ameti finantsmääruses sätestatud eelarve ülekannete eeskirjadele. |
| --- | --- |

12.

I jaotise ülejääk tulenes peamiselt ametist mittesõltuvatest sündmustest, mida ei olnud võimalik eelarve kavandamise etapis ette näha. Tippjuhtkond otsustas pärast hoolikat kaalumist kanda I jaotise assigneeringud ümber prioriteetsetele projektidele vastavalt ameti finantsmääruses sätestatud eelarve ülekannete eeskirjadele.

| 13. | Kiiresti algatatud, kuid aeganõudvad pakkumismenetlused tingisid suurelt jaolt kulukohustuste ülekandmise aasta lõpus. Lisaks kaalusid ameti eelarvevahendite käsutajad oma otsustes alati hoolikalt vahel vastuolulisi aastasuse põhimõtte ning usaldusväärse finantsjuhtimise ja talitluspidevuse nõudeid. |
| --- | --- |

13.

Kiiresti algatatud, kuid aeganõudvad pakkumismenetlused tingisid suurelt jaolt kulukohustuste ülekandmise aasta lõpus. Lisaks kaalusid ameti eelarvevahendite käsutajad oma otsustes alati hoolikalt vahel vastuolulisi aastasuse põhimõtte ning usaldusväärse finantsjuhtimise ja talitluspidevuse nõudeid.

| 14. | Amet nõustub tähelepanekutega ja tegeleb praegu inventuurisüsteemi ning ametisiseste IT-projektide kulude finantsjuhtimise parandamisega. 500 000 euro suuruse kõrge piirmäära tõttu tegeletakse aga vaid väga väheste projektidega. |
| --- | --- |

14.

Amet nõustub tähelepanekutega ja tegeleb praegu inventuurisüsteemi ning ametisiseste IT-projektide kulude finantsjuhtimise parandamisega. 500 000 euro suuruse kõrge piirmäära tõttu tegeletakse aga vaid väga väheste projektidega.

| 15. | Praegune teenusleping ameti põhipangaga põhineb komisjoni raamlepingul. Amet vaatab lepingu läbi, et vähendada veelgi finantsriske. |
| --- | --- |

15.

Praegune teenusleping ameti põhipangaga põhineb komisjoni raamlepingul. Amet vaatab lepingu läbi, et vähendada veelgi finantsriske.

| 16. | Personalivaliku menetluste läbipaistvuse parandamiseks tagab amet, et esitatakse tõendid, mis kinnitavad intervjuude ja testide küsimuste koostamist enne saadud avalduste hindamist. Vaba ametikoha teate uues malldokumendis on määratletud reservnimekirja kantavate kandidaatide arv ning intervjuule pääsemise ja reservnimekirja kandmise lävendid. |
| --- | --- |

16.

Personalivaliku menetluste läbipaistvuse parandamiseks tagab amet, et esitatakse tõendid, mis kinnitavad intervjuude ja testide küsimuste koostamist enne saadud avalduste hindamist. Vaba ametikoha teate uues malldokumendis on määratletud reservnimekirja kantavate kandidaatide arv ning intervjuule pääsemise ja reservnimekirja kandmise lävendid.

| 17. | Amet jätkab uuringuid, et parandada tulevaste remondikulude praegusi prognoose. 2011. aastal prognoositud 1 065 000 euro suurune summa oli sellegipoolest ameti juristide parim hinnang perioodile pärast 2012. aasta märtsi. |
| --- | --- |

17.

Amet jätkab uuringuid, et parandada tulevaste remondikulude praegusi prognoose. 2011. aastal prognoositud 1 065 000 euro suurune summa oli sellegipoolest ameti juristide parim hinnang perioodile pärast 2012. aasta märtsi.

| 18. | Amet algatas vastavalt eelarve peadirektoraadi sisekontrollistandardite raamlepingule nõuandemenetluse, mille eesmärk on sõnastada ametisisene eetikakoodeks ja rakendada seda, võttes arvesse kontrollikoja aruannet huvide konflikti kohta. |
| --- | --- |

18.

Amet algatas vastavalt eelarve peadirektoraadi sisekontrollistandardite raamlepingule nõuandemenetluse, mille eesmärk on sõnastada ametisisene eetikakoodeks ja rakendada seda, võttes arvesse kontrollikoja aruannet huvide konflikti kohta.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/60

---

ARUANNE

Euroopa Pangandusjärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

2012/C 388/11

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesanne on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Pangandusjärelevalve (edaspidi „asutus”) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 (1). Asutuse ülesanne on aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ning tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Kommentaaride puhul tuleb arvesse võtta konteksti, st Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ülesannete ülevõtmist asutuse poolt. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Kommentaaride puhul tuleb arvesse võtta konteksti, st Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee ülesannete ülevõtmist asutuse poolt.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Asutuse kulukohustuste summa oli 9 054 030 eurot, mis moodustas 2011. aasta eelarvest 71 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal II jaotise (halduskulud) puhul, kus see oli 57 %, ning III jaotise ehk tegevuskulude puhul (46 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel. |
| --- | --- |

12.

Asutuse kulukohustuste summa oli 9 054 030 eurot, mis moodustas 2011. aasta eelarvest 71 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal II jaotise (halduskulud) puhul, kus see oli 57 %, ning III jaotise ehk tegevuskulude puhul (46 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel.

| 13. | Asutuse eelarveaasta 2011 eelarve suurus oli 12,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismäärusele (12) rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 3,6 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas oma finantsmääruse artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 1 kirjendati kogusumma raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees. |
| --- | --- |

13.

Asutuse eelarveaasta 2011 eelarve suurus oli 12,7 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismäärusele (12) rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 3,6 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas oma finantsmääruse artikli 15 lõikega 4 ja artikli 16 lõikega 1 kirjendati kogusumma raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees.

| 14. | Leiti puudusi seoses sellega, et kolm juriidilist kohustust võeti enne eelarveliste kulukohustuste võtmist (summas 742 000 eurot). |
| --- | --- |

14.

Leiti puudusi seoses sellega, et kolm juriidilist kohustust võeti enne eelarveliste kulukohustuste võtmist (summas 742 000 eurot).

KOMMENTAARID ASUTUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 15. | Asutuse peaarvepidaja peab asutuse arvestussüsteemi heaks kiitma, nagu näeb ette finantsmäärus. |
| --- | --- |

15.

Asutuse peaarvepidaja peab asutuse arvestussüsteemi heaks kiitma, nagu näeb ette finantsmäärus.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Kõik auditeeritud hankemenetlused ei vastanud täiel määral üldise finantsmääruse sätetele. Siseriiklike õigusnormide alusel oli lepinguid sõlmitud 299 182 euro väärtuses, millest maksti 2011. aastal välja 248 775 eurot. Asutus peaks tagama kõigi uute lepingute sõlmimise täielikus kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega. |
| --- | --- |

16.

Kõik auditeeritud hankemenetlused ei vastanud täiel määral üldise finantsmääruse sätetele. Siseriiklike õigusnormide alusel oli lepinguid sõlmitud 299 182 euro väärtuses, millest maksti 2011. aastal välja 248 775 eurot. Asutus peaks tagama kõigi uute lepingute sõlmimise täielikus kooskõlas ELi hanke-eeskirjadega.

| 17. | Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide koefitsiendid ega lävendid kirjalikele testidele pääsemiseks ning reservnimekirja kandmiseks. Ühe hankemenetluse puhul ei vastanud omistatud palgaaste vaba ametikoha kohta avaldatud teatele. |
| --- | --- |

17.

Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Enne sooviavalduste läbivaatamist ei olnud paika pandud valikukriteeriumide koefitsiendid ega lävendid kirjalikele testidele pääsemiseks ning reservnimekirja kandmiseks. Ühe hankemenetluse puhul ei vastanud omistatud palgaaste vaba ametikoha kohta avaldatud teatele.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna asutuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 28. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eba.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Artikli 62 lõige 1.

12

---

LISA

Euroopa Pangandusjärelevalve (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114) | Artikkel 26:

  „1.   Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele.
  2.   Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele.
  3.   Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjassepuutuvates sektorites.”

  Artikkel 114:

  „1.   Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.” |
| --- | --- |
| Asutuse pädevus


  (Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010) | Eesmärgid:







  a) | parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26 ja 114)

Artikkel 26:

„1.   Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või toimimise tagamiseks vastavalt aluslepingute asjakohastele sätetele.

2.   Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt aluslepingute sätetele.

3.   Komisjoni ettepaneku põhjal määrab nõukogu kindlaks suunised ja tingimused, mis on vajalikud tasakaalustatud edasimineku tagamiseks kõigis asjassepuutuvates sektorites.”

Artikkel 114:

„1.   Kui aluslepingutes ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklis 26 seatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi sätteid. Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.”

Asutuse pädevus

Asutuse pädevus

(Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

(Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010)

Eesmärgid:

Eesmärgid:

a)

parandada siseturu toimimist, tagades sealhulgas eelkõige reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme;

| b) | tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

b)

tagada finantsturgude terviklikkus, läbipaistvus, tõhusus ja nõuetekohane toimimine;

| c) | tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd; |
| --- | --- |

c)

tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd;

| d) | vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist; |
| --- | --- |

d)

vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist ja edendada võrdsete konkurentsitingimuste loomist;

| e) | tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohase reguleerimise ja järelevalve ning |
| --- | --- |

e)

tagada laenude ja muude riskide võtmise nõuetekohase reguleerimise ja järelevalve ning

| f) | tugevdada tarbijakaitset. |
| --- | --- |

f)

tugevdada tarbijakaitset.

Ülesanded:

Ülesanded:

| a) | aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| b) | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele;

| c) | innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| d) | teha tihedat koostööd ESRB-ga (1); |
| --- | --- |

d)

teha tihedat koostööd ESRB-ga (1);

1

| e) | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid; |
| --- | --- |

e)

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid;

| f) | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

f)

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| g) | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

g)

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Pangandusjärelevalve tegevusele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| h) | tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset; |
| --- | --- |

h)

tugevdada hoiustajate ja investorite kaitset;

| i) | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele; |
| --- | --- |

i)

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, hoiustajate ja investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus ning meetodite väljatöötamisele raskustesse sattunud finantseerimisasutustega seotud probleemide lahendamiseks ning osaleda hinnangu andmisel sellele, milline on vajadus asjakohaste finantsinstrumentide järele;

| j) | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

j)

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| k) | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta; |
| --- | --- |

k)

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta;

| l) | võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded. |
| --- | --- |

l)

võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded.

Juhtimine

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Järelevalvenõukogu

Sellesse kuuluvad eesistuja, üks esindaja igast liikmesriigist (NSA (2) juht), komisjonist, EKP-st (3), ESRB-st, EIOPA-st (4) ja ESMA-st (5).

2

3

4

5

Juhatus

Juhatus

Juhatusse kuuluvad eesistuja ja kuus järelevalvenõukogu liiget.

Eesistuja

Eesistuja

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse järelevalvenõukogu poolt.

Apellatsiooninõukogu

Apellatsiooninõukogu

Kolme Euroopa järelevalveasutuse ühine organ.

Välisaudit

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament.

2011. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

2011. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

2011. aasta eelarve:

2011. aasta eelarve:

12,7 miljonit eurot

sellest:

Euroopa Liidu toetus: 5,1 miljonit eurot

liikmesriikide osalus: 7,4 miljonit eurot

vaatlejate osalus: 0,2 miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011:

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011:

40 ajutist teenistujat

6 lepingulist töötajat

5 lähetuses viibivat riiklikku eksperti

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Kogu ELi hõlmavad stressitestid, milles osales 90 panka 21 riigist ja mille tulemused avaldati juulis. |
| --- | --- |

—

Kogu ELi hõlmavad stressitestid, milles osales 90 panka 21 riigist ja mille tulemused avaldati juulis.

| — | Pankade rekapitaliseerimise soovitus, avaldati detsembris. |
| --- | --- |

—

Pankade rekapitaliseerimise soovitus, avaldati detsembris.

| — | Osalemine 54 järelevalvekolleegiumi koosolekul. |
| --- | --- |

—

Osalemine 54 järelevalvekolleegiumi koosolekul.

| — | Euroopa Komisjoni mitteformaalne tehniline nõustamine seoses komisjoni ettepanekuga koostada ühine käsiraamat CRD (6)/CRR (7) ja teiste seadusandlike ettepanekute kohta |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni mitteformaalne tehniline nõustamine seoses komisjoni ettepanekuga koostada ühine käsiraamat CRD (6)/CRR (7) ja teiste seadusandlike ettepanekute kohta

6

7

| — | Organisatsioonisisese juhtimise juhised järelevalvealaste ootuste tõstmiseks ja ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

—

Organisatsioonisisese juhtimise juhised järelevalvealaste ootuste tõstmiseks ja ühtlustamiseks.

| — | Juhised tasustamistavade kohta andmete kogumiseks. |
| --- | --- |

—

Juhised tasustamistavade kohta andmete kogumiseks.

| — | Rakendusuuring 2010. aasta detsembris avaldatud Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee juhiste kohta, mis käsitlesid tasustamispoliitikat ja -tavasid. |
| --- | --- |

—

Rakendusuuring 2010. aasta detsembris avaldatud Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee juhiste kohta, mis käsitlesid tasustamispoliitikat ja -tavasid.

| — | Tehnilisi märkusi sisaldav arvamus pankade saneerimise ning pangakriiside lahendamise võimaliku ELi raamistiku üle käivate arutelude eri aspektide kohta. |
| --- | --- |

—

Tehnilisi märkusi sisaldav arvamus pankade saneerimise ning pangakriiside lahendamise võimaliku ELi raamistiku üle käivate arutelude eri aspektide kohta.

| — | Kommentaarid mitmele IFRS (8) projekti käsitlevale IASB (9) ettepanekule, mis on seotud arvestusstandarditega. |
| --- | --- |

—

Kommentaarid mitmele IFRS (8) projekti käsitlevale IASB (9) ettepanekule, mis on seotud arvestusstandarditega.

8

9

| — | Kommentaarid IAASB (10) ettepanekutele, mis käsitlevad rahvusvaheliste auditeerimisstandardite projekti. |
| --- | --- |

—

Kommentaarid IAASB (10) ettepanekutele, mis käsitlevad rahvusvaheliste auditeerimisstandardite projekti.

10

| — | Finantsalase uuendustegevuse uue alalise komisjoni loomine eesmärgiga aidata Euroopa Pangandusjärelevalvel täita tarbijakaitsega seotud ülesandeid ja kohustusi. |
| --- | --- |

—

Finantsalase uuendustegevuse uue alalise komisjoni loomine eesmärgiga aidata Euroopa Pangandusjärelevalvel täita tarbijakaitsega seotud ülesandeid ja kohustusi.

| — | Riiklikele järelevalveasutustele korraldati 7 teavitusüritust ja 9 koolituskursust. |
| --- | --- |

—

Riiklikele järelevalveasutustele korraldati 7 teavitusüritust ja 9 koolituskursust.

| — | Korraldati üle 180 kohtumise välisosalejatega. |
| --- | --- |

—

Korraldati üle 180 kohtumise välisosalejatega.

Allikas: asutuse edastatud teave.

Allikas

---

(1)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

1

(2)  Riiklik järelevalveasutus

2

(3)  Euroopa Keskpank

3

(4)  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

4

(5)  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

5

(6)  Kapitalinõuete direktiiv

6

(7)  Kapitalinõuete määrus

7

(8)  Rahvusvahelised Finantsaruandlusstandardid

8

(9)  Rahvusvaheline Arvestusstandardite Nõukogu

9

(10)  Rahvusvaheline Auditeerimise ja Kindlustandvate Töövõttude Standardite Komitee

10

Allikas: asutuse edastatud teave.

Allikas

---

ASUTUSE VASTUSED

| 12. | 2011. aasta oli EBA esimene tegevusaasta, kusjuures asutamismäärus avaldati alles 15. detsembril 2010. Hilise avaldamise tõttu ei olnud võimalik õigeaegselt värvata vajalikku personali, mis omakorda takistas EBA tööprogrammi täielikku rakendamist. Ei saavutatud küll kõiki EBA-siseseid IT-eesmärke, kuid täideti EBA põhitegevusega seotud eesmärgid, sealhulgas keskse andmebaasi loomine ja haldamine. |
| --- | --- |

12.

2011. aasta oli EBA esimene tegevusaasta, kusjuures asutamismäärus avaldati alles 15. detsembril 2010. Hilise avaldamise tõttu ei olnud võimalik õigeaegselt värvata vajalikku personali, mis omakorda takistas EBA tööprogrammi täielikku rakendamist. Ei saavutatud küll kõiki EBA-siseseid IT-eesmärke, kuid täideti EBA põhitegevusega seotud eesmärgid, sealhulgas keskse andmebaasi loomine ja haldamine.

| 13. | EBA nõustub kommentaariga, et EBA finantsmäärus (mis on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu asutustele kohaldatava raamfinantsmäärusega) ei kajasta nõuetekohaselt EBA rahastamisstruktuuri. Kolm Euroopa järelevalveasutust alustasid ühistegevust, et leida koos Euroopa Komisjoniga jätkusuutlik lahendus. Kolm Euroopa järelevalveasutust on väljendanud Euroopa Komisjonile nõudmist leida pikaajaline lahendus 2014. aasta läbivaatamise ja järelevalveasutuste vastavatesse eeskirjadesse tehtava võimaliku muudatuse kontekstis. |
| --- | --- |

13.

EBA nõustub kommentaariga, et EBA finantsmäärus (mis on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu asutustele kohaldatava raamfinantsmäärusega) ei kajasta nõuetekohaselt EBA rahastamisstruktuuri. Kolm Euroopa järelevalveasutust alustasid ühistegevust, et leida koos Euroopa Komisjoniga jätkusuutlik lahendus. Kolm Euroopa järelevalveasutust on väljendanud Euroopa Komisjonile nõudmist leida pikaajaline lahendus 2014. aasta läbivaatamise ja järelevalveasutuste vastavatesse eeskirjadesse tehtava võimaliku muudatuse kontekstis.

| 14. | EBA tunnistab neid IT-valdkonna puudusi esimestel asutamiskuudel. Kõikide puudustega tegeldi kiiresti 2011. aasta kolmandas veerandis pärast IT-meeskonna tugevdamist. |
| --- | --- |

14.

EBA tunnistab neid IT-valdkonna puudusi esimestel asutamiskuudel. Kõikide puudustega tegeldi kiiresti 2011. aasta kolmandas veerandis pärast IT-meeskonna tugevdamist.

| 15. | Heakskiitmine, mis on EBA esimese tegevusaasta erakordselt suure töökoormuse tõttu hilinenud, toimub 2012. aastal. |
| --- | --- |

15.

Heakskiitmine, mis on EBA esimese tegevusaasta erakordselt suure töökoormuse tõttu hilinenud, toimub 2012. aastal.

| 16. | EBA päris enamiku hankemenetlustest oma eelkäijalt Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteelt (CEBS Secretariat Ltd). Suure töökoormuse ja ressursinappuse tõttu 2011. aastal ei olnud EBA esimesel tegevusaastal võimalik tagada täielikku vastavust Euroopa Liidu hankemenetluste eeskirjadele. Juhtkond tunnistas, et puudub täielik vastavus hankemenetluste eeskirjadele ja vajadusel allkirjastati vastavad eranditeated. Koostati prioriteete sisaldav hankekava ja 2012. aasta põhieesmärk on puuduste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

16.

EBA päris enamiku hankemenetlustest oma eelkäijalt Euroopa Pangandusjärelevalve Komiteelt (CEBS Secretariat Ltd). Suure töökoormuse ja ressursinappuse tõttu 2011. aastal ei olnud EBA esimesel tegevusaastal võimalik tagada täielikku vastavust Euroopa Liidu hankemenetluste eeskirjadele. Juhtkond tunnistas, et puudub täielik vastavus hankemenetluste eeskirjadele ja vajadusel allkirjastati vastavad eranditeated. Koostati prioriteete sisaldav hankekava ja 2012. aasta põhieesmärk on puuduste kõrvaldamine.

| 17. | EBA nõustub kommentaaridega ja on võtnud vajalikud meetmed, st kehtestanud sobivate kandidaatide valikukriteeriumide koefitsiendid ja reservnimekirja kandmise lävendid. Kõik need kriteeriumid kehtestatakse enne iga valikumenetluse taotluste läbivaatamist. |
| --- | --- |

17.

EBA nõustub kommentaaridega ja on võtnud vajalikud meetmed, st kehtestanud sobivate kandidaatide valikukriteeriumide koefitsiendid ja reservnimekirja kandmise lävendid. Kõik need kriteeriumid kehtestatakse enne iga valikumenetluse taotluste läbivaatamist.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/66

---

ARUANNE

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2012/C 388/12

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2). |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Keskus sõlmis 2009. aastal 9 miljoni euro suuruse raamlepingu, mis võimaldas tal selle summa ulatuses sõlmida erilepinguid valitud tarnijatega. Selle raamlepingu alusel sõlmis keskus konkreetseid lepinguid, mille algne maht olid kokku 8,4 miljonit eurot. Järgnevalt tehtud muudatused suurendasid lepingute väärtust 14,9 miljoni euroni. 2011. aasta lõpuks ulatusid tehtud maksed 12,2 miljoni euroni, millest 3,2 miljonit eurot maksti 2011. aastal. Raamlepinguga kehtestatud 9 miljoni euro suurust piirmäära ületavad kulukohustused ja maksed on eeskirjade vastased (12). |
| --- | --- |

10.

Keskus sõlmis 2009. aastal 9 miljoni euro suuruse raamlepingu, mis võimaldas tal selle summa ulatuses sõlmida erilepinguid valitud tarnijatega. Selle raamlepingu alusel sõlmis keskus konkreetseid lepinguid, mille algne maht olid kokku 8,4 miljonit eurot. Järgnevalt tehtud muudatused suurendasid lepingute väärtust 14,9 miljoni euroni. 2011. aasta lõpuks ulatusid tehtud maksed 12,2 miljoni euroni, millest 3,2 miljonit eurot maksti 2011. aastal. Raamlepinguga kehtestatud 9 miljoni euro suurust piirmäära ületavad kulukohustused ja maksed on eeskirjade vastased (12).

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides, välja arvatud punktis 10 kirjeldatud asjaolud, õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides, välja arvatud punktis 10 kirjeldatud asjaolud, õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Nagu eelmiselgi aastal, täheldati 2011. aasta puhul ülekannete suurt hulka. Keskuse 2011. aasta eelarve oli 56,6 miljonit eurot, millest 11 miljonit eurot (20 %) kanti üle 2012. aastasse, sh 38 % III jaotise (tegevuskulud) assigneeringutest. Ülekannete liiga suur maht koos madala viitkulude määraga (5,4 miljonit eurot) on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Nagu eelmiselgi aastal, täheldati 2011. aasta puhul ülekannete suurt hulka. Keskuse 2011. aasta eelarve oli 56,6 miljonit eurot, millest 11 miljonit eurot (20 %) kanti üle 2012. aastasse, sh 38 % III jaotise (tegevuskulud) assigneeringutest. Ülekannete liiga suur maht koos madala viitkulude määraga (5,4 miljonit eurot) on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID KESKUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Ühe raamlepingu haldamisega seotud eeskirjade eiramisi, mille tagajärjel esitati märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on käsitletud 10. punktis. Kontrollikoda leidis veel juhtumeid, kus keskuse kontrollidega ei olnud suudetud ära hoida lepingute puudulikku haldamist:






  — | ühel juhul muutis keskus mitme töövõtjaga sõlmitud raamlepingu raames sõlmitud lepingut 2010. aastal ja veelkord 2011. aastal. Muudatused vastasid raamlepingu tingimustele, kuid ei olnud kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega. Muudatused puudutasid lepingu pikkust ning nii teenuste mahu kui ka lepingu summade suurendamist. Maksed ületasid lepingu algväärtuse 0,2 miljoni euro võrra; |
| --- | --- | --- |

14.

Ühe raamlepingu haldamisega seotud eeskirjade eiramisi, mille tagajärjel esitati märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on käsitletud 10. punktis. Kontrollikoda leidis veel juhtumeid, kus keskuse kontrollidega ei olnud suudetud ära hoida lepingute puudulikku haldamist:

—

ühel juhul muutis keskus mitme töövõtjaga sõlmitud raamlepingu raames sõlmitud lepingut 2010. aastal ja veelkord 2011. aastal. Muudatused vastasid raamlepingu tingimustele, kuid ei olnud kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega. Muudatused puudutasid lepingu pikkust ning nii teenuste mahu kui ka lepingu summade suurendamist. Maksed ületasid lepingu algväärtuse 0,2 miljoni euro võrra;

| — | ühe teise, maksimaalselt 1,7 miljoni euro suuruse raamlepingu puhul ei viidatud selle rakendamiseks 2011. aastal sõlmitud neljas lepingus ei lepingu mahule, väärtusele ega ka pakutavatele teenustele. 2011. aastal oli nende erilepingutega seotud maksete summa 0,06 miljonit eurot. Raamlepingu pikkus (8 aastat) ületas lubatud maksimaalset lepingu kestust (13) ning keskus ei suutnud luua selget seost tarnijatele neilt tellitavate teenuste osutamiseks saadetud hankedokumentides sisalduvate tehniliste kirjelduste, pakkumuste hindamise kriteeriumide ja hinnastruktuuri vahel. |
| --- | --- |

—

ühe teise, maksimaalselt 1,7 miljoni euro suuruse raamlepingu puhul ei viidatud selle rakendamiseks 2011. aastal sõlmitud neljas lepingus ei lepingu mahule, väärtusele ega ka pakutavatele teenustele. 2011. aastal oli nende erilepingutega seotud maksete summa 0,06 miljonit eurot. Raamlepingu pikkus (8 aastat) ületas lubatud maksimaalset lepingu kestust (13) ning keskus ei suutnud luua selget seost tarnijatele neilt tellitavate teenuste osutamiseks saadetud hankedokumentides sisalduvate tehniliste kirjelduste, pakkumuste hindamise kriteeriumide ja hinnastruktuuri vahel.

| 15. | Üks 0,2 miljoni euro suurune toetusleping sõlmiti 2011. aastal, ehk rohkem kui neli kuud pärast tegevuse alustamist. Enne toetuslepingu allkirjastamist tehtud tegevus ja kulutused ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

15.

Üks 0,2 miljoni euro suurune toetusleping sõlmiti 2011. aastal, ehk rohkem kui neli kuud pärast tegevuse alustamist. Enne toetuslepingu allkirjastamist tehtud tegevus ja kulutused ei ole abikõlblikud.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Nagu eelmiselgi aastal leidis kontrollikoda puudusi seoses personali värbamismenetlustega. Puudusid tõendid sellest, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud oleksid olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. Valikukriteeriume ei olnud kohati kontrollitud ja abikõlblikkustingimusi muudeti hindamise käigus. |
| --- | --- |

16.

Nagu eelmiselgi aastal leidis kontrollikoda puudusi seoses personali värbamismenetlustega. Puudusid tõendid sellest, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud oleksid olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. Valikukriteeriume ei olnud kohati kontrollitud ja abikõlblikkustingimusi muudeti hindamise käigus.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning mis on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 28. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.ecdc.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 117 lõikes 2 sätestatakse, et „raamlepingutel põhinevad erilepingud sõlmitakse vastavalt raamlepingu tingimustele ...”.

12

(13)  Keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 72 sätestatakse maksimaalseks kestuseks neli aastat.

13

---

LISA

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (Stockholm)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | — | Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

—

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| — | Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd. |
| --- | --- |

—

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd.

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 851/2004)

Eesmärgid

| — | Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkkida võivaid tervisriske ja jagada nende kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkkida võivaid tervisriske ja jagada nende kohta teavet.

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust.

Ülesanded

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel.

| — | Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi. |
| --- | --- |

—

Keskus pakub ekspertnõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi.

| — | Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Keskus arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Keskus arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks.

| — | Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel. |
| --- | --- |

—

Keskus tugevdab liikmesriikide suutlikkust valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel.

| — | Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Keskus jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Haldusnõukogu koosseisu kuulub üks iga liikmesriigi poolt määratud liige, kaks Euroopa Parlamendi määratud liiget ja kolm komisjoni esindajat.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse aastaprogrammi ja eelarve ning teostab nende rakendamise järelkontrolli.

Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Nõuandev kogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt määratud liige ja kolm hääleõiguseta komisjoni esindajat.

Ülesanded

Nõuandev kogu peab tagama keskuse töö teadusliku kvaliteedi ja keskuse tegevuse ning arvamuste sõltumatuse.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

56,6 (57,8) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv: 200 (200)

Täidetud ametikohti: 177 (175)

Muu personal: 88 (79)

KOKKU: 265 (254), jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 174 (169) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 174 (169)

| — | haldus- ja muud ülesanded: 91 (85) |
| --- | --- |

—

haldus- ja muud ülesanded: 91 (85)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

64 (1)
  (93) nakkushaiguste ohu andmebaasil põhinevat nakkusohu seiret.

52 nakkushaiguste ohu nädalaaruannet, mis saadeti 331 (52) saajale.

Toetati kolme suure (5) massiüritusega seotud epideemiateabe kogumist.

Lisaks kontrolliti viit (5) erilise tähtsusega või avalike huvidega seotud sündmust.

Koostati 17 (32) ja ajakohastati 11 (10) ohuhinnangut.

Viidi läbi kaks (3) simulatsiooniharjutust selleks, et kontrollida ja parandada nakkushaigusteks valmisolekut ja nende puhul toimimist.

98 (80) stipendiaati said väljaõppe epidemioloogia alase sekkumise Euroopa programmi alusel (EPIET).

8 (6) stipendiaati said väljaõppe Euroopa rahvatervise mikrobioloogia koolituskeskuses (EUPHEM).

181 (106) rahvatervise eksperti 30st ELi/EMA riigist osales keskuse lühikoolitustel.

500 000 keskuse veebivärava külastajat (495 000, võeti kasutusele uus statistikasüsteem).

122 (35) teaduslikku väljaannet.

Korraldati neljas Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päev, kus osales 37 (36) riiki.

TESSy andmebaasidesse siseneti 11,2 (9,8) miljonil korral; 845 (628) aktiivset kasutajat 53st riigist.

Tõhustati seiret; 2011. aasta lõpuks integreeriti keskusesse 17st eriseirevõrgustikust 15 (11).

Avaldati epidemioloogiaalane aastaaruanne.

Avaldati aastaaruanded tuberkuloosi ja HIV/AIDSi ning mikroobivastastele ravimitele resistentsuse kohta.

2011. aastal avaldati 32 (38) gripi järelevalvet käsitlevat nädalaülevaadet.

Sidusrühmade taotlusel esitati 27 (20) teaduslikku arvamust.

2010. aasta novembris korraldati Lissabonis neljas Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta, millest võttis osa üle 562 (600) osaleja.

Korraldati kolmas Eurovaccine konverents 1 000(600) osavõtjaga.

Avaldati väljaande Eurosurveillance teaduslik nädalaväljaanne, millel oli interneti kaudu 13 302(1 665) tellijat.

Allikas: keskuse edastatud teave.

---

(1)  Langus on osaliselt tingitud menetluste muudatusest reisimisega seotud legionelloosi puhangute seires.

Allikas: keskuse edastatud teave.

---

KESKUSE VASTUSED

| 10. | Keskus sai sellest teadlikuks septembris 2011 ja pööras 2011. aasta oktoobri auditi ajal sellele kontrollikoja tähelepanu. Keskus oli selle juhtumi osas kontrollikojaga täielikult avameelne. Pärast sel ajal toimunud arutelu võttis keskus kõik vajalikud järgmised meetmed: uus pakkumismenetlus, mis algatati viivitamatult, et sõlmida uus raamleping; ja juhtumi registreerimine erandite registris. Detsembris 2011 edastas keskus kontrollikojale üksikasjaliku teabe lepingumahtude kohta, mida tuli kehtiva raamlepingu alusel veel allkirjastada, et tagada tegevuse järjepidevus; uue raamlepingu graafiku koos ajakavaga; ning meetmed, mis olid võetud sellise olukorra vältimiseks tulevikus, näiteks uue raamlepingu haldamine ühe eelarvevahendite käsutaja poolt ja selle vahendite kasutamise haldamine ressursiametniku poolt. Muud praegu võetavad meetmed on eraldiseisva IKT-üksuse loomine, lepingute haldamise vahendi rakendamine, töötajate väliskoolitused eesmärgiga teha neist keskuse sisekoolitajad, ja hangetega seotud sisemenetluse läbivaatamine. Keskus rõhutab, et vahendid ei ole läinud kaduma ja ühtki poolt ei ole ebasoodsalt koheldud. |
| --- | --- |

10.

Keskus sai sellest teadlikuks septembris 2011 ja pööras 2011. aasta oktoobri auditi ajal sellele kontrollikoja tähelepanu. Keskus oli selle juhtumi osas kontrollikojaga täielikult avameelne. Pärast sel ajal toimunud arutelu võttis keskus kõik vajalikud järgmised meetmed: uus pakkumismenetlus, mis algatati viivitamatult, et sõlmida uus raamleping; ja juhtumi registreerimine erandite registris. Detsembris 2011 edastas keskus kontrollikojale üksikasjaliku teabe lepingumahtude kohta, mida tuli kehtiva raamlepingu alusel veel allkirjastada, et tagada tegevuse järjepidevus; uue raamlepingu graafiku koos ajakavaga; ning meetmed, mis olid võetud sellise olukorra vältimiseks tulevikus, näiteks uue raamlepingu haldamine ühe eelarvevahendite käsutaja poolt ja selle vahendite kasutamise haldamine ressursiametniku poolt. Muud praegu võetavad meetmed on eraldiseisva IKT-üksuse loomine, lepingute haldamise vahendi rakendamine, töötajate väliskoolitused eesmärgiga teha neist keskuse sisekoolitajad, ja hangetega seotud sisemenetluse läbivaatamine. Keskus rõhutab, et vahendid ei ole läinud kaduma ja ühtki poolt ei ole ebasoodsalt koheldud.

| 13. | Võrreldes 2010. aastaga vähendas keskus 2011. aastal edukalt oma tegevuskulude ülekandmist 10 % võrra, mis tegi sellest edusammude teise järjestikuse aasta. Keskus jätkab pingutusi, et vähendada ülekandeid vastuvõetavale tasemele. Ülekannetega proportsionaalsed kumuleerunud kulud on võrreldes eelmise aastaga samuti paranenud 35 %-lt 49 %-le. |
| --- | --- |

13.

Võrreldes 2010. aastaga vähendas keskus 2011. aastal edukalt oma tegevuskulude ülekandmist 10 % võrra, mis tegi sellest edusammude teise järjestikuse aasta. Keskus jätkab pingutusi, et vähendada ülekandeid vastuvõetavale tasemele. Ülekannetega proportsionaalsed kumuleerunud kulud on võrreldes eelmise aastaga samuti paranenud 35 %-lt 49 %-le.

| 14. | Keskus vaatab läbi oma hangetega seotud sisemenetlused ja hindab, missugune lepingu haldamise rakendus sobib tema vajadustele kõige paremini, et parandada keskuse lepingute haldamist. Keskus kavandab ka väliskoolituste pakkumist oma töötajatele, et neist saaks seejärel keskuse sisekoolitajad antud teemal.






  — | keskus valmistab konkursside taasavamist ette põhjalikumalt ja kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega; |
| --- | --- | --- |

14.

Keskus vaatab läbi oma hangetega seotud sisemenetlused ja hindab, missugune lepingu haldamise rakendus sobib tema vajadustele kõige paremini, et parandada keskuse lepingute haldamist. Keskus kavandab ka väliskoolituste pakkumist oma töötajatele, et neist saaks seejärel keskuse sisekoolitajad antud teemal.

—

keskus valmistab konkursside taasavamist ette põhjalikumalt ja kooskõlas keskuse finantsmääruse rakenduseeskirjadega;

| — | side valdkonnas on tavapärane kasutada tarnija lepingumalli. Keskus on selles osas suhteliselt abitu, sest turul tegutsevate tarnijate arv on väga väike. |
| --- | --- |

—

side valdkonnas on tavapärane kasutada tarnija lepingumalli. Keskus on selles osas suhteliselt abitu, sest turul tegutsevate tarnijate arv on väga väike.

Lepingu pikkust arutati hangete, toetuste ja lepingute komitee koosolekul. Pikemat kestust õigustati analoogia põhjal samade argumentidega, mis olid pakkumiskutses DIGIT/R2/PO/2007/033 „Kõnesideteenused“, st viidates keerukusele ja suurtele installeerimiskuludele, mis tuleb operaatorile tasuda lepingu kestuse jooksul. Sellest loodeti positiivset mõju pakkujate arvule. ECDC finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 72 sätestatakse, et raamlepingu kestus ei tohi olla pikem kui 4 aastat, välja arvatud erandjuhtudel, mis on raamlepingust tulenevatel põhjustel nõuetekohaselt põhjendatud. Keskuse pakkumiskutses toodud põhjendus oli keskuse arvates nõuetekohane, sest see oli koopia Euroopa Komisjoni informaatika peadirektoraadi pakkumistingimustest.

| 15. | Keskus tunnistab, et Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi koordineerimise erilepingu sõlmimise ajakava ei lähe kokku partnerluse raamlepingus sätestatud menetlusega. Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi koordineerimise katkestamise otsus põhjusel, et puuduvad erilepingud, oleks aga tekitanud väljaõppeprogrammile märkimisväärset kahju. Keskus on oma lepingute haldamise menetlusi parandanud, et alustada pakkumistaotluste menetlusi varem ja jälgida tähelepanelikult kriitilisi etappe. |
| --- | --- |

15.

Keskus tunnistab, et Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi koordineerimise erilepingu sõlmimise ajakava ei lähe kokku partnerluse raamlepingus sätestatud menetlusega. Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi koordineerimise katkestamise otsus põhjusel, et puuduvad erilepingud, oleks aga tekitanud väljaõppeprogrammile märkimisväärset kahju. Keskus on oma lepingute haldamise menetlusi parandanud, et alustada pakkumistaotluste menetlusi varem ja jälgida tähelepanelikult kriitilisi etappe.

| 16. | Keskus võtab teadmiseks kontrollikoja kommentaari, mis suures osas viitab ECDC tavadele, mida muudeti juba 2011. aastal ning mille tulemuseks on keskuse läbivaadatud värbamismenetluse kehtestamine jaanuaris 2012. Valikukomisjon kehtestab alates 2011. aastast kirjalikud testid ja intervjuuküsimused enne taotluste saamist. Uus sisemenetlus hõlmab lävendite, intervjuu ja testide osatähtsuse üksikasjalikke eeskirju. Seda kohaldatakse rangelt. Teatud valikukriteeriume, nagu sotsiaalsed ja keeleoskused, ei hinnata otse, vaid kaudselt intervjuu käigus ja kirjalikes testides erioskuste kogumina. Valikukriteeriume muudeti vaid üks kord haldusvea tõttu. Mitte ühtki kandidaati ei hinnatud aga vastuvõetamatuks valikukriteeriumide muudetud sõnastuse tõttu. |
| --- | --- |

16.

Keskus võtab teadmiseks kontrollikoja kommentaari, mis suures osas viitab ECDC tavadele, mida muudeti juba 2011. aastal ning mille tulemuseks on keskuse läbivaadatud värbamismenetluse kehtestamine jaanuaris 2012. Valikukomisjon kehtestab alates 2011. aastast kirjalikud testid ja intervjuuküsimused enne taotluste saamist. Uus sisemenetlus hõlmab lävendite, intervjuu ja testide osatähtsuse üksikasjalikke eeskirju. Seda kohaldatakse rangelt. Teatud valikukriteeriume, nagu sotsiaalsed ja keeleoskused, ei hinnata otse, vaid kaudselt intervjuu käigus ja kirjalikes testides erioskuste kogumina. Valikukriteeriume muudeti vaid üks kord haldusvea tõttu. Mitte ühtki kandidaati ei hinnatud aga vastuvõetamatuks valikukriteeriumide muudetud sõnastuse tõttu.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/73

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/13

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena, vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena, vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2011. aastal oli ameti eelarve 93,2 miljonit eurot, millest 14,9 miljonit eurot (16 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveülekanded olid 11,5 miljonit eurot (55 %). Ülekannete osakaal on liialt kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2011. aastal oli ameti eelarve 93,2 miljonit eurot, millest 14,9 miljonit eurot (16 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud eelarveülekanded olid 11,5 miljonit eurot (55 %). Ülekannete osakaal on liialt kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | 2011. aastal tehtud viimase inventuuri tulemused viitavad mitmetele puudustele, eriti puudutab see info- ja sidetehnoloogiavahendite vähest (väärtuse mõttes) kontrollimist. Põhivara inventuuri kohta ei ole ametlikku poliitikat kehtestatud. |
| --- | --- |

13.

2011. aastal tehtud viimase inventuuri tulemused viitavad mitmetele puudustele, eriti puudutab see info- ja sidetehnoloogiavahendite vähest (väärtuse mõttes) kontrollimist. Põhivara inventuuri kohta ei ole ametlikku poliitikat kehtestatud.

| 14. | Amet kirjendab kasutusel olevate info- ja sidetehnoloogiavahendite projektidega seotud kulutusi põhivara asemel kuludena. |
| --- | --- |

14.

Amet kirjendab kasutusel olevate info- ja sidetehnoloogiavahendite projektidega seotud kulutusi põhivara asemel kuludena.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetlustes. Intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud kindlaks määratud, enne kui valikukomisjon avaldusi läbi vaatama hakkas. Huvide deklaratsioonidest ei piisanud, et avastada ja ära hoida valikukomisjoni liikmete huvide konflikte. Ühel juhul oli valikumenetlus eeskirjadevastane, kuna ametnikku ei värvatud samale ametikohale, mis oli avaldatud vaba ametikoha teates märgitud. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda leidis puudusi värbamismenetlustes. Intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud kindlaks määratud, enne kui valikukomisjon avaldusi läbi vaatama hakkas. Huvide deklaratsioonidest ei piisanud, et avastada ja ära hoida valikukomisjoni liikmete huvide konflikte. Ühel juhul oli valikumenetlus eeskirjadevastane, kuna ametnikku ei värvatud samale ametikohale, mis oli avaldatud vaba ametikoha teates märgitud.

| 16. | Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata neljas Euroopa ametis, sh ECHA, huvide konflikti olukordade haldamiseks kehtestatud poliitikat ja menetlusi. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne 15/2012). |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata neljas Euroopa ametis, sh ECHA, huvide konflikti olukordade haldamiseks kehtestatud poliitikat ja menetlusi. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne 15/2012).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantseeskirjadesse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 19. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 28. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://echa.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Kemikaaliamet (Helsinki)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Teabe kogumine







  — | Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Teabe kogumine

—

Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 114.

Ameti pädevus

(Määrus (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määrus (EÜ) nr 1272/2008 (ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine))

Eesmärgid

| — | REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena, vaba ringluse, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni (REACH-määruse artikli 1 lõige 1 ja klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikkel 1). |
| --- | --- |

—

REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete, nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena, vaba ringluse, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni (REACH-määruse artikli 1 lõige 1 ja klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikkel 1).

| — | Euroopa Kemikaaliamet asutatakse käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrusest (EÜ) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kemikaaliamet asutatakse käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil (REACH-määruse artikkel 75), samuti on ametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded, mis tulenevad klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrusest (EÜ) nr 1272/2008.

Ülesanded

| — | Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu ainete registreerimistaotlusi ja muid toimikuid ning kontrollib nende täielikkust (REACH-määruse II jaotis).

| — | Teeb registreerimistaotluste kohta järelpärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis). |
| --- | --- |

—

Teeb registreerimistaotluste kohta järelpärimisi ja võtab vastu andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevaid otsuseid (REACH-määruse III jaotis).

| — | Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse IV jaotis). |
| --- | --- |

—

Uurib, kas registreerimistoimikud on REACH-määrusega kooskõlas ja kontrollib neis sisalduvaid ettepanekuid ning kooskõlastab ainete hindamise protsessi (REACH-määruse IV jaotis).

| — | Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete kandidaatide loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb ettepanekuid väga ohtlike ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete kandidaatide loetellu ja teeb ettepanekuid mõningate nimetatud ainete lisamiseks autoriseeringut vajavate ainete loetellu ning käsitleb autoriseerimistaotlusi (REACH-määruse VII jaotis).

| — | Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis). |
| --- | --- |

—

Käsitleb piirangutega seotud toimikuid (REACH-määruse VIII jaotis).

| — | Loob ja haldab andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119). |
| --- | --- |

—

Loob ja haldab andmebaasi (andmebaase) teabega kõikide registreeritud ainete kohta ja teeb teatava teabe internetis avalikkusele tasuta kättesaadavaks (REACH-määruse artiklid 77 ja 119).

| — | Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikli 50 lõige 2). |
| --- | --- |

—

Annab tehnilisi ja teaduslikke suuniseid ning vajaduse korral abivahendeid (REACH-määruse artikkel 77, ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikli 50 lõige 2).

| — | Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrusele. (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikli 50 lõige 1). |
| --- | --- |

—

Annab liikmesriikidele ja ELi asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määrusele ning ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrusele. (REACH-määruse artikli 77 lõige 1, ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse artikli 50 lõige 1).

| — | Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatama läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitlema ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP). |
| --- | --- |

—

Võtab vastu klassifitseerimise ja märgistuse teateid, haldab avalikku klassifitseerimis- ja märgistusandmikku, vaatama läbi alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotlusi ning käsitlema ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanekuid (CLP).

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut. (REACH-määruse artikkel 79)

Ülesanded: Kooskõlas REACH-määruse artikli 78 ja ametite raamfinantsmäärusega peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektori ametisse nimetamine ja tema üle distsiplinaarvõimu teostamine, samuti apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

Tegevdirektor

Ülesanded: REACH-määruse artikkel 83.

Komiteed Euroopa Kemikaaliamet koosneb kolmest komiteest (riskihindamise, liikmesriikide ning sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee)

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punktid c-e.

Rakendamist käsitleva teabevahetuse foorum

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt f.

Sekretariaat

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt g.

Apellatsiooninõukogu

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt h.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel (REACH-määruse artikli 97 lõige 10).

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010 aasta andmed)

Eelarve (sh paranduseelarved)

| — | 93,2 (75,5) miljonit eurot, sh:






  — | lõivudest saadud tulud: 33,5 (35,0) miljonit eurot |
| --- | --- | --- |

—

93,2 (75,5) miljonit eurot, sh:

—

lõivudest saadud tulud: 33,5 (35,0) miljonit eurot

| — | liidu toetus: 0,0 (36,0) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

liidu toetus: 0,0 (36,0) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

| — | 456 (426) ametikohta ametikohtade loetelus |
| --- | --- |

—

456 (426) ametikohta ametikohtade loetelus

| — | täidetud ametikohtade arv: 441 (382) |
| --- | --- |

—

täidetud ametikohtade arv: 441 (382)

| — | muu personal: 101 (90) (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja praktikandid) |
| --- | --- |

—

muu personal: 101 (90) (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja praktikandid)

| — | personal kokku: 542 (472), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:






  — | põhitegevus: 443 (341) |
| --- | --- | --- |

—

personal kokku: 542 (472), mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

—

põhitegevus: 443 (341)

| — | haldus- ja tugiülesanded: 99 (131) |
| --- | --- |

—

haldus- ja tugiülesanded: 99 (131)

2011. aasta tegevus ning pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

   (1)

Euroopa Kemikaaliameti töökava on jagatud järgmiseks 15 tegevuseks.

Registreerimine, eelregistreerimine ja andmevahetus

| — | lõpetatud registreerimistoimikute arv (v.a tootmisalaseks uurimis- ja arendustegevuseks kasutatavad ained), sh 2010. aastast üle kantud toimikud: 6 100 (24 000) |
| --- | --- |

—

lõpetatud registreerimistoimikute arv (v.a tootmisalaseks uurimis- ja arendustegevuseks kasutatavad ained), sh 2010. aastast üle kantud toimikud: 6 100 (24 000)

| — | lõpetatud konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 630 |
| --- | --- |

—

lõpetatud konfidentsiaalsustaotluste hindamiste arv: 630

| — | saadud päringute arv: 1970 (1 600) |
| --- | --- |

—

saadud päringute arv: 1970 (1 600)

| — | andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 3 (6) |
| --- | --- |

—

andmevahetusega seotud vaidlusi käsitlevate otsuste arv: 3 (6)

| — | ainete arv, mille kohta teave avalikustati (v.a konfidentsiaalne teave): 4 100 (400) 24 000 toimikut |
| --- | --- |

—

ainete arv, mille kohta teave avalikustati (v.a konfidentsiaalne teave): 4 100 (400) 24 000 toimikut

Hindamine

| — | lõpetatud vastavuskontrollide arv: 146 (70) |
| --- | --- |

—

lõpetatud vastavuskontrollide arv: 146 (70)

| — | katsetamisettepanekuid käsitlevate otsuste arv: 22 (4) |
| --- | --- |

—

katsetamisettepanekuid käsitlevate otsuste arv: 22 (4)

Autoriseerimine ja piirangud

| — | kandidaatainete loetellu kantud ainete arv: 28 (16) |
| --- | --- |

—

kandidaatainete loetellu kantud ainete arv: 28 (16)

| — | soovitused ainete kohta, mis lisataks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (1) |
| --- | --- |

—

soovitused ainete kohta, mis lisataks autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu: 1 (1)

| — | komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 4 (0) |
| --- | --- |

—

komisjonile otsuse tegemiseks esitatud piirangute toimikute arv: 4 (0)

| — | saadud autoriseerimistaotluste arv: 0 (0) |
| --- | --- |

—

saadud autoriseerimistaotluste arv: 0 (0)

| — | ainete kandidaatide loetellu kandmise teatiste arv: 203 (0) |
| --- | --- |

—

ainete kandidaatide loetellu kandmise teatiste arv: 203 (0)

Klassifitseerimine ja märgistamine

| — | saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 3,4 miljonit (üle 110 000 aine jaoks) |
| --- | --- |

—

saadud klassifitseerimise ja märgistamise teatiste arv: 3,4 miljonit (üle 110 000 aine jaoks)

| — | saadud ettepanekud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta: 56 (81) |
| --- | --- |

—

saadud ettepanekud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta: 56 (81)

| — | alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 0 (0) |
| --- | --- |

—

alternatiivse keemilise nimetuse kasutamise taotluste arv: 0 (0)

Nõu ja abi

| — | konsultatsioonipunktile esitatud küsimuste arv: 5 400 (10 000) |
| --- | --- |

—

konsultatsioonipunktile esitatud küsimuste arv: 5 400 (10 000)

| — | välja antud uute suunisdokumentide arv: 3 (2) ja välja antud ajakohastatud suuniste arv: 14 (12) |
| --- | --- |

—

välja antud uute suunisdokumentide arv: 3 (2) ja välja antud ajakohastatud suuniste arv: 14 (12)

Toimingutele antud IT-tugi

| — | REACH-IT ja teiste teaduslike IT-süsteemide edasiarendamine |
| --- | --- |

—

REACH-IT ja teiste teaduslike IT-süsteemide edasiarendamine

Teaduslik ja praktiline nõustamine õigusaktide edasisel väljatöötamisel

| — | Euroopa Komisjoni taotlusel antud abi, nanomaterjalidele, OECD testimissuuniste projektile ja biotsiide käsitlevale määrusele antud abi |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni taotlusel antud abi, nanomaterjalidele, OECD testimissuuniste projektile ja biotsiide käsitlevale määrusele antud abi

| — | REACH-määruse artikli 117 lõigete 2 ja 3 raames esimeste aruannete valmimine |
| --- | --- |

—

REACH-määruse artikli 117 lõigete 2 ja 3 raames esimeste aruannete valmimine

Komiteed ja foorum

| — | liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 70 (26) |
| --- | --- |

—

liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 70 (26)

| — | piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 36 (16) |
| --- | --- |

—

piirkondliku nõuandekomitee (RAC) arvamuste arv: 36 (16)

| — | spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 4 (0) |
| --- | --- |

—

spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 4 (0)

Apellatsiooninõukogu

| — | esitatud kaebuste arv: 6 (1) |
| --- | --- |

—

esitatud kaebuste arv: 6 (1)

| — | kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 2 (0) ja menetlusotsuste arv: 10 (1) |
| --- | --- |

—

kaebuste kohta tehtud otsuste arv: 2 (0) ja menetlusotsuste arv: 10 (1)

Teavitustöö

| — | 1 (2) sidusrühmade päev 430 (700) osalejaga |
| --- | --- |

—

1 (2) sidusrühmade päev 430 (700) osalejaga

| — | 135 (3 000) osalejat juhtregistreerijate veebiseminaridel |
| --- | --- |

—

135 (3 000) osalejat juhtregistreerijate veebiseminaridel

| — | 70 (60) väljaannet; 1 500 (2 300) lehekülge tõlgitud 21 ELi keelde |
| --- | --- |

—

70 (60) väljaannet; 1 500 (2 300) lehekülge tõlgitud 21 ELi keelde

| — | veebilehel 2,9 miljonit (2,5 miljonit) külastust 200 (200) riigist |
| --- | --- |

—

veebilehel 2,9 miljonit (2,5 miljonit) külastust 200 (200) riigist

Suhted ELi institutsioonidega ja rahvusvaheline koostöö

| — | OECD-ga tehtav teadus- ja tehnikakoostöö (nt eChemPortal; QSAR Toolbox) |
| --- | --- |

—

OECD-ga tehtav teadus- ja tehnikakoostöö (nt eChemPortal; QSAR Toolbox)

Juhtimine

| — | haldus- ja juhtimissüsteemide, sh IQMS, pidev edasiarendamine ja täiustamine |
| --- | --- |

—

haldus- ja juhtimissüsteemide, sh IQMS, pidev edasiarendamine ja täiustamine

Rahastamine, hanked ja raamatupidamine

| — | range eelarve ja rahareservi haldamine, sh 2010. aastal saadud ELi toetuse tagasimaksmine |
| --- | --- |

—

range eelarve ja rahareservi haldamine, sh 2010. aastal saadud ELi toetuse tagasimaksmine

| — | 245 ettevõtte VKE-staatus kontrollitud |
| --- | --- |

—

245 ettevõtte VKE-staatus kontrollitud

Personal ja taristu

| — | 24 (35) lõpuleviidud valikumenetlust; 93 (121) töötajat värvatud (ajutised ja lepingulised töötajad) |
| --- | --- |

—

24 (35) lõpuleviidud valikumenetlust; 93 (121) töötajat värvatud (ajutised ja lepingulised töötajad)

Info- ja sidetehnoloogia

| — | Info- ja sidetehnoloogia hooldus; uute töökeskkondade loomine uutele töötajatele |
| --- | --- |

—

Info- ja sidetehnoloogia hooldus; uute töökeskkondade loomine uutele töötajatele

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Vajaduse korral on arvud ümardatud alla- või ülespoole lähima 10, 100 või 1 000-ni.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | ECHA saavutas 2011. aastal oma tööprogrammi ülekannetega seotud eesmärgi. ECHA vaatab 2012. aastal läbi oma ülekandepoliitika ja kehtestab rangemad põhjendused ja piirangud võimalikele ülekannetele 2013. eelarveaastasse. |
| --- | --- |

12.

ECHA saavutas 2011. aastal oma tööprogrammi ülekannetega seotud eesmärgi. ECHA vaatab 2012. aastal läbi oma ülekandepoliitika ja kehtestab rangemad põhjendused ja piirangud võimalikele ülekannetele 2013. eelarveaastasse.

| 13. | ECHA tunnistab täielikult füüsilise inventuuri õigsuse tähtsust. ECHA sõnastab oma põhivara haldamise poliitika 2012. aastal ja viib aasta lõpus läbi nõuetekohase füüsilise kontrolli. |
| --- | --- |

13.

ECHA tunnistab täielikult füüsilise inventuuri õigsuse tähtsust. ECHA sõnastab oma põhivara haldamise poliitika 2012. aastal ja viib aasta lõpus läbi nõuetekohase füüsilise kontrolli.

| 14. | ECHA arendab edasi meetodit, et kapitaliseerida asutuses loodud tarkvaraga seotud kulud eri tarkvaraversioonide tasandil. See lähenemine on tihedalt seotud käimasoleva kuluarvestuse projektiga ja sellesse integreeritud. |
| --- | --- |

14.

ECHA arendab edasi meetodit, et kapitaliseerida asutuses loodud tarkvaraga seotud kulud eri tarkvaraversioonide tasandil. See lähenemine on tihedalt seotud käimasoleva kuluarvestuse projektiga ja sellesse integreeritud.

| 15. | ECHA järgib oma valikumenetlustes täielikult läbipaistvuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid. ECHA vaatas läbi oma värbamismenetluse, sealhulgas huvide deklaratsioonid, et neid veelgi parandada ja tagada parima tava järgimine. Tulemuseks oli menetluste uuendamine, milles võeti arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. Vahepeal viidi nimetatud ametnik üle ametikoha teates avaldatud ametikohale. |
| --- | --- |

15.

ECHA järgib oma valikumenetlustes täielikult läbipaistvuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid. ECHA vaatas läbi oma värbamismenetluse, sealhulgas huvide deklaratsioonid, et neid veelgi parandada ja tagada parima tava järgimine. Tulemuseks oli menetluste uuendamine, milles võeti arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. Vahepeal viidi nimetatud ametnik üle ametikoha teates avaldatud ametikohale.

| 16. | ECHA vastused avaldatakse koos kontrollikoja eriaruandega 15/2012. |
| --- | --- |

16.

ECHA vastused avaldatakse koos kontrollikoja eriaruandega 15/2012.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/80

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/14

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2). |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Amet vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, parlamendile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Ühele rahvusvahelisele keskkonnaorganisatsioonile tehti makse summas 6 061 eurot, mis oli seotud ameti osalemisega nimetatud organisatsiooni poolt 2011. aasta veebruaris ja mais korraldatud ekspeditsioonidel. Nimetatud ekspeditsioonide puhul ei korraldatud hankemenetlust ega sõlmitud lepingut. Ekspeditsioonidega seotud täiendavad reisikulud summas 11 625 maksis kinni amet. Tegevdirektor kuulus kuni 2011. aasta aprillini kõnealuse organisatsiooni usaldusisikute kogusse. Kirjeldatud olukord kujutab endast ilmset huvide konflikti. |
| --- | --- |

12.

Ühele rahvusvahelisele keskkonnaorganisatsioonile tehti makse summas 6 061 eurot, mis oli seotud ameti osalemisega nimetatud organisatsiooni poolt 2011. aasta veebruaris ja mais korraldatud ekspeditsioonidel. Nimetatud ekspeditsioonide puhul ei korraldatud hankemenetlust ega sõlmitud lepingut. Ekspeditsioonidega seotud täiendavad reisikulud summas 11 625 maksis kinni amet. Tegevdirektor kuulus kuni 2011. aasta aprillini kõnealuse organisatsiooni usaldusisikute kogusse. Kirjeldatud olukord kujutab endast ilmset huvide konflikti.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Amet on aastate jooksul oluliselt parandanud oma värbamismenetluste läbipaistvust. Auditi käigus täheldati siiski, et erialase töökogemuse aastate arvestamisel oli kvalifitseerumis- ja valikukriteeriumide vaheline seos endiselt segane. Puudusid tõendid sellest, et kirjalike testide sisu ja lävendid pandi paika enne taotluste läbivaatamist. |
| --- | --- |

13.

Amet on aastate jooksul oluliselt parandanud oma värbamismenetluste läbipaistvust. Auditi käigus täheldati siiski, et erialase töökogemuse aastate arvestamisel oli kvalifitseerumis- ja valikukriteeriumide vaheline seos endiselt segane. Puudusid tõendid sellest, et kirjalike testide sisu ja lävendid pandi paika enne taotluste läbivaatamist.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning mis on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 31. mail 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.eea.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Keskkonnaamet (Kopenhaagen)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) | Keskkonnapoliitika

  Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.
  Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [- - -] Oma [- - -] poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut [- - -]. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90) | Eesmärgid

  Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:






  1) | objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:






  a) | rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

Keskkonnapoliitika

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. [- - -] Oma [- - -] poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut [- - -].

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90)

Eesmärgid

Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:

1)

objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:

a)

rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid;

| b) | hinnata nende rakendamist; |
| --- | --- |

b)

hinnata nende rakendamist;

| c) | kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud; |
| --- | --- |

c)

kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud;

| 2) | vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. |
| --- | --- |

2)

vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Ülesanded

| — | Koostöös liikmesriikidega asutada Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ja koordineerida selle tegevust. |
| --- | --- |

—

Koostöös liikmesriikidega asutada Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrk ja koordineerida selle tegevust.

| — | Anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks.

| — | Osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet. |
| --- | --- |

—

Osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet.

| — | Nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel. |
| --- | --- |

—

Nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel.

| — | Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust. |
| --- | --- |

—

Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust.

| — | Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega. |
| --- | --- |

—

Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega.

| — | Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse. |
| --- | --- |

—

Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse.

| — | Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta.

| — | Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist. |
| --- | --- |

—

Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist.

| — | Tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil.

| — | Teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa ühendusse mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust. |
| --- | --- |

—

Teha aktiivset koostööd teiste liidu asutuste ja programmide ning muude rahvusvaheliste asutustega ning ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa ühendusse mitte kuuluvate riikide institutsioonidega, võttes arvesse vajadust vältida kattuvat tegevust.

| — | Abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis ning asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, üks esindaja igast EMP liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat, kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast.

Ülesanded

Võtta vastu mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ja tagada nende rakendamine ning võtta vastu ameti iga-aastane tegevusaruanne.

Tegevdirektor

Tegevdirektori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

62,2 miljonit eurot (50,6 miljonit eurot)

ELi toetus: 66 % (80 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 134 (133)

Täidetud ametikohad: 132 (125) millele lisaks muud ametikohad 82 (76) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Personal kokku: 214 (201) mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

| — | põhitegevus 90 (89) |
| --- | --- |

—

põhitegevus 90 (89)

| — | haldusülesanded 43 (43) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded 43 (43)

| — | segaülesanded 1 (1) |
| --- | --- |

—

segaülesanded 1 (1)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

| Artiklid | 13 |
| --- | --- |
| Tähtsündmused | 46 |
| Pressiteated | 9 |
| Kõned | 1 |
| Internetis avaldatud artiklid | 3 |
| Andmekogumid | 30 |
| Näitajad | 12 |
| Kaardid, joonised | 271 |
| Reklaammaterjalid | 5 |
| Äridokumendid | 2 |
| Aruanded | 7 |
| Tehnilised aruanded | 30 |
| Üleeuroopalised hindamised | 1 |
| Aruanne Euroopa keskkonnaseisundi kohta (SOER2010) | 1 |

Artiklid

13

Tähtsündmused

46

Pressiteated

9

Kõned

1

Internetis avaldatud artiklid

3

Andmekogumid

30

Näitajad

12

Kaardid, joonised

271

Reklaammaterjalid

5

Äridokumendid

2

Aruanded

7

Tehnilised aruanded

30

Üleeuroopalised hindamised

1

Aruanne Euroopa keskkonnaseisundi kohta (SOER2010)

1

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Makse tehti uurimisjaamades viibivate töötajate söögi- ja elamiskulude katteks. Pärast seda, kui aprillis 2011 teavitas kontrollikoda tegevdirektorit võimalikust huvide konfliktist, astus tegevdirektor viivitamatult usaldusisikute kogust tagasi, et mitte ohustada ametit ning tagada uuringutulemuste neutraalsus. 2010. aasta eelarve kinnitamise protsessi tulemusi arvesse võttes on haldusnõukogu ja EEA juhtkond tugevdanud ameti huvide konflikti poliitikat, et edaspidi vältida mis tahes võimalikke probleeme. |
| --- | --- |

12.

Makse tehti uurimisjaamades viibivate töötajate söögi- ja elamiskulude katteks. Pärast seda, kui aprillis 2011 teavitas kontrollikoda tegevdirektorit võimalikust huvide konfliktist, astus tegevdirektor viivitamatult usaldusisikute kogust tagasi, et mitte ohustada ametit ning tagada uuringutulemuste neutraalsus. 2010. aasta eelarve kinnitamise protsessi tulemusi arvesse võttes on haldusnõukogu ja EEA juhtkond tugevdanud ameti huvide konflikti poliitikat, et edaspidi vältida mis tahes võimalikke probleeme.

| 13. | Amet võtab arvesse kontrollikoja märkusi ja on juba alustanud soovituste rakendamist. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab arvesse kontrollikoja märkusi ja on juba alustanud soovituste rakendamist.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/86

---

ARUANNE

Euroopa Kalanduskontrolli Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/15

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2). |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Euroopa Kalanduskontrolli Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Ameti peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Kontrollikoda leidis, et hankemenetluste läbiviimine vajab parandamist. Amet ei dokumenteerinud oma hankedokumentatsioonis piisavalt lepingusummade hinnangulist väärtust. Menetluste läbipaistvuse parandamiseks peab täpsustama mõningaid pakkujatele kehtestatud valikukriteeriume. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda leidis, et hankemenetluste läbiviimine vajab parandamist. Amet ei dokumenteerinud oma hankedokumentatsioonis piisavalt lepingusummade hinnangulist väärtust. Menetluste läbipaistvuse parandamiseks peab täpsustama mõningaid pakkujatele kehtestatud valikukriteeriume.

| 13. | Ametis puuduvad veel piisavad protseduurid ameti sees loodud immateriaalse vara kulude registreerimiseks ja jagamiseks. |
| --- | --- |

13.

Ametis puuduvad veel piisavad protseduurid ameti sees loodud immateriaalse vara kulude registreerimiseks ja jagamiseks.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Tegevdirektori ametisse nimetamise menetluse käigus rikkus üks haldusnõukogu liige võtmepositsioonidele ametisse nimetamist reguleerivaid määrusi, nimetades kandidaadi, kelle poolt komisjon soovis hääletada. |
| --- | --- |

14.

Tegevdirektori ametisse nimetamise menetluse käigus rikkus üks haldusnõukogu liige võtmepositsioonidele ametisse nimetamist reguleerivaid määrusi, nimetades kandidaadi, kelle poolt komisjon soovis hääletada.

| 15. | Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetlusi tuleb veelgi parandada. Vaba ametikoha kohta avaldatud teated ei sisalda teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta. Valikukomisjoni koosolekud ei olnud piisavalt dokumenteeritud ning ühes värbamismenetluses ei järginud ametisse nimetav asutus valikukomisjoni pakutud kandidaatide nimekirja järjestust ega põhjendanud seejuures oma otsust. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetlusi tuleb veelgi parandada. Vaba ametikoha kohta avaldatud teated ei sisalda teavet kaebuste esitamise ning kaebemenetluste kohta. Valikukomisjoni koosolekud ei olnud piisavalt dokumenteeritud ning ühes värbamismenetluses ei järginud ametisse nimetav asutus valikukomisjoni pakutud kandidaatide nimekirja järjestust ega põhjendanud seejuures oma otsust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 5. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cfca.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Kalanduskontrolli Amet
   (1)
  (Vigo)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43) | Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 768/2005, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1224/2009) | Eesmärgid







  — | Määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 43)

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega artikli 40 lõikes 1 ettenähtud ühise põllumajanduse turukorralduse ning muud ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.

Ameti pädevus

(Nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 768/2005, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1224/2009)

Eesmärgid

—

Määrusega moodustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Amet, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Ülesanded/missioon

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust ning ELil lasuvaid inspekteerimiskohustusi;

| — | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele; |
| --- | --- |

—

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist vastavalt määruse sätetele;

| — | aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet komisjonile ja kolmandatele pooltele;

| — | aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| — | aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu liidus; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu liidus;

| — | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| — | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| — | vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki; |
| --- | --- |

—

vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki;

| — | toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige:






  1) | liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamine konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

—

toetada ühise kalanduspoliitika kontrolli süsteemi ühtlast rakendamist, mis hõlmab eelkõige:

1)

liikmesriikide kontrollitegevuste operatiivkoostöö korraldamine konkreetsete inspekteerimis- ja kontrolliprogrammide, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi inspekteerimise ja kontrolli programmide ning rahvusvaheliste kontrolliprogrammide rakendamiseks;

| 2) | ameti ülesannete täitmiseks vajalik kontrollitöö. |
| --- | --- |

2)

ameti ülesannete täitmiseks vajalik kontrollitöö.

Juhime tähelepanu sellele, et peale ameti loomist sätestava määruse muutmist nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 on ameti pädevust laiendatud järgnevalt:

| 1) | ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks; |
| --- | --- |

1)

ameti ametnikud võib määrata rahvusvahelistes vetes ELi inspektoriks;

| 2) | amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks; |
| --- | --- |

2)

amet võib omandada, rentida või laenutada varustuse, mis on vajalik ühiskasutuskavade rakendamiseks;

| 3) | komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse tõsine risk ühisele kalanduspoliitikale) ja teavitab sellest komisjoni. |
| --- | --- |

3)

komisjonilt sellise teate saamise korral või omal algatusel tegutsedes loob amet viivitamatult erakorralise üksuse (kui tuvastatakse tõsine risk ühisele kalanduspoliitikale) ja teavitab sellest komisjoni.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja kuuest komisjoni esindajast.

Ülesanded

Võtta vastu ameti eelarve, tööprogramm ja aastaaruanne. Võtta vastu lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu. Anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on esitanud.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Sisekontroll

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

2011. aasta kogueelarve: 12,85 (11,01) miljonit eurot

| — | I jaotis – 6,04 (6,03) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

I jaotis – 6,04 (6,03) miljonit eurot

| — | II jaotis – 1,23 (0,96) miljonit eurot |
| --- | --- |

—

II jaotis – 1,23 (0,96) miljonit eurot

| — | III jaotis – 5,57 miljonit eurot (4,01 miljonit eurot, kui võtta arvesse sihtotstarbeline tulu summas 2,6 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

III jaotis – 5,57 miljonit eurot (4,01 miljonit eurot, kui võtta arvesse sihtotstarbeline tulu summas 2,6 miljonit eurot)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

53 (53) ajutist teenistujat ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 52 (52)

- 5 (5) lepingulist töötajat, millest täidetud4 (2)

Personal kokku: 58 (58) ametikohta, millest täidetud 56 (54).

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Tegevuse kooskõlastamine

| — | ühiskasutuskava rakendamine tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri); |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche'i idaosas ning läänepoolsetes vetes (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri);

| — | ühiskasutuskava tursapüügi kohta Balti meres; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava tursapüügi kohta Balti meres;

| — | ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil;

| — | ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava rakendamine Loode-Atlandi ja Kirde-Atlandi kalandusorganisatsioonide piirkondades;

| — | ühiskasutuskava pelaagiliste liikide jaoks ELi läänepoolsetes vetes; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskava pelaagiliste liikide jaoks ELi läänepoolsetes vetes;

| — | ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmete toetamine; |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamise meetmete toetamine;

| — | ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu; |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskavade konsolideerimine piirkondliku lähenemisviisi edendamise kaudu;

| — | ühiskasutuskavades ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ning liikmesriikide inspektorite koolitamine. |
| --- | --- |

—

ühiskasutuskavades ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses osalevate ning liikmesriikide inspektorite koolitamine.

Suutlikkuse arendamine

| — | ELi riikide kalanduskontrolli alaste IT-süsteemide kaardistamine; |
| --- | --- |

—

ELi riikide kalanduskontrolli alaste IT-süsteemide kaardistamine;

| — | suunava ettepaneku tegemine koolituse õppekava koostamise kohta; |
| --- | --- |

—

suunava ettepaneku tegemine koolituse õppekava koostamise kohta;

| — | koolituse veebipõhise koostööplatvormi väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koolituse veebipõhise koostööplatvormi väljatöötamine;

| — | liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide abistamine riiklike koolitusprogrammide koostamisel;

| — | informatsiooni- ja sidetehnoloogia põhiste järelevalvelahenduste töö, hooldus ja edasiarendamine; Laevade seiresüsteemi, elektrooniline aruandlussüsteem, Fishnet; |
| --- | --- |

—

informatsiooni- ja sidetehnoloogia põhiste järelevalvelahenduste töö, hooldus ja edasiarendamine; Laevade seiresüsteemi, elektrooniline aruandlussüsteem, Fishnet;

| — | ameti ühiskasutuskavade kooskõlastamiseks ettenähtud ruumi sisseseadmine; |
| --- | --- |

—

ameti ühiskasutuskavade kooskõlastamiseks ettenähtud ruumi sisseseadmine;

| — | lepinguliste teenuste osutamine ameti kalanduskontrolli laeva prahtimisel. |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenuste osutamine ameti kalanduskontrolli laeva prahtimisel.

(lisainfo ameti 2011. aasta tööprogrammis)

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Juhime tähelepanu asjaolule, et alates 1. jaanuarist 2012 kannab amet uut nime: Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri asemel on uueks nimeks Euroopa Kalanduskontrolli Amet.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Amet kehtestas sisemenetlused, et tagada lepingusummade hinnangulise väärtuse dokumenteerimise kindlad alused. Amet võtab sellegipoolest teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja parandab hanketoimikute dokumenteerimist. Amet nõustus ka kontrollikoja tähelepanekuga valikukriteeriumide kohta. |
| --- | --- |

12.

Amet kehtestas sisemenetlused, et tagada lepingusummade hinnangulise väärtuse dokumenteerimise kindlad alused. Amet võtab sellegipoolest teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja parandab hanketoimikute dokumenteerimist. Amet nõustus ka kontrollikoja tähelepanekuga valikukriteeriumide kohta.

| 13. | Amet rõhutab, et registreeritavad ja eelarvesse kantavad sisekulud on suhteliselt piiratud. Amet vaatab sellegipoolest praegu läbi oma haldus- ja põhitegevust, võttes arvesse kontrollikoja kommentaare. |
| --- | --- |

13.

Amet rõhutab, et registreeritavad ja eelarvesse kantavad sisekulud on suhteliselt piiratud. Amet vaatab sellegipoolest praegu läbi oma haldus- ja põhitegevust, võttes arvesse kontrollikoja kommentaare.

| 14. | Haldusnõukogu liikmete tegevus ei kuulu ameti pädevusalasse, mistõttu tegevdirektor menetluste eest ei vastuta. |
| --- | --- |

14.

Haldusnõukogu liikmete tegevus ei kuulu ameti pädevusalasse, mistõttu tegevdirektor menetluste eest ei vastuta.

| 15. | Amet lisab selle teabe oma vaba ametikoha teadetesse ja kohandab protokollide malldokumendi kontrollikoja soovitustele. Amet on seisukohal, et kõik valikukomisjoni esitatud loetelus olevad kandidaadid on töölevõtmiseks sobivad. Nimetatud konkreetsel juhul olid kahele kandidaadile antud hinded teistest märkimisväärselt kõrgemad. Võttes arvesse väikest erinevust kahe kandidaadi hinnetes, valis ametisse nimetav asutus kahest kandidaadist ühe, keda peeti lõpuks kõige sobivamaks. |
| --- | --- |

15.

Amet lisab selle teabe oma vaba ametikoha teadetesse ja kohandab protokollide malldokumendi kontrollikoja soovitustele. Amet on seisukohal, et kõik valikukomisjoni esitatud loetelus olevad kandidaadid on töölevõtmiseks sobivad. Nimetatud konkreetsel juhul olid kahele kandidaadile antud hinded teistest märkimisväärselt kõrgemad. Võttes arvesse väikest erinevust kahe kandidaadi hinnetes, valis ametisse nimetav asutus kahest kandidaadist ühe, keda peeti lõpuks kõige sobivamaks.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/92

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/16

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada liidu õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2). |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada liidu õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2011. aastal tehti eelarves 13 ümberpaigutust, mis suurendasid oluliselt IT-kulutuste assigneeringuid (12). I jaotisest (personalikulud) paigutati II jaotisesse (halduskulud) ümber kokku 2,5 miljonit eurot, ehk 21 % algsetest II jaotise assigneeringutest. III jaotise puhul (tegevuskulud) tühistati 1,8 miljoni euro väärtuses liigendatud maksete assigneeringuid, ehk 25 % algsetest liigendatud assigneeringutest. Antud olukord viitab eelarve kavandamise ja täitmisega seotud puudustele ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2011. aastal tehti eelarves 13 ümberpaigutust, mis suurendasid oluliselt IT-kulutuste assigneeringuid (12). I jaotisest (personalikulud) paigutati II jaotisesse (halduskulud) ümber kokku 2,5 miljonit eurot, ehk 21 % algsetest II jaotise assigneeringutest. III jaotise puhul (tegevuskulud) tühistati 1,8 miljoni euro väärtuses liigendatud maksete assigneeringuid, ehk 25 % algsetest liigendatud assigneeringutest. Antud olukord viitab eelarve kavandamise ja täitmisega seotud puudustele ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

| 13. | Amet soetas 2011. aasta detsembris uue peakorterihoone 36,8 miljoni euro eest, mis tasutakse 25 aasta jooksul kvartalipõhiste maksetena, tekitades intressimakseid summas 18,5 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et amet oleks võinud koostöös eelarvepädevate institutsioonidega püüda leida säästlikuma lahenduse, mis oleks täielikult kooskõlas finantsmäärusega ja järgiks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. |
| --- | --- |

13.

Amet soetas 2011. aasta detsembris uue peakorterihoone 36,8 miljoni euro eest, mis tasutakse 25 aasta jooksul kvartalipõhiste maksetena, tekitades intressimakseid summas 18,5 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et amet oleks võinud koostöös eelarvepädevate institutsioonidega püüda leida säästlikuma lahenduse, mis oleks täielikult kooskõlas finantsmäärusega ja järgiks usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Värbamismenetluse läbipaistvus vajab parandamist. Valikukomisjon pani kirjalike testide ja intervjuude küsimused paika pärast taotluste läbivaatamist ning valikukomisjoni liikmed ei allkirjastanud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid mitte enne kandidaatide taotluste hindamist vaid hindamise käigus. |
| --- | --- |

14.

Värbamismenetluse läbipaistvus vajab parandamist. Valikukomisjon pani kirjalike testide ja intervjuude küsimused paika pärast taotluste läbivaatamist ning valikukomisjoni liikmed ei allkirjastanud konfidentsiaalsusdeklaratsioone ja huvide konflikti puudumise tõendeid mitte enne kandidaatide taotluste hindamist vaid hindamise käigus.

| 15. | Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata neljas Euroopa agentuuris, sh EFSA, huvide konflikti olukordade haldamiseks kehtestatud poliitikat ja menetlusi. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012). |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata neljas Euroopa agentuuris, sh EFSA, huvide konflikti olukordade haldamiseks kehtestatud poliitikat ja menetlusi. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning mis on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 14. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 28. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.efsa.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Nimetatud 13 ümberpaigutust puudutavad paljusid eelarveridu. Näiteks: 2011. aasta mais tehtud ümberpaigutus hõlmas 63 eelarverida ja 2011. aasta detsembris tehtud kolm ümberpaigutust hõlmasid 87 eelarverida. Osa eelarveridasid vähenes ja osa suurenes lühikese aja jooksul. IT-andmete kogumise ja võrgustamise assigneeringud suurenesid 116 % võrra 5,2 miljoni euroni ning neist 90 % kanti järgmisesse aastasse.

12

---

LISA

Euroopa Toiduohutusamet (Parma)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Teabe kogumine







  — | ühine põllumajanduspoliitika (aluslepingu artikkel 38) |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Teabe kogumine

—

ühine põllumajanduspoliitika (aluslepingu artikkel 38)

| — | siseturu toimimine (aluslepingu artikkel 114) |
| --- | --- |

—

siseturu toimimine (aluslepingu artikkel 114)

| — | rahvatervis (aluslepingu artikkel 168) |
| --- | --- |

—

rahvatervis (aluslepingu artikkel 168)

| — | ühine kaubanduspoliitika (aluslepingu artikkel 206) |
| --- | --- |

—

ühine kaubanduspoliitika (aluslepingu artikkel 206)

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002)

Eesmärgid

| — | avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toitu- ja toiduohutust |
| --- | --- |

—

avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toitu- ja toiduohutust

| — | anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta |
| --- | --- |

—

anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta

| — | aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele |
| --- | --- |

—

aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele

| — | koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske |
| --- | --- |

—

koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske

Ülesanded

| — | esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid |
| --- | --- |

—

esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid

| — | soodustada riski hindamise ühtseid metoodikaid |
| --- | --- |

—

soodustada riski hindamise ühtseid metoodikaid

| — | abistada komisjoni |
| --- | --- |

—

abistada komisjoni

| — | otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid |
| --- | --- |

—

otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ning teha neist kokkuvõtteid

| — | teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske |
| --- | --- |

—

teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske

| — | luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik |
| --- | --- |

—

luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik

| — | anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes |
| --- | --- |

—

anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes

| — | parandada rahvusvahelist koostööd |
| --- | --- |

—

parandada rahvusvahelist koostööd

| — | tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave |
| --- | --- |

—

tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave

| — | osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis |
| --- | --- |

—

osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis

Juhtimine

Juhatus

Koosseis

14 nõukogu poolt (koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga) nimetatud liiget ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanne

Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine.

Tegevdirektor

Nimetatud juhatuse poolt komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

Nõuandev kogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist.

Ülesanne

Tegevdirektori nõustamine.

Teaduskomitee ja teaduskomisjonid

Ameti teaduslike arvamuste koostamine.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

EFSA siseauditi üksus.

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

78,8 (74,7) miljonit eurot, millest Euroopa Liidu toetus moodustab 100 % (100 %).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011:

355 (355) töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud:

334 (330) töötajat (ajutist teenistujad ja ametnikud)

109 (103) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

personal kokku (1): 443 (433) mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

põhitegevus: 326 (323)

haldusülesanded: 117 (110)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Teaduslikud väljundid ja toetavad väljaanded 2011 (2010)

1. tegevus:   teaduslikud arvamused, nõustamine ja riskihindamisdokumendid

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid 9 (2) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid 9 (2)

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused 38 (48) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused 38 (48)

| — | EFSA teaduslikud aruanded 3 (5) |
| --- | --- |

—

EFSA teaduslikud aruanded 3 (5)

| — | EFSA avaldused 3 (4) |
| --- | --- |

—

EFSA avaldused 3 (4)

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused 4 (7) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused 4 (7)

1. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 57 (66)

2. tegevus:   heakskiitu vajavate toodete, ainete ja nõuete hindamine

| — | pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused 54 (73) |
| --- | --- |

—

pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperthinnangu järeldused 54 (73)

| — | EFSA suunised 2 (1) |
| --- | --- |

—

EFSA suunised 2 (1)

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid 17 (6) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid 17 (6)

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused 298 (244) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused 298 (244)

| — | EFSA teaduslikud aruanded 1 (2) |
| --- | --- |

—

EFSA teaduslikud aruanded 1 (2)

| — | teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused 9 (5) |
| --- | --- |

—

teaduskomitee/teaduskomisjonide avaldused 9 (5)

| — | EFSA avaldused 3 (0) |
| --- | --- |

—

EFSA avaldused 3 (0)

2. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 384 (331)

3. tegevus:   andmete kogumine, teadusalane koostöö ja töö võrgustikega

| — | EFSA suunised 3 (3) |
| --- | --- |

—

EFSA suunised 3 (3)

| — | EFSA avaldused 0 (2) |
| --- | --- |

—

EFSA avaldused 0 (2)

| — | põhjendatud arvamused 88 (68) |
| --- | --- |

—

põhjendatud arvamused 88 (68)

| — | EFSA teaduslikud aruanded 16 (38) |
| --- | --- |

—

EFSA teaduslikud aruanded 16 (38)

3. tegevuse teaduslikke väljundeid kokku: 107 (111)

Toetavad väljaanded

| — | ürituste aruanded 8 (7) |
| --- | --- |

—

ürituste aruanded 8 (7)

| — | välised teaduslikud aruanded 37 (33) |
| --- | --- |

—

välised teaduslikud aruanded 37 (33)

| — | tehnilised aruanded 65 (17) |
| --- | --- |

—

tehnilised aruanded 65 (17)

Toetavaid väljaandeid kokku: 110 (57)

Väljundeid kokku: 658 (565)

| — | teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 35 % (34 %) |
| --- | --- |

—

teaduslikud väljundid, mida toetab kommunikatsioonitegevus: 35 % (34 %)

| — | avalik nõustamine: 78 (78) |
| --- | --- |

—

avalik nõustamine: 78 (78)

| — | veebilehe külastused: 3,5 miljonit külastust (3,0) |
| --- | --- |

—

veebilehe külastused: 3,5 miljonit külastust (3,0)

| — | EFSA Highlights - väljaande tellijad: 27 933(26 934) |
| --- | --- |

—

EFSA Highlights - väljaande tellijad: 27 933(26 934)

| — | meediakajastus: 9 397(8 330) |
| --- | --- |

—

meediakajastus: 9 397(8 330)

| — | meediapäringud: 1 086(857) |
| --- | --- |

—

meediapäringud: 1 086(857)

| — | pressiteated: 15 (16) |
| --- | --- |

—

pressiteated: 15 (16)

| — | uudised veebilehel: 63 (59) |
| --- | --- |

—

uudised veebilehel: 63 (59)

| — | intervjuud: 126 (116) |
| --- | --- |

—

intervjuud: 126 (116)

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Sh 7 tööpakkumist sisaldavat kirja, mis oli välja saadetud seisuga 31.12.2011.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Kohandused (eelkõige IT-süsteemide osas) olid tingitud organisatsiooni ümberkujundamisest, uute ruumide hankimisest ja nendesse kolimisest, samuti viivitati teadlikult mõne värbamismenetlusega mõni kuu. See tekitas vähem prognoositavama keskkonna, mille tõttu oli vaja teha eelarves rohkem ümberpaigutusi (2010. aastal 4 %, kuid 2011. aastal 6 %).
  EFSA kaalub võimalust kohandada eelarvestruktuuri üldise eelarveraamistikuga nii, et tulevikus oleks killustatus ja ümberpaigutuste vajadus väiksem.
  Liigendatud maksete assigneeringute alakasutamine tuleneb raskustest prognoosida 2009. aastal alustatud mitmeaastaste teaduskoostööprojektide maksegraafikuid. |
| --- | --- |

12.

Kohandused (eelkõige IT-süsteemide osas) olid tingitud organisatsiooni ümberkujundamisest, uute ruumide hankimisest ja nendesse kolimisest, samuti viivitati teadlikult mõne värbamismenetlusega mõni kuu. See tekitas vähem prognoositavama keskkonna, mille tõttu oli vaja teha eelarves rohkem ümberpaigutusi (2010. aastal 4 %, kuid 2011. aastal 6 %).

EFSA kaalub võimalust kohandada eelarvestruktuuri üldise eelarveraamistikuga nii, et tulevikus oleks killustatus ja ümberpaigutuste vajadus väiksem.

Liigendatud maksete assigneeringute alakasutamine tuleneb raskustest prognoosida 2009. aastal alustatud mitmeaastaste teaduskoostööprojektide maksegraafikuid.

| 13. | EFSA hankis peakorterihoone eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul ja nende teadmisel, et tagasimakseperiood on 25 aastat. EFSA palus hiljuti Euroopa Komisjonilt kaaluda võimalust küsida eelarvepädevatelt institutsioonidelt lisaressursse, et lühendada tagasimakseperioodi. Selline planeeritust varasem ost oleks võimalik ilma EFSA-le tekkivate kuludeta. |
| --- | --- |

13.

EFSA hankis peakorterihoone eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul ja nende teadmisel, et tagasimakseperiood on 25 aastat. EFSA palus hiljuti Euroopa Komisjonilt kaaluda võimalust küsida eelarvepädevatelt institutsioonidelt lisaressursse, et lühendada tagasimakseperioodi. Selline planeeritust varasem ost oleks võimalik ilma EFSA-le tekkivate kuludeta.

| 14. | EFSA värbamismenetlused vastavad täielikult õigusaktide nõuetele.
  Läbipaistvuse parandamiseks võttis EFSA 2012. aasta jaanuaris kasutusele menetlused, millega tagab järgmise: | pädevuse hindamise viis määratakse enne avalduste hindamist; |
| --- | --- | --- |

14.

EFSA värbamismenetlused vastavad täielikult õigusaktide nõuetele.

Läbipaistvuse parandamiseks võttis EFSA 2012. aasta jaanuaris kasutusele menetlused, millega tagab järgmise:

pädevuse hindamise viis määratakse enne avalduste hindamist;

| | valikukomisjoni liikmete konfidentsiaalsusdeklaratsioonid ja huvide konflikti puudumise deklaratsioonid allkirjastatakse ning neid hinnatakse süstemaatiliselt menetluse varasemas etapis. |
| --- | --- |

valikukomisjoni liikmete konfidentsiaalsusdeklaratsioonid ja huvide konflikti puudumise deklaratsioonid allkirjastatakse ning neid hinnatakse süstemaatiliselt menetluse varasemas etapis.

| 15. | EFSA vastused on eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012). |
| --- | --- |

15.

EFSA vastused on eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012).

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/98

---

ARUANNE

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastustega

2012/C 388/17

SISSEJUHATUS

| 1. | Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2). Instituut sai täieliku sõltumatuse 2010. aastal. |
| --- | --- |

1.

Vilniuses asuv Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (edaspidi „instituut”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1922/2006 (1). Instituudi ülesanne on koguda, analüüsida ja levitada soolist võrdõiguslikkust käsitlevat teavet, töötada välja, analüüsida, hinnata ja levitada metodoloogilisi vahendeid eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse (2). Instituut sai täieliku sõltumatuse 2010. aastal.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda instituudi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda instituudi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas instituudi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas instituudi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus instituudi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus instituudi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt instituudi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Instituudi eelarveassigneeringute suurus oli 7,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta assigneeringud olid 5,9 miljonit eurot. Kulukohustusi võeti summas 6,7 miljonit eurot. 2012. aastasse kanti üle assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot (50 % assigneeringute kogusummast). Nii kõrge ülekannete määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Instituudi eelarveassigneeringute suurus oli 7,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta assigneeringud olid 5,9 miljonit eurot. Kulukohustusi võeti summas 6,7 miljonit eurot. 2012. aastasse kanti üle assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot (50 % assigneeringute kogusummast). Nii kõrge ülekannete määr on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID INSTITUUDI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | Kontrollikoja hinnangul vajavad parandamist põhivara inventuuri dokumenteerimine ning viitkulude prognoosimine. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul vajavad parandamist põhivara inventuuri dokumenteerimine ning viitkulude prognoosimine.

| 14. | Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise protseduuri lõpetamist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal elluviidava tegevuskava. |
| --- | --- |

14.

Komisjoni siseauditi talitus kontrollis instituudis 2011. aasta detsembris piiratud ulatuses sisekontrollistandardite rakendamist. Instituut aktsepteeris soovitusi, mis puudutasid tema sisekontrollistandardite rakendamise protseduuri lõpetamist ning juhtkond võttis vastu 2012. aastal elluviidava tegevuskava.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte instituudi pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna instituudi finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 6. Juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 13. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eige.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (Vilnius)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2 ja 3.) | Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.
  Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset. |
| --- | --- |
| Instituudi pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006) | Eesmärgid

  Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

  Ülesanded







  — | Kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 2 ja 3.)

Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

Liit võitleb sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendab sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust, põlvkondade solidaarsust ja lapse õiguste kaitset.

Instituudi pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006)

Eesmärgid

Aidata kaasa soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ühenduse kõikides poliitikavaldkondades ja nendel põhinevates siseriiklikes poliitikavaldkondades, võitlusele soolise diskrimineerimisega ning ELi kodanike teadlikkuse tõstmisele soolise võrdõiguslikkuse küsimuses.

Ülesanded

—

Kogub, analüüsib ja levitab asjakohast, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid;

| — | töötab välja meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

töötab välja meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid, eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendele põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites; |
| --- | --- |

—

töötab välja, analüüsib, hindab ja levitab metodoloogilisi vahendeid, eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkusega seotud küsimuste kaasamist ühenduse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ja nendele põhinevatesse siseriiklikesse poliitikatesse ning selleks et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites;

| — | viib läbi uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas; |
| --- | --- |

—

viib läbi uuringuid soolise võrdõiguslikkuse olukorra kohta Euroopas;

| — | asutab elektroonilise soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust; |
| --- | --- |

—

asutab elektroonilise soolise võrdõiguslikkuse Euroopa võrgustiku ning koordineerib selle tegevust;

| — | korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks; |
| --- | --- |

—

korraldab ekspertide kohtumisi instituudi uurimistöö toetamiseks;

| — | korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastuvõetud järeldused; |
| --- | --- |

—

korraldab koos asjaomaste huvirühmadega ELi kodanike soolise võrdõiguslikkuse alase teadlikkuse suurendamise eesmärgil üleeuroopalisi konverentse, teavituskampaaniaid ja kohtumisi ning esitab komisjonile nende käigus vastuvõetud järeldused;

| — | levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades, ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada; |
| --- | --- |

—

levitab teavet naiste ja meeste mittestereotüüpsete rollide positiivsete näidete kohta erinevates eluvaldkondades, ning esitab oma järeldused ja algatused, mille eesmärgiks on need edulood avalikustada ja neid edasises tegevuses kasutada;

| — | arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

—

arendab koostööd ja dialoogi valitsusväliste ja võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate organisatsioonide, ülikoolide ja ekspertide, uurimiskeskuste ning sotsiaalpartneritega;

| — | loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad; |
| --- | --- |

—

loob avalikkusele kättesaadavad dokumentatsiooniallikad;

| — | teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest; |
| --- | --- |

—

teavitab avalik-õiguslikke ja erasektori organisatsioone soolisest süvalaiendamisest;

| — | annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta. |
| --- | --- |

—

annab liidu institutsioonidele ning ühinevatele ja kandidaatriikidele teavet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning soolise süvalaiendamise olukorra kohta.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Iga asjaomase liikmesriigi ettepaneku alusel nõukogu poolt määratud kaheksateist esindajat ja komisjoni poolt nimetatud üks komisjoni esindav liige. Liikmed määratakse ametisse nii, et oleks tagatud pädevuse kõrgeim tase ning asjakohased javaldkondadevahelised laialdased teadmised soolise võrdõiguslikkuse kohta. Eesmärk on tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatus haldusnõukogus. Nõukogu määratud liikmed esindavad kaheksatteist liikmesriiki eesistumise rotatsiooni järjekorras.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu instituudi iga-aastase tööprogrammi ja keskmise tähtajaga tööprogrammi, eelarve ning aastaaruande. Haldusnõukogu võtab vastu instituudi sisekorraeeskirjad ning haldusnõukogu töökorra.

Ekspertkogu

Koosseis

Ekspertkogu liikmeks määrab iga liikmesriik ühe esindaja soolise võrdõiguslikkuse küsimuses pädevast asutustest, Euroopa Parlament määrab kaks liiget teistest soolise võrdõiguslikkusega tegelevatest asjakohastest organisatsioonidest ning komisjon määrab kolm liiget.

Ülesanded

Instituudi direktori toetamine instituudi tegevuse kvaliteedi ja sõltumatuse tagamisel, võrdõiguslikkusega seotud teabe vahetamine ning teadmiste ühine kasutamine, tiheda koostöö tagamine instituudi ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

Direktori nimetab haldusnõukogu avaliku konkursi põhjal komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Ülesanded

Vastutab määruses (EÜ) nr 1922/2006 osutatud ülesannete täitmise eest, instituudi iga-aastase ja keskmise tähtajaga tööprogrammi ettevalmistamise ja elluviimise eest; haldusnõukogu ja ekspertkogu koosolekute ettevalmistamise eest; aastaaruande koostamise ja avaldamise eest; kõikide personaliküsimuste, igapäevaste haldusküsimuste ning tõhusate järelevalve- ja hindamismenetluste rakendamise eest, mis on seotud instituudi tegevuse tulemuslikkusega.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Sisekontroll

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal instituudi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

7,5 (5,9) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 100 % (100 %).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

27 (25) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 26 (23),

Lisaks 8 (4) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, praktikant).

Personal kokku

35 (29), mis jaotub tegevuste kaupa järgmiselt:

| — | põhitegevus: 24 (18) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 24 (18)

| — | haldustegevus: 8 (8) |
| --- | --- |

—

haldustegevus: 8 (8)

| — | mitmesugused ülesanded: 3 (3) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 3 (3)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Sihtvaldkonnad: soolist võrdõiguslikkust kajastav võrreldav ja usaldusväärne teave ning näitajad; soolise võrdõiguslikkuse alase töö meetodite ja praktika kogumine ja töötlemine; ressursi- ja dokumendikeskus; teavitustöö, võrgustiku rajamine ja teabevahetus.

Käivitatud uuringud: 6 (8)

Kaastöö eesistujariikidele: 2 (2)

Ekspertide ja töögruppide koosolekute arv: 19 (12)

Rahvusvahelised konverentsid: 1 (0)

Teaduslikud aruanded: 2 (0)

Aastaaruanded: 1 (1)

Allikas: instituudi esitatud teave.

---

INSTITUUDI VASTUSED

| 12. | Nõus. Alates 2011. aastast on EIGE kohaldanud nõuetekohast eelarve täitmise aruandlust ja järelevalvet. Nagu 2011. aastal kontrollikojaga arutatud, on EIGE kehtestanud ennetähtaegse kasutamise vastuvõetavad piirmäärad jaotiste kaupa, nt I jaotise korral kuni 10 %, II jaotise korral kuni 20 %, III jaotise korral kuni 35 %. Et oleme käivitamisetapis, siis 2011. aastal ootasime ja ka 2012. aastal ootame ennetähtaegse kasutamise kõrgemat määra, seda eriti III jaotises (tegevuskulud). Alates 2013. aastast tegutseb EIGE vastavalt piirmääradele. |
| --- | --- |

12.

Nõus. Alates 2011. aastast on EIGE kohaldanud nõuetekohast eelarve täitmise aruandlust ja järelevalvet. Nagu 2011. aastal kontrollikojaga arutatud, on EIGE kehtestanud ennetähtaegse kasutamise vastuvõetavad piirmäärad jaotiste kaupa, nt I jaotise korral kuni 10 %, II jaotise korral kuni 20 %, III jaotise korral kuni 35 %. Et oleme käivitamisetapis, siis 2011. aastal ootasime ja ka 2012. aastal ootame ennetähtaegse kasutamise kõrgemat määra, seda eriti III jaotises (tegevuskulud). Alates 2013. aastast tegutseb EIGE vastavalt piirmääradele.

| 13. | Nõus. Alustatakse kogu EIGE põhivara nõuetekohast dokumenteerimist, märgistamist ja registreerimist. Lisaks arendab EIGE välja ja kehtestab EIGE inventuurimenetluse, et tagada põhivara nõuetekohane haldamine. Dokumenteerimismenetlus hakkab kehtima direktori otsuse allkirjastamisel 2012. aasta viimasel veerandil. Parandatakse tekkepõhiste kulude hindamist. |
| --- | --- |

13.

Nõus. Alustatakse kogu EIGE põhivara nõuetekohast dokumenteerimist, märgistamist ja registreerimist. Lisaks arendab EIGE välja ja kehtestab EIGE inventuurimenetluse, et tagada põhivara nõuetekohane haldamine. Dokumenteerimismenetlus hakkab kehtima direktori otsuse allkirjastamisel 2012. aasta viimasel veerandil. Parandatakse tekkepõhiste kulude hindamist.

| 14. | Nõus. EIGE tegevuskava on vastu võetud ja rakendamisel. Kontrollikojale teatatakse edusammudest enne järgmist lähetust Vilniusse. |
| --- | --- |

14.

Nõus. EIGE tegevuskava on vastu võetud ja rakendamisel. Kontrollikojale teatatakse edusammudest enne järgmist lähetust Vilniusse.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/104

---

ARUANNE

Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

2012/C 388/18

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „asutus”), mis asub Frankfurdis, loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EÜ) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (edaspidi „asutus”), mis asub Frankfurdis, loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EÜ) nr 1094/2010 (1). Asutuse ülesandeks on aidata kaasa kvaliteetsete ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele, aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühtsele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel, jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas ja tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset (2). Asutus loodi 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Neid tuleks vaadelda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee Euroopa Liidu asutuseks muutmise kontekstis. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Neid tuleks vaadelda Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee Euroopa Liidu asutuseks muutmise kontekstis.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Asutuse kulukohustused moodustasid 6 579 663 eurot ehk 62 % 2011. aasta eelarvest. Kulukohustuste määrad olid eriliselt madalad II jaotises „Halduskulud” (60 %) ja III jaotises „Tegevuskulud” (12 %). Nimetatud asjaolu mõjutas asutuse infotehnoloogia-alaseid eesmärke, mida täies ulatuses ei saavutatud. |
| --- | --- |

12.

Asutuse kulukohustused moodustasid 6 579 663 eurot ehk 62 % 2011. aasta eelarvest. Kulukohustuste määrad olid eriliselt madalad II jaotises „Halduskulud” (60 %) ja III jaotises „Tegevuskulud” (12 %). Nimetatud asjaolu mõjutas asutuse infotehnoloogia-alaseid eesmärke, mida täies ulatuses ei saavutatud.

| 13. | Asutuse 2011. aasta eelarve oli 10,7 miljonit eurot. Kooskõlas asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikega 1 rahastasid liikmesriigid ja EFTA riigid 55 % ja Euroopa Liit 45 % 2011. aasta eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 2,8 miljoni euro suurune eelarvetulem. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati kogu summa raamatupidamisarvestuses kohustusena komisjoni ees. |
| --- | --- |

13.

Asutuse 2011. aasta eelarve oli 10,7 miljonit eurot. Kooskõlas asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikega 1 rahastasid liikmesriigid ja EFTA riigid 55 % ja Euroopa Liit 45 % 2011. aasta eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 2,8 miljoni euro suurune eelarvetulem. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega kirjendati kogu summa raamatupidamisarvestuses kohustusena komisjoni ees.

KOMMENTAARID ASUTUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Asutuse raamatupidamissüsteemile peab finantsmääruse kohaselt heakskiidu andma peaarvepidaja. |
| --- | --- |

14.

Asutuse raamatupidamissüsteemile peab finantsmääruse kohaselt heakskiidu andma peaarvepidaja.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Auditeeritud hankemenetlused ei olnud täielikult kooskõlas üldfinantsmääruse sätetega. Viie infotehnoloogiaseadmetega seotud hanke puhul (summas 160 117 eurot) ei olnud pakkumuste hindamise kriteeriume eelnevalt kindlaks määratud ega kirjalikku lepingut sõlmitud. Ühel teisel, värbamisteenustega seotud juhul (55 000 eurot) ei oldud lepingu pakkumuste hindamise kriteeriume nõuetekohaselt kohaldatud. Asutus peab tagama, et kõikide uute lepingute sõlmimisel järgitakse täielikult ELi hanke-eeskirju. |
| --- | --- |

15.

Auditeeritud hankemenetlused ei olnud täielikult kooskõlas üldfinantsmääruse sätetega. Viie infotehnoloogiaseadmetega seotud hanke puhul (summas 160 117 eurot) ei olnud pakkumuste hindamise kriteeriume eelnevalt kindlaks määratud ega kirjalikku lepingut sõlmitud. Ühel teisel, värbamisteenustega seotud juhul (55 000 eurot) ei oldud lepingu pakkumuste hindamise kriteeriume nõuetekohaselt kohaldatud. Asutus peab tagama, et kõikide uute lepingute sõlmimisel järgitakse täielikult ELi hanke-eeskirju.

| 16. | Asutus peab täiustama värbamismenetluste läbipaistvust: enne taotluste läbivaatamist ei oldud kehtestatud vähimaid punktisummasid kirjalikele testidele ja vestlustele pääsemiseks või sobivate kandidaatide hulka arvamiseks ega ette valmistatud suuliste ja kirjalike testide küsimusi, ning asutus ei olnud teinud otsust valikukomisjonide nimetamiseks. |
| --- | --- |

16.

Asutus peab täiustama värbamismenetluste läbipaistvust: enne taotluste läbivaatamist ei oldud kehtestatud vähimaid punktisummasid kirjalikele testidele ja vestlustele pääsemiseks või sobivate kandidaatide hulka arvamiseks ega ette valmistatud suuliste ja kirjalike testide küsimusi, ning asutus ei olnud teinud otsust valikukomisjonide nimetamiseks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna asutuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 28. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel http://eca.europa.eu ja http://www.eiopa.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (Frankfurt Maini ääres)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290, 291) | — | Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine. |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 114, 290, 291)

—

Kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega luua toimiv siseturg või tagada selle toimimine.

| — | Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi. |
| --- | --- |

—

Koostada tehniliste standardite kavand, mis oleks aluseks muudele kui seadusandlikele aktidele, mis on üldkohaldatavad ja mis täiendavad või muudavad seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi või kui liidu õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi.

Asutuse pädevus

(Määruse (EL) nr 1094/2010 millega asutus luuakse, artikkel 6, artikkel 8 ülesanded ja volitused)

Eesmärgid

Kaitsta üldisi huve, edendades finantssüsteemi stabiilsust lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis liidu majanduse, selle kodanike ja ettevõtete heaks

Ülesanded

| — | Aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa kõrgekvaliteediliste ühtsete regulatiivsete ja järelevalvestandardite ning -tavade väljatöötamisele;

| — | aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa õiguslikult siduvate liidu õigusaktide ühetaolisele kohaldamisele, innustada ja lihtsustada ülesannete ja kohustuste delegeerimist pädevate asutuste vahel;

| — | teha tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga; |
| --- | --- |

—

teha tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga;

| — | koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid, |
| --- | --- |

—

koostada pädevate asutuste kohta vastastikuseid eksperdihinnanguid,

| — | jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

jälgida ja hinnata turusuundumusi oma pädevusvaldkonnas;

| — | viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetele heakskiidu andmise otsuse tegemisest; |
| --- | --- |

—

viia läbi turgude majandusanalüüse, et anda teavet Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesannetele heakskiidu andmise otsuse tegemisest;

| — | tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset; |
| --- | --- |

—

tugevdada kindlustusvõtjate, pensioniskeemi liikmete ja soodustatud isikute kaitset;

| — | aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa järelevalvekolleegiumide ühtse ja järjepideva tegevuse tagamisele, süsteemse riski jälgimisele, hindamisele ja mõõtmisele, saneerimis- ja likvideerimiskavade väljatöötamisele ja koordineerimisele, investorite kaitse kõrge taseme tagamisele kogu liidus;

| — | täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

—

täita mis tahes muid käesolevas määruses või muudes seadusandlikes aktides sätestatud ülesandeid;

| — | avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

avaldada ja korrapäraselt ajakohastada oma veebisaidil teavet oma tegevuse kohta;

| — | võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded |
| --- | --- |

—

võtta nõuetekohaselt üle kõik Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee senised ja pooleliolevad ülesanded

Juhtimine

(Määruse (EL) nr 1094/2010, millega asutus luuakse: artiklid 40–44: järelevalvenõukogu; artiklid 45–47: juhatus; artiklid 48–50: eesistuja; artiklid 51–53: tegevdirektor)

Järelevalvenõukogu

Koosseis: kõikide liikmesriikide asjakohaste järelevalveasutuste juhid, asutuse eesistuja, Euroopa Komisjoni, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse ja vaatlejate esindajad.

Ülesanded: asutuse peamine otsuseid tegev organ

Juhatus

Koosseis: asutuse eesistuja, 6 riiklike järelevalveasutuste esindajat ja Euroopa Komisjoni esindaja.

Ülesanded: tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid, kasutab oma eelarvepädevust, võtab vastu personalipoliitika kava ja personalieeskirjade rakendusmeetmed.

Eesistuja

Esindab asutust, vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid.

Tegevdirektor

Vastutab asutuse juhtimise ja iga-aastase tööprogrammi rakendamise eest; valmistab ette juhatuse tööd, koostab eelarve ja tööprogrammi.

Kvaliteedikontrolli komitee

Koosseis: asutuse eesistuja asendusliige, 2 juhatuse liiget, tegevdirektor

Ülesanded: asutuse sisekorra ja otsuste asjakohase rakendamise tagamine ja hindamine.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

Lõplikud eelarve assigneeringud: 10,66 miljonit eurot

Ametikohtade loetelu

Koosseisulised töötajad

46 töökohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 46

Ametikohtade loetelu 100 % täidetud

Lepingulised töötajad

7 töökohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 6

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid

6 töökohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 4

Kokku: 56 töötajat

2011. aasta tooted ja teenused

Reguleerimisülesanded

| — | Viies kvantitatiivne mõju-uuring |
| --- | --- |

—

Viies kvantitatiivne mõju-uuring

| — | 11 asutuse tegevuse erinevate valdkondadega seotud avalikku konsultatsiooni (kindlustus ja pensionid) |
| --- | --- |

—

11 asutuse tegevuse erinevate valdkondadega seotud avalikku konsultatsiooni (kindlustus ja pensionid)

Järelevalveülesanded

| — | Järelevalveasutuste kolleegiumi liige |
| --- | --- |

—

Järelevalveasutuste kolleegiumi liige

| — | Kolleegiumi 2011. aasta tegevuskava |
| --- | --- |

—

Kolleegiumi 2011. aasta tegevuskava

Tarbijakaitse ja finantsalane uuendustegevus

| — | Aruanne asjaomaste ametiasutuste finantsteadmiste ja -hariduse alaste algatuste kohta |
| --- | --- |

—

Aruanne asjaomaste ametiasutuste finantsteadmiste ja -hariduse alaste algatuste kohta

| — | Panus kindlustusvahendusteenuste direktiivi komisjoni poolt tehtud muudatustesse |
| --- | --- |

—

Panus kindlustusvahendusteenuste direktiivi komisjoni poolt tehtud muudatustesse

Ühine järelevalvekultuur

| — | 3 valdkondadevahelist seminari |
| --- | --- |

—

3 valdkondadevahelist seminari

| — | 15 riiklikele pädevatele ametiasutustele suunatud seminari |
| --- | --- |

—

15 riiklikele pädevatele ametiasutustele suunatud seminari

| — | 3 vastastikuse eksperdihinnangu metoodika väljatöötamine |
| --- | --- |

—

3 vastastikuse eksperdihinnangu metoodika väljatöötamine

Finantsstabiilsus

| — | 2 kaks korda aastas avaldatavat finantsstabiilsuse aruannet |
| --- | --- |

—

2 kaks korda aastas avaldatavat finantsstabiilsuse aruannet

| — | 1 kogu Euroopat hõlmav kindlustussektori stressitest |
| --- | --- |

—

1 kogu Euroopat hõlmav kindlustussektori stressitest

| — | 1 projekt, mille käigus hinnatakse pikaajalise madalate intressimäärade perioodi mõjusid |
| --- | --- |

—

1 projekt, mille käigus hinnatakse pikaajalise madalate intressimäärade perioodi mõjusid

| — | Riskijuhtimise pilootsüsteemi loomine |
| --- | --- |

—

Riskijuhtimise pilootsüsteemi loomine

Kriisijuhtimine

| — | Asutuse poolt teiste Euroopa järelevalveasutuste loomisega seoses välja töötatud ajutised menetlused hädaolukordades toimimiseks |
| --- | --- |

—

Asutuse poolt teiste Euroopa järelevalveasutuste loomisega seoses välja töötatud ajutised menetlused hädaolukordades toimimiseks

| — | Põhjalik otsuste tegemise raamistik, milles kehtestatakse üksikasjalikult menetlused, mida asutus järgib oma kriisi ennetamis- ja juhtimiskohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

—

Põhjalik otsuste tegemise raamistik, milles kehtestatakse üksikasjalikult menetlused, mida asutus järgib oma kriisi ennetamis- ja juhtimiskohustuste täitmisel.

Välissuhted

| — | 2 kindlustus- ja ametipensionitega seotud sidusrühma loomine. |
| --- | --- |

—

2 kindlustus- ja ametipensionitega seotud sidusrühma loomine.

| — | Regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevad dialoogid järgmiste asutustega: Ameerika Ühendriikide National Association of Insurance Commissioners (NAIC), Hiina kindlustuse regulatiivkomisjon (CIRC), Jaapani finantsteenuste ametiasutus, Ladina-Ameerika Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsioon (ASSAL), Brasiilia erakindlustusseltside pädev järelevalveasutus (SUSEP) ja Ameerika Ühendriikide föderaalne kindlustusamet (FIO). |
| --- | --- |

—

Regulatsiooni ja järelevalvet käsitlevad dialoogid järgmiste asutustega: Ameerika Ühendriikide National Association of Insurance Commissioners (NAIC), Hiina kindlustuse regulatiivkomisjon (CIRC), Jaapani finantsteenuste ametiasutus, Ladina-Ameerika Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsioon (ASSAL), Brasiilia erakindlustusseltside pädev järelevalveasutus (SUSEP) ja Ameerika Ühendriikide föderaalne kindlustusamet (FIO).

| — | Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni liige, sh iga täitevkomitee liige. |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalvete Assotsiatsiooni liige, sh iga täitevkomitee liige.

| — | 3 samaväärsuse aruannet (Šveits, Bermuda, Jaapan). |
| --- | --- |

—

3 samaväärsuse aruannet (Šveits, Bermuda, Jaapan).

Konverentsid / muud avalikud üritused 2011. aastal

| — | 3 konverentsi ja üritust (TIGS, asutuse iga-aastane konverents, tarbijapoliitika strateegia päev) |
| --- | --- |

—

3 konverentsi ja üritust (TIGS, asutuse iga-aastane konverents, tarbijapoliitika strateegia päev)

Allikas: asutuse edastatud teave.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 12. | EIOPA tegutsemise esimesel aastal oli eelarve jaotiste II ja III täitmise määr tõepoolest madal. See tulenes tegevdirektori teadlikust otsusest mitte võtta kohustusi (ja teha kulutusi) eelarves IT-le ette nähtud summade osas (30 % EIOPA kogu eelarvest), sest 2011. aastal puudus EIOPA järelevalvenõukogul strateegiline suund. Tehtavate otsuste keerukuse ja nende suure mõju tõttu ei olnud võimalik võtta vastavate assigneeringute osas kohustusi ega neid kulutada. EIOPA järelevalvenõukogu tegi vajaliku strateegilise otsuse 2012. aasta veebruaris. Nüüd projekt toimub ning on kavandatud viisil, mis võimaldab selle eesmärke rakendada täiel määral ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

12.

EIOPA tegutsemise esimesel aastal oli eelarve jaotiste II ja III täitmise määr tõepoolest madal. See tulenes tegevdirektori teadlikust otsusest mitte võtta kohustusi (ja teha kulutusi) eelarves IT-le ette nähtud summade osas (30 % EIOPA kogu eelarvest), sest 2011. aastal puudus EIOPA järelevalvenõukogul strateegiline suund. Tehtavate otsuste keerukuse ja nende suure mõju tõttu ei olnud võimalik võtta vastavate assigneeringute osas kohustusi ega neid kulutada. EIOPA järelevalvenõukogu tegi vajaliku strateegilise otsuse 2012. aasta veebruaris. Nüüd projekt toimub ning on kavandatud viisil, mis võimaldab selle eesmärke rakendada täiel määral ja õigeaegselt.

| 13. | EIOPA on nõus, et finantsmääruses nõutakse kogu eelarve ülejäägi kirjendamist kohustusena Euroopa Komisjoni ees ning samal ajal tulenesid asutamismäärusest eelarvelised sissemaksed liikmesriikidest ja EFTA riikidest. EIOPA koos muude järelevalveasutustega jõudis Euroopa Komisjoniga kokkuleppele viia eelarve ülejääk vastavusse asutamismäärusega. |
| --- | --- |

13.

EIOPA on nõus, et finantsmääruses nõutakse kogu eelarve ülejäägi kirjendamist kohustusena Euroopa Komisjoni ees ning samal ajal tulenesid asutamismäärusest eelarvelised sissemaksed liikmesriikidest ja EFTA riikidest. EIOPA koos muude järelevalveasutustega jõudis Euroopa Komisjoniga kokkuleppele viia eelarve ülejääk vastavusse asutamismäärusega.

| 14. | Kontrollikoja märkus võeti arvesse ja peaarvepidaja teeb vajalikud toimingud, et 2012. aastal kiita heaks raamatupidamissüsteem. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja märkus võeti arvesse ja peaarvepidaja teeb vajalikud toimingud, et 2012. aastal kiita heaks raamatupidamissüsteem.

| 15. | 2011. aastal tegi EIOPA kõik vajaliku, et sõlmida Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) kokkulepe. Kontrollikoja märkus tuleks eemaldada. |
| --- | --- |

15.

2011. aastal tegi EIOPA kõik vajaliku, et sõlmida Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) kokkulepe. Kontrollikoja märkus tuleks eemaldada.

| 16. | Amet võtab kõik vajalikud meetmed, et kindlustada tulevikus kõigi lepingute sõlmimine täielikus kooskõlas finantsmäärusega. Tööle võeti hankeid korraldav ametnik. |
| --- | --- |

16.

Amet võtab kõik vajalikud meetmed, et kindlustada tulevikus kõigi lepingute sõlmimine täielikus kooskõlas finantsmäärusega. Tööle võeti hankeid korraldav ametnik.

| 17. | Kontrollikoja märkus võeti arvesse ja värbamismenetlusi parandatakse veelgi. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoja märkus võeti arvesse ja värbamismenetlusi parandatakse veelgi.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/110

---

ARUANNE

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos instituudi vastusega

2012/C 388/19

SISSEJUHATUS

| 1. | Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2). |
| --- | --- |

1.

Budapestis asuv Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „instituut”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 294/2008 (1). Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Euroopa Liidu innovatsioonivõimet. Instituut eraldab toetusi teadmis- ja innovatsioonikogukondadele, mis ühendavad endas kõrgharidus-, teadusuuringute ja ärisektorid, edendades seega innovatsiooni ja ettevõtlust (2).

| 2. | Instituut sai majanduslikult sõltumatuks 8. juunil 2011. Seetõttu auditeeriti 2011. aastaga seoses ajavahemikku 8. juunist kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

2.

Instituut sai majanduslikult sõltumatuks 8. juunil 2011. Seetõttu auditeeriti 2011. aastaga seoses ajavahemikku 8. juunist kuni 31. detsembrini 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 3. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning instituudi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 4. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda instituudi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

4.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda instituudi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 5. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas instituudi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

5.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas instituudi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 6. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus instituudi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus instituudi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 7. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et instituudi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 8. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

8.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 9. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul kajastab instituudi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt instituudi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning instituudi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 11. | Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja hinnangul on instituudi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAAR EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Instituudi eelarve täitmise määr auditeeritud majandusliku sõltumatuse ajavahemikul (vt punkt 2) oli madal. Eelarve täitmise määr (maksete ja kulukohustuste suhe) oli I jaotise (personalikulud) puhul 56 %, II jaotise (halduskulud) puhul 30 % ja III jaotise (tegevuskulud) puhul 11 %. |
| --- | --- |

13.

Instituudi eelarve täitmise määr auditeeritud majandusliku sõltumatuse ajavahemikul (vt punkt 2) oli madal. Eelarve täitmise määr (maksete ja kulukohustuste suhe) oli I jaotise (personalikulud) puhul 56 %, II jaotise (halduskulud) puhul 30 % ja III jaotise (tegevuskulud) puhul 11 %.

| 14. | Toetuslepingutele, mille alusel tehti 2011. aasta maksed, kirjutasid Euroopa Komisjon (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) ja instituut süstemaatiliselt alla siis, kui projekti tegevust oli juba alustatud. Ajavahemikus september–detsember 2011 tegi instituut lõppmaksed (12) kolmele toetuslepingule kogusummas 4,2 miljonit eurot. Nimetatud lepingud olid allkirjastatud tükk aega pärast tegevuse alustamist (13). See on hea finantsjuhtimise seisuohast probleemiks. |
| --- | --- |

14.

Toetuslepingutele, mille alusel tehti 2011. aasta maksed, kirjutasid Euroopa Komisjon (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) ja instituut süstemaatiliselt alla siis, kui projekti tegevust oli juba alustatud. Ajavahemikus september–detsember 2011 tegi instituut lõppmaksed (12) kolmele toetuslepingule kogusummas 4,2 miljonit eurot. Nimetatud lepingud olid allkirjastatud tükk aega pärast tegevuse alustamist (13). See on hea finantsjuhtimise seisuohast probleemiks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte instituudi pädevusest ja tegevusest..

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna instituudi finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 28. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 10. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel: http://eit.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teataja

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Ettemaksed tegi Euroopa Komisjon.

12

(13)  Ühel juhul kirjutati lepingule alla 14 päeva enne 13 kuu pikkuse rakendusperioodi lõppu.

13

---

LISA

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (Budapest)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173) | Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.
  Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:






  — | kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 173)

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:

—

kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega;

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses; |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses;

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd;

| — | edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. |
| --- | --- |

—

edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

Instituudi pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 294/2008)

Eesmärgid

Instituudi eesmärk on aidata kaasa Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime suurenemisele, tugevdades liikmesriikide ja Ühenduse innovatsioonivõimet. Sel eesmärgil edendab ja integreerib instituut innovatsiooni, teadust ja kõrgharidust kõige kõrgemate standardite kohaselt.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks teeb instituut järgmist:

| a) | määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad; |
| --- | --- |

a)

määrab kindlaks oma prioriteetsed valdkonnad;

| b) | teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses; |
| --- | --- |

b)

teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses;

| c) | valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme; |
| --- | --- |

c)

valib välja ja nimetab prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused; tagab neile vajaliku toetuse; rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid; teostab pidevalt seiret ja hindab perioodiliselt nende tegevust; tagab nendevahelise koordineerimise kohase taseme;

| d) | mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega; eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalised vahendid ja kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega; eelkõige püüab ta hankida märgatava ja üha suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

| e) | edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

e)

edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EITi kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides;

| f) | edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur; |
| --- | --- |

f)

edendab heade tavade levitamist teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur;

| g) | püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks; |
| --- | --- |

g)

püüab saada maailmatasemel innovatsiooni, kõrgema hariduse ja teadusuuringute pädevusasutuseks;

| h) | tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel. |
| --- | --- |

h)

tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia instituudi tegevuse ja ühenduse muude programmide vahel.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis:

instituudi juhatus koosneb 18 määratud liikmest, kelle hulgas on nii ärikogemusega kui ka akadeemilise/teadusliku taustaga inimesi, ja neljast valitavast liikmest, kes valitakse teadmis- ja innovaatikakogukonna esitatud kandidaatide seast. Vastavalt määrusele liitusid 2011. aastal juhatusega neli teadmis- ja innovaatikakogukonna poolt määratud valitavat liiget. Euroopa Komisjonil on vaatleja staatus.

Ülesanded:

juhatus vastutab instituudi tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, määramise ja hindamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest.

Täitevkomitee

Koosseis:

täitevkomitee koosneb viiest juhatuse liikmest, kaasa arvatud juhatuse esimees ja aseesimees. Juhatuse esimees juhatab ka täitevkomiteed.

Ülesanded:

täitevkomitee instituudi juhtimist ning võtab vastu otsused, mida on vaja teha juhatuse koosolekute vahelisel ajal.

Direktor

Direktori määrab ametisse juhatus. Direktor vastutab juhatuse ees instituudi haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on instituudi seaduslik esindaja.

19. mail 2011 nimetati direktoriks Jose Manuel Leceta.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal instituudi käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

65,85 miljonit eurot. Instituut sai majanduslikult sõltumatuks 8. juunil 2011. Kuni selle kuupäevani täitis eelarvet Euroopa Komisjon.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ametikohtade arv: 52 (35)

Täidetud ametikohti: 40 (24)

Muu personal: 0 (0)

Kokku: 40 (24), personali jaotus tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 19 (10) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 19 (10)

| — | haldus- ja toetustegevus: 21 (14) |
| --- | --- |

—

haldus- ja toetustegevus: 21 (14)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Juhatuse esimees osales 12. aprillil 2012 toimunud konkurentsivõime nõukogu mitteametlikul kohtumisel. |
| --- | --- |

—

Juhatuse esimees osales 12. aprillil 2012 toimunud konkurentsivõime nõukogu mitteametlikul kohtumisel.

| — | 14. aprillil 2011 korraldati Budapestis esimene sidusrühmade konverents „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tulevikuvisioon”. |
| --- | --- |

—

14. aprillil 2011 korraldati Budapestis esimene sidusrühmade konverents „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tulevikuvisioon”.

| — | 15. juunil 2011 esitati Euroopa Komisjonile Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegilise innovatsioonikava ettepanek. |
| --- | --- |

—

15. juunil 2011 esitati Euroopa Komisjonile Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegilise innovatsioonikava ettepanek.

| — | 21. septembril 2011 osales instituudi direktor üritusel „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi sõbrad”, mille korraldas Euroopa Parlament koos volinik Vassiliouga ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtidega. |
| --- | --- |

—

21. septembril 2011 osales instituudi direktor üritusel „Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi sõbrad”, mille korraldas Euroopa Parlament koos volinik Vassiliouga ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtidega.

| — | 20.–21. oktoobril 2011 korraldati Krakowis (Poola) esimene konverents „Noored ja ettevõtlus”, millest võttis osa 200 inimest. |
| --- | --- |

—

20.–21. oktoobril 2011 korraldati Krakowis (Poola) esimene konverents „Noored ja ettevõtlus”, millest võttis osa 200 inimest.

| — | Koos teadmis- ja innovatsioonikogukondadega käivitati Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi foorum (platvorm regulaarse dialoogi loomiseks instituudi juhataja ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide vahel). 11. novembril 2011 toimus Budapestis esimene foorum. |
| --- | --- |

—

Koos teadmis- ja innovatsioonikogukondadega käivitati Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi foorum (platvorm regulaarse dialoogi loomiseks instituudi juhataja ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide vahel). 11. novembril 2011 toimus Budapestis esimene foorum.

| — | Instituudi juhatuse esimehe, direktori ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide ühine panus Euroopa Komisjoni poolt 5–6. detsembril 2011 korraldatud 1. Innovatsiooni kongressi korraldamisse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite arv on stabiilselt kasvanud, 2010. aastal oli see 75, 2012. aastal juba 400. Instituudi osamaks ajavahemikuks 2010–2012 on ligikaudu 160 miljonit eurot (veidi alla 25 % teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvest). Teadmis- ja innovaatikakogukondade ajavahemikul 2010-2011 saavutatud peamised tulemused on järgmised:






  — | Climate KIC (kliimamuutustega kohanemine ja nende mõju leevendamine): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, rajati viis ühispaiknemise punkti ja kuus piirkonlikku innovatsioonikeskust. Lisaks muule tegevusele käivitati ka kontekstuaalse õppe suvekool, kus 2010. aastal oli 50 ja 2011 aastal 70 osalejat; koostati porfoolio 12 innovaatika-ja 4 rajaleidjaprojektiga; „Pioneers into Practice” programm. |
| --- | --- | --- |

—

Instituudi juhatuse esimehe, direktori ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevjuhtide ühine panus Euroopa Komisjoni poolt 5–6. detsembril 2011 korraldatud 1. Innovatsiooni kongressi korraldamisse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite arv on stabiilselt kasvanud, 2010. aastal oli see 75, 2012. aastal juba 400. Instituudi osamaks ajavahemikuks 2010–2012 on ligikaudu 160 miljonit eurot (veidi alla 25 % teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvest). Teadmis- ja innovaatikakogukondade ajavahemikul 2010-2011 saavutatud peamised tulemused on järgmised:

—

Climate KIC (kliimamuutustega kohanemine ja nende mõju leevendamine): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, rajati viis ühispaiknemise punkti ja kuus piirkonlikku innovatsioonikeskust. Lisaks muule tegevusele käivitati ka kontekstuaalse õppe suvekool, kus 2010. aastal oli 50 ja 2011 aastal 70 osalejat; koostati porfoolio 12 innovaatika-ja 4 rajaleidjaprojektiga; „Pioneers into Practice” programm.

| — | EIT ICT Labs (info- ja kommunikatsiooniühiskond): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, viis ühispaiknemise punkti. Lisaks muule tegevusele käivitati magistriõpe, mis põhineb innovatsiooni ja ettevõtluse 7 tehnilisel põhierialal ja 1 kõrvalerialal; suvekoolidest võttis osa 368 õpilast; ettevõtluse toetussüsteem igas keskuses; koolitati 19 ettevõtet, sh 4 uut idufirmat, millel teadmis- ja innovaatikakogukond areneda aitas; 5 uut potentsiaalset toodet ja teenust. |
| --- | --- |

—

EIT ICT Labs (info- ja kommunikatsiooniühiskond): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, viis ühispaiknemise punkti. Lisaks muule tegevusele käivitati magistriõpe, mis põhineb innovatsiooni ja ettevõtluse 7 tehnilisel põhierialal ja 1 kõrvalerialal; suvekoolidest võttis osa 368 õpilast; ettevõtluse toetussüsteem igas keskuses; koolitati 19 ettevõtet, sh 4 uut idufirmat, millel teadmis- ja innovaatikakogukond areneda aitas; 5 uut potentsiaalset toodet ja teenust.

| — | KIC InnoEnergy (jätkusuutlik energia): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, kuus ühispaiknemise punkti. Lisaks muule tegevusele käivitati 4 teadusmagistri ja 3 tippjuhtide programi, milles on 155 õpilast, anti välja 120 stipendiumi; koostati portfoolio 35 innovaatilise projektiga kuues temaatilises valdkonnas, millega on seotud 45 tööstusharu; esitati 82 äriplaani uutele ettevõtetele; edendati 27 ettevõtte tööd; määratleti 56 potentsiaalset patenti; registreeriti 7 uut patenti; rakendati 45 uut teadmis- ja innovaatikakogukondade tehnoloogiaga seotud protsessi 29 VKEs; 20 potentsiaalset toodet ja teenust; |
| --- | --- |

—

KIC InnoEnergy (jätkusuutlik energia): juriidiline isik, majanduslikult struktureeritud, juhtkonna eesotsas on tegevjuht, kuus ühispaiknemise punkti. Lisaks muule tegevusele käivitati 4 teadusmagistri ja 3 tippjuhtide programi, milles on 155 õpilast, anti välja 120 stipendiumi; koostati portfoolio 35 innovaatilise projektiga kuues temaatilises valdkonnas, millega on seotud 45 tööstusharu; esitati 82 äriplaani uutele ettevõtetele; edendati 27 ettevõtte tööd; määratleti 56 potentsiaalset patenti; registreeriti 7 uut patenti; rakendati 45 uut teadmis- ja innovaatikakogukondade tehnoloogiaga seotud protsessi 29 VKEs; 20 potentsiaalset toodet ja teenust;

| — | teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste rakendamisega seotud esimesed edusammud; |
| --- | --- |

—

teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste rakendamisega seotud esimesed edusammud;

| — | 129 332 veebilehe külastust (138 072). |
| --- | --- |

—

129 332 veebilehe külastust (138 072).

Allikas: instituudi edastatud teave.

---

INSTITUUDI VASTUS

| 14. | Kulutused jaotuvad hooajaliselt, eelkõige toetuste osas. Toetuslepingud sõlmiti aasta algul, mistõttu ettemaksed tehti enne instituudi majandusiseseisvuse saavutamist. Et toetused moodustavad 90 % instituudi eelarvest, on neil suur mõju eelarve täitmisele. Kogu kalendriaasta eelarve täitmise määr on tunduvalt suurem kui majandusiseseisvuse perioodil, mida auditeeriti. Siiski kehtestas instituut eelarve täitmise parandamiseks igakuise aruandlus- ja läbivaatuskorra, et üksikasjalikult hinnata eelarve täitmist ja EITi tööprogrammi ning võtta parandus- ja ümberkorraldusmeetmeid vajaduse korral aasta jooksul. |
| --- | --- |

14.

Kulutused jaotuvad hooajaliselt, eelkõige toetuste osas. Toetuslepingud sõlmiti aasta algul, mistõttu ettemaksed tehti enne instituudi majandusiseseisvuse saavutamist. Et toetused moodustavad 90 % instituudi eelarvest, on neil suur mõju eelarve täitmisele. Kogu kalendriaasta eelarve täitmise määr on tunduvalt suurem kui majandusiseseisvuse perioodil, mida auditeeriti. Siiski kehtestas instituut eelarve täitmise parandamiseks igakuise aruandlus- ja läbivaatuskorra, et üksikasjalikult hinnata eelarve täitmist ja EITi tööprogrammi ning võtta parandus- ja ümberkorraldusmeetmeid vajaduse korral aasta jooksul.

Muud kommentaarid

EIT nõustub kontrollikoja kommentaariga ja püüab lühendada toetuslepingute algus- ja allkirjastamistähtpäevade vahele jäävat ajavahemikku. Seda ajavahemikku lühendati juba perioodil 2010–2012 (nt 2012. aasta toetusleping allkirjastati teadmis- ja innovaatikakogukondadega märtsis-aprillis). EIT töötas koos teadmis- ja innovaatikakogukondadega välja kava, mis hõlmab äriplaanide ja aruannete mallide koostamist ja võimaldab allkirjastada 2013. aasta toetuslepingud 2013. aasta alguses (jaanuaris).

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/116

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/20

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2012. aastasse kanti üle II jaotise (halduskulud) maksete assigneeringud summas 9,6 miljonit eurot, mis moodustas II jaotise eelarvest 29 %. 2012. aastasse kanti üle III jaotise (tegevuskulud) maksete assigneeringud summas 10,3 miljonit eurot, mis moodustas III jaotise eelarvest 34 % (12). Selline ülekannete osakaal on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2012. aastasse kanti üle II jaotise (halduskulud) maksete assigneeringud summas 9,6 miljonit eurot, mis moodustas II jaotise eelarvest 29 %. 2012. aastasse kanti üle III jaotise (tegevuskulud) maksete assigneeringud summas 10,3 miljonit eurot, mis moodustas III jaotise eelarvest 34 % (12). Selline ülekannete osakaal on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | 2011. aastal suurendas amet 2009. aastal eeskirjade vastaselt sõlmitud IT-teenuste raamlepingu summat; nimetatud lepingu tõttu oli kontrollikoda ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse esitanud. Algselt oli lepingu ülemmäär 30 miljonit eurot. Seda suurendati eeskirjade vastaselt 2011. aastal 8 miljoni euro võrra ning kirjutati alla konkreetsed lepingud summas 8,1 miljonit eurot. See tõi endaga 2011. aastal kaasa eeskirjadevastaseid makseid ning viitkulusid kokku summas 3,6 miljonit eurot. IT-projekt on endiselt pooleli ning amet hakkas 2011. aastal valmistama ette uut raamlepingut. |
| --- | --- |

13.

2011. aastal suurendas amet 2009. aastal eeskirjade vastaselt sõlmitud IT-teenuste raamlepingu summat; nimetatud lepingu tõttu oli kontrollikoda ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusega arvamuse esitanud. Algselt oli lepingu ülemmäär 30 miljonit eurot. Seda suurendati eeskirjade vastaselt 2011. aastal 8 miljoni euro võrra ning kirjutati alla konkreetsed lepingud summas 8,1 miljonit eurot. See tõi endaga 2011. aastal kaasa eeskirjadevastaseid makseid ning viitkulusid kokku summas 3,6 miljonit eurot. IT-projekt on endiselt pooleli ning amet hakkas 2011. aastal valmistama ette uut raamlepingut.

| 14. | Hankemenetluste läbipaistvust tuleks suurendada eelõige hinnanguliste lepingumahtude põhjendamise ning valikukriteeriumide määratlemise, avaldamise ja kohaldamise osas. |
| --- | --- |

14.

Hankemenetluste läbipaistvust tuleks suurendada eelõige hinnanguliste lepingumahtude põhjendamise ning valikukriteeriumide määratlemise, avaldamise ja kohaldamise osas.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetluste läbipaistvust tuleb suurendada. Valikukomisjoni liikmed ei täitnud alati oma huvide konflikti deklaratsiooni või ei teinud seda õigeaegselt. Puudusid ka tõendid selle kohta, et deklaratsioonides tõstatatud küsimuste kohta oleks meetmeid võetud. Valikukomisjoni töö ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning puudusid tõendid selle kohta, kuidas valiti meetod kandidaatide selekteerimiseks ning selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused olid koostatud enne teste. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda leidis, et töötajate valiku menetluste läbipaistvust tuleb suurendada. Valikukomisjoni liikmed ei täitnud alati oma huvide konflikti deklaratsiooni või ei teinud seda õigeaegselt. Puudusid ka tõendid selle kohta, et deklaratsioonides tõstatatud küsimuste kohta oleks meetmeid võetud. Valikukomisjoni töö ei olnud alati piisavalt dokumenteeritud ning puudusid tõendid selle kohta, kuidas valiti meetod kandidaatide selekteerimiseks ning selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused olid koostatud enne teste.

| 16. | Nagu varasemateski aruannetes, tõi kontrollikoda välja vajaduse, et amet looks liikmesriikide ametkondade poolt osutatud teenuste eest tasumise süsteemi, mis põhineks liikmesriikide tegelikel kuludel. |
| --- | --- |

16.

Nagu varasemateski aruannetes, tõi kontrollikoda välja vajaduse, et amet looks liikmesriikide ametkondade poolt osutatud teenuste eest tasumise süsteemi, mis põhineks liikmesriikide tegelikel kuludel.

| 17. | Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata huvide konfliktide küsimuste lahendamise poliitikat ja menetlusi neljas Euroopa Liidu ametis, sh ka Euroopa Ravimiametis. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012). |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoda tegi auditi, mille eesmärk oli hinnata huvide konfliktide küsimuste lahendamise poliitikat ja menetlusi neljas Euroopa Liidu ametis, sh ka Euroopa Ravimiametis. Auditi tulemused on esitatud eraldi dokumendis (eriaruanne nr 15/2012).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1 ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimatimainitud määrusele muudeti ameti esialgne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.ema.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas järgneva

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  III jaotise kohta esitatud summades ei ole arvestatud ravimite hindamise maksete assigneeringute (71,9 miljonit eurot, eelarverida 3010) ülekandmist (18,3 miljonit eurot), mille ülekandmine on õigustatud riigi ametiasutustele tehtud maksete iseloomu tõttu.

12

3010

---

LISA

Euroopa Ravimiamet (London)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Teabe kogumine

  Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/200) | Eesmärgid







  — | Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Teabe kogumine

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/200)

Eesmärgid

—

Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet.

| — | Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite kohta. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite kohta.

Ülesanded

| — | Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist. |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist.

| — | Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve).

| — | Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes. |
| --- | --- |

—

Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes.

| — | Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega.

| — | Registreerida ravimimüügilubade staatus. |
| --- | --- |

—

Registreerida ravimimüügilubade staatus.

Juhtimine

Inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning viiest lisaliikmest, annab nõu kõikides inimtervishoius kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

Veterinaarravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides veterinaarravimite hindamist puudutavates küsimustes.

Harva kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

Taimsete ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning viiest lisaliikmest, annab nõu kõikides taimsete ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

Pediaatriakomitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuuest liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid, vastutab pediaatriliste uuringute plaanide teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest, samuti uuringust loobumise ja edasilükkamise süsteemi eest.

Uudsete ravimeetodite komitee, mis koosneb viiest inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee liikmest ja nende viiest asendusliikmest, ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest liikmest ja kahest asendusliikmest, kes esindavad arste, ning kahest liikmest ja kahest asendusliikmest, kes esindavad patsientide ühinguid, vastutab kõikide küsimuste eest, mis puudutavad uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite hindamist, sertifitseerimist ja liigitamist.

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi poolt nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingu esindajast, ühest arstide ühingu esindajast ja ühest veterinaararstide ühingu esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande.

Tegevdirektor nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Siseaudit: komisjoni siseauditi talitus.

Siseauditi üksus: ameti siseauditi talitus

Välisaudit: Euroopa Kontrollikoda

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus: Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve:

208,863(208,387) miljonit eurot (1); liidu toetus: 13.4 % (2) (13.6 %
   (3))

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011:

567 (567) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 552 (546).

177 (152) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid, renditud töötajad).

Personal kokku: 728 (698), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt: põhitegevus: 584 (556), haldusülesanded 144 (142)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Inimtervishoius kasutatavad ravimid

| — | Müügiloa taotlused: 100 (91) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 100 (91)

| — | Positiivsed arvamused: 87 (51) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 87 (51)

| — | Hinnangu andmise keskmine kestus: 178 days (167) |
| --- | --- |

—

Hinnangu andmise keskmine kestus: 178 days (167)

| — | Pärast müügiloa andmist antud arvamused: |
| --- | --- |

—

Pärast müügiloa andmist antud arvamused:

| — | Ravimijärelevalve (CAP EMÜ ja mitte-EMÜ ravimi kõrvaltoime teatised): 362 231 aruannet (302 362) |
| --- | --- |

—

Ravimijärelevalve (CAP EMÜ ja mitte-EMÜ ravimi kõrvaltoime teatised): 362 231 aruannet (302 362)

| — | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 583 (559) |
| --- | --- |

—

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 583 (559)

| — | Lõplikud teadusalased nõuanded: 430 (322) |
| --- | --- |

—

Lõplikud teadusalased nõuanded: 430 (322)

| — | Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: alustatud 6 401 (21 433); lõpetatud 6 715(11 100) |
| --- | --- |

—

Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: alustatud 6 401 (21 433); lõpetatud 6 715(11 100)

| — | Pediaatriliste uuringute programmide taotlused: 187 (326) taotlust 220 (403) näidustuse osas |
| --- | --- |

—

Pediaatriliste uuringute programmide taotlused: 187 (326) taotlust 220 (403) näidustuse osas

Veterinaarravimid

| — | Müügiloa taotlused: 11 (18) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 11 (18)

| — | Taotlused seoses variantidega: 287 (162) |
| --- | --- |

—

Taotlused seoses variantidega: 287 (162)

Kontrollid

Kontrollid: 449 (300)

Taimsed ravimid

Ravimtaimede monograafiad:

Taimsete ainete, preparaatide ja nende kombinatsioonide nimekirjad: 0 (3)

Harva kasutatavad ravimid

| — | Taotlused: 166 (174) |
| --- | --- |

—

Taotlused: 166 (174)

| — | Positiivsed arvamused: 111 (123) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 111 (123)

Väiksed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)

| — | Taotlused VKE staatuse saamiseks 433 (251) |
| --- | --- |

—

Taotlused VKE staatuse saamiseks 433 (251)

| — | Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused 350 (161) |
| --- | --- |

—

Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused 350 (161)

Allikas: ameti esitatud teave.

---

(1)  See on lõplik eelarve, mitte eelarve tulemiaruanne.

(2)  ELi toetuse osakaal lõplikust eelarvest (va harva kasutatavate ravimite lõivude alandamiseks antav eritoetus ja eelarvepädevate institutsioonide poolt kasutatav aasta n-2 tulem).

(3)  ELi toetuse osakaal lõplikust eelarvest (va harva kasutatavate ravimite lõivude alandamiseks antav eritoetus ja eelarvepädevate institutsioonide poolt kasutatav aasta n-2 tulem).

Allikas: ameti esitatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Viimaste aastate jooksul on EMA teinud suuri pingutusi, et vähendada ülekandmisi vastuvõetava määrani, st 30 % II ja III jaotise kohta kokku; määrad on pidevalt vähenenud. EMA tegevused on pikemad kui kalendriaasta, mistõttu ei saa välistada teatud ülekandmismäära. |
| --- | --- |

12.

Viimaste aastate jooksul on EMA teinud suuri pingutusi, et vähendada ülekandmisi vastuvõetava määrani, st 30 % II ja III jaotise kohta kokku; määrad on pidevalt vähenenud. EMA tegevused on pikemad kui kalendriaasta, mistõttu ei saa välistada teatud ülekandmismäära.

| 13. | Oma üksikasjalikus vastuses 2009. aasta eelarve täitmise heakskiitmise tähelepanekutele selgitas EMA, et ei pea IT-raamlepingut eeskirjadevastaseks. Sellest tulenevalt ei peeta eeskirjadevastaseks ka raamlepingu pikendust. |
| --- | --- |

13.

Oma üksikasjalikus vastuses 2009. aasta eelarve täitmise heakskiitmise tähelepanekutele selgitas EMA, et ei pea IT-raamlepingut eeskirjadevastaseks. Sellest tulenevalt ei peeta eeskirjadevastaseks ka raamlepingu pikendust.

| 14. | EMA võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks ja uuendas menetlusi, et suurendada läbipaistvust ja parandada dokumenteerimist. |
| --- | --- |

14.

EMA võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks ja uuendas menetlusi, et suurendada läbipaistvust ja parandada dokumenteerimist.

| 15. | EMA võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks ja uuendas menetlusi, et suurendada läbipaistvust ja parandada õigeaegset dokumenteerimist. |
| --- | --- |

15.

EMA võttis kontrollikoja kommentaarid teadmiseks ja uuendas menetlusi, et suurendada läbipaistvust ja parandada õigeaegset dokumenteerimist.

| 16. | 2009. aastal tutvustati haldusnõukogule uut teenuste eest tasumise ettepanekut, kui kokkulepet ei saavutatud. 2012. aasta oktoobri koosolekul palutakse haldusnõukogul kinnitada uus tegevuskava. Uus teenuste eest tasumise süsteem nõuab seadusemuudatusi, mistõttu tehakse Euroopa Komisjonile ettepanek hõlmata see EMA tasude määruse kavandatud läbivaatamisse. |
| --- | --- |

16.

2009. aastal tutvustati haldusnõukogule uut teenuste eest tasumise ettepanekut, kui kokkulepet ei saavutatud. 2012. aasta oktoobri koosolekul palutakse haldusnõukogul kinnitada uus tegevuskava. Uus teenuste eest tasumise süsteem nõuab seadusemuudatusi, mistõttu tehakse Euroopa Komisjonile ettepanek hõlmata see EMA tasude määruse kavandatud läbivaatamisse.

| 17. | EMA vastused auditi tulemustele avaldatakse koos eriaruandega. |
| --- | --- |

17.

EMA vastused auditi tulemustele avaldatakse koos eriaruandega.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/123

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2012/C 388/21

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi „keskus”) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Keskuse peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning keskuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda keskuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas keskuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus keskuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et keskuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab keskuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt keskuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning keskuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt keskuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on keskuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Kontrollikoda tuvastas 51 juhtumit (kogusummas 90 053 eurot), mille puhul ei olnud 2012. aastasse üleviidud maksete assigneeringud seotud kehtivates õigusaktides ettenähtud kohustustega ning keskus oleks pidanud summa kulukohustustest vabastama ja komisjonile tagasi maksma. Keskus algatas menetluse aga liiga hilja. IT-süsteemi piirangutest tulenevalt on vahendid aastaks blokeeritud ning need vabastatakse kulukohustustest ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda tuvastas 51 juhtumit (kogusummas 90 053 eurot), mille puhul ei olnud 2012. aastasse üleviidud maksete assigneeringud seotud kehtivates õigusaktides ettenähtud kohustustega ning keskus oleks pidanud summa kulukohustustest vabastama ja komisjonile tagasi maksma. Keskus algatas menetluse aga liiga hilja. IT-süsteemi piirangutest tulenevalt on vahendid aastaks blokeeritud ning need vabastatakse kulukohustustest ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus.

| 13. | Keskus maksab igal aastal ligikaudu 275 000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks. |
| --- | --- |

13.

Keskus maksab igal aastal ligikaudu 275 000 eurot kasutamata ametiruumide eest oma endises hoones ja uues peakorteris. Keskus peaks koostöös Euroopa Komisjoni ja riiklike ametiasutustega jätkama lahenduste otsimist kasutamata ametiruumide küsimuse lahendamiseks.

KOMMENTAARID KESKUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Keskus ei ole veel heaks kiitnud ega rakendanud sularahapoliitikat, et vähendada ja hajutada finantsriske ja samas teenida piisavat tulu. |
| --- | --- |

14.

Keskus ei ole veel heaks kiitnud ega rakendanud sularahapoliitikat, et vähendada ja hajutada finantsriske ja samas teenida piisavat tulu.

| 15. | Keskus ei ole veel kiitnud heaks kehtivate protsesside ja menetluste erandite ja kõrvalekallete terviklikku poliitikat (12). |
| --- | --- |

15.

Keskus ei ole veel kiitnud heaks kehtivate protsesside ja menetluste erandite ja kõrvalekallete terviklikku poliitikat (12).

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Keskuse värbamismenetlused vajavad parandamist. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt. |
| --- | --- |

16.

Keskuse värbamismenetlused vajavad parandamist. Suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjoni poolt.

| 17. | Keskuse hankedokumendid ei olnud alati täielikud ja asjakohaselt korrastatud (13). |
| --- | --- |

17.

Keskuse hankedokumendid ei olnud alati täielikud ja asjakohaselt korrastatud (13).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 21. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 17. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.emcdda.europa.eu/.

10

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Sisekontrollistandard nr 8

12

(13)  Puudusid mitmed olulised dokumendid, nagu lepingusummade hinnanguline väärtus ning kirjad edukaks mitte osutunud pakkujatele.

13

---

LISA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114) | Euroopa Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine. |
| --- | --- |
| Keskuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006) | Eesmärgid

  Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.
  Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:






  1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 168 ja 114)

Euroopa Liit täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

Keskuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006)

Eesmärgid

Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat faktitäpset, objektiivset, usaldusväärset ja liidu tasandil võrreldavat teavet.

Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

2)

kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

Ülesanded

| — | Andmete kogumine ja analüüs |
| --- | --- |

—

Andmete kogumine ja analüüs

| — | Andmevõrdlusmeetodite täiustamine |
| --- | --- |

—

Andmevõrdlusmeetodite täiustamine

| — | Andmete levitamine |
| --- | --- |

—

Andmete levitamine

| — | Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning kolmandate riikidega |
| --- | --- |

—

Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonidega ning kolmandate riikidega

| — | Uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine. |
| --- | --- |

—

Uute arengusuundade ja muutuvate suundumuste määratlemine.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, kahest komisjoni esindajast ja kahest Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatust eksperdist, kes tunnevad narkootikumide valdkonda eriti põhjalikult.

Nõukogu võtab vastu töökava, tegevusaruande ja eelarve. Annab hinnangu lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Täitevkomitee

Koosseis

Haldusnõukogu eesistuja;

Haldusnõukogu ase-eesistuja;

Kaks valitud haldusnõukogu liiget, kes esindavad liikmesriike.

Kaks komisjoni esindajat;

Direktor

Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Teaduskomitee

Esitab arvamusi. Teaduskomiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse alusel pärast osalemiskutse avaldamist. Haldusnõukogu võib määrata laiendatud teaduskomiteesse ka ekspertrühma uute psühhoaktiivsete ainete riski hindamiseks.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal keskuse käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

16,27 miljonit eurot (15,90 miljonit eurot). Liidu toetus 94,63 % (94,34 %).

Personali suurus 31. detsembril 2011

Ametikohtade loetelus toodud ametikohtade arv: 84 (84)

Täidetud ametikohti: 77 (78)

- 27 (27) muud töötajat (lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, lepingulised töötajad ja ajutised asendajad)

Personal kokku: 104 (105)

Personali jaotus tegevuste kaupa

Põhitegevus: 64 (63,5)

Haldusülesanded ja IT-tugi: 28,5 (29,5)

Mitmesugused ülesanded: 11,5 (12)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Võrk

Keskus haldab teabe kogumise ja vahetamise arvutivõrku nimega „Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk” (Reitox); võrk ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevate rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteeme.

Väljaanded

| — | Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 23 (23) keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 23 (23) keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht

| — | Väljaanded valitud teemadel: 3 (3) EN |
| --- | --- |

—

Väljaanded valitud teemadel: 3 (3) EN

| — | Statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga |
| --- | --- |

—

Statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga

| — | Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN |
| --- | --- |

—

Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, EN

| — | Infoleht Drugnet Europe – 4 numbrit, EN (4) |
| --- | --- |

—

Infoleht Drugnet Europe – 4 numbrit, EN (4)

| — | Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 2 (0) numbrit |
| --- | --- |

—

Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 2 (0) numbrit

| — | Keskuse teaduslik monograafia – 0 (1), EN |
| --- | --- |

—

Keskuse teaduslik monograafia – 0 (1), EN

| — | Keskuse ülevaated – 0 (0), EN |
| --- | --- |

—

Keskuse ülevaated – 0 (0), EN

| — | Keskuse temaatilised materjalid – 1 (1) |
| --- | --- |

—

Keskuse temaatilised materjalid – 1 (1)

| — | Ühised väljaanded – 3 EN (1.); EN (2.); AR, HR, RU (3.), (3) |
| --- | --- |

—

Ühised väljaanded – 3 EN (1.); EN (2.); AR, HR, RU (3.), (3)

| — | Narkootikumide profiilid- 1 uus (3) ja 17 ajakohastatud (14), DE, EN, FR |
| --- | --- |

—

Narkootikumide profiilid- 1 uus (3) ja 17 ajakohastatud (14), DE, EN, FR

| — | Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted – 39 (26) |
| --- | --- |

—

Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted – 39 (26)

| — | Teadusalased plakatid: 2 (1) |
| --- | --- |

—

Teadusalased plakatid: 2 (1)

| — | Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja andmebaasist väljaotsimise süsteem (Fonte). |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja andmebaasist väljaotsimise süsteem (Fonte).

Muud veebilehed

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse avaliku veebilehe ümberkorraldamine/ ajakohastamine/ sisu edasiarendamine, sh |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse avaliku veebilehe ümberkorraldamine/ ajakohastamine/ sisu edasiarendamine, sh

| — | riikide ülevaated; |
| --- | --- |

—

riikide ülevaated;

| — | narkomaanidega tehtava töö ülevaated, ennetusprofiilid; |
| --- | --- |

—

narkomaanidega tehtava töö ülevaated, ennetusprofiilid;

| — | Euroopa narkootikumide andmebaas; |
| --- | --- |

—

Euroopa narkootikumide andmebaas;

| — | hindamisvahendite andmepank; |
| --- | --- |

—

hindamisvahendite andmepank;

| — | parima tava portaal (kogemuste vahetus seoses narkootikumide nõudluse vähendamisega seotud tegevuse, kahjuliku mõju vähendamise ja ravimeetoditega); |
| --- | --- |

—

parima tava portaal (kogemuste vahetus seoses narkootikumide nõudluse vähendamisega seotud tegevuse, kahjuliku mõju vähendamise ja ravimeetoditega);

| — | temaatilised leheküljed; |
| --- | --- |

—

temaatilised leheküljed;

| — | väljaannete andmebaas. |
| --- | --- |

—

väljaannete andmebaas.

Reklaambrošüürid

Konverentsimaterjalid – 1 EN (0)

Meediatooted: 13 (14) uudisteväljaannet (4 neist 23 keeles) ja 7 (9) teabelehte; EN, 1 Power Point esitlus, EN (23).

Rahvusvahelistel konverentsidel/kohtumistel osalemine: 245 (266).

Allikas: keskuse esitatud teave.

---

KESKUSE VASTUSED

| 12. | EMCDDA vaatab läbi oma sisemenetlused, et tagada juriidiliste kulukohustustega mitteseotud kasutamata summade võimalikult kiire ja ulatuslik vabastamine enne aasta lõppu, lähtudes selleks ajaks olemasolevast ja prognoositavast teabest. |
| --- | --- |

12.

EMCDDA vaatab läbi oma sisemenetlused, et tagada juriidiliste kulukohustustega mitteseotud kasutamata summade võimalikult kiire ja ulatuslik vabastamine enne aasta lõppu, lähtudes selleks ajaks olemasolevast ja prognoositavast teabest.

| 13. | EMCDDA jätkab ja suurendab selles küsimuses jõupingutusi kontrollikoja tähelepaneku ja soovituse kohaselt. Sel eesmärgil toimuvad erialgatused koostöös nii Eurooa Komisjoni kui ka asjakohaste riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

13.

EMCDDA jätkab ja suurendab selles küsimuses jõupingutusi kontrollikoja tähelepaneku ja soovituse kohaselt. Sel eesmärgil toimuvad erialgatused koostöös nii Eurooa Komisjoni kui ka asjakohaste riiklike ametiasutustega.

| 14. | Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekuga ja riski vähendamiseks juba võetud ettevaatusmeetmetega kehtestab EMCDDA asjakohase poliitika, mille eesmärk on nimetatud riski korrapärane jälgimine. |
| --- | --- |

14.

Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekuga ja riski vähendamiseks juba võetud ettevaatusmeetmetega kehtestab EMCDDA asjakohase poliitika, mille eesmärk on nimetatud riski korrapärane jälgimine.

| 15. | Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekuga ja juba võetud meetmetega vaatab EMCDDA erandite poliitika üle, et see hõlmaks kindlasti iga erandit, mille põhjus on kõrvalekalle EMCDDA-s ametlikult vastu võetud ja kehtivatest mis tahes eeskirjadest. |
| --- | --- |

15.

Kooskõlas kontrollikoja tähelepanekuga ja juba võetud meetmetega vaatab EMCDDA erandite poliitika üle, et see hõlmaks kindlasti iga erandit, mille põhjus on kõrvalekalle EMCDDA-s ametlikult vastu võetud ja kehtivatest mis tahes eeskirjadest.

| 16. | Vastavalt kontrollikoja tähelepanekule kaalub EMCDDA võimalust määratleda suuliste ja kirjalike testide küsimused varem, hinnates sellise meetme võimalikke riske, kulutusi ja kasulikkust. |
| --- | --- |

16.

Vastavalt kontrollikoja tähelepanekule kaalub EMCDDA võimalust määratleda suuliste ja kirjalike testide küsimused varem, hinnates sellise meetme võimalikke riske, kulutusi ja kasulikkust.

| 17. | Auditeeritud toimikutest puudunud ja nõutud dokumendid on nüüd esitatud. EMCDDA on kehtestanud hanketoimikute jaoks spetsiaalsed kontroll-loetelud, et tagada kõigi nõutavate dokumentide olemasolu ja asjakohane korraldus. |
| --- | --- |

17.

Auditeeritud toimikutest puudunud ja nõutud dokumendid on nüüd esitatud. EMCDDA on kehtestanud hanketoimikute jaoks spetsiaalsed kontroll-loetelud, et tagada kõigi nõutavate dokumentide olemasolu ja asjakohane korraldus.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/129 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/129

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/22

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Ameti 2011. aasta eelarve suurus (12) oli 56 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 51 miljonit eurot. Eelarvelised kulukohustused summas 0,9 miljonit eurot ei olnud seotud kehtivate juriidiliste kulukohustustega ning amet oleks pidanud summa tühistama ja selle komisjonile 2012. aasta alguses tagasi maksma. Amet algatas menetluse aga liiga hilja. Sellest tulenevalt on vahendid IT-süsteemi piirangute tõttu aastaks blokeeritud ning summa tühistatakse ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus. |
| --- | --- |

12.

Ameti 2011. aasta eelarve suurus (12) oli 56 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 51 miljonit eurot. Eelarvelised kulukohustused summas 0,9 miljonit eurot ei olnud seotud kehtivate juriidiliste kulukohustustega ning amet oleks pidanud summa tühistama ja selle komisjonile 2012. aasta alguses tagasi maksma. Amet algatas menetluse aga liiga hilja. Sellest tulenevalt on vahendid IT-süsteemi piirangute tõttu aastaks blokeeritud ning summa tühistatakse ja makstakse tagasi alles 2012. aasta lõpus.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Asutuse arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärne. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul tuleb ametil parandada põhivara haldamist. Esinevad põhjendamatud erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel. Asutuse arendatud immateriaalse põhivara osas ei olnud arvestusprotseduurid ja teave kulude kohta usaldusväärne. Puuduvad tõendusmaterjalid nõutud ajavahemikus tehtud haldustegevuses kasutatavate seadmete füüsilise inventuuri kohta.

| 14. | Detsembris 2011 müüs amet kaks merereostuse tõrjeks mõeldud reostuskorjetiibade süsteemi. Eesmärgiks oli teenida müügist vähemalt süsteemi raamatupidamisliku netoväärtusega (319 050 eurot) võrdne summa. Kuna miinimumhind määrati ekslikult raamatupidamislikust netoväärtusest madalamaks, müüdi varustus 93 950 euro suuruse kahjumiga. |
| --- | --- |

14.

Detsembris 2011 müüs amet kaks merereostuse tõrjeks mõeldud reostuskorjetiibade süsteemi. Eesmärgiks oli teenida müügist vähemalt süsteemi raamatupidamisliku netoväärtusega (319 050 eurot) võrdne summa. Kuna miinimumhind määrati ekslikult raamatupidamislikust netoväärtusest madalamaks, müüdi varustus 93 950 euro suuruse kahjumiga.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kandidaatide intervjuule pääsemise lävendid, kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning neile kandidaatide hindamiseks omistatud kaalud ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. |
| --- | --- |

15.

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kandidaatide intervjuule pääsemise lävendid, kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning neile kandidaatide hindamiseks omistatud kaalud ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusesse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel http://eca.europa.eu või www.emsa.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Vastavalt kolmandale eelarvemuudatusele (3.12.2011), mida ei ole veel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud. Ainult käesoleva aasta assigneeringud.

12

Euroopa Liidu Teatajas

---

LISA

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (Lissabon)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Ühine transpordipoliitika


  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004) | Eesmärgid

  Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.
  Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil:






  — | kohaldada nõuetekohaselt ühenduse õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Ühine transpordipoliitika

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta”.

Ameti pädevus

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004)

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004)

Eesmärgid

Eesmärgid

Euroopa Meresõiduohutuse amet loodi eesmärgiga tagada liidu meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.

Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil:

—

kohaldada nõuetekohaselt ühenduse õigusakte meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal;

| — | kontrollida nende rakendamist; |
| --- | --- |

—

kontrollida nende rakendamist;

| — | hinnata kehtivate meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

—

hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

Töötati välja operatiivteenused,mida pakutakse liikmesriikidele ja komisjonile liidusisese laevade põhjustatud merereostuse kõrvaldamiseks ning laevaliikluse seireks ja kontrolliks. Töötati välja süsteemid asjakohaste õigusaktide rakendamise toetamiseks (THETIS: sadamariigi kontrollimeetmed, EMCIP: laevaõnnetuste teabeplatvorm, STCW-IS: meremeeste väljaõpe, diplomeerimine jne).

Ülesanded

Ülesanded

Ameti ülesanded jagunevad vastavalt ameti asutamismäärusele ja asjakohastele ELi õigusaktidele nelja suurde rühma. Esiteks on ameti ülesandeks aidata komisjoni ELi õigusaktide rakendamisel, mis puudutavad muu hulgas laevade ülevaatust ja sertifitseerimist, merendusseadmete sertifitseerimist, laevade ohutust, meremeeste koolitust ja sadamariigi kontrollimeetmeid.

aidata komisjoni ELi õigusaktide rakendamisel

Teiseks arendab ja opereerib amet ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme. Neist olulisimad on laevaliikluse seiresüsteem SafeSeaNet (SSN) aluste ning nende lasti mõjusaks jälgimiseks ning laevade kaugtuvastuse ja kaugseire Euroopa andmekeskus (EU LRIT) ELi lippude all seilavate aluste identifitseerimiseks ja jälgimiseks üle maailma.

ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme

Samaaegselt on loodud süsteem merereostuse vältimiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, mis sisaldab Euroopa pidevas valmisolekus olevaid reostustõrjelaevu ja Euroopa satelliidipõhist naftareostuse jälgimissüsteemi (CleanSeaNet), mille mõlema eesmärgiks on ELi ranniku ja vete mõjus kaitse laevade põhjustatud merereostuse eest.

merereostuse vältimiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks

Kolmandaks annab amet komisjonile tehno- ja teadustuge seoses meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostusega, hinnates pidevalt kehtivate meetmete mõjusust ning uuendades olemaolevaid ja välja töötades uusi õigusakte. Amet pakub ka tuge liikmesriikidele, toetab nendevahelist koostööd ning levitab parimat tava.

tehno- ja teadustuge

Juhtimine

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu

Koosseis

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist ja neli hääleõiguseta esindajat, kes on enim seotud valdkondade professionaalid.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine.

| — | Järelevalve tegevdirektori töö üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalve tegevdirektori töö üle.

Tegevdirektor

Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt. Komisjon võib välja pakkuda ühe või mitu kandidaati.

Välisaudit

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

| — | Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Komisjoni siseauditi talitus.

| — | Ameti siseauditi üksus |
| --- | --- |

—

Ameti siseauditi üksus

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed

Lõplik eelarve

Lõplik eelarve

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

Kulukohustuste assigneeringud (C1)

56,4 (54,4) miljonit eurot

(54,4)

Maksete assigneeringud (C1)

Maksete assigneeringud (C1)

56,4 (50,6) miljonit eurot

(50,6)

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud paranduseelarved hõlmavad mitmeid rahastamisallikaid, tegelikkuses on uued assigneeringud (C1) peaagu ainus kasutatav allikas. Selguse ja läbipaistvuse huvides on ära toodud vaid peamised ja seega asjakohased C1 eelarveassigneeringud.

Euroopa Liidu Teatajas

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Alalised töötajad

Alalised töötajad

208 (200) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 197 (196).

(200)

(196)

Lepingulised töötajad

Lepingulised töötajad

29 (27) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 25 (23).

(27)

(23)

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid

15 (15) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 15 (10).

(15)

(10)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | 51 seminari ja muud üritust (seminaridel osalejaid ca 1 442) |
| --- | --- |

—

51 seminari ja muud üritust (seminaridel osalejaid ca 1 442)

| — | 27 mitmesugust koolitust, kokku koolitati 713 riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

27 mitmesugust koolitust, kokku koolitati 713 riiklikku eksperti

| — | 90 kontrollkäiku ja visiiti |
| --- | --- |

—

90 kontrollkäiku ja visiiti

| — | SSN oli aasta läbi 99,28 % kättesaadav |
| --- | --- |

—

SSN oli aasta läbi 99,28 % kättesaadav

| — | 2 481 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu |
| --- | --- |

—

2 481 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet kaudu

| — | EU LRIT andmekeskus oli aasta läbi 99,36 % kättesaadav |
| --- | --- |

—

EU LRIT andmekeskus oli aasta läbi 99,36 % kättesaadav

| — | Lepingud sõlmiti 16 reostustõrjelaevaga |
| --- | --- |

—

Lepingud sõlmiti 16 reostustõrjelaevaga

| — | 64 õppust ja 26 harjutust reostustõrjelaevadega (13 väliõppust ja 13 teoreetilist õppust) |
| --- | --- |

—

64 õppust ja 26 harjutust reostustõrjelaevadega (13 väliõppust ja 13 teoreetilist õppust)

| — | Ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas |
| --- | --- |

—

Ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas

| — | THETIS oli aasta läbi 99,07 % kättesaadav |
| --- | --- |

—

THETIS oli aasta läbi 99,07 % kättesaadav

Allikas: ameti edastatud teave.

Allikas

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Amet vaatab läbi oma aasta lõpu menetlused, et tagada kehtivate juriidiliste kulukohustustega mitteseotud kasutamata summade vabastamine enne eelarveaasta sulgemist. Eelarvevahendite käsutajatele tehakse ülesandeks alustada vabastamismenetlust kohe, kui on kindel, et vahendeid ei kasutata ega plaanita kasutada täielikult. |
| --- | --- |

12.

Amet vaatab läbi oma aasta lõpu menetlused, et tagada kehtivate juriidiliste kulukohustustega mitteseotud kasutamata summade vabastamine enne eelarveaasta sulgemist. Eelarvevahendite käsutajatele tehakse ülesandeks alustada vabastamismenetlust kohe, kui on kindel, et vahendeid ei kasutata ega plaanita kasutada täielikult.

| 13. | Erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel tulenevad peamiselt vähendamismenetlustest ja kolmandatelt pooltelt üle kantud osaliselt amortiseerunud vara hõlmamisest. Ameti koostatud immateriaalse põhivara suuniseid ajakohastatakse koos asjakohase kulude jaotamisega, mis põhineb ametlikult kokkulepitud etappidel ja seonduval täitmismääral. Amet teeb oma vara füüsilist inventuuri, sealhulgas füüsilist kontrolli. Inventuur kavatsetakse lõpetada 2012. aasta kolmandas veerandis. |
| --- | --- |

13.

Erinevused kirjendatud iga-aastase amortisatsiooni ja kumulatiivse amortisatsiooni vahel tulenevad peamiselt vähendamismenetlustest ja kolmandatelt pooltelt üle kantud osaliselt amortiseerunud vara hõlmamisest. Ameti koostatud immateriaalse põhivara suuniseid ajakohastatakse koos asjakohase kulude jaotamisega, mis põhineb ametlikult kokkulepitud etappidel ja seonduval täitmismääral. Amet teeb oma vara füüsilist inventuuri, sealhulgas füüsilist kontrolli. Inventuur kavatsetakse lõpetada 2012. aasta kolmandas veerandis.

| 14. | EMSA müüb saastamisvastaste meetmete kasutatud seadmeid avalikult esmakordselt. Amet märkis sihtväärtuseks raamatupidamisliku netoväärtuse (ostukulud miinus amortisatsioon), kuid lõpphinna pidi määrama turg. Saadi ainult üks pakkumine, mis viis ebaoptimaalse müügini. Esimese müügikogemuse järel töötati välja menetlus, et arvutada ja kontrollida amortiseerunud raamatupidamislikku väärtust. |
| --- | --- |

14.

EMSA müüb saastamisvastaste meetmete kasutatud seadmeid avalikult esmakordselt. Amet märkis sihtväärtuseks raamatupidamisliku netoväärtuse (ostukulud miinus amortisatsioon), kuid lõpphinna pidi määrama turg. Saadi ainult üks pakkumine, mis viis ebaoptimaalse müügini. Esimese müügikogemuse järel töötati välja menetlus, et arvutada ja kontrollida amortiseerunud raamatupidamislikku väärtust.

| 15. | EMSA kinnitab kontrollikoja soovitusi ja on värbamismenetlused juba vastavalt ajakohastanud. |
| --- | --- |

15.

EMSA kinnitab kontrollikoja soovitusi ja on värbamismenetlused juba vastavalt ajakohastanud.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/135 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/135

---

ARUANNE

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/23

SISSEJUHATUS

| 1. | Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1007/2008 (2)) ning määrusega (EÜ) nr 580/2011 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4). |
| --- | --- |

1.

Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1007/2008 (2)) ning määrusega (EÜ) nr 580/2011 (3). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (4).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest; (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (11) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (11) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (12) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (13). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (12) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (13).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Ameti 2011. aasta eelarve oli sama suur kui aasta varem – 8,1 miljonit eurot. Eelarve täitmine oli eelmise aasta võrreldes paranenud. 2012. aastasse kanti siiski üle assigneeringuid summas 1,1 miljonit eurot. II jaotise (halduskulud) assigneeringuid kanti 2012. aastasse summas 0,2 miljonit eurot (34 %) ning III jaotise (tegevuskulud) assigneeringuid summas 0,8 miljonit eurot (33 %). Selline ülekannete tase on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Ameti 2011. aasta eelarve oli sama suur kui aasta varem – 8,1 miljonit eurot. Eelarve täitmine oli eelmise aasta võrreldes paranenud. 2012. aastasse kanti siiski üle assigneeringuid summas 1,1 miljonit eurot. II jaotise (halduskulud) assigneeringuid kanti 2012. aastasse summas 0,2 miljonit eurot (34 %) ning III jaotise (tegevuskulud) assigneeringuid summas 0,8 miljonit eurot (33 %). Selline ülekannete tase on liiga kõrge ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 13. | Kontrollikoja hinnangul tuleb parandada põhivara dokumenteerimist. Põhivara ostud registreeritakse arve ja mitte eseme tasandil. Kui ühel arvel on kajastatud mitu eset, tehakse kõigi hangitud varade ja kogusumma kohta vaid üks kirje. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul tuleb parandada põhivara dokumenteerimist. Põhivara ostud registreeritakse arve ja mitte eseme tasandil. Kui ühel arvel on kajastatud mitu eset, tehakse kõigi hangitud varade ja kogusumma kohta vaid üks kirje.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kontrollikoja poolt 2010. aasta aruandes kirjeldatud puuduva läbipaistvuse parandamiseks ei ole asjakohaseid meetmeid võetud. Kandidaatide intervjuule pääsemise lävendid, kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. Enne sooviavalduste hindamist ei olnud paika pandud lävendid sobivate kandidaatide reservnimekirja kandmiseks. |
| --- | --- |

14.

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kontrollikoja poolt 2010. aasta aruandes kirjeldatud puuduva läbipaistvuse parandamiseks ei ole asjakohaseid meetmeid võetud. Kandidaatide intervjuule pääsemise lävendid, kirjalike testide ja intervjuude küsimused ning nende kaalud ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist. Enne sooviavalduste hindamist ei olnud paika pandud lävendid sobivate kandidaatide reservnimekirja kandmiseks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 165, 24.6.2011, lk 3.

3

(4)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

4

Lisas

(5)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

10

(11)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 25. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.enisa.europa.eu/.

12

Euroopa Liidu Teatajas

(13)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

13

---

LISA

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (Heraklion)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.
  Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a). |
| --- | --- |
| Ameti pädevus

  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2000) | Eesmärgid







  1. | Amet tõhustab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Siseturu valdkonnas on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a).

Ameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2000)

Eesmärgid

1.

Amet tõhustab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel.

| 2. | Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. |
| --- | --- |

2.

Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu.

| 3. | Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. |
| --- | --- |

3.

Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd.

| 4. | Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

4.

Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel.

Ülesanded

Amet:

| a) | kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; |
| --- | --- |

a)

kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke;

| b) | annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele; |
| --- | --- |

b)

annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele;

| c) | tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; |
| --- | --- |

c)

tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel;

| d) | edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; |
| --- | --- |

d)

edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile;

| e) | annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele ja õigeaegse, objektiivse ja põhjaliku info kättesaadavuse osas võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks, edendades muu hulgas olemasolevate parimate tavade vahetust, sealhulgas kasutajate teavitamist, ning püüeldes sünergia poole avaliku ja erasektori algatuste vahel; |
| --- | --- |

e)

annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele ja õigeaegse, objektiivse ja põhjaliku info kättesaadavuse osas võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks, edendades muu hulgas olemasolevate parimate tavade vahetust, sealhulgas kasutajate teavitamist, ning püüeldes sünergia poole avaliku ja erasektori algatuste vahel;

| f) | aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; |
| --- | --- |

f)

aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel;

| g) | jälgib võrgu- ja infoturvet käsitlevate toodete ja teenuste standardite väljatöötamist; |
| --- | --- |

g)

jälgib võrgu- ja infoturvet käsitlevate toodete ja teenuste standardite väljatöötamist;

| h) | nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal, samuti riski vältimise tehnoloogiate tõhusa kasutamise osas; |
| --- | --- |

h)

nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal, samuti riski vältimise tehnoloogiate tõhusa kasutamise osas;

| i) | edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega; |
| --- | --- |

i)

edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega;

| j) | aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

j)

aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| k) | esitab sõltumatult oma järeldusi, suundumusi ning annab nõu oma tegevusala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

k)

esitab sõltumatult oma järeldusi, suundumusi ning annab nõu oma tegevusala ja eesmärkide raamesse kuuluvates küsimustes.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Igast liikmesriigist üks esindaja, komisjoni poolt määratud kolm esindajat ning komisjoni poolt soovitatud ja nõukogu poolt määratud kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmisesse rühma:

| a) | info- ja sidetehnoloogiatööstus; |
| --- | --- |

a)

info- ja sidetehnoloogiatööstus;

| b) | tarbijarühmad; |
| --- | --- |

b)

tarbijarühmad;

| c) | akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid. |
| --- | --- |

c)

akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid.

Alaline sidusrühm

| — | Koosneb asjaomaste sidusrühmade 30 esindajast, näiteks info- ja sidetehnoloogiatööstuse ning tarbijarühmade esindajatest ning võrgu- ja infoturbega tegelevatest akadeemilistest ekspertidest. |
| --- | --- |

—

Koosneb asjaomaste sidusrühmade 30 esindajast, näiteks info- ja sidetehnoloogiatööstuse ning tarbijarühmade esindajatest ning võrgu- ja infoturbega tegelevatest akadeemilistest ekspertidest.

| — | Sidusrühma liikmed valib tegevdirektor avaliku konkursi korras. Tegevdirektor nimetab liikmed (nimeliselt) peale haldusnõukogu teavitamist ning nende ametiaja pikkuseks on kaks ja pool aastat. |
| --- | --- |

—

Sidusrühma liikmed valib tegevdirektor avaliku konkursi korras. Tegevdirektor nimetab liikmed (nimeliselt) peale haldusnõukogu teavitamist ning nende ametiaja pikkuseks on kaks ja pool aastat.

Tegevdirektor

Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse komisjoni ettepanekul koostatud nimekirja alusel; enne ametisse nimetamist kutsutakse kandidaat Euroopa Parlamendi ette esinema. Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

8,1 (8,1) miljonit eurot, millest ühenduse toetus moodustab 100 % (100 %)

Personali suurus 31. detsembril 2011

44 (44) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud: 41 (40).

Muud täidetud ametikohad: 13 (11) lepingulist töötajat, 4 (2) lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Personal kokku: 58 (53), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt:

põhitegevus: 40 (34)

haldustegevus: 18 (19)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

1. töösuund:   ENISA kui parema koostöö edendaja

1. töösuuna peamine eesmärk oli aidata Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seniseid koostöövorme aluseks võttes tõhustada liikmesriikide vahelist teabevahetust ja koostööd. See hõlmab komisjonile teabe ja arvamuste edastamist, et aidata komisjonil uusi määrusi koostada; ning nende õigusaktide toetuseks heade tavade määratlemist ja edendamist. Eelkirjeldatud töö aitab kaasa Euroopa liikmesriikide foorumi (EFMS) jaEuroopa avaliku ja erasektori partnerluse (EP3R) tegevusele ning võtab arvesse mõlema foorumi raames peetud diskussioone. Lahendamist vajavaid probleeme kirjeldatakse teistes dokumentides – eelkõige komisjoni teatises infoühiskonna turvalisuse kohta (KOM (2006)251) ja teatises elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta (KOM (2009)149), kus rõhutatakse võrgu- ja teabeturbe ning vastupidavuse tähtsust ühtse Euroopa teaberuumi ja digitaalarengu tegevuskava loomisel. Vastastikuse sõltuvuse keerukust arvestades võivad ühes infrastruktuuris esinevad häired kiiresti levida nii üle piiride (nii geograafiliste kui jurisdiktsioone eraldavate) kui ka teistesse infrastruktuuridesse ning avaldada üleeuroopalist mõju. Telekommunikatsiooniäri globaalsest olemusest tingituna peab ühiselt lähenema ka nt võrgu- ja teabeturbe ning vastupidavuse probleemile.

Töötulemuste arv: 13

2. töösuund:   üleeuroopalise elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse ja vastupidavuse parandamine

Teise töösuuna eesmärk on aidata liikmesriikidel rakendada turvalisi ja töökindlaid IKT süsteeme ning parandada Euroopa elutähtsa infoinfrastruktuuri kaitstuse taset.

Töösuund on tihedalt seotud komisjoni teatises (märts 2009 ja märts 2011) kirjeldatud elutähtsate infoinfrastruktuuride tegevuskavaga. Suur osa töösuuna tegevusest toetab sisejulgeoleku strateegia dokumendis ja digitaalarengu tegevuskavas kirjeldatud eesmärke. Elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse valdkonna tööpaketid on enamjaolt 2010. aasta töökava raames tehtud töö loomulik jätk.

Töösuuna konkreetsed eesmärgid on:

| — | parandada liikmesriikide võimekust asjaomaste sidusrühmade tõhususe ja mõjususe parandamise kaudu; |
| --- | --- |

—

parandada liikmesriikide võimekust asjaomaste sidusrühmade tõhususe ja mõjususe parandamise kaudu;

| — | toetada ja edendada üleeuroopalisi õppusi; |
| --- | --- |

—

toetada ja edendada üleeuroopalisi õppusi;

| — | määratleda probleemid elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse valdkonnas ning nendega tegeleda; |
| --- | --- |

—

määratleda probleemid elutähtsa side- ja teabeinfrastruktuuri kaitse valdkonnas ning nendega tegeleda;

| — | määratleda probleemid IKT ja ühendatud võrkude valdkonnas ning nendega tegeleda; |
| --- | --- |

—

määratleda probleemid IKT ja ühendatud võrkude valdkonnas ning nendega tegeleda;

| — | toetada ELi ja Ameerika Ühendriikide 2010. aasta novembri tippkohtumisel loodud ELi ja Ameerika Ühendriikide küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase töörühma tööd. |
| --- | --- |

—

toetada ELi ja Ameerika Ühendriikide 2010. aasta novembri tippkohtumisel loodud ELi ja Ameerika Ühendriikide küberjulgeoleku ja küberkuritegevuse vastase töörühma tööd.

Töötulemuste arv: 16

3. töösuund:   ENISA kui eraelu puutumatuse ja usaldusväärsuse edendaja

Kolmas töösuund koosnes neljast tööpaketist:

| — | infoturbe valdkonna majanduslike motivaatorite ja barjääride mõistmine ning analüüs; |
| --- | --- |

—

infoturbe valdkonna majanduslike motivaatorite ja barjääride mõistmine ning analüüs;

| — | eraelu puutumatuse, identiteedi ja usaldusväärsuse asjakohane integreerimine uutesse toodetesse; |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatuse, identiteedi ja usaldusväärsuse asjakohane integreerimine uutesse toodetesse;

| — | eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi (2002/58/EÜ) artikli 4 rakendamise toetamine; |
| --- | --- |

—

eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi (2002/58/EÜ) artikli 4 rakendamise toetamine;

| — | töö Euroopa küberturvalisuse kuu organiseerimise nimel. |
| --- | --- |

—

töö Euroopa küberturvalisuse kuu organiseerimise nimel.

Esimese tööpaketi raames analüüsiti üleeuroopalisel tasandil infoturbe valdkonna majanduslikke motivaatoreid ja barjääre. ENISA analüüsis majanduslikke tegureid õigusliku raamistiku, poliitika, tehnika ja hariduse valdkonnas ning määratles nende parandamise võimalusi. Teise tööpaketi raames uuriti, kuidas eraelu puutumatus, identiteet ja usaldusväärsus on uutesse toodetesse integreeritud. Töö põhjal tehti parandusettepanekuid. Eesmärk oli hinnata arenguid eraelu puutumatuse kaitsmise valdkonnas ning parandada võrguteenuste usaldusväärsust.

Kolmas tööpakett hõlmas ENISA toetust eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 4 rakendamiseks. Tegu oli jätkuga koostööle, mida tehti vastavalt artiklile 29, Euroopa andmekaitseinspektori ning Euroopa Komisjoniga (õigusküsimuste peadirektoraat ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraat), ning mille eesmärk oli uurida artikli 4 Euroopa tasandil praktikas rakendamist.

ENISA tegi liikmesriikidega koostööd Euroopa küberturvalisuse kuu organiseerimisel.

Töötulemuste arv: 5

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | Nagu märkis kontrollikoda, eelarve täitmine 2011. aastal paranes. Ülekantavate summade edasiseks vähendamiseks hakkas amet varakult 2012. aasta hankeid planeerima ja 2012. aasta tööprogrammi hankemenetluste toiminguid alustati 2011. aasta viimases kvartalis. Tulemused peaksid selguma 2012. aasta lõpus. |
| --- | --- |

12.

Nagu märkis kontrollikoda, eelarve täitmine 2011. aastal paranes. Ülekantavate summade edasiseks vähendamiseks hakkas amet varakult 2012. aasta hankeid planeerima ja 2012. aasta tööprogrammi hankemenetluste toiminguid alustati 2011. aasta viimases kvartalis. Tulemused peaksid selguma 2012. aasta lõpus.

| 13. | Amet on ühtlustanud varade haldust komisjoni pakutud ja teistes institutsioonides ja asutustes kasutatava programmi ABAC varahaldusmooduli Assets kasutuselevõtuga. Nimetatud vahend, mis täiel määral rakendatakse 2012. aastal, võimaldab kõik registreeritud varad üksikasjalikult tuvastada ning seega on kontrollikoja märkus täielikult arvesse võetud. |
| --- | --- |

13.

Amet on ühtlustanud varade haldust komisjoni pakutud ja teistes institutsioonides ja asutustes kasutatava programmi ABAC varahaldusmooduli Assets kasutuselevõtuga. Nimetatud vahend, mis täiel määral rakendatakse 2012. aastal, võimaldab kõik registreeritud varad üksikasjalikult tuvastada ning seega on kontrollikoja märkus täielikult arvesse võetud.

| 14. | Amet võttis 2. märtsil 2012 vastu asjakohased töötajate värbamise juhised, mis on täielikult kooskõlas kontrollikoja märkusega. Niipea, kui tegevdirektor määrab ametisse valikumenetluste komisjonid, antakse nende liikmetele nimetatud juhised. |
| --- | --- |

14.

Amet võttis 2. märtsil 2012 vastu asjakohased töötajate värbamise juhised, mis on täielikult kooskõlas kontrollikoja märkusega. Niipea, kui tegevdirektor määrab ametisse valikumenetluste komisjonid, antakse nende liikmetele nimetatud juhised.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/142

---

ARUANNE

Europoli pensionifondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2012/C 388/24

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) loodi Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade lisa 6 artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta aktiga (1) ning neid muudeti nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusega (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Europoli pensionifond (edaspidi „fond”) loodi Haagis asuva Euroopa Politseiameti (Europol) endiste personalieeskirjade lisa 6 artikliga 37. Fondi rakenduseeskirjad kehtestati nõukogu 12. märtsi 1999. aasta aktiga (1) ning neid muudeti nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusega (2). Fondi eesmärk on rahastada ja maksta pensione nendele töötajatele, kes töötasid Europolis enne selle ELi ametiks saamist 1. jaanuaril 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsuse artikli 10 lõikele 4 auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet (3) ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsuse artikli 10 lõikele 4 auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet (3) ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Europoli direktor ja fondi juhatus vastutavad ühiselt fondi juhtimise eest, kehtestavad organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne. Fondi juhatuse ainuvastutusel koostatakse lõplik raamatupidamise aastaaruanne ning samuti on juhatuse ülesanne tagada, et selles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi ning et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Europoli direktor ja fondi juhatus vastutavad ühiselt fondi juhtimise eest, kehtestavad organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne. Fondi juhatuse ainuvastutusel koostatakse lõplik raamatupidamise aastaaruanne ning samuti on juhatuse ülesanne tagada, et selles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi ning et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (4) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (4) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (5) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt nõukogu 12. märtsi 1999. aasta aktile, mida muudeti nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusega ning Madalmaade finantsaruandlusreeglite direktiivile 610 ja rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (5) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt nõukogu 12. märtsi 1999. aasta aktile, mida muudeti nõukogu 28. juuni 2011. aasta otsusega ning Madalmaade finantsaruandlusreeglite direktiivile 610 ja rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 11. | Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2011 aastaaruande lisale 2.6. Fondi juhatus koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. 1. juuliks 2015 ei ole fondil aga enam ühtegi aktiivset liiget. Lähitulevikku on kavandatud arvukalt pensioniõiguste ülekandmisi ja lahkumistoetuste väljamaksmisi, mis vähendab oluliselt fondi tegevust, varasid ja pensionikohustusi. Fondi juhatus ja Europoli haldusnõukogu koostavad praegu hinnangut fondi tulevikuväljavaadetest, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 1. juulit 2015. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda juhib tähelepanu fondi eelarveaasta 2011 aastaaruande lisale 2.6. Fondi juhatus koostas raamatupidamise aastaaruande tegevuse jätkuvuse põhimõttest lähtudes. 1. juuliks 2015 ei ole fondil aga enam ühtegi aktiivset liiget. Lähitulevikku on kavandatud arvukalt pensioniõiguste ülekandmisi ja lahkumistoetuste väljamaksmisi, mis vähendab oluliselt fondi tegevust, varasid ja pensionikohustusi. Fondi juhatus ja Europoli haldusnõukogu koostavad praegu hinnangut fondi tulevikuväljavaadetest, millest üks on fondi likvideerimine kohe pärast 1. juulit 2015.

| 12. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

12.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Kontrollikoda täheldas puudusi menetluses, mida Europol pakkus oma töötajatele fondist lahkumiseks. Kui Europol sai 2010. aastal täieõiguslikuks Euroopa Liidu ametiks, paluti selle töötajatel, kes fondi enam sissemakseid ei teinud (6), fondist lahkuda kas lahkumistoetuse vastuvõtmisega või omandatud pensioniõiguste mõnda teise pensionikavasse (nt individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, riiklikud pensionikavad, eraettevõtted) ülekandmisega. Töötajatele ei kehtestatud aga vastava otsuse tegemiseks tähtaega. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda täheldas puudusi menetluses, mida Europol pakkus oma töötajatele fondist lahkumiseks. Kui Europol sai 2010. aastal täieõiguslikuks Euroopa Liidu ametiks, paluti selle töötajatel, kes fondi enam sissemakseid ei teinud (6), fondist lahkuda kas lahkumistoetuse vastuvõtmisega või omandatud pensioniõiguste mõnda teise pensionikavasse (nt individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, riiklikud pensionikavad, eraettevõtted) ülekandmisega. Töötajatele ei kehtestatud aga vastava otsuse tegemiseks tähtaega.

| 14. | Aasta lõpu seisuga oli fondi finantsvara netoväärtus 16 miljonit eurot, millest 15,98 miljonit eurot hoiti ühes pangas. |
| --- | --- |

14.

Aasta lõpu seisuga oli fondi finantsvara netoväärtus 16 miljonit eurot, millest 15,98 miljonit eurot hoiti ühes pangas.

| 15. | Juhatus ei ole veel koostanud menetlust pensioniõiguste iga-aastaseks kontrollimiseks, sh pensionäride elusoleku tõendamist. 2011. aastal paluti kuuel pensionikavast sel ajal makseid saaval isikul esitada kinnitus oma elukoha kohta ning selle saatis ainult üks isik. |
| --- | --- |

15.

Juhatus ei ole veel koostanud menetlust pensioniõiguste iga-aastaseks kontrollimiseks, sh pensionäride elusoleku tõendamist. 2011. aastal paluti kuuel pensionikavast sel ajal makseid saaval isikul esitada kinnitus oma elukoha kohta ning selle saatis ainult üks isik.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu avaliku registri dokument 5397/99: http://register.consilium.europa.eu/.

1

(2)  ELT L 179, 7.7.2011, lk 5.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja selgitavaid lisasid.

3

(4)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

4

(5)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 10. juulil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 12. juulil 2012.

5

(6)  Praegu käsitletakse seda ELi personalieeskirjades.

6

---

FONDI VASTUSED

| 13. | Europoli pensionifondist lahkuvaid töötajaid informeeriti nõudest valida üks erinevatest lahkumisvõimalustest. Lahkuvatele töötajatele tutvustati erinevate võimaluste mitterahalisi aspekte ja pakuti finantsandmeid hõlmavat erakonsultatsiooni. Enamik töötajaid kasutas lahkumisvõimaluste erakonsultatsiooni.
  Europol ei saanud üheltki töötajalt ametlikku kaebust pensioniõiguste ebakorrektse tutvustamise kohta. |
| --- | --- |

13.

Europoli pensionifondist lahkuvaid töötajaid informeeriti nõudest valida üks erinevatest lahkumisvõimalustest. Lahkuvatele töötajatele tutvustati erinevate võimaluste mitterahalisi aspekte ja pakuti finantsandmeid hõlmavat erakonsultatsiooni. Enamik töötajaid kasutas lahkumisvõimaluste erakonsultatsiooni.

Europol ei saanud üheltki töötajalt ametlikku kaebust pensioniõiguste ebakorrektse tutvustamise kohta.

| 14. | Vastavalt pensionifondi haldusnõukogu 11. novembri 2011. aasta koosolekule kasutab pensionifond alates 2012. aasta algusest ka teise panga teenuseid. Oma 19. juuni 2012. aasta koosolekul nõudis haldusnõukogu täiendavate pankadega tutvumist, et hajutada võimalikku riski veelgi. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt pensionifondi haldusnõukogu 11. novembri 2011. aasta koosolekule kasutab pensionifond alates 2012. aasta algusest ka teise panga teenuseid. Oma 19. juuni 2012. aasta koosolekul nõudis haldusnõukogu täiendavate pankadega tutvumist, et hajutada võimalikku riski veelgi.

| 15. | Pensionifondi haldusnõukogu kinnitas oma 19. juuni 2012. aasta koosolekul pensioniõiguste kontrollimise iga-aastase menetluse (alates 2013. aastast).
  Seoses 2012. aasta poolelioleva menetlusega otsustati samal koosolekul saata pensionäridele meeldetuletus saata kinnitus 1 kuu jooksul. Kui tähtajaks ei ole saadud kinnitust, pensionimaksed peatatakse. |
| --- | --- |

15.

Pensionifondi haldusnõukogu kinnitas oma 19. juuni 2012. aasta koosolekul pensioniõiguste kontrollimise iga-aastase menetluse (alates 2013. aastast).

Seoses 2012. aasta poolelioleva menetlusega otsustati samal koosolekul saata pensionäridele meeldetuletus saata kinnitus 1 kuu jooksul. Kui tähtajaks ei ole saadud kinnitust, pensionimaksed peatatakse.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/145

---

ARUANNE

Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2012/C 388/25

SISSEJUHATUS

| 1. | Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2). |
| --- | --- |

1.

Lille’is ja Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Eelarveassigneeringutest tehtud maksete määr paranes kõikide jaotiste puhul, kuid jäi III jaotise (tegevuskulud) puhul madalaks, moodustades 47 % (2010. aastal 39 %). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Eelarveassigneeringutest tehtud maksete määr paranes kõikide jaotiste puhul, kuid jäi III jaotise (tegevuskulud) puhul madalaks, moodustades 47 % (2010. aastal 39 %). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri poolt palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (12). |
| --- | --- |

13.

Agentuuri asutamismääruses on sätestatud töötamise maksimaalne kestus agentuuri poolt palgatud ajutistele raudteesektori spetsialistidest töötajatele. Nimetatud sätete kohaselt peab agentuur poole oma tegevpersonalist ajavahemikul 2013–2015 välja vahetama, mis võib agentuuri põhitegevust tõsiselt häirida (12).

| 14. | Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid. |
| --- | --- |

14.

Agentuuri värbamismenetlusi tuleks täiustada, et tagada täielik läbipaistvus ning kandidaatide võrdne kohtlemine. Vabade ametikohtade kuulutustes ei toodud näiteks ära teavet keskharidusjärgse koolituse või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta, mida sellegipoolest kasutati valikukriteeriumina. Enne taotluste läbivaatamist ei olnud paika pandud minimaalne nõutav punktisumma intervjuudele ja reservnimekirja pääsemiseks, valikukriteeriumide punktid, suuliste ja kirjalike testide küsimused ja nende koefitsiendid.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 4. juulil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 7. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.era.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikkel 24.

12

---

LISA

Euroopa Raudteeagentuur – Lille/Valenciennes

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1). | „Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:







  a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1).

„Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted.” |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.”

Agentuuri pädevus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004

Eesmärgid

Aidata tehnilistes küsimustes kaasa liidu õigusaktide rakendamisele, mis on suunatud:

| — | raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele, |
| --- | --- |

—

raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele,

| — | ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele, |
| --- | --- |

—

ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele,

eesmärgiga aidata kaasa kõrge ohutustasemega Euroopa ühise raudteevõrgu loomisele.

Ülesanded

1 –   Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:

| — | ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ); |
| --- | --- |

—

ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ);

| — | ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas;

| — | koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine;

| — | kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

—

kutsealane pädevus;

| — | veeremi registreerimine. |
| --- | --- |

—

veeremi registreerimine.

2 –   Esitada arvamusi järgmiste teemade kohta:

| — | riiklikud ohutuseeskirjad; |
| --- | --- |

—

riiklikud ohutuseeskirjad;

| — | teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve;

| — | üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime.

3 –   Riiklike asutuste koordineerimine:

Riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivi 2004/49/EÜ artiklites 17 ja 21).

4 –   Väljaanded ja andmebaasid:

| — | aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | ohutusdokumentide avalik andmebaas; |
| --- | --- |

—

ohutusdokumentide avalik andmebaas;

| — | koostalitlusalaste dokumentide avalik register. |
| --- | --- |

—

koostalitlusalaste dokumentide avalik register.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, kuus hääleõiguseta esindajat vastavatest tööstusharudest.

Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

26 (24) miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembril 2011

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 144 (139)

Täidetud ametikohad seisuga 31.12.2011: 140 (133)

Muu personal: 14 (15)

Kogu personal: 154 (148) Personali jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus: 107 (101) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 107 (101)

| — | haldusülesanded: 47 (47) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 47 (47)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Soovitused ühiste ohutustunnistuste kohta, sh liidu ühtse ohutussertifikaadi kasutuselevõtt, soovitused liidu ühtse vedurijuhiloa ja registri kohta. Hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise järelkontroll

Kättesaadavaks tehti soovitused ohutuseeskirjade kohta, sh hinnang riiklikele ohutuseeskirjadele; liikmesriikide poolse raudtee ohutuse direktiivi ülevõtmise kontrollimine.

Soovitused ohutusalase aruandluse kohta, sh ühised ohutusnäitajad, ohutusasutuste ja uurimisasutuste töö koordineerimine ning aruandlus liikmesriikide ohutusalase taseme kohta.

Soovitused ohutuse hindamise kohta (sh ühised ohutusmeetodid).

Soovitused koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamiseks ja nende ülevaatamine. Ulatuse laiendamise hindamine ja vigade parandamine.

Soovitused raudteesüsteemi kasutamises ja hoolduses osaleva personali kutseoskuste määratlemiseks ning hindamiseks vajalike ühiste kriteeriumide kohta

Raudteeohutuse ja koostalitlusvõime alaste aruannete avaldamine.

Tehnilised arvamused riiklike eeskirjade kohta ja teavitatud asutuste kontrollimine.

Mitme koostalitlusvõime ja ohutuse alase registri loomine ja hooldamine.

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi süsteemi ja muutuste kontrollimise haldamine, komisjoni abistamine Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi projektide hindamisel.

Riiklike veokite kasutuselevõtu lubade andmise eeskirju käsitleva viitedokumendi määratlemine ja koostamine.

Mõjuhinnangu tegemine kõigi soovituste kohta.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 12. | 2010. ja 2011. aastal tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et lühendada makseaegu ja viia lepingute kestus vastavusse kalendriaastaga, et paremini järgida eelarve aastasuse põhimõtet. Tuleb märkida, et viimastel aastatel on kasutamata summade ülekandmise määr olnud väga madal (alla 5 %). |
| --- | --- |

12.

2010. ja 2011. aastal tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et lühendada makseaegu ja viia lepingute kestus vastavusse kalendriaastaga, et paremini järgida eelarve aastasuse põhimõtet. Tuleb märkida, et viimastel aastatel on kasutamata summade ülekandmise määr olnud väga madal (alla 5 %).

| 13. | Agentuur on igati teadlik riskidest, mis tulenevad asutamislepingus sätestatud lühiajaliste töösuhete laialdasest kasutamisest. Seda probleemi on püütud leevendada ajutiste töötajate lepingute pikkuse haldamisega, vältimaks olukorda, et teatud valdkonnas pädevad isikud lahkuksid agentuurist üheaegselt. |
| --- | --- |

13.

Agentuur on igati teadlik riskidest, mis tulenevad asutamislepingus sätestatud lühiajaliste töösuhete laialdasest kasutamisest. Seda probleemi on püütud leevendada ajutiste töötajate lepingute pikkuse haldamisega, vältimaks olukorda, et teatud valdkonnas pädevad isikud lahkuksid agentuurist üheaegselt.

| 14. | Edaspidi lisab agentuur vabade ametikohtade kuulutustesse teabe keskharidusjärgse õppe või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta. Sellegipoolest arvab agentuur, et teised kontrollikoja osutatud elemendid ei kahjusta valikumenetluse erapooletust, sest kandidaate hinnatakse samade kriteeriumide alusel ning neid võrreldakse kõigi teiste kandidaatidega. See kehtib ka kirjaliku testi küsimuste ning vestluse kohta. Agentuur võttis kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja võtab neid valikumenetluse peatsel läbivaatamisel arvesse. |
| --- | --- |

14.

Edaspidi lisab agentuur vabade ametikohtade kuulutustesse teabe keskharidusjärgse õppe või ülikooliõpingute nõutava minimaalse pikkuse kohta. Sellegipoolest arvab agentuur, et teised kontrollikoja osutatud elemendid ei kahjusta valikumenetluse erapooletust, sest kandidaate hinnatakse samade kriteeriumide alusel ning neid võrreldakse kõigi teiste kandidaatidega. See kehtib ka kirjaliku testi küsimuste ning vestluse kohta. Agentuur võttis kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja võtab neid valikumenetluse peatsel läbivaatamisel arvesse.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/151 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/151

---

ARUANNE

Euroopa Teadusuuringute nõukogu eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2012/C 388/26

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute nõukogu (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/37/EÜ (1). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute nõukogu (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/37/EÜ (1). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID RAKENDUSAMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Rakendusamet ei teostanud piisavat järelevalvet teadusjuhtimise osakonna töövoo heakskiitmismenetluse automatiseerimiseks mõeldud asutusesisese IT - rakenduse (e-Stream) väljatöötamise üle. Nimetatud projekti tehniline kirjeldus ei olnud asjakohaselt defineeritud, riskid ei olnud piisavalt määratletud ja nendega seoses ei olnud võetud meetmeid. Juhtkond ei kontrollinud projekti edenemist. IT-projekt ebaõnnestus nende puuduste tõttu ning selle tulemuseks oli 258 967 euro suurune kahju. |
| --- | --- |

12.

Rakendusamet ei teostanud piisavat järelevalvet teadusjuhtimise osakonna töövoo heakskiitmismenetluse automatiseerimiseks mõeldud asutusesisese IT - rakenduse (e-Stream) väljatöötamise üle. Nimetatud projekti tehniline kirjeldus ei olnud asjakohaselt defineeritud, riskid ei olnud piisavalt määratletud ja nendega seoses ei olnud võetud meetmeid. Juhtkond ei kontrollinud projekti edenemist. IT-projekt ebaõnnestus nende puuduste tõttu ning selle tulemuseks oli 258 967 euro suurune kahju.

| 13. | Rakendusameti ajutine direktor määrati komisjoni otsusega ametisse 1. jaanuaril 2011. Auditi toimumise ajaks 2012. aasta veebruaris oli ajutise direktori ametiaeg personalieeskirjades sätestatud maksimaalselt ühe aasta pikkuse aja ühe kuu võrra ületanud. Kuna direktor oli enne osakonnajuhataja ning tema endise ametikoha võttis ajutiselt üle üksuse juhataja, kehtib samasugune personalieeskirjade eiramine ka siin. Üks teine üksuse juhataja töötas osakonnajuhatajana juunist 2009 kuni veebruarini 2011 ning ametiaja kestus ei olnud ka sellel juhul eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

13.

Rakendusameti ajutine direktor määrati komisjoni otsusega ametisse 1. jaanuaril 2011. Auditi toimumise ajaks 2012. aasta veebruaris oli ajutise direktori ametiaeg personalieeskirjades sätestatud maksimaalselt ühe aasta pikkuse aja ühe kuu võrra ületanud. Kuna direktor oli enne osakonnajuhataja ning tema endise ametikoha võttis ajutiselt üle üksuse juhataja, kehtib samasugune personalieeskirjade eiramine ka siin. Üks teine üksuse juhataja töötas osakonnajuhatajana juunist 2009 kuni veebruarini 2011 ning ametiaja kestus ei olnud ka sellel juhul eeskirjadega kooskõlas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 11. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 (ELT L 357, 22.9.2004, lk 10) artikkel 25.

6

(7)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15), ning on tervikuna rakendusameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 27. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 28. Juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://erc.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Teadusuuringute nõukogu (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182) | 1. | Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:






  — | seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid; |
| --- | --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182)

1.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogramm hõlmab järgmist:

—

seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid;

| — | näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad; |
| --- | --- |

—

näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad;

| — | määratakse kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul. |
| --- | --- |

—

määratakse kehtestatakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul.

| 2. | Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse. |
| --- | --- |

2.

Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse.

| 3. | Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

3.

Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks.

| 4. | Nõukogu võtab eriprogrammid seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võtab eriprogrammid seadusandliku erimenetluse kohaselt vastu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega.

Rakendusameti pädevus

(Komisjoni otsus nr 2008/37/EÜ)

Eesmärgid

Rakendusamet asutati komisjoni otsusega 2008/37/EÜ ühenduse eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003. Eriprogrammi rakendab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), mis hõlmab sõltumatut teadusnõukogu, kes paneb paika ERC teadusstrateegia ning kontrollib selle täitmist rakendusameti poolt, kelle ülesandeks on tegevuse juhtimine. Rakendusamet sai teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadist sõltumatuks 15. juulil 2009.

Ülesanded

Rakendusameti ülesanded on loetletud delegeerimisaktis (vt komisjoni otsus C(2008) 5694, eelkõige selle artiklid 5-7). Rakendusameti ülesannete hulka kuulub muu hulgas ka:

| — | programmi haldamise ja rakendamise kõik aspektid, eelkõige hindamisprotseduurid, eksperdihinnangud ja valikumenetlused vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

programmi haldamise ja rakendamise kõik aspektid, eelkõige hindamisprotseduurid, eksperdihinnangud ja valikumenetlused vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele;

| — | toetuste rahaline ja teadusliku haldamine. |
| --- | --- |

—

toetuste rahaline ja teadusliku haldamine.

Juhtimine

(komisjoni otsused C(2008) 5132 ja C(2011)4877)

(komisjoni otsused 2007/134/EÜ ja 2011/12/EL)

(nõukogu otsus 2006/972/EÜ)

(nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003)

Juhtkomitee

Juhtkomitee kontrollib rakendusametit tegevust ning selle nimetab komisjon (vt komisjoni otsus C(2008) 5132). Juhtkomitee võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava, halduseelarve ja aasta tegevussaruanded. Koosneb viiest liikmest ja ühest vaatlejast.

Euroopa Teadusuuringute nõukogu teadusnõukogu

Vastavalt komisjoni otsusele 2007/134/EÜ kehtestab Euroopa Teadusuuringute nõukogu teadusnõukogu eriprogrammi „Ideed” teadustöö üldstrateegia ning otsustab, milliseid teadusuuringuid rahastatakse kooskõlas nõukogu otsuse 2006/972/EÜ artikli 5 lõikega 3. Nõukogu tagab teostatava teadusuuringu teadusliku kvaliteedi. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust, on nõukogu ülesandeks on eriprogrammi „Ideed” aasta tööprogrammi koostamine, vastastikuse eksperdihinnangu menetluse kehtestamine ning samuti eriprogrammi „Ideed" rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll. Nõukogu koosneb 22 liikmest ning selle nimetab komisjon.

Rakendusameti direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

35,6 (29,3) miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembril 2011

2011. aasta tegevuseelarve näeb ette kava 100 (100) ajutise teenistuja värbamiseks, lisaks on eelarves ette nähtud 253 (215) lepingulise töötaja kohta ning 7 (15) lähetuses viibivat riiklikku eksperti; kavandatud töökohtade arvuks on kokku 360 (330), millest 2011. aasta lõpu seisuga oli täidetud 350 (316).

| — | 97 (94) ajutist töötajat, kellest 13 (13) lähetuses ja 84 (81) väljaspool |
| --- | --- |

—

97 (94) ajutist töötajat, kellest 13 (13) lähetuses ja 84 (81) väljaspool

| — | 245 (218) lepingulist töötajat; |
| --- | --- |

—

245 (218) lepingulist töötajat;

| — | 8 (4) lähetuses viibivat riiklikku eksperti |
| --- | --- |

—

8 (4) lähetuses viibivat riiklikku eksperti

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 68 %; |
| --- | --- |

—

põhitegevus (teaduslikud ja toetuste haldamise osakonnad): 68 %;

| — | haldustegevus (muud osakonnad): 32 %. |
| --- | --- |

—

haldustegevus (muud osakonnad): 32 %.

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

| 1. | Eriprogrammi „Ideed” 2010. ja 2011. aasta tööprogrammi alustamistoetuste, edasijõudnute toetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Kõikide konkursikutsete puhul sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on viis aastat. |
| --- | --- |

1.

Eriprogrammi „Ideed” 2010. ja 2011. aasta tööprogrammi alustamistoetuste, edasijõudnute toetuste ning kontseptsiooni tõestamise toetuste konkursside raames sõlmitud toetuslepingute jälgimine. Kõikide konkursikutsete puhul sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on viis aastat.

| 2. | 2011. aasta konkursikutsete väljastamine seoses „Ideed” tööprogrammiga (noorteadlase toetused, kogenud teadlase toetused ja kontseptsiooni tõestamise toetused). 2011. aastal esitati 6 515 taotlust, neist 4 080 alustamistoetuste, 2 284 edasijõudnute toetuste ja 151 kontseptsioonide tõestamise taotluste jaoks. Nimetatud taotlustest oli 6 400 abikõlblikud ning neid hinnati hindamiskomisjonides. Kokku otsustati toetust anda 822 taotluse puhul (794 põhinimekirjast ning 28 reservnimekirjast). |
| --- | --- |

2.

2011. aasta konkursikutsete väljastamine seoses „Ideed” tööprogrammiga (noorteadlase toetused, kogenud teadlase toetused ja kontseptsiooni tõestamise toetused). 2011. aastal esitati 6 515 taotlust, neist 4 080 alustamistoetuste, 2 284 edasijõudnute toetuste ja 151 kontseptsioonide tõestamise taotluste jaoks. Nimetatud taotlustest oli 6 400 abikõlblikud ning neid hinnati hindamiskomisjonides. Kokku otsustati toetust anda 822 taotluse puhul (794 põhinimekirjast ning 28 reservnimekirjast).

| 3. | Eriprogrammi „Ideed” ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2011. aastal. |
| --- | --- |

3.

Eriprogrammi „Ideed” ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2011. aastal.

| 4. | Toetus ERC Teadusnõukogule. Aruandlusperioodil korraldati viis sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit. Sõltumatu teadusnõukogu strateegilise diskussiooni toetamiseks analüüsis rakendusamet koos sõltumatu teadusnõukogu peasekretäriga oma tegevust, rahastatud projektide portfelli ning märke ERC mõjust teaduskogukonnale ja Euroopa teadusuuringutele. Rakendusamet organiseeris Euroopa Teadusnõukogu nelja töörühma („Suhted tööstusega”, „Avatud juurdepääs”, „Kolmandate riikide osalemine” ja „Sooline tasakaal”) koosolekuid ning ka kahe alalise komitee (Committee on panels ja Committee on Conflict of Interest and Scientific Misconduct) koosolekuid. Rakendusamet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitu dokumenti, mis sisaldasid töörühmade käsitletud teemadega seotud analüüsi ja põhisõnumeid. Dokumendid esitati arutamiseks/vastuvõtmiseks teadusnõukogu plenaaristungil. Nagu eelnevatel aastatel, toetas rakendusamet teadusnõukogu eriprogrammi „Ideed” aasta tööprogrammi koostamisel. |
| --- | --- |

4.

Toetus ERC Teadusnõukogule. Aruandlusperioodil korraldati viis sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit. Sõltumatu teadusnõukogu strateegilise diskussiooni toetamiseks analüüsis rakendusamet koos sõltumatu teadusnõukogu peasekretäriga oma tegevust, rahastatud projektide portfelli ning märke ERC mõjust teaduskogukonnale ja Euroopa teadusuuringutele. Rakendusamet organiseeris Euroopa Teadusnõukogu nelja töörühma („Suhted tööstusega”, „Avatud juurdepääs”, „Kolmandate riikide osalemine” ja „Sooline tasakaal”) koosolekuid ning ka kahe alalise komitee (Committee on panels ja Committee on Conflict of Interest and Scientific Misconduct) koosolekuid. Rakendusamet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitu dokumenti, mis sisaldasid töörühmade käsitletud teemadega seotud analüüsi ja põhisõnumeid. Dokumendid esitati arutamiseks/vastuvõtmiseks teadusnõukogu plenaaristungil. Nagu eelnevatel aastatel, toetas rakendusamet teadusnõukogu eriprogrammi „Ideed” aasta tööprogrammi koostamisel.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

---

RAKENDUSAMETI VASTUSED

| 12. | Projekti eStream ebaõnnestumine on tingitud tehnilistest ja keskkonnateguritest. Rakendusamet tunnistab puudujääke IT-projektide juhtimises ja on teinud oma tegevuskavas suuri edusamme nende puudujääkide kõrvaldamiseks. Tuleb ka rõhutada, et 258 967 euro suurune kahju moodustab ligikaudu 2,5 % ameti IT-eelarvest projekti eStream arendamiseks. |
| --- | --- |

12.

Projekti eStream ebaõnnestumine on tingitud tehnilistest ja keskkonnateguritest. Rakendusamet tunnistab puudujääke IT-projektide juhtimises ja on teinud oma tegevuskavas suuri edusamme nende puudujääkide kõrvaldamiseks. Tuleb ka rõhutada, et 258 967 euro suurune kahju moodustab ligikaudu 2,5 % ameti IT-eelarvest projekti eStream arendamiseks.

| 13. | Rakendusameti ajutise direktori ametiaja pikendamine üle ühe aasta on ameti huvides, sest vaba ametikoht kuulutati välja märtsis 2012 ja valikumenetlus on praegu pooleli. Mis puudutab üksuse juhatajat osakonnajuhataja ülesannetes ja osakonnajuhatajat praeguse ajutise direktori ülesannetes, siis ajutised ametikohad olid sellistena kavandatud üksnes direktori ametikoha täitmiseni. Ajutiste ametikohtade pikendamine üle ühe aasta on ameti huvides vastavalt personalieeskirjade artiklile 7.
  Mis puudutab teist juhtumit, kus üksuse juhataja täitis osakonnajuhataja ülesandeid, siis see ajutine ametiaeg lõppes 15. veebruaril 2011 ja avaliku värbamismenetlusega valitud uus osakonnajuhataja asus ametisse 16. veebruaril 2011. |
| --- | --- |

13.

Rakendusameti ajutise direktori ametiaja pikendamine üle ühe aasta on ameti huvides, sest vaba ametikoht kuulutati välja märtsis 2012 ja valikumenetlus on praegu pooleli. Mis puudutab üksuse juhatajat osakonnajuhataja ülesannetes ja osakonnajuhatajat praeguse ajutise direktori ülesannetes, siis ajutised ametikohad olid sellistena kavandatud üksnes direktori ametikoha täitmiseni. Ajutiste ametikohtade pikendamine üle ühe aasta on ameti huvides vastavalt personalieeskirjade artiklile 7.

Mis puudutab teist juhtumit, kus üksuse juhataja täitis osakonnajuhataja ülesandeid, siis see ajutine ametiaeg lõppes 15. veebruaril 2011 ja avaliku värbamismenetlusega valitud uus osakonnajuhataja asus ametisse 16. veebruaril 2011.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/157

---

ARUANNE

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos asutuse vastustega

2012/C 388/27

SISSEJUHATUS

| 1. | Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011. |
| --- | --- |

1.

Pariisis asuv Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „asutus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (1). Asutuse ülesanne on parandada ELi siseturu toimimist, tagades reguleerimise ja järelevalve kõrge, tõhusa ja ühtse taseme, tagada finantssüsteemide terviklikkus ja stabiilsus ning tõhustada rahvusvahelist järelevalvealast koostööd finantssüsteemi stabiilsuse ja mõjususe tagamiseks (2). Asutus asutati 1. jaanuaril 2011.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda asutuse raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus asutuse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et asutuse raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab asutuse raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt asutuse finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning asutuse finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt asutuse finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on asutuse 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Kommentaare tuleb vaadelda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee Väärtpaberiturujärelevalve Asutuseks ülemineku kontekstis. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. Kommentaare tuleb vaadelda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee Väärtpaberiturujärelevalve Asutuseks ülemineku kontekstis.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Asutuse kulukohustuste summa on 12 841 997 eurot, mis moodustab 2011. aasta eelarvest 76 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal III jaotise ehk tegevuskulude puhul (47 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel. |
| --- | --- |

12.

Asutuse kulukohustuste summa on 12 841 997 eurot, mis moodustab 2011. aasta eelarvest 76 %. Kulukohustuste täitmise määr oli eriti madal III jaotise ehk tegevuskulude puhul (47 %). See mõjutas asutuse IT-alaseid eesmärke, mida ei saavutatud täiel määral. Madal eelarve täitmise määr näitab raskusi eelarve planeerimisel ja täitmisel.

| 13. | Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega (12) kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees. |
| --- | --- |

13.

Asutuse 2011. aasta eelarve suurus oli 16,9 miljonit eurot. Vastavalt asutuse asutamismääruse artikli 62 lõikele 1 rahastati 60 % 2011. aasta eelarvest liikmesriikide ja EFTA-riikide osamaksetest ning 40 % liidu eelarvest. 2011. aasta lõpus oli asutusel 4,3 miljoni euro suurune eelarveülejääk. Kooskõlas asutuse finantsmäärusega (12) kirjendati summa raamatupidamisarvestusse kui kohustus Euroopa Komisjoni ees.

| 14. | Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 483 845 eurot). |
| --- | --- |

14.

Leiti puudusi seoses sellega, et kuuel juhul võeti juriidilised kohustused enne eelarvelisi kulukohustusi (summas 483 845 eurot).

| 15. | Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 207 422 eurot), mil 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Selline ülekandmine ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda tuvastas mitu juhtumit (kogusummas 207 422 eurot), mil 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud ei olnud kooskõlas juriidiliste kohustustega. Selline ülekandmine ei ole eeskirjadega kooskõlas ning tuleb tühistada.

KOMMENTAARID ASUTUSE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | Asutus ei olnud veel vastu võtnud sisekontrollistandardeid. |
| --- | --- |

16.

Asutus ei olnud veel vastu võtnud sisekontrollistandardeid.

| 17. | Asutus peab parandama põhivara haldamist. Asutuse arendatud immateriaalse põhivaraga seoses ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne. |
| --- | --- |

17.

Asutus peab parandama põhivara haldamist. Asutuse arendatud immateriaalse põhivaraga seoses ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne.

MUUD KOMMENTAARID

| 18. | Personalieeskirjade rakenduseeskirjad ei olnud vastu võetud. |
| --- | --- |

18.

Personalieeskirjade rakenduseeskirjad ei olnud vastu võetud.

| 19. | Asutus ei olnud veel sõlminud institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) pettuste uurimise kohta. Asutus peaks tagama oma finantsmääruse täieliku rakendamise selles valdkonnas. |
| --- | --- |

19.

Asutus ei olnud veel sõlminud institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) pettuste uurimise kohta. Asutus peaks tagama oma finantsmääruse täieliku rakendamise selles valdkonnas.

| 20. | Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Teatud ametikoha puhul nõutava töökogemuse pikkust ei arvestatud, pärast tähtaega esitatud avaldused võeti vastu, suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt ning puudus ametisse nimetava ametiisiku otsus valimiskomisjoni koosseisu kinnitamise kohta. |
| --- | --- |

20.

Asutus peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Teatud ametikoha puhul nõutava töökogemuse pikkust ei arvestatud, pärast tähtaega esitatud avaldused võeti vastu, suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt ning puudus ametisse nimetava ametiisiku otsus valimiskomisjoni koosseisu kinnitamise kohta.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte asutuse pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna asutuse finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.esma.europa.eu

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Artikli 15 lõige 4 ja artikli 16 lõige 1

12

---

LISA

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Pariis)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114) | Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. |
| --- | --- |
| Asutuse pädevus


  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) | Ülesanded







  — | Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114)

Seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu liikmesriikides nii õigus- kui ka haldusnormide ühtlustamiseks meetmed, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine.

Asutuse pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1095/2010 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009)

Ülesanded

—

Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Rakenduslike tehniliste standardite eelnõu väljatöötamine.

| — | Suuniste ja soovituste esitamine. |
| --- | --- |

—

Suuniste ja soovituste esitamine.

| — | Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis kujutab endast liidu õiguse rikkumist. |
| --- | --- |

—

Soovituste esitamine, kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud sektori kohta käivaid õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis kujutab endast liidu õiguse rikkumist.

| — | Otsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul. |
| --- | --- |

—

Otsuste tegemine pädevate asutuste vaheliste eriolukordade ja erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul.

| — | Finantsturu osalistele adresseeritud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liigu õiguse rikkumine ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi vastu võetud otsuseid või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osalistele adresseeritud üksikotsuste tegemine otseselt kohaldatavat liidu õigust puudutavatel juhtudel: i) kui liikmesriigi pädev asutus ei ole kohaldanud valdkondlikke õigusakte või on neid kohaldanud viisil, mis näib olevat liigu õiguse rikkumine ning kui pädev asutus ei ole taganud komisjoni ametliku arvamuse järgimist; ii) teatud eriolukordade puhul, kui pädev asutus ei järgi vastu võetud otsuseid või iii) erimeelsuste lahendamisel piiriüleste olukordade puhul, kui pädev asutus ei ole järginud asutuse otsust.

| — | Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine Euroopa Parlamendile, nõukogule või komisjonile asutuse pädevusvaldkonda kuuluvates küsimustes.

| — | Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi. |
| --- | --- |

—

Finantsturu osaliste kohta vajaliku teabe kogumine, et täita määratud kohustusi.

| — | Ühtse metoodika väljatöötamine toote omaduste ja levitamistoimingute mõju hindamiseks finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele. |
| --- | --- |

—

Ühtse metoodika väljatöötamine toote omaduste ja levitamistoimingute mõju hindamiseks finantsturu osaliste finantsseisundile ja tarbijakaitsele.

| — | Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Tsentraalselt juurdepääsetava registreeritud finantsturu osaliste andmebaasi loomine oma pädevusalas, kui see on sätestatud valdkondlikes õigusaktides.

| — | Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

—

Hoiatuste tegemine, kui mõni finantstegevus ohustab tõsiselt sätestatud eesmärke.

| — | Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu. |
| --- | --- |

—

Teatavate finantstegevuste ajutine keelustamine või piiramine, kui need ohustavad finantsturgude nõuetekohast toimimist või terviklikkust või liidu kogu finantssüsteemi või selle osa stabiilsust valdkondlikes õigusaktides määratletud juhtudel või eriolukorra tõttu.

| — | Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust. |
| --- | --- |

—

Järelevalvekolleegiumide tegevuses osalemine, sealhulgas kohapealsetes kontrollides, mida teostavad koos kaks või enam pädevat asutust.

| — | Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele. |
| --- | --- |

—

Võimalike finantsteenuste häirete käsitlemine, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ning millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed siseturule ja reaalmajandusele.

| — | Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske. |
| --- | --- |

—

Lisasuuniste ja soovituste koostamine finantsturu olulistele osalistele, et võtta arvesse nendega seotud süsteemseid riske.

| — | Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

—

Konkreetset liiki finantstegevuse, tooteliikide või käitumisviiside uurimine, et hinnata võimalikke ohte finantsturgude terviklikkusele või finantssüsteemi stabiilsusele ning asjaomastele pädevatele asutustele asjakohaste soovituste esitamine meetmete võtmiseks.

| — | Pädevate asutuste poolt delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste poolt delegeeritud ülesannete ja kohustuste täitmine.

| — | Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele. |
| --- | --- |

—

Arvamuste esitamine pädevatele ametiasutustele.

| — | Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Vastastikuste eksperdihinnangute tegemine pädevate asutuste kohta.

| — | Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust. |
| --- | --- |

—

Pädevate asutuste tegevuse koordineerimine, eelkõige juhul, kui ebasoodsad arengutendentsid võivad tõsiselt ohustada finantsturgude nõuetekohast toimimist ja terviklikkust või liidu finantssüsteemi stabiilsust.

| — | Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral. |
| --- | --- |

—

Kogu liitu hõlmavate hinnangute algatamine ja koordineerimine seoses finantsturu osaliste kohanemisvõimega ebasoodsate turusuundumuste korral.

| — | Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta. |
| --- | --- |

—

Otsuste tegemine reitinguagentuuride sertifitseerimis- ja registreerimistaotluste ning nende taotluste tagasivõtmise kohta.

| — | Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

—

Koostöölepingute koostamine asjaomaste kolmandate riikide reitinguagentuuride järelevalveasutustega.

| — | Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuride, hinnatavate ettevõtete ja seotud kolmandate isikute kohapealsete uurimiste ja kontrollide tegemine.

| — | Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril ajutiselt krediidireitingute andmise keelamine, rikkumise parandamise nõudmine ja/või avalike teadaannete. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri kohustuste rikkumisel kõnealuse reitinguagentuuri registreerimise kehtetuks tunnistamine, reitinguagentuuril ajutiselt krediidireitingute andmise keelamine, rikkumise parandamise nõudmine ja/või avalike teadaannete.

| — | Reitinguagentuuri poolt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemisel otsuse tegemine trahvi määramise kohta. |
| --- | --- |

—

Reitinguagentuuri poolt tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu rikkumise toimepanemisel otsuse tegemine trahvi määramise kohta.

Juhtimine

Järelevalvenõukogu

Koosseis: eesistuja (hääleõiguseta), iga liikmesriigi finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht, üks komisjoni esindaja (hääleõiguseta), üks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esindaja (hääleõiguseta) ja üks esindaja kummastki ülejäänud kahest Euroopa järelevalveasutusest (hääleõiguseta).

Ülesanded: järelevalvenõukogu annab juhiseid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevuseks ja teeb asutamismääruse II peatüki kohaseid otsuseid.

Juhatus

Koosseis: Eesistuja ja kuus muud järelevalvenõukogu liiget, kelle on valinud endi seast järelevalvenõukogu hääleõigusega liikmed Tegevdirektor ja komisjoni esindaja osalevad juhatuse koosolekutel hääleõiguseta (kuigi komisjoni esindajal on õigus hääletada eelarveküsimustes).

Ülesanded: Tagab, et asutus täidab oma kohustusi ja talle pandud ülesandeid vastavalt asutamismäärusele.

Eesistuja

Asutuse esindaja, kes vastutab järelevalvenõukogu töö ettevalmistamise eest ning juhatab nii järelevalvenõukogu kui ka juhatuse koosolekuid. Järelevalvenõukogu nimetab eesistuja ametisse pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendi poolt.

Tegevdirektor

Järelevalvenõukogu nimetab tegevdirektori ametisse pärast heakskiitu Euroopa Parlamendi poolt. Vastutab asutuse juhtimise ning juhatuse töö ettevalmistamise eest.

Siseaudit

Asutus on pidanud esimesed koosolekud siseauditi talitusega. Siseauditi talitus külastab asutust esmakordselt juunis 2012.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal asutuse käsutusse antud ressursid

Lõplik eelarve

Kogueelarve: 16, 9 miljonit eurot, sealhulgas:

liidu toetus: 6, 8 miljonit eurot,

liikmesriikide pädevate asutuste osamaksud: 10,1 miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

| — | Alalised töötajad: 58 ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 50 |
| --- | --- |

—

Alalised töötajad: 58 ajutist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 50

| — | Lepingulised töötajad: 5 lepingulist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 5 |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 5 lepingulist ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 5

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 12 lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 2 |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 12 lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 2

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

| — | Registreeriti 15 reitinguagentuuri. |
| --- | --- |

—

Registreeriti 15 reitinguagentuuri.

| — | Tehti reitinguagentuuride (sh Fitch, Moody ja Standard & Poor) esimesed kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

—

Tehti reitinguagentuuride (sh Fitch, Moody ja Standard & Poor) esimesed kohapealsed kontrollid.

| — | Hinnati kolme uue MiFIDis (finantsinstrumentide turgude direktiiv) sätestatud kauplemiseelse läbipaistvuse nõudest vabastamise taotluse vastavust. |
| --- | --- |

—

Hinnati kolme uue MiFIDis (finantsinstrumentide turgude direktiiv) sätestatud kauplemiseelse läbipaistvuse nõudest vabastamise taotluse vastavust.

| — | Avaldati lõplik seisukoht automatiseeritud välkkauplemise kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldati lõplik seisukoht automatiseeritud välkkauplemise kohta.

| — | Jätkati tööd kaupade ja MiFIDi aruandega. |
| --- | --- |

—

Jätkati tööd kaupade ja MiFIDi aruandega.

| — | Ettevalmistused seoses järgnevaga: tehniliste standardite eelnõu börsiväliste tuletisinstrumentide määruseks, kliiringu kesksed osapooled ja tehingute keskhoidlad (Euroopa turu infrastruktuuri määrus). |
| --- | --- |

—

Ettevalmistused seoses järgnevaga: tehniliste standardite eelnõu börsiväliste tuletisinstrumentide määruseks, kliiringu kesksed osapooled ja tehingute keskhoidlad (Euroopa turu infrastruktuuri määrus).

| — | Koostati üksikasjalikud eeskirjad alternatiivsete investeerimisfondide halduritele. |
| --- | --- |

—

Koostati üksikasjalikud eeskirjad alternatiivsete investeerimisfondide halduritele.

| — | Aidati kaasa rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) koostamisele. |
| --- | --- |

—

Aidati kaasa rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) koostamisele.

| — | Abistati IFRSi kohaldamisel, kui tegemist oli riigi võlakohustusega. |
| --- | --- |

—

Abistati IFRSi kohaldamisel, kui tegemist oli riigi võlakohustusega.

| — | Riiklike järelevalveasutuste vaheline turujärelevalve küsimuste, prospektidega seotud teemade ning läbipaistvusdirektiivide, ülevõtmispakkumiste jmt alaste kogemuste ja mõju arutamine. |
| --- | --- |

—

Riiklike järelevalveasutuste vaheline turujärelevalve küsimuste, prospektidega seotud teemade ning läbipaistvusdirektiivide, ülevõtmispakkumiste jmt alaste kogemuste ja mõju arutamine.

| — | Tehti koostööd teiste Euroopa järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

—

Tehti koostööd teiste Euroopa järelevalveasutustega.

| — | Osaleti aktiivselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös seoses finantsstabiilsusega, esitades sealhulgas regulaarselt riskiaruandeid. |
| --- | --- |

—

Osaleti aktiivselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös seoses finantsstabiilsusega, esitades sealhulgas regulaarselt riskiaruandeid.

| — | Parandati tarbijate finantskaitset, kehtestades vahendajatele ja fondijuhtidele täiendavad eeskirjad ja nõuded. |
| --- | --- |

—

Parandati tarbijate finantskaitset, kehtestades vahendajatele ja fondijuhtidele täiendavad eeskirjad ja nõuded.

| — | Anti investoritele esimene üleeuroopaline tootehoiatus seoses valuutaturuga. |
| --- | --- |

—

Anti investoritele esimene üleeuroopaline tootehoiatus seoses valuutaturuga.

| — | Üleliidulise tehinguaruannete andmebaasi haldamine. |
| --- | --- |

—

Üleliidulise tehinguaruannete andmebaasi haldamine.

| — | Töötati välja edukas IT-lahendus reitinguagentuuride varasemate reitingute avaldamiseks. |
| --- | --- |

—

Töötati välja edukas IT-lahendus reitinguagentuuride varasemate reitingute avaldamiseks.

| — | Koordineeriti riiklike järelevalveasutuste finantskriisiga seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

Koordineeriti riiklike järelevalveasutuste finantskriisiga seotud tegevust.

| — | Tehti kaks vastastikust eksperdihinnangut turu kuritarvitamise ja prospekti kohta. |
| --- | --- |

—

Tehti kaks vastastikust eksperdihinnangut turu kuritarvitamise ja prospekti kohta.

Allikas: asutuse edastatud teave.

---

ASUTUSE VASTUSED

| 12. | 2011. aasta oli ESMA esimene tegevusaasta, kuigi asutamismäärus avaldati alles 15. detsembril 2010. Määruse hiline avaldamine takistas ameti töötajate õigeaegset värbamist ja mõjutas otseselt kulutamise määra. Lisaks hilines enamiku IT-eesmärkide täitmine ja -projektide käivitamine, sest vastavate süsteemide rakendamist nõudvate õigusaktide vastuvõtmine viibis. |
| --- | --- |

12.

2011. aasta oli ESMA esimene tegevusaasta, kuigi asutamismäärus avaldati alles 15. detsembril 2010. Määruse hiline avaldamine takistas ameti töötajate õigeaegset värbamist ja mõjutas otseselt kulutamise määra. Lisaks hilines enamiku IT-eesmärkide täitmine ja -projektide käivitamine, sest vastavate süsteemide rakendamist nõudvate õigusaktide vastuvõtmine viibis.

| 13. | ESMA finantsmäärus, mis tuleneb raamfinantsmäärusest, ei kajasta adekvaatselt ESMA finantsstruktuuri. Oktoobris 2011 küsis ESMA eelarve peadirektoraadilt, millist menetlust tuleks kasutada eelarveülejäägi tagastamiseks. Eelarve peadirektoraat kinnitas märtsis 2012, et ülejääk tuleks kirjendada kui kohustus komisjoni ees. Mais 2012 soovitas eelarve peadirektoraat praktilist menetlust tagamaks, et ülejääk makstakse tagasi ESMA-le, kes tagastab siis summad liikmesriikidele ja komisjonile proportsionaalselt nende algsete osamaksetega. |
| --- | --- |

13.

ESMA finantsmäärus, mis tuleneb raamfinantsmäärusest, ei kajasta adekvaatselt ESMA finantsstruktuuri. Oktoobris 2011 küsis ESMA eelarve peadirektoraadilt, millist menetlust tuleks kasutada eelarveülejäägi tagastamiseks. Eelarve peadirektoraat kinnitas märtsis 2012, et ülejääk tuleks kirjendada kui kohustus komisjoni ees. Mais 2012 soovitas eelarve peadirektoraat praktilist menetlust tagamaks, et ülejääk makstakse tagasi ESMA-le, kes tagastab siis summad liikmesriikidele ja komisjonile proportsionaalselt nende algsete osamaksetega.

| 14. | ESMA on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) õigusjärglane. Komitee võttis need juriidilised kohustused veel enne ESMA loomist, kui kasutati ELi finantsmääruses sätestatust ja teistest ELi ametitele kohustuslikest hankemenetlustest erinevaid menetlusi. Tehniliste probleemide ja ABAC-süsteemi hilinenud rakendamise tõttu kirjendati need kulukohustused raamatupidamises alles 2011. aasta lõpus. |
| --- | --- |

14.

ESMA on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) õigusjärglane. Komitee võttis need juriidilised kohustused veel enne ESMA loomist, kui kasutati ELi finantsmääruses sätestatust ja teistest ELi ametitele kohustuslikest hankemenetlustest erinevaid menetlusi. Tehniliste probleemide ja ABAC-süsteemi hilinenud rakendamise tõttu kirjendati need kulukohustused raamatupidamises alles 2011. aasta lõpus.

| 15. | ESMA nõustub selle tähelepanekuga. Olukorra põhjuseks oli 2011. aasta lõpu erakordselt suur töökoormus ning esimesel tegevusaastal tehtud ülekanded ELi eelarvesüsteemi. |
| --- | --- |

15.

ESMA nõustub selle tähelepanekuga. Olukorra põhjuseks oli 2011. aasta lõpu erakordselt suur töökoormus ning esimesel tegevusaastal tehtud ülekanded ELi eelarvesüsteemi.

| 16. | ESMA loomise ajal leppisid amet ja vastutav peadirektoraat kokku ELi sisekontrollistandardite rakendamise kava. Oktoobris 2011 esitati vastavad dokumendid siseturu ja teenuste peadirektoraadile, kes neid kontrollis. 2012. aastal plaanib ESMA sisekontrollistandardid formaliseerida ja esitada juhatusele heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

16.

ESMA loomise ajal leppisid amet ja vastutav peadirektoraat kokku ELi sisekontrollistandardite rakendamise kava. Oktoobris 2011 esitati vastavad dokumendid siseturu ja teenuste peadirektoraadile, kes neid kontrollis. 2012. aastal plaanib ESMA sisekontrollistandardid formaliseerida ja esitada juhatusele heakskiitmiseks.

| 17. | Põhivara haldamiseks võttis ESMA septembris 2001 kasutusele raamatupidamissüsteemi ABAC Assets. Immateriaalse vara haldamiseks kasutab ESMA alates 1. jaanuarist 2012 IT-projektides osalevate töötajate puhul tööajatabeleid ja tegeleb vastavate menetluste täiustamisega. |
| --- | --- |

17.

Põhivara haldamiseks võttis ESMA septembris 2001 kasutusele raamatupidamissüsteemi ABAC Assets. Immateriaalse vara haldamiseks kasutab ESMA alates 1. jaanuarist 2012 IT-projektides osalevate töötajate puhul tööajatabeleid ja tegeleb vastavate menetluste täiustamisega.

| 18. | Jaanuaris 2011 kiitis juhatus esialgu heaks personalieeskirjade rakenduseeskirjad, mis esitati 17. jaanuaril 2011 komisjonile. 2011. aasta hiliskevadel nõudis personali peadirektoraat, et kõik kolm Euroopa järelevalveasutust kasutaksid ühtseid eeskirju. 21. detsembril 2011 esitati personali peadirektoraadile uus versioon. |
| --- | --- |

18.

Jaanuaris 2011 kiitis juhatus esialgu heaks personalieeskirjade rakenduseeskirjad, mis esitati 17. jaanuaril 2011 komisjonile. 2011. aasta hiliskevadel nõudis personali peadirektoraat, et kõik kolm Euroopa järelevalveasutust kasutaksid ühtseid eeskirju. 21. detsembril 2011 esitati personali peadirektoraadile uus versioon.

| 19. | Seoses kokkuleppe kavandamisega saatis ESMA 14. detsembril 2011 Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kirja, mis sisaldas juhatuse poolt heakskiidetud pettustevastaseid eeskirju. OLAF ei vastanud määratud tähtajaks. |
| --- | --- |

19.

Seoses kokkuleppe kavandamisega saatis ESMA 14. detsembril 2011 Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) kirja, mis sisaldas juhatuse poolt heakskiidetud pettustevastaseid eeskirju. OLAF ei vastanud määratud tähtajaks.

| 20. | Pärast kontrollikoja külaskäiku oktoobris 2011 vaatas ESMA läbi oma värbamismenetlused, et parandada veebruaris 2012 tõstatatud puudused. |
| --- | --- |

20.

Pärast kontrollikoja külaskäiku oktoobris 2011 vaatas ESMA läbi oma värbamismenetlused, et parandada veebruaris 2012 tõstatatud puudused.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/165 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/165

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2012/C 388/28

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi „fond”) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) rakendamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alljärgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID FONDI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Fond ei ole veel heaks kiitnud ega rakendanud sularahapoliitikat, et vähendada ja hajutada finantsriske ja saavutada piisavat tulu. Arve on avatud pangas, millel ei ole enam komisjoni juhistele vastavat miinimumreitingut. |
| --- | --- |

12.

Fond ei ole veel heaks kiitnud ega rakendanud sularahapoliitikat, et vähendada ja hajutada finantsriske ja saavutada piisavat tulu. Arve on avatud pangas, millel ei ole enam komisjoni juhistele vastavat miinimumreitingut.

| 13. | Kontrollikoda tuvastas 64 lepingut koguväärtusega 2 miljonit eurot, millel puudus fondi lepingupartneri kaasallkiri. See tekitab õiguslikku ebakindlust. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda tuvastas 64 lepingut koguväärtusega 2 miljonit eurot, millel puudus fondi lepingupartneri kaasallkiri. See tekitab õiguslikku ebakindlust.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Hooldus- ja põhiteenuste (küte, vesi ja elekter) osutamine fondi ruumidele ei ole tagatud, kuna hoone haldamise eest vastutanud konsortsium likvideeriti 2011. aasta novembris. Fondi ruumide olukord on ebarahuldav ja tekitab tegevuse katkemise ohu. |
| --- | --- |

14.

Hooldus- ja põhiteenuste (küte, vesi ja elekter) osutamine fondi ruumidele ei ole tagatud, kuna hoone haldamise eest vastutanud konsortsium likvideeriti 2011. aasta novembris. Fondi ruumide olukord on ebarahuldav ja tekitab tegevuse katkemise ohu.

| 15. | Fond peab veelgi parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud kindlaks määratud, enne kui valimiskomisjon avaldusi läbi vaatama hakkas. |
| --- | --- |

15.

Fond peab veelgi parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Intervjuudele ja kirjalikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud kindlaks määratud, enne kui valimiskomisjon avaldusi läbi vaatama hakkas.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna fondi finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.etf.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Koolitusfond (Torino)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3) | Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90) | Eesmärgid







  — | ELi välissuhete poliitika raames aidata kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3)

Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Fondi pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90)

Eesmärgid

—

ELi välissuhete poliitika raames aidata kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu rahastamisvahend või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad.

| — | Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides liidu tasandil kehtestatud üldjuhiseid, täidab fond järgmisi ülesandeid:

| — | pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides; |
| --- | --- |

—

pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides;

| — | edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi; |
| --- | --- |

—

edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi;

| — | toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal; |
| --- | --- |

—

toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse tõstmisel inimkapitali arendamise alal;

| — | aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel; |
| --- | --- |

—

aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

| — | toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse; |
| --- | --- |

—

toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

| — | levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel; |
| --- | --- |

—

levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

| — | komisjoni palvel aitab analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust; |
| --- | --- |

—

komisjoni palvel aitab analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

| — | võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon. |
| --- | --- |

—

võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

Juhtimine

Juhatus

Üks esindaja igast liikmesriigist

Kolm komisjoni esindajat

Kolm Euroopa Parlamendi poolt nimetatud hääleõiguseta eksperti

Lisaks võivad juhatuse koosolekutel vaatlejana osaleda kolm partnerriikide esindajat

Direktor

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal fondi käsutusse antud vahendid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve:

| — | 20,3 miljonit eurot (18,8 miljonit eurot) kulukohustusteks ja 19,8 miljonit eurot makseteks (19,3 miljonit eurot), millest 19,3 miljonit eurot moodustab komisjoni toetus. |
| --- | --- |

—

20,3 miljonit eurot (18,8 miljonit eurot) kulukohustusteks ja 19,8 miljonit eurot makseteks (19,3 miljonit eurot), millest 19,3 miljonit eurot moodustab komisjoni toetus.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

| — | 96 (96) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 90 (92). |
| --- | --- |

—

96 (96) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 90 (92).

| — | 35 (36) muud töötajat (kohalikud töötajad, lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid) |
| --- | --- |

—

35 (36) muud töötajat (kohalikud töötajad, lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

| — | Personal kokku: 125 (128), mis jaotub tegevuste kaupa: |
| --- | --- |

—

Personal kokku: 125 (128), mis jaotub tegevuste kaupa:

| — | põhitegevus: 70 (70); |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 70 (70);

| — | haldusülesanded: 28 (31); |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 28 (31);

| — | koordineerimise ja teabeedastusega seotud ülesanded: 27 (27). |
| --- | --- |

—

koordineerimise ja teabeedastusega seotud ülesanded: 27 (27).

Eelarveaastal 2011 pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Tegevused

Vastavalt asutamismääruses sätestatule ja juhatuse poolt otsustatule aitab fond ELi välissuhete poliitika raames kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele 30 partnerriigis. Fondi peamised tegevused on ELi poliitika ja projektide toetamine, poliitika analüüsimine, teabe ja kogemuste levitamine ja vahetamine, ning toetus partnerriikidele suutlikkuse tõstmiseks.

Fondi lisandväärtus tuleneb neutraalsest, mittekaubanduslikust ja ainulaadsest teadmistebaasist, mis hõlmab kogemusi inimkapitali arendamise alal ja selle seoseid tööhõivega. Sinna kuuluvad ka kogemused ELi ja liikmesriikide kasutatavate inimkapitali arendamise lähenemisviiside kohandamisel partnerriikide kontekstiga.

2011. aastal korraldas fond edukalt 9. mai konverentsi, kus tutvustati Torino protsessi (24 partnerriigi kutsehariduse ja koolituse poliitika hindamine) esimese aasta tulemusi, samuti aitas kaasa strateegiliste poliitikavaldkondade arengule, edendas parimate tavade väljatöötamist ning lihtsustas koordineerimist ja ühtlustamist, muu hulgas liidu sisepoliitika välismõõtme raames. Samuti valmistas fond ette riikide arengu analüüsi järgmise etapi, mis viiakse läbi 2012. aastal. Teise suurema konverentsi teemaks oli kvalifikatsiooniraamistike rakendamise institutsiooniline kord, mis annab võimaluse käivitada elektrooniline kvalifikatsiooniraamistik, edendamaks ekspertteadmiste vahetamist partnerriikide vahel, kes kvalifikatsiooniraamistikke välja töötavad.

Fond täitis ka oma põhikohustusi:

| — | ELi poliitika ja välissuhete rahastamisvahendite projektitsükli toetamine partnerriikides: 30 (30) väljundit; |
| --- | --- |

—

ELi poliitika ja välissuhete rahastamisvahendite projektitsükli toetamine partnerriikides: 30 (30) väljundit;

| — | partnerriikide suutlikkuse arendamine: 72 (22) väljundit; |
| --- | --- |

—

partnerriikide suutlikkuse arendamine: 72 (22) väljundit;

| — | poliitikaanalüüs: 22 (29) väljundit; |
| --- | --- |

—

poliitikaanalüüs: 22 (29) väljundit;

| — | teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine: 24 (30) väljundit. |
| --- | --- |

—

teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine: 24 (30) väljundit.

Väljunditega mõõdetakse projektitulemuste saavutamist ning need seovad eelarve fondi tegevusega.

Lisaks töökava raames ellu viidud tegevustele vastas fond aasta jooksul ka komisjoni esitatud otsepäringutele. 2011. aastal vaadati läbi 100 komisjoni päringut, millest 44 % oli suunatud IPA riikidele, 45 ENPI-le ja 10 % DCI-le. (2010. aastal oli 105 otsepäringust 62 % suunatud IPA riikidele, 30 % ENPI-le ja 7 % DCI-le).

IPA: ühinemiseelne rahastamisvahend (Lääne-Balkani riigid, Türgi ja Island).

ENPI: Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (Vahemere piirkonna kaguosa ja Ida-Euroopa).

DCI: Arengukoostöö rahastamisvahend (Kesk-Aasia riigid).

Allikas: fondi edastatud teave.

---

FONDI VASTUSED

| 12. | ETF töötab välja rahapoliitika, mis hõlmab pankade krediidireitingute jälgimist, et hajutada finantsriske ja tagada sularaha nõuetekohane tasuvus. |
| --- | --- |

12.

ETF töötab välja rahapoliitika, mis hõlmab pankade krediidireitingute jälgimist, et hajutada finantsriske ja tagada sularaha nõuetekohane tasuvus.

| 13. | Kommentaar puudutab konkreetse raamlepingu alusel tehtud ostutellimusi. Kontrollikoja kommentaaride järel viis ETF konkreetse raamlepingu tehingud kooskõlla oma kõikide muude raamlepingutega, mille kohaselt kõik ostutellimused allkirjastab ka lepingupartner. |
| --- | --- |

13.

Kommentaar puudutab konkreetse raamlepingu alusel tehtud ostutellimusi. Kontrollikoja kommentaaride järel viis ETF konkreetse raamlepingu tehingud kooskõlla oma kõikide muude raamlepingutega, mille kohaselt kõik ostutellimused allkirjastab ka lepingupartner.

| 14. | ETF teeb kõik endast oleneva, kasutades oma kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke kontakte Itaalias, samuti fondi juhatuse ja Euroopa Komisjoni kanaleid, et leida uus pikaajaline asukoht sobivas hoones Torinos, nagu see on sätestatud tegevuskoha lepingus. Küsimust on arutatud ETFi juhatuse esimehe ja Itaalia ametiasutuste vahelistel kohtumistel, samuti toimub komisjoni ja Itaalia valitsuse vahel kirjavahetus. ETF kasutab kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas vajadusel õigusmeetmeid, et saavutada rahuldav lahendus. |
| --- | --- |

14.

ETF teeb kõik endast oleneva, kasutades oma kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke kontakte Itaalias, samuti fondi juhatuse ja Euroopa Komisjoni kanaleid, et leida uus pikaajaline asukoht sobivas hoones Torinos, nagu see on sätestatud tegevuskoha lepingus. Küsimust on arutatud ETFi juhatuse esimehe ja Itaalia ametiasutuste vahelistel kohtumistel, samuti toimub komisjoni ja Itaalia valitsuse vahel kirjavahetus. ETF kasutab kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas vajadusel õigusmeetmeid, et saavutada rahuldav lahendus.

| 15. | ETF kehtestas valikumenetluse kõikide etappide lävendiks 70 %. Mis puudutab testide ja intervjuuküsimuste kindlaksmääramise aega, siis ETFi valikumenetluse kohaselt peab see toimuma enne CVde jaotamist valimiskomisjonile. ETF tõhustab kontrollimenetlusi, et tagada menetluste järgimine ja selge dokumenteerimine. |
| --- | --- |

15.

ETF kehtestas valikumenetluse kõikide etappide lävendiks 70 %. Mis puudutab testide ja intervjuuküsimuste kindlaksmääramise aega, siis ETFi valikumenetluse kohaselt peab see toimuma enne CVde jaotamist valimiskomisjonile. ETF tõhustab kontrollimenetlusi, et tagada menetluste järgimine ja selge dokumenteerimine.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/171 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/171

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastusega

2012/C 388/29

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu otsusega (2008/114/EÜ, Euratom) (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada liidule teadmised tuumamaterjalide turu kohta ja jälgida tuumamaterjalide turgu. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu otsusega (2008/114/EÜ, Euratom) (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada liidule teadmised tuumamaterjalide turu kohta ja jälgida tuumamaterjalide turgu.

| 2. | Alates 2008. aastast ei ole agentuur saanud toetusi oma tegevuskulude katmiseks. Agentuuri 2011. aasta kõik tegevuskulud kandis komisjon. Aastaks 2012 eraldas komisjon agentuurile oma eelarve. |
| --- | --- |

2.

Alates 2008. aastast ei ole agentuur saanud toetusi oma tegevuskulude katmiseks. Agentuuri 2011. aasta kõik tegevuskulud kandis komisjon. Aastaks 2012 eraldas komisjon agentuurile oma eelarve.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruandest; samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest ja eelarve täitmise aruandest; samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (4). Direktor kehtestab (5) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (6) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (4). Direktor kehtestab (5) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (6) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (7) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (8) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (9). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (8) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (9).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Asjaolu rõhutamine

| 11. | Punktis 10 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Agentuuri põhikirja artiklis 7 sätestatakse, et „agentuuri kulud koosnevad tema töötajate ja komitee halduskuludest, samuti kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevatest kuludest”. Tegelikkuses ei ole agentuurile alates 2008. aastast eelarvet eraldatud. Sellest tulenevalt tasus komisjon eelmainitud artiklis 7 loetletud kulud. Kontrollikoja hinnangul on selline olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga ning kontrollikoda on seisukohal, et agentuur ja komisjon peavad koos kõigi huvitatud pooltega kaaluma samme selle vastuolu kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

11.

Punktis 10 esitatud arvamust kahtluse alla seadmata juhib kontrollikoda tähelepanu järgnevale asjaolule. Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklis 54 sätestatakse, et agentuur on finantsküsimustes iseseisev. Agentuuri põhikirja artiklis 7 sätestatakse, et „agentuuri kulud koosnevad tema töötajate ja komitee halduskuludest, samuti kolmandate isikutega sõlmitud lepingutest tulenevatest kuludest”. Tegelikkuses ei ole agentuurile alates 2008. aastast eelarvet eraldatud. Sellest tulenevalt tasus komisjon eelmainitud artiklis 7 loetletud kulud. Kontrollikoja hinnangul on selline olukord vastuolus agentuuri põhikirjaga ning kontrollikoda on seisukohal, et agentuur ja komisjon peavad koos kõigi huvitatud pooltega kaaluma samme selle vastuolu kõrvaldamiseks.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

4

(5)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

5

(6)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

6

(7)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

7

(8)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 3. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/euratom/accounts_en.html.

8

Euroopa Liidu Teatajas

(9)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

9

---

AGENTUURI VASTUS

| 11. | Agentuur nõustub kontrollikoja järeldusega.
  Komisjon kiitis 2011. aastal heaks ettepaneku luua taas eraldi eelarverida Euratomi Tarneagentuuri jaoks. Selle tulemusel andis komisjon agentuurile 2012. aastal toetuse 98 000 eurot üldeelarvega 2012. aastaks 104 000 eurot (summa hõlmab ka finantstulusid). |
| --- | --- |

11.

Agentuur nõustub kontrollikoja järeldusega.

Komisjon kiitis 2011. aastal heaks ettepaneku luua taas eraldi eelarverida Euratomi Tarneagentuuri jaoks. Selle tulemusel andis komisjon agentuurile 2012. aastal toetuse 98 000 eurot üldeelarvega 2012. aastaks 104 000 eurot (summa hõlmab ka finantstulusid).

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/174 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/174

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2012/C 388/30

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. Valmistumaks ELi finantsmääruse kavandatud muudatusteks, tellis kontrollikoda auditi ühelt audiitorühingult, kes järgis kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja protseduure. Kontrollikoda vaatas tehtud töö üle ja kasutab seda oma arvamuse alusena. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning fondi järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. Valmistumaks ELi finantsmääruse kavandatud muudatusteks, tellis kontrollikoda auditi ühelt audiitorühingult, kes järgis kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja protseduure. Kontrollikoda vaatas tehtud töö üle ja kasutab seda oma arvamuse alusena.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda fondi raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas fondi finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus fondi raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et fondi raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab fondi raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt fondi finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning fondi finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt fondi finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on fondi 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Fond kandis järgmisse eelarveaastasse üle 47 % III jaotise (tegevuskulud) assigneeringutest kogusummas 3,4 miljonit eurot, millest 1,6 miljonit eurot ei olnud planeeritud (22 % III jaotisest). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Fond kandis järgmisse eelarveaastasse üle 47 % III jaotise (tegevuskulud) assigneeringutest kogusummas 3,4 miljonit eurot, millest 1,6 miljonit eurot ei olnud planeeritud (22 % III jaotisest). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Kontrollikoda leidis, et värbamismenetluste läbipaistvust tuleb parandada: valikukomisjonide koosolekuid ei protokollitud alati nõuetekohaselt ja puudusid tõendid selle kohta, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid enne teste kindlaks määratud. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda leidis, et värbamismenetluste läbipaistvust tuleb parandada: valikukomisjonide koosolekuid ei protokollitud alati nõuetekohaselt ja puudusid tõendid selle kohta, et intervjuude ja kirjalike testide küsimused oleksid enne teste kindlaks määratud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning mis on tervikuna fondi finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eurofound.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151) | Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise [- - -] |
| --- | --- |
| Fondi pädevus


  (Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005) | Eesmärgid

  Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:






  — | inimene töökeskkonnas, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151)

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise [- - -]

Fondi pädevus

(Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1111/2005)

Eesmärgid

Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:

—

inimene töökeskkonnas,

| — | töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine, |
| --- | --- |

—

töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine,

| — | teatud liiki töötajate eriprobleemid, |
| --- | --- |

—

teatud liiki töötajate eriprobleemid,

| — | keskkonna parandamise pikaajalised aspektid, |
| --- | --- |

—

keskkonna parandamise pikaajalised aspektid,

| — | inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas. |
| --- | --- |

—

inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded

| — | edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades, |
| --- | --- |

—

edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades,

| — | hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel, |
| --- | --- |

—

hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel,

| — | viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte, |
| --- | --- |

—

viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada pilootprojekte,

| — | teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega. |
| --- | --- |

—

teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide ja rahvusvahelise tasandi erialainstituutidega.

Juhtimine

Haldusnõukogu

| — | igast liikmesriigist: üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja; |
| --- | --- |

—

igast liikmesriigist: üks valitsuse esindaja, üks tööandjate organisatsioonide esindaja ning üks töötajate esindaja;

| — | kolm komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindajat;

| — | üks korraline kohtumine aastas. |
| --- | --- |

—

üks korraline kohtumine aastas.

Haldusnõukogu büroo

| — | koosneb 11 liikmest, so kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kahest komisjoni esindajast; |
| --- | --- |

—

koosneb 11 liikmest, so kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ning kahest komisjoni esindajast;

| — | teeb järelevalvet haldusnõukogu otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks haldusnõukogu koosolekute vahelisel perioodil; |
| --- | --- |

—

teeb järelevalvet haldusnõukogu otsuste rakendamise üle ja võtab meetmeid fondi nõuetekohaseks juhtimiseks haldusnõukogu koosolekute vahelisel perioodil;

| — | kuus korralist koosolekut aastas. |
| --- | --- |

—

kuus korralist koosolekut aastas.

Direktori ja asedirektori nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimekirja põhjal. Direktor rakendab haldusnõukogu ja selle büroo otsuseid ning juhib fondi.

Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal fondi käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

20,6 miljonit eurot (20,85 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembril 2011

Ajutised töötajad:

101 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 31. detsembril 2011 oli täidetud 97 (91).

Muu personal:

| | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0) |
| --- | --- |

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0)

| | Lepingulised töötajad 9 (10) |
| --- | --- |

Lepingulised töötajad 9 (10)

| | Kogu personal: 106 (101) |
| --- | --- |

Kogu personal: 106 (101)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

Põhiülesanded: 72 (66)

Haldusülesanded: 29 (31)

Mitmesugused ülesanded: 5 (4)

2011. aasta tegevus ning pakutud teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Seire ja uuringud

Euroopa Vaatluskeskuste Võrgustik (NEO):

| — | Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO): teabe ajakohastamine 326 korral; 4 esindatuse uuringut, 2 palga ja tööaja iga-aastast ajakohastamist; töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal; 4 võrdlevat analüütilist aruannet; 1 uuringuaruanne |
| --- | --- |

—

Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO): teabe ajakohastamine 326 korral; 4 esindatuse uuringut, 2 palga ja tööaja iga-aastast ajakohastamist; töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal; 4 võrdlevat analüütilist aruannet; 1 uuringuaruanne

| — | Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO: teabe ajakohastamine 99 korral; 3 võrdlevat analüütilist aruannet; töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal; 9 uuringuaruannet |
| --- | --- |

—

Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO: teabe ajakohastamine 99 korral; 3 võrdlevat analüütilist aruannet; töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal; 9 uuringuaruannet

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM): lisati 1 350 ümberstruktureerimise teabelehte; 3 võrdlevat analüütilist aruannet |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM): lisati 1 350 ümberstruktureerimise teabelehte; 3 võrdlevat analüütilist aruannet

Uuringud:

| — | viies Euroopa töötingimuste uuring: avaldati esimesed tulemused ning valmistati ette ülevaatearuanne ja korduvanalüüs |
| --- | --- |

—

viies Euroopa töötingimuste uuring: avaldati esimesed tulemused ning valmistati ette ülevaatearuanne ja korduvanalüüs

| — | teine Euroopa elukvaliteedi uuring: Horvaatia, endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia ja Türgi elukvaliteedi korduvanalüüs; elu kvaliteet mitmerahvuselistes kogukondades; osalemine vabatahtlikus tegevuses ja tasustamata töös |
| --- | --- |

—

teine Euroopa elukvaliteedi uuring: Horvaatia, endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia ja Türgi elukvaliteedi korduvanalüüs; elu kvaliteet mitmerahvuselistes kogukondades; osalemine vabatahtlikus tegevuses ja tasustamata töös

| — | teine Euroopa ettevõtete uuring: Euroopa ettevõtete tulemuspalga ja töösuhete korduvanalüüs; töötajate esindatus Euroopa ettevõtlusüksuste tasandil; juhtimistavad ja organisatsiooni jätkusuutlik tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

teine Euroopa ettevõtete uuring: Euroopa ettevõtete tulemuspalga ja töösuhete korduvanalüüs; töötajate esindatus Euroopa ettevõtlusüksuste tasandil; juhtimistavad ja organisatsiooni jätkusuutlik tulemuslikkus

Tööhõive ja konkurentsivõime

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse ERM aruanne 2011: avalikud vahendid ümberstruktureerimise toetamiseks Euroopas |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse ERM aruanne 2011: avalikud vahendid ümberstruktureerimise toetamiseks Euroopas

| — | Euroopa töökohtade seirekeskuse EJM aruanne: töökohtade struktuuri muutused Euroopas suure majanduslanguse ajal |
| --- | --- |

—

Euroopa töökohtade seirekeskuse EJM aruanne: töökohtade struktuuri muutused Euroopas suure majanduslanguse ajal

| — | Noored ja NEET-noored (Not in Employment, Education or Training – mittetöötav või haridust ega kutset mitteomandav): noorte tööjõuturul osalemise suurendamise probleemid ja võimalused |
| --- | --- |

—

Noored ja NEET-noored (Not in Employment, Education or Training – mittetöötav või haridust ega kutset mitteomandav): noorte tööjõuturul osalemise suurendamise probleemid ja võimalused

| — | Aruanne ettevõtluse uutest vormidest |
| --- | --- |

—

Aruanne ettevõtluse uutest vormidest

| — | Avaliku ja erasektori kohalikud tööhõive partnerlusprojektid majanduslangusega toimetulekuks |
| --- | --- |

—

Avaliku ja erasektori kohalikud tööhõive partnerlusprojektid majanduslangusega toimetulekuks

| — | Riiklikud meetmed, millega toetatakse üksikettevõtjaid ning töökohtade loomist üheinimese- ja mikroettevõtetes |
| --- | --- |

—

Riiklikud meetmed, millega toetatakse üksikettevõtjaid ning töökohtade loomist üheinimese- ja mikroettevõtetes

| — | Ettevõtete vaheliste suhete mõju – tööhõive ja töötingimused |
| --- | --- |

—

Ettevõtete vaheliste suhete mõju – tööhõive ja töötingimused

Töösuhted ja töökohtade arendamine

| — | Töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal |
| --- | --- |

—

Töösuhete ja töötingimuste arengusuunad Euroopas 2010. aastal

| — | Sotsiaaldialoog ja töötingimused |
| --- | --- |

—

Sotsiaaldialoog ja töötingimused

| — | VKEd (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) kriisiolukorras: tööhõive, töösuhted ja kohalik partnerlus |
| --- | --- |

—

VKEd (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) kriisiolukorras: tööhõive, töösuhted ja kohalik partnerlus

| — | Noorte töötajate abistamine majanduskriisi ajal: tööturu osapoolte ja avaliku sektori asutuste panus |
| --- | --- |

—

Noorte töötajate abistamine majanduskriisi ajal: tööturu osapoolte ja avaliku sektori asutuste panus

| — | Tööhõive ja töösuhted tervishoiusektoris |
| --- | --- |

—

Tööhõive ja töösuhted tervishoiusektoris

| — | Sotsiaaldialoog pangandussektoris |
| --- | --- |

—

Sotsiaaldialoog pangandussektoris

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja elukvaliteet

| — | Puuetega ja terviseprobleemidega noorte inimeste aktiivne kaasamine |
| --- | --- |

—

Puuetega ja terviseprobleemidega noorte inimeste aktiivne kaasamine

| — | Leibkondade võlanõustamisteenused |
| --- | --- |

—

Leibkondade võlanõustamisteenused

| — | Etniliste vähemuste ettevõtluse edendamine Euroopa linnades |
| --- | --- |

—

Etniliste vähemuste ettevõtluse edendamine Euroopa linnades

| — | Ettevõtete algatused töötajate jaoks, kellel on puudega laste või täiskasvanute hooldamise kohustus |
| --- | --- |

—

Ettevõtete algatused töötajate jaoks, kellel on puudega laste või täiskasvanute hooldamise kohustus

| — | Eakate vabatahtlik tegevus ELis |
| --- | --- |

—

Eakate vabatahtlik tegevus ELis

Teabevahetus ning ideede ja kogemuste jagamine

73 952 levitatud trükist; 4 elektrooniliste uudisteadete süsteemi kaudu edastatud kokku 18 440 e- kirja; 895 uut võrgu- ja trükiväljaannet; 873 kontakti ja teabekoosolekut poliitikakujundajatega Euroopa tasandil; üle 2 miljoni veebikülastuse; 20 meediameetme abil jõuti 178 miljoni Euroopa kodanikuni; 228 päringut ajakirjanikelt; üle 3 300 mainimise Euroopa meedias; üle 450 osundamise Euroopa teadusajakirjades.

Üle 170 ELi poliitikadokumendi, kus viidatakse fondi leidudele ja ekspertteadmistele.

| — | 15 näitust ja 33 fondi külastust, kus osales 328 külastajat. |
| --- | --- |

—

15 näitust ja 33 fondi külastust, kus osales 328 külastajat.

| — | Koostöö teiste ELi ametitega Euroopa Parlamendi ja ELi ametite ühise noorte ja tööhõive teemalise seminari korraldamisel. |
| --- | --- |

—

Koostöö teiste ELi ametitega Euroopa Parlamendi ja ELi ametite ühise noorte ja tööhõive teemalise seminari korraldamisel.

Allikas: fondi edastatud teave.

---

FONDI VASTUSED

| 12. | Eurofound on täpsema eelarve jälgimise abil võtnud oma kohustuseks jätkata ja suurendada pingutusi kavandamata ülekantavate assigneeringute summa vähendamiseks. |
| --- | --- |

12.

Eurofound on täpsema eelarve jälgimise abil võtnud oma kohustuseks jätkata ja suurendada pingutusi kavandamata ülekantavate assigneeringute summa vähendamiseks.

| 13. | Menetlusi auditeeriti enne eelmiste auditite järel tehtud paranduste täielikku ilmnemist. Reservnimekirjade ja intervjuude kriteeriumid vastavad vaba ametikoha teates avaldatud kirjeldusele. Intervjuude küsimused tulenevad otseselt nendest kriteeriumidest. Seetõttu on küsimuste valdkonnad ja neist tulenevad küsimused otsustatud vaba ametikoha teate otsuse ja avaldamise hetkel. Kirjalikud katsed on alati koostatud enne kandidaatide reservnimekirja loomist. |
| --- | --- |

13.

Menetlusi auditeeriti enne eelmiste auditite järel tehtud paranduste täielikku ilmnemist. Reservnimekirjade ja intervjuude kriteeriumid vastavad vaba ametikoha teates avaldatud kirjeldusele. Intervjuude küsimused tulenevad otseselt nendest kriteeriumidest. Seetõttu on küsimuste valdkonnad ja neist tulenevad küsimused otsustatud vaba ametikoha teate otsuse ja avaldamise hetkel. Kirjalikud katsed on alati koostatud enne kandidaatide reservnimekirja loomist.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/180 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/180

---

ARUANNE

Eurojusti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

2012/C 388/31

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust”) loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada mitmete liikmesriikide ning ka mitteliikmesriikide territooriumil läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Liidu õigusalase koostöö üksus (edaspidi „Eurojust”) loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK (1), et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada mitmete liikmesriikide ning ka mitteliikmesriikide territooriumil läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning Eurojusti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele kontrollis kontrollikoda Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4), ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele kontrollis kontrollikoda Eurojusti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4), ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas Eurojusti finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas Eurojusti finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus Eurojusti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus Eurojusti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab Eurojusti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt Eurojusti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning Eurojusti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt Eurojusti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on Eurojusti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on Eurojusti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2010. aastast oli 2011. aastasse üle kantud 6,1 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Eelarveaasta 2010 kohta koostatud aruandes juhiti tähelepanu asjaolule, et ülekannete maht on liiga suur. Ülekantud summast 1,3 miljonit eurot tuli 2011. aastal tühistada. 5,2 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (16 % kõikidest maksete assigneeringutest) kanti üle 2012. aastasse. Nimetatud summast 3,1 miljonit eurot on seotud III jaotisega (tegevuskulud), mis moodustab 39 % III jaotise maksete assigneeringutest. Ülekannete osakaal on aga jällegi liiga suur ning vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2010. aastast oli 2011. aastasse üle kantud 6,1 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Eelarveaasta 2010 kohta koostatud aruandes juhiti tähelepanu asjaolule, et ülekannete maht on liiga suur. Ülekantud summast 1,3 miljonit eurot tuli 2011. aastal tühistada. 5,2 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid (16 % kõikidest maksete assigneeringutest) kanti üle 2012. aastasse. Nimetatud summast 3,1 miljonit eurot on seotud III jaotisega (tegevuskulud), mis moodustab 39 % III jaotise maksete assigneeringutest. Ülekannete osakaal on aga jällegi liiga suur ning vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 13. | Eelarveaasta 2010 kohta koostatud aruandes märgiti, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust on võimalik muuta, et vältida asutamismäärusest (12) tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud. |
| --- | --- |

13.

Eelarveaasta 2010 kohta koostatud aruandes märgiti, et Eurojusti direktori ja kolleegiumi kohustuste ja ülesannete määratlust on võimalik muuta, et vältida asutamismäärusest (12) tulenevat kohustuste kattumist. 2011. aastal parandusmeetmeid ei võetud.

| 14. | Eurojust ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (13). |
| --- | --- |

14.

Eurojust ei ole veel vastu võtnud kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (13).

| 15. | Kontrollikoda leidis taaskord puudusi värbamismenetlustes. Mitmel juhul ei olnud valikukomisjonide koosseis personalieeskirjadega täiel määral kooskõlas: mitte kõik valikukomisjoni liikmed ei omanud minimaalset nõutavat palgaastet. Ühe valikumenetluse puhul oli komisjoni esimees ainsa vestlusele kutsutud ja hiljem töökoha saanud kandidaadi otsene ülemus. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda leidis taaskord puudusi värbamismenetlustes. Mitmel juhul ei olnud valikukomisjonide koosseis personalieeskirjadega täiel määral kooskõlas: mitte kõik valikukomisjoni liikmed ei omanud minimaalset nõutavat palgaastet. Ühe valikumenetluse puhul oli komisjoni esimees ainsa vestlusele kutsutud ja hiljem töökoha saanud kandidaadi otsene ülemus.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  28. veebruari 2002. aasta otsus, millega moodustatakse Eurojust (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte Eurojusti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna Eurojusti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 5. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eurojust.europa.eu/adm_budg_finance.htm.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Nõukogu otsuse 2002/187/JHA, mida on muudetud nõukogu otsustega 2003/659/JSK (EÜT L 245, 29.9.2003, lk 44) ja 2009/426/JHA (ELT L 138, 4.6.2009, lk 14) artiklid 28, 29, 30 ja 36.

12

(13)  Rakenduseeskirjad puuduvad järgmistes valdkondades: „ümberliigitamine”, „haldusjuurdlused ja distsiplinaarmenetlused”, „osalise tööajaga töötamine”, „töö jagamine”, „keskastme juhtkond”, „juhtivate ametikohtade ajutine täitmine”, „kõrgema juhtkonna hindamine”, ennetähtaegne pensionilejäämine ilma pensioniõiguste vähendamiseta, „puhkused”, „personalikomitee” ja „lähetusjuhend”.

13

---

LISA

Eurojust (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) | Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel läbi viidavaid süüdistuse ettevalmistamisega seotud toiminguid. [- - -] |
| --- | --- |
| Eurojusti pädevus


  (nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JHA, mida on muudetud nõukogu otsustega 2003/659/JS ja 2009/426/JHA, artiklites 3, 5, 6 ja 7) | Eesmärgid


  Nõukogu otsus Eurojusti kohta, artikkel 3

  Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:






  a) | ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85)

Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel läbi viidavaid süüdistuse ettevalmistamisega seotud toiminguid. [- - -]

Eurojusti pädevus

(nagu sätestatud nõukogu otsuse 2002/187/JHA, mida on muudetud nõukogu otsustega 2003/659/JS ja 2009/426/JHA, artiklites 3, 5, 6 ja 7)

Eesmärgid

Nõukogu otsus Eurojusti kohta, artikkel 3

Kaht või enamat liikmesriiki puudutava uurimise ja kohtu alla andmise puhul, mis on seotud artiklis 4 osutatud raskete kuritegudega, eelkõige kui on tegemist organiseeritud kuritegevusega, on Eurojusti eesmärgid:

a)

ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist liikmesriikides läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise osas, võttes arvesse mis tahes taotlust liikmesriigi pädevalt asutuselt ja mis tahes teavet, mille on esitanud asutus, kellel on selleks pädevus asutamislepingute raames võetud sätete alusel;

| b) | arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist;

| c) | toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega. |
| --- | --- |

c)

toetada muul viisil liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisega.

Ülesanded

Nõukogu otsus Eurojusti kohta, artikkel 5

| 1. | Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:






  a) | liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või |
| --- | --- | --- |

1.

Oma eesmärkide saavutamiseks täidab Eurojust ülesandeid:

a)

liikmesriigi ühe või mitme asjaomase liikme kaudu kooskõlas artikliga 6 või

| b) | kolleegiumina vastavalt artiklile 7:






  i) | kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või |
| --- | --- | --- |

b)

kolleegiumina vastavalt artiklile 7:

i)

kui seda taotleb üks või mitu liikmesriigi liiget, kes on Eurojustis menetletava juhtumiga seotud, või

| ii) | kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või |
| --- | --- |

ii)

kui juhtum hõlmab uurimist või kohtu alla andmist, millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud, või

| iii) | kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või |
| --- | --- |

iii)

kui on tegemist üldiste küsimusega, mis on seotud Eurojusti eesmärkide saavutamisega, või

| iv) | kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud. |
| --- | --- |

iv)

kui see on käesoleva otsuse muude sätetega määratud.

| 2. | Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Oma ülesannete täitmisel näitab Eurojust ära, kas ta tegutseb ühe või mitme liikmesriigi liikme kaudu artikli 6 tähenduses või kolleegiumina artikli 7 tähenduses.

Nõukogu otsus Eurojusti kohta, artikkel 6

| 1. | Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:






  a) | võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:






  i) | konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb liikmesriigi liikmete kaudu, siis ta:

a)

võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:

i)

konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamist;

| ii) | nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| vi) | teostada uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

teostada uurimise eritoiminguid;

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud; |
| --- | --- |

vii)

võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja kohtu alla andmise seisukohalt õigustatud;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd pädevate asutuste vahel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

f)

võib artikli 3 lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel ja kolleegiumi nõusolekul abistada uurimist ja kohtu alla andmist, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigi pädevaid asutusi;

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.

Nõukogu otsus Eurojusti kohta, artikkel 7

| 1. | Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:






  a) | võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:






  i) | alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimine või kohtu alla andmine; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kui Eurojust tegutseb kolleegiumina, siis ta:

a)

võib seoses artikli 4 lõikes 1 nimetatud kuriteo- ja süüteoliikidega esitada põhjendatud taotluse asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele:

i)

alustada konkreetsete asjaolude suhtes uurimine või kohtu alla andmine;

| ii) | nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustuda, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või kohtu alla andmise alustamisel;

| iii) | koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerida asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

luua ühine uurimisrühm kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

esitada mis tahes teavet, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks;

| b) | tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud; |
| --- | --- |

b)

tagab, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist uurimisest ja kohtu alla andmisest, millest teda on teavitatud ja millel on tagajärgi liidu tasandil või mis võivad mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud;

| c) | abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel; |
| --- | --- |

c)

abistab liikmesriikide pädevaid asutusi nende taotlusel uurimise ja kohtu alla andmise parima koordineerimise tagamisel;

| d) | annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel; |
| --- | --- |

d)

annab abi, et edendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige Europoli analüüside alusel;

| e) | teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele; |
| --- | --- |

e)

teeb koostööd ja konsulteerib Euroopa kohtute võrguga, sealhulgas kasutab selle dokumentide andmebaasi ja aitab kaasa selle edendamisele;

| f) | võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel; |
| --- | --- |

f)

võib abistada Europoli, eelkõige esitades arvamusi, mis põhinevad Europoli läbiviidud analüüsidel;

| g) | võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel. |
| --- | --- |

g)

võib anda logistilist toetust punktides a, c ja d osutatud juhtudel. Logistiline toetus võib hõlmata abi kirjalikul ja suulisel tõlkimisel ning kooskõlastuskoosolekute organiseerimisel.

| 2. | Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist. |
| --- | --- |

2.

Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse koheselt asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist.

| 3. | Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. |
| --- | --- |

3.

Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste tegemise ja nende suhtes otsuste tegemisega ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil.

Juhtimine

(Nõukogu Eurojusti otsuse 2002/187/JHA, mida on muudetud nõukogu otsustega 2003/659/JS ja 2009/426/JHA, artiklid 2, 9, 23, 28, 29 ja 36; Eurojusti kodukorra artikkel 3)

Kolleegium

Kolleegium vastutab Eurojusti organisatsiooni ja toimimise eest. Kolleegiumi kuuluvad igast liikmesriigist saadetud liikmed, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurörid, kohtunikud või võrdväärse pädevusega politseiametnikud. Kolleegium valib presidendi liikmesriikide liikmete hulgast.

Direktor

Haldusdirektor määratakse ametisse kolleegiumi 2/3 häälteenamusega.

Ühine järelevalveasutus kontrollib isikuandmete töötlemist.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal Eurojusti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

31,4 (32,3) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

Ajutised teenistujad 186 (185)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Koordineerimiskoosolekute arv: 204 (141)

Juhtumeid kokku: 1 441(1 424)

Pettused: 575 (631); 39 % (45 %)

Uimastikaubandus: 242 (254); 16 % (18 %)

Terrorism: 27 (25); 1 % (2 %)

Mõrvad: 88 (83); 6 % (6 %)

Inimkaubandus: 79 (87); 5 % (6 %)

Allikas: Eurojusti edastatud teave.

---

EUROJUSTI VASTUSED

| 12. | Eurojust tunnistab kontrollikoja otsuseid. Eurojust on võtnud mitmeid meetmeid, et parandada eelarveprognoosi ja eelarve täitmist, näiteks uued igakuised aruandeprognoosid ja teised kontrollivahendid, mis toovad kaasa eelarveülekannete ja eelarves tehtavate ümberpaigutuste arvu vähenemise. |
| --- | --- |

12.

Eurojust tunnistab kontrollikoja otsuseid. Eurojust on võtnud mitmeid meetmeid, et parandada eelarveprognoosi ja eelarve täitmist, näiteks uued igakuised aruandeprognoosid ja teised kontrollivahendid, mis toovad kaasa eelarveülekannete ja eelarves tehtavate ümberpaigutuste arvu vähenemise.

| 13. | Eurojust juhib kontrollikoja tähelepanu asjaolule, et selline rollide ja kohustuste definitsioon, peale sisemeetmete, mida Eurojust on juba rakendanud, vastab ELi seadusandjale Eurojusti uue määruse ettevalmistamise raamistikus.
  Eurojusti juhtimisstruktuur baseerub Eurojusti Nõukogu otsustel (2002/187/JSK, 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK). Seega ei ole kolledžil vahendeid, et praegust olukorda olulisel määral muuta. Uus kavandatav Eurojusti määrus võimaldab lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (TFEU) artikli 85 2. lausest adekvaatselt määratleda rollid ja kohustused Eurojustis. |
| --- | --- |

13.

Eurojust juhib kontrollikoja tähelepanu asjaolule, et selline rollide ja kohustuste definitsioon, peale sisemeetmete, mida Eurojust on juba rakendanud, vastab ELi seadusandjale Eurojusti uue määruse ettevalmistamise raamistikus.

Eurojusti juhtimisstruktuur baseerub Eurojusti Nõukogu otsustel (2002/187/JSK, 2003/659/JSK ja 2009/426/JSK). Seega ei ole kolledžil vahendeid, et praegust olukorda olulisel määral muuta. Uus kavandatav Eurojusti määrus võimaldab lähtuvalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (TFEU) artikli 85 2. lausest adekvaatselt määratleda rollid ja kohustused Eurojustis.

| 14. | Eurojust tunnistab, et paljusid rakenduseeskirju ei ole veel vastavalt personalieeskirjade artikli 110 lõikele 1 vastu võetud ja võtab kõik puuduvad rakenduseeskirjad vastu lähemas tulevikus. Eurojust on võtnud eesmärgiks esitada kõik lõpetamata rakenduseeskirjad komisjonile 2012. aastal ja ootab nende vastuvõtmist 2012. ja 2013. aastal. |
| --- | --- |

14.

Eurojust tunnistab, et paljusid rakenduseeskirju ei ole veel vastavalt personalieeskirjade artikli 110 lõikele 1 vastu võetud ja võtab kõik puuduvad rakenduseeskirjad vastu lähemas tulevikus. Eurojust on võtnud eesmärgiks esitada kõik lõpetamata rakenduseeskirjad komisjonile 2012. aastal ja ootab nende vastuvõtmist 2012. ja 2013. aastal.

| 15. | Eurojust võtab kontrollikoja otsused arvesse. Kuid Eurojust tuletab meelde fakti, et see on suhteliselt väike agentuur, mis kuulub teiste agentuuridega võrreldes madalamasse kategooriasse, mistõttu on varasematel juhtudel aeg-ajalt esinenud raskusi tagada vastavus konkursikomisjoni liikmete samale või rangemale klassifitseerimisnõudele. Eurojust on võtnud asjakohaseid parandusmeetmeid, uuendades eelkõige värbamispoliitikat, et tagada täielik vastavus personalieeskirjadele. Nimetatud erimenetlus valitud kandidaadi suhtes tehti läbipaistval viisil ja erapooletult. |
| --- | --- |

15.

Eurojust võtab kontrollikoja otsused arvesse. Kuid Eurojust tuletab meelde fakti, et see on suhteliselt väike agentuur, mis kuulub teiste agentuuridega võrreldes madalamasse kategooriasse, mistõttu on varasematel juhtudel aeg-ajalt esinenud raskusi tagada vastavus konkursikomisjoni liikmete samale või rangemale klassifitseerimisnõudele. Eurojust on võtnud asjakohaseid parandusmeetmeid, uuendades eelkõige värbamispoliitikat, et tagada täielik vastavus personalieeskirjadele. Nimetatud erimenetlus valitud kandidaadi suhtes tehti läbipaistval viisil ja erapooletult.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/187 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/187

---

ARUANNE

Euroopa Politseiameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/32

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Euroopa Politseiamet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu otsusega 2009/371/JSK (1). Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane alltoodud arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2010. aastal tuli tühistada rohkem kui 1,6 miljonit eurot ning 2011. aastal 1,9 miljonit eurot (9 % 2010. aastal ülekantud assigneeringutest). Nagu aastal 2010, olid ka 2011. aasta kulukohustuste assigneeringute ülekanded suured – 4,2 miljonit eurot (41 %) II jaotise (halduskulud) ja 10,6 miljonit eurot (46 %) III jaotise (tegevuskulud) puhul. 2011. aasta eelarveülekannete ja tühistamiste kõrge määr ning ka eelarveümberpaigutuste suur arv (11) näitavad, et ametil on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega. |
| --- | --- |

12.

2010. aastal tuli tühistada rohkem kui 1,6 miljonit eurot ning 2011. aastal 1,9 miljonit eurot (9 % 2010. aastal ülekantud assigneeringutest). Nagu aastal 2010, olid ka 2011. aasta kulukohustuste assigneeringute ülekanded suured – 4,2 miljonit eurot (41 %) II jaotise (halduskulud) ja 10,6 miljonit eurot (46 %) III jaotise (tegevuskulud) puhul. 2011. aasta eelarveülekannete ja tühistamiste kõrge määr ning ka eelarveümberpaigutuste suur arv (11) näitavad, et ametil on raskusi oma tegevuse kavandamise ja/või rakendamisega.

| 13. | Maksete osakaal assigneeringutest oli väike – 34 % II jaotises ja 45 % III jaotises. See on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Maksete osakaal assigneeringutest oli väike – 34 % II jaotises ja 45 % III jaotises. See on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Amet ei ole veel kiitnud heaks menetlusi tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kehtestamiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks. 2011. aastal registreeriti erandeid ja kõrvalekaldeid 7 % maksete puhul. |
| --- | --- |

14.

Amet ei ole veel kiitnud heaks menetlusi tegevuspõhimõtete ja protseduuride erandite ja kõrvalekallete kehtestamiseks, heakskiitmiseks ja registreerimiseks. 2011. aastal registreeriti erandeid ja kõrvalekaldeid 7 % maksete puhul.

| 15. | Ameti peaarvepidaja ei ole arvestussüsteemi veel täielikult heaks kiitnud. Käsitlemata on peamised protsessid nagu aasta lõpu sulgemine ja töötajate finantsõigused. |
| --- | --- |

15.

Ameti peaarvepidaja ei ole arvestussüsteemi veel täielikult heaks kiitnud. Käsitlemata on peamised protsessid nagu aasta lõpu sulgemine ja töötajate finantsõigused.

| 16. | Puudusi leiti ka varade füüsilises kontrollis ja registreerimisel enne ja pärast uude peakorterisse kolimist. Lisaks ei kajastu ameti varade väärtus kindlustuslepingutes. Enne kolimist oli netovara ligi 17 miljoni euro võrra ülekindlustatud, nüüd on see aga ligikaudu 21 miljoni euro võrra alakindlustatud. |
| --- | --- |

16.

Puudusi leiti ka varade füüsilises kontrollis ja registreerimisel enne ja pärast uude peakorterisse kolimist. Lisaks ei kajastu ameti varade väärtus kindlustuslepingutes. Enne kolimist oli netovara ligi 17 miljoni euro võrra ülekindlustatud, nüüd on see aga ligikaudu 21 miljoni euro võrra alakindlustatud.

| 17. | Hankemenetluste ettevalmistust, täideviimist ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada. |
| --- | --- |

17.

Hankemenetluste ettevalmistust, täideviimist ja dokumenteerimist tuleb oluliselt parandada.

MUUD KOMMENTAARID

| 18. | Ameti finantsmäärus viitab ameti rakenduseeskirjades sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele ja menetlustele. Need ei ole aga veel heaks kiidetud. |
| --- | --- |

18.

Ameti finantsmäärus viitab ameti rakenduseeskirjades sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele ja menetlustele. Need ei ole aga veel heaks kiidetud.

| 19. | Ameti ja asukohariigi vahel sõlmitud uue peakorteri kasutuslepingu üldtingimustes puuduvad sätted remondikulude kohta (12). Üürilepingu IV lisa aga sätestab, et amet peab lepingu lõppedes viima ära suure hulga esemeid. Sellega seotud kulude hinnang puudub ning vastavat eraldist ei ole raamatupidamise aastaaruandes tehtud. |
| --- | --- |

19.

Ameti ja asukohariigi vahel sõlmitud uue peakorteri kasutuslepingu üldtingimustes puuduvad sätted remondikulude kohta (12). Üürilepingu IV lisa aga sätestab, et amet peab lepingu lõppedes viima ära suure hulga esemeid. Sellega seotud kulude hinnang puudub ning vastavat eraldist ei ole raamatupidamise aastaaruandes tehtud.

| 20. | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. |
| --- | --- |

20.

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valikukomisjoni poolt, kirjalikele testidele ja intervjuudele ning reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud ning valikukomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

| 21. | Vastavalt ELi personalieeskirjadele võib järgmisesse aastasse üle kanda maksimaalselt 12 päeva välja võtmata puhkust. Rohkem päevi tohib üle kanda ainult erandjuhtudel. Amet võimaldas aga ligi 25 %-l oma ligi 500 töötajast kanda üle rohkem päevi kui 12. |
| --- | --- |

21.

Vastavalt ELi personalieeskirjadele võib järgmisesse aastasse üle kanda maksimaalselt 12 päeva välja võtmata puhkust. Rohkem päevi tohib üle kanda ainult erandjuhtudel. Amet võimaldas aga ligi 25 %-l oma ligi 500 töötajast kanda üle rohkem päevi kui 12.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23) ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 10. juulil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 12. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.europol.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Hoone esialgse seisukorra taastamise maksumus lepingu lõppemisel.

12

---

LISA

Euroopa Politseiamet (Haag)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88) | Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel. |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Europoli nõukogu otsus 2009/371/JSK Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta) | Pädevus

  Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, nagu on sätestatud lisas, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.
  Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt artiklike Europoli nõukogu otsuse artikli 4 lõikele 3.

  Põhiülesanded:







  — | teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88)

Ameti eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide politseiametite ja teiste õiguskaitseasutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja muude kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuriteovormide ennetamisel ja nende tõkestamisel.

Ameti pädevus

(Europoli nõukogu otsus 2009/371/JSK Euroopa Politseiameti (Europol) loomise kohta)

Pädevus

Ameti pädevus hõlmab organiseeritud kuritegevust, terrorismi ja muid raskeid kuritegusid, nagu on sätestatud lisas, mis mõjutavad kahte või enamat liikmesriiki nii, et kõnealuste kuritegude ulatuse, raskuse ja tagajärgede tõttu on vajalik liikmesriikide ühine lähenemisviis.

Europoli pädevus hõlmab ka nendega seotud kuritegusid vastavalt artiklike Europoli nõukogu otsuse artikli 4 lõikele 3.

Põhiülesanded:

—

teabe ja luureandmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja vahetamine;

| — | liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste viivitamatu teavitamine artiklis 8 nimetatud siseriiklike üksuste kaudu liikmesriike puudutavatest asjaoludest ja kõikidest tuvastatud seostest kuritegude vahel;

| — | kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele; |
| --- | --- |

—

kaasaaitamine uurimistele liikmesriikides, eelkõige edastades kogu asjakohase teabe siseriiklikele üksustele;

| — | taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral; |
| --- | --- |

—

taotluste esitamine asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutusele, et alustada, läbi viia või koordineerida uurimisi, ja soovituste esitamine ühise uurimisrühma moodustamise kohta konkreetsete juhtumite korral;

| — | liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine luureandmete ja analüüsiteabe andmise näol seoses ulatuslike rahvusvaheliste sündmustega;

| — | oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine; |
| --- | --- |

—

oma eesmärgiga seotud ohuhinnangute, strateegiliste analüüside ja üldolukorda käsitlevate aruannete koostamine, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine;

| — | liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toetamine nende ülesannetes, mis on seotud Internetis leiduva teabe kogumise ja analüüsimisega, et aidata tuvastada kuritegusid, mille toimepanemist on hõlbustatud või mis on toime pandud Interneti kasutamise abil.

Lisaülesanded:

| — | arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu; |
| --- | --- |

—

arendada liikmesriikide pädevate asutuste eriteadmisi uurimismenetluste kohta ja anda uurimisalast nõu;

| — | varustada strateegiliste luureandmetega, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada. |
| --- | --- |

—

varustada strateegiliste luureandmetega, et aidata kaasa liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusale ja tulemuslikule kasutamisele ning seda edendada.

Lisaks abistada liikmesriike, andes toetust ja nõu ning aidates läbi viia uurimistööd järgmistes valdkondades:

| — | liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide pädevate asutuste töötajate koolitamine, vajaduse korral koostöös Euroopa Politseikolledžiga;

| — | kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

kõnealuste asutuste töö organiseerimine ja varustamine liikmesriikidevahelise tehnilise toetuse andmise hõlbustamise kaudu;

| — | kuritegude ennetamise meetodid; |
| --- | --- |

—

kuritegude ennetamise meetodid;

| — | tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused. |
| --- | --- |

—

tehnilised ja kohtuekspertiisialased meetodid ja analüüs ning uurimismenetlused.

Kooskõlas nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsusega 2005/511/JSK on Europol eurode võltsimise vastu võitlemise keskasutuseks.

Europol töötleb ja edastab finantstehinguid käsitlevaid andmeid vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsusele, millega sõlmitakse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping, mis käsitleb Euroopa Liidust pärinevate finantstehinguid käsitlevate sõnumiandmete töötlemist ja edastamist Euroopa Liidust Ameerika Ühendriikidesse terroristide rahastamise jälgimisprogrammi raames.

Vastavalt nõukogu 13. detsembri 2011. aasta järeldusele Prümi otsuste rakendamise intensiivistamise kohta jätkab Europol jõupingutusi kasutajatoe loomiseks jätkuna liikuvate ekspertide rühmaga seotud tööle, et toetada Prümi otsuste igapäevast kohaldamist.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja ühest komisjoni esindajast.

Direktor

| — | Europoli juhib direktor, kelle nõukogu nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks). |
| --- | --- |

—

Europoli juhib direktor, kelle nõukogu nimetab kvalifitseeritud häälteenamusega ametisse neljaks aastaks haldusnõukogu esitatud vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirja alusel (ametiaega võib pikendada üks kord maksimaalselt neljaks aastaks).

| — | Direktorit abistab kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. |
| --- | --- |

—

Direktorit abistab kolm asedirektorit, kes nimetatakse ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks.

| — | Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule. |
| --- | --- |

—

Direktor juhib ametit ja annab oma kohustuste täitmisest aru haldusnõukogule.

| — | Direktor on Europoli seaduslik esindaja. |
| --- | --- |

—

Direktor on Europoli seaduslik esindaja.

Välisaudit

| — | Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoda.

| — | Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Komisjoni siseauditi talitus.

| — | Ühine järelevalveasutus. |
| --- | --- |

—

Ühine järelevalveasutus.

| — | Lisaks: siseauditi funktsioon ja andmekaitseametnik, kes on oma tegevuses sõltumatu ja seotud hierarhilise organisatsiooniga (loodud Europoli nõukogu otsuse alusel). |
| --- | --- |

—

Lisaks: siseauditi funktsioon ja andmekaitseametnik, kes on oma tegevuses sõltumatu ja seotud hierarhilise organisatsiooniga (loodud Europoli nõukogu otsuse alusel).

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament, võttes arvesse kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovitust

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. a. andmed)

Lõplik eelarve 2011

83,9 (92,8) miljonit eurot

Ametikohtade loetelu 2011

| — | ajutised teenistujad 457 (453) |
| --- | --- |

—

ajutised teenistujad 457 (453)

| — | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 25 (25) |
| --- | --- |

—

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 25 (25)

| — | lepingulised töötajad 73 (78) |
| --- | --- |

—

lepingulised töötajad 73 (78)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Amet kui õiguskaitseoperatsioonide tugikeskus

Analüüsifailid, operatiivanalüüsi aruanded ja muud aruanded, operatiivtugi kohapeal ja peakorterist, ühised uurimisrühmad.

| — | Amet toetas ELi liikmesriikide pädevaid asutusi 13 697 piiriülese juhtumi puhul, mis oli 17 % rohkem kui 2010. aastal. 21 % juhtumitest olid seotud narkootikumidega. |
| --- | --- |

—

Amet toetas ELi liikmesriikide pädevaid asutusi 13 697 piiriülese juhtumi puhul, mis oli 17 % rohkem kui 2010. aastal. 21 % juhtumitest olid seotud narkootikumidega.

| — | Amet algatas või toetas aktiivselt 694 uurimist liikmesriikides, andes põhjalikku analüütilist ja operatiivtuge. Enamik uurimusi on endiselt käimas. Kõige sagedamini toetas amet uurimisi seoses kanepi, ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamise, sünteetiliste narkootikumide ja inimkaubandusega. |
| --- | --- |

—

Amet algatas või toetas aktiivselt 694 uurimist liikmesriikides, andes põhjalikku analüütilist ja operatiivtuge. Enamik uurimusi on endiselt käimas. Kõige sagedamini toetas amet uurimisi seoses kanepi, ebaseaduslikule sisserändele kaasaaitamise, sünteetiliste narkootikumide ja inimkaubandusega.

| — | Amet koostas 984 ristkontrolli aruannet ja 340 operatiivanalüüsi aruannet. |
| --- | --- |

—

Amet koostas 984 ristkontrolli aruannet ja 340 operatiivanalüüsi aruannet.

| — | Liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava analüütilise ja operatiivtoega väga rahul. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide juhtivad uurijad ning eksperdid olid ameti antava analüütilise ja operatiivtoega väga rahul.

| — | Liikmesriikidele antava operatiivtoe maht suurenes märgatavalt, mis kinnitab juba eelnevatel aastatel ilmnenud ameti talitustele esitatud taotluste arvu suurenemist. Amet jätkas operatiivkohtumistel osalemise rahalist toetamist ning toetas ka euro võltsimise juhtumite uurimisi. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele antava operatiivtoe maht suurenes märgatavalt, mis kinnitab juba eelnevatel aastatel ilmnenud ameti talitustele esitatud taotluste arvu suurenemist. Amet jätkas operatiivkohtumistel osalemise rahalist toetamist ning toetas ka euro võltsimise juhtumite uurimisi.

| — | Amet võttis ette mahuka uue analüüsifaili kontseptsiooni väljatöötamise, mis annab mitmeid olulisi eeliseid liikmesriikidele, sh kiirem vastamine liikmesriikide taotlustele. |
| --- | --- |

—

Amet võttis ette mahuka uue analüüsifaili kontseptsiooni väljatöötamise, mis annab mitmeid olulisi eeliseid liikmesriikidele, sh kiirem vastamine liikmesriikide taotlustele.

| — | Amet toetas 2011. aastal 17 ühist uurimisrühma täisliikmena. |
| --- | --- |

—

Amet toetas 2011. aastal 17 ühist uurimisrühma täisliikmena.

| — | Amet rajas uue operatiivkeskuse, mis võimaldab sissetuleva teabe paremat koordineerimist, operatiivteabe tsentraalset marsruutimist, haldus- ja koordinatsioonifunktsiooni ning operatiivse prioriseerimise funktsiooni. |
| --- | --- |

—

Amet rajas uue operatiivkeskuse, mis võimaldab sissetuleva teabe paremat koordineerimist, operatiivteabe tsentraalset marsruutimist, haldus- ja koordinatsioonifunktsiooni ning operatiivse prioriseerimise funktsiooni.

| — | Amet toetas ja andis panuse uue ELi poliitikatsükli 2011-2013 väljatöötamisse ja rakendamisse, mille aluseks on organiseeritud kuritegevuse ohuhinnang (OCTA 2011). |
| --- | --- |

—

Amet toetas ja andis panuse uue ELi poliitikatsükli 2011-2013 väljatöötamisse ja rakendamisse, mille aluseks on organiseeritud kuritegevuse ohuhinnang (OCTA 2011).

| — | Ameti spetsiaalne üksus jätkas oma tööd terroristide rahastamise jälgimise programmis ning töötles kõiki seonduvaid Ameerika Ühendriikide päringuid ja infolekkeid. Amet käivitas ka teadlikkuse tõstmise kampaania terroristide rahastamise jälgimise programmi kohta pädevate asutuste praktikutele, prokuröridele jne ning korraldas ekspertide kohtumisi Brüsselis, kus arutati süsteemi Ameerika Ühendriikide terroristide rahastamise jälgimise programmi ELi ekvivalenti. |
| --- | --- |

—

Ameti spetsiaalne üksus jätkas oma tööd terroristide rahastamise jälgimise programmis ning töötles kõiki seonduvaid Ameerika Ühendriikide päringuid ja infolekkeid. Amet käivitas ka teadlikkuse tõstmise kampaania terroristide rahastamise jälgimise programmi kohta pädevate asutuste praktikutele, prokuröridele jne ning korraldas ekspertide kohtumisi Brüsselis, kus arutati süsteemi Ameerika Ühendriikide terroristide rahastamise jälgimise programmi ELi ekvivalenti.

Strateegiline analüüsivõime

Strateegilise analüüsi aruanded (ohuhinnangud, üldolukorda käsitlevad aruanded ning teave (Intelligence Notifications)).

| — | Ohuhinnangud: krediitkaardipettused, inimkaubandus, USA ja ELi prioriteetide ja meetodite võrdlus võitluses rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega; organiseeritud kuritegevuse ohuhinnang (OCTA); organiseeritud kuritegevus Doonau piirkonnas; ulatuslik rahvusvaheline spordiüritus (jalgpalli Euroopa meistrivõistlused Poolas ja Ukrainas); viisanõude kaotamine Ukrainas: mõju ELi turvalisusele, viisanõude kaotamine Moldovas: mõju ELi turvalisusele. |
| --- | --- |

—

Ohuhinnangud: krediitkaardipettused, inimkaubandus, USA ja ELi prioriteetide ja meetodite võrdlus võitluses rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega; organiseeritud kuritegevuse ohuhinnang (OCTA); organiseeritud kuritegevus Doonau piirkonnas; ulatuslik rahvusvaheline spordiüritus (jalgpalli Euroopa meistrivõistlused Poolas ja Ukrainas); viisanõude kaotamine Ukrainas: mõju ELi turvalisusele, viisanõude kaotamine Moldovas: mõju ELi turvalisusele.

| — | Üldolukorda käsitlevad aruanded: ühine aruanne (Frontex, Olaf, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, komisjon) organiseeritud kuritegevuse kohta ELi piiridel, ELi aruanne terrorismi olukorra ja suundumuse kohta. |
| --- | --- |

—

Üldolukorda käsitlevad aruanded: ühine aruanne (Frontex, Olaf, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, komisjon) organiseeritud kuritegevuse kohta ELi piiridel, ELi aruanne terrorismi olukorra ja suundumuse kohta.

| — | Organiseeritud kuritegevuse seire ohuteated: organiseeritud kuritegelike rühmituste ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega, mobiilse kuritegeliku rühmituse osalemine ebaseaduslikus kauplemises ninasarvikusarvedega, ebaseaduslik kauplemine jäätmetega ja jäätmete ebaseaduslik mahapanek, võltsitud ja teiste ebaseaduslike taimekaitsevahendite kaubanduse kasv Euroopas. |
| --- | --- |

—

Organiseeritud kuritegevuse seire ohuteated: organiseeritud kuritegelike rühmituste ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega, mobiilse kuritegeliku rühmituse osalemine ebaseaduslikus kauplemises ninasarvikusarvedega, ebaseaduslik kauplemine jäätmetega ja jäätmete ebaseaduslik mahapanek, võltsitud ja teiste ebaseaduslike taimekaitsevahendite kaubanduse kasv Euroopas.

| — | Teadmistooted: amet osales ÜJKP missioonide liikmetele mõeldud käsiraamatu koostamisel, osalemine ühise politseioperatsiooni Eurocar teabelehe ja riskiprofiili koostamisel. |
| --- | --- |

—

Teadmistooted: amet osales ÜJKP missioonide liikmetele mõeldud käsiraamatu koostamisel, osalemine ühise politseioperatsiooni Eurocar teabelehe ja riskiprofiili koostamisel.

Amet kui ELi kriminaalteabe keskus

Teabehalduse võimekus, Europoli turvaline teabevahetusvõrk (SIENA), Europoli infosüsteem (EIS), kontaktbüroode võrgustik.

| — | Kokku said amet, liikmesriigid ja välispartnerid 2011. aastal 222 135 SIENA teadet. 2010. aastaga võrreldes on teadete arv kasvanud 34 %. |
| --- | --- |

—

Kokku said amet, liikmesriigid ja välispartnerid 2011. aastal 222 135 SIENA teadet. 2010. aastaga võrreldes on teadete arv kasvanud 34 %.

| — | 2011 aasta lõpuks oli SIENAga ühinenud liikmesriikide 15 kriminaaltulu jälitamise talitust. Projekt jätkub 2012. aastal. |
| --- | --- |

—

2011 aasta lõpuks oli SIENAga ühinenud liikmesriikide 15 kriminaaltulu jälitamise talitust. Projekt jätkub 2012. aastal.

| — | 2011 aasta lõpuks kasutasid 13 liikmesriiki automaatseid andmelaadijaid, et võimaldada andmete automaatset sisestamist EISi. Projekt jätkub 2012. aastal. |
| --- | --- |

—

2011 aasta lõpuks kasutasid 13 liikmesriiki automaatseid andmelaadijaid, et võimaldada andmete automaatset sisestamist EISi. Projekt jätkub 2012. aastal.

| — | EISis oli seisuga 28. oktoober 2011200 000 objekti. |
| --- | --- |

—

EISis oli seisuga 28. oktoober 2011200 000 objekti.

| — | Töötatakse jätkuvalt seotud otsingute suutlikkuse parandamiseks kõikides ameti rakendustes. |
| --- | --- |

—

Töötatakse jätkuvalt seotud otsingute suutlikkuse parandamiseks kõikides ameti rakendustes.

| — | Europol Links Manager (ELM) on alates oktoobri lõpust 2011 interneti teel kättesaadav. Uus funktsioon võimaldab automaatset ristkontrolli analüüsifailide, 10.4 andmeaida, EISi ja ERESe vahel. |
| --- | --- |

—

Europol Links Manager (ELM) on alates oktoobri lõpust 2011 interneti teel kättesaadav. Uus funktsioon võimaldab automaatset ristkontrolli analüüsifailide, 10.4 andmeaida, EISi ja ERESe vahel.

| — | Ameti kontaktametnikud on lüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 27 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. See on ainulaadne võrgustik, mis koosneb 145 kontaktametnikust, kellel on igapäevases õiguskaitsetegevuses tähtis roll, tagades teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastades tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud kümnest ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, kes teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Amet toetab kontaktbüroode võrgustikku turvaliste teabekanalitega. Ametil on kaks kontaktametnikku Washingtonis (USA) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Ameti kontaktametnikud on lüliks Haagis asuva Europoli peakorteri ja 27 liikmesriigi pealinnades asuvate Europoli riiklike üksuste vahel. See on ainulaadne võrgustik, mis koosneb 145 kontaktametnikust, kellel on igapäevases õiguskaitsetegevuses tähtis roll, tagades teabevahetuse ja käimasolevate uurimiste tugiteenused ning kooskõlastades tegevust. Samuti töötavad ameti juures kontaktametnikud kümnest ELi mittekuuluvast riigist ja organisatsioonist, kes teevad ametiga koostööd koostöölepingute alusel. Amet toetab kontaktbüroode võrgustikku turvaliste teabekanalitega. Ametil on kaks kontaktametnikku Washingtonis (USA) ja üks Interpoli peakorteris Lyonis (Prantsusmaa).

Amet kui ELi õiguskaitse-alase kogemuse keskus

Europoli ekspertide platvorm (EPE), andmevahetusplatvormid ja andmete säilitamise lahendused, teadmistooted ja -teenused, koolitus, konverentsid ja teavitusüritused.

| — | Europoli ekspertide platvormile on loodud 19 platvormi, nende kasutajakontode ja aktiivsete kasutajate arv kasvab pidevalt. |
| --- | --- |

—

Europoli ekspertide platvormile on loodud 19 platvormi, nende kasutajakontode ja aktiivsete kasutajate arv kasvab pidevalt.

| — | Küberkuritegevuse osas võttis amet meetmeid oma operatiivse ja strateegilise kogemuse konsolideerimiseks võrgukuritegevusega seotud peamistes töövaldkondades, sh privaatsuse rikkumine, identiteedivargus, laste seksuaalne ärakasutamine, massiteabevahendite kaudu levivad petuskeemid, maksekaardipettused ja intellektuaalomandi vargus. Parandati ka küberkuritegevuse keskuse infrastruktuure ja vahendeid. Amet edendas ka partnerlusi teiste ELi küberturvalisuse ametitega, nagu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti, Eurojusti ja Euroopa Politseikolledžiga (CEPOL), et tagada ELi kollektiivne reageerimine üha suureneva küberkuritegevuse ohule. |
| --- | --- |

—

Küberkuritegevuse osas võttis amet meetmeid oma operatiivse ja strateegilise kogemuse konsolideerimiseks võrgukuritegevusega seotud peamistes töövaldkondades, sh privaatsuse rikkumine, identiteedivargus, laste seksuaalne ärakasutamine, massiteabevahendite kaudu levivad petuskeemid, maksekaardipettused ja intellektuaalomandi vargus. Parandati ka küberkuritegevuse keskuse infrastruktuure ja vahendeid. Amet edendas ka partnerlusi teiste ELi küberturvalisuse ametitega, nagu Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti, Eurojusti ja Euroopa Politseikolledžiga (CEPOL), et tagada ELi kollektiivne reageerimine üha suureneva küberkuritegevuse ohule.

| — | Euroopa Komisjon/OLAF, Euroopa Keskpank ja Europol korraldasid Europoli uues Haagi peakorteris 23.-25. novembril 2011 2. ühise rahvusvahelise euro võltsimise eest kaitsmise konverentsi. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon/OLAF, Euroopa Keskpank ja Europol korraldasid Europoli uues Haagi peakorteris 23.-25. novembril 2011 2. ühise rahvusvahelise euro võltsimise eest kaitsmise konverentsi.

| — | Europol toetas CEPOLit koolituse/teadlikkuse tõstmise pakettide väljatöötamisel ja elluviimisel, et toetada veelgi riiklikku jälitusmudelit rakendavaid liikmesriike. Amet osales 2011 aastal nädala pikkusel seminaril CEPOLis, et kavandada koolituspakette. |
| --- | --- |

—

Europol toetas CEPOLit koolituse/teadlikkuse tõstmise pakettide väljatöötamisel ja elluviimisel, et toetada veelgi riiklikku jälitusmudelit rakendavaid liikmesriike. Amet osales 2011 aastal nädala pikkusel seminaril CEPOLis, et kavandada koolituspakette.

Välissuhted

Suhted koostööpartneritega.

| — | Amet teeb koostööd paljude ELi partnerite ning kolmandate riikide ja organisatsioonidega. Teabevahetus partneritega toimub koostöölepingute alusel. Strateegilised lepingud võimaldavad vahetada kõiki andmeid, välja arvatud isikuandmed, operatiivtööd käsitlevad lepingud võimaldavad vahetada ka isikuandmeid. |
| --- | --- |

—

Amet teeb koostööd paljude ELi partnerite ning kolmandate riikide ja organisatsioonidega. Teabevahetus partneritega toimub koostöölepingute alusel. Strateegilised lepingud võimaldavad vahetada kõiki andmeid, välja arvatud isikuandmed, operatiivtööd käsitlevad lepingud võimaldavad vahetada ka isikuandmeid.

| — | Amet teeb praegu koostööd 18 ELi mittekuuluva riigiga, üheksa ELi asutuse ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga, kes osaleb ameti operatiivtöö mitmetes aspektides. |
| --- | --- |

—

Amet teeb praegu koostööd 18 ELi mittekuuluva riigiga, üheksa ELi asutuse ja ametiga ning kolme rahvusvahelise organisatsiooniga, sealhulgas Interpoliga, kes osaleb ameti operatiivtöö mitmetes aspektides.

| — | Interpol (1) ja Europol kinnitasid oktoobris 2011 peamiste julgeolekuvaldkondade kollaboratiivse operatiivtegevuse kava. |
| --- | --- |

—

Interpol (1) ja Europol kinnitasid oktoobris 2011 peamiste julgeolekuvaldkondade kollaboratiivse operatiivtegevuse kava.

| — | 2011. aasta lõpus kasutasid neli koostööpartnerit otsest juurdepääsu SIENAle. Projekt jätkub 2012. aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

2011. aasta lõpus kasutasid neli koostööpartnerit otsest juurdepääsu SIENAle. Projekt jätkub 2012. aasta jooksul.

| — | Europoli riiklike üksuste juhid kõikidest liikmesriikidest, sealhulgas koostööpartnerite (nt Eurojust ja Interpol) ning komisjoni vaatlejad, kohtuvad korrapäraselt, et aidata ametit operatiivküsimustes ning toetada ametit kaasavate ühiste uurimisrühmade loomist. |
| --- | --- |

—

Europoli riiklike üksuste juhid kõikidest liikmesriikidest, sealhulgas koostööpartnerite (nt Eurojust ja Interpol) ning komisjoni vaatlejad, kohtuvad korrapäraselt, et aidata ametit operatiivküsimustes ning toetada ametit kaasavate ühiste uurimisrühmade loomist.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  Rahvusvaheline kriminaalpolitsei organisatsioon (ICPO).

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | 2010. aastast 2011. aastasse kanti üle 22,6 miljonit eurot. Europol peab märkimisväärseks edusammuks, et kogueelarve ülekanded vähenesid 15 miljoni euroni.
  2011. aasta eelarve täitmist takistasid eriolud, näiteks viivitus (3 kuud) uude hoonesse kolimisel. 2011. aasta oli Europoli jaoks teine rahaliselt Euroopa Liidu asutusena tegutsemise aasta, mil võeti konkreetseid lisameetmeid, et viia tegevus paremasse kooskõlla eelarve aastasuse põhimõttega. Euroopa Komisjoni siseauditi teenistuse 2011. aasta kavandamise ja eelarve koostamise audit kinnitas sellealaseid positiivseid arenguid. |
| --- | --- |

12.

2010. aastast 2011. aastasse kanti üle 22,6 miljonit eurot. Europol peab märkimisväärseks edusammuks, et kogueelarve ülekanded vähenesid 15 miljoni euroni.

2011. aasta eelarve täitmist takistasid eriolud, näiteks viivitus (3 kuud) uude hoonesse kolimisel. 2011. aasta oli Europoli jaoks teine rahaliselt Euroopa Liidu asutusena tegutsemise aasta, mil võeti konkreetseid lisameetmeid, et viia tegevus paremasse kooskõlla eelarve aastasuse põhimõttega. Euroopa Komisjoni siseauditi teenistuse 2011. aasta kavandamise ja eelarve koostamise audit kinnitas sellealaseid positiivseid arenguid.

| 13. | Vt Europoli vastust punktile 12. |
| --- | --- |

13.

Vt Europoli vastust punktile 12.

| 14. | Värbamise, hanketegevuse ja kõikide finantstehingute erandid registreeritakse. Europolil on protsessiraamistik, mis põhineb kohaldatavatel standarditel ja normidel ning tunnustab neid. Europol võtab siiski kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja jätkab (finants) menetluste juhtimise ja registreerimise ühtlustamist, et viia need täielikult kooskõlla kontrollikoja tähelepanekutega. |
| --- | --- |

14.

Värbamise, hanketegevuse ja kõikide finantstehingute erandid registreeritakse. Europolil on protsessiraamistik, mis põhineb kohaldatavatel standarditel ja normidel ning tunnustab neid. Europol võtab siiski kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja jätkab (finants) menetluste juhtimise ja registreerimise ühtlustamist, et viia need täielikult kooskõlla kontrollikoja tähelepanekutega.

| 15. | Europoli arvestussüsteemi põhimenetlused, sealhulgas eelarveline kulukohustus ning palgakulusid hõlmavad maksemenetlused, kiideti heaks. Europol võtab siiski kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja laiendab sellega seoses oma heakskiitmistegevust. |
| --- | --- |

15.

Europoli arvestussüsteemi põhimenetlused, sealhulgas eelarveline kulukohustus ning palgakulusid hõlmavad maksemenetlused, kiideti heaks. Europol võtab siiski kontrollikoja kommentaari teadmiseks ja laiendab sellega seoses oma heakskiitmistegevust.

| 16. | Asjaomaste varade füüsilise asukoha kinnitamiseks lõplikus raamatupidamisaruandes tehti märkimisväärseid pingutusi.
  Kohe pärast asukohariigi üle kantud varade lõpliku väärtuse selgumist uuendati vastavaid kindlustuslepinguid.
  Nüüd, mil asukohariik on lõpetanud varade ülekandmise protsessi, teeb Europol varade uue füüsilise kontrolli ja tegutseb prioriteedina vastavalt tulemustele. |
| --- | --- |

16.

Asjaomaste varade füüsilise asukoha kinnitamiseks lõplikus raamatupidamisaruandes tehti märkimisväärseid pingutusi.

Kohe pärast asukohariigi üle kantud varade lõpliku väärtuse selgumist uuendati vastavaid kindlustuslepinguid.

Nüüd, mil asukohariik on lõpetanud varade ülekandmise protsessi, teeb Europol varade uue füüsilise kontrolli ja tegutseb prioriteedina vastavalt tulemustele.

| 17. | Europol tunnistab vajadust parandada hankemenetluste ettevalmistamist ja läbiviimist, sealhulgas dokumenteerimise vajadust. Lisaks menetluste täiustamisele kaalutakse 2012. aasta lõpuks teha toetavaid korralduslikke muudatusi. |
| --- | --- |

17.

Europol tunnistab vajadust parandada hankemenetluste ettevalmistamist ja läbiviimist, sealhulgas dokumenteerimise vajadust. Lisaks menetluste täiustamisele kaalutakse 2012. aasta lõpuks teha toetavaid korralduslikke muudatusi.

| 18. | Europol valmistab ette ja võtab vastu Europoli finantsmääruse rakenduseeskirjad pärast finantsmääruse uue raamistiku vastuvõtmist Euroopa Liidu tasandil. Euroopa Liidu finantsmääruse raamistiku kehtivaid rakendussätteid kohaldatakse Europolis analoogia põhjal. |
| --- | --- |

18.

Europol valmistab ette ja võtab vastu Europoli finantsmääruse rakenduseeskirjad pärast finantsmääruse uue raamistiku vastuvõtmist Euroopa Liidu tasandil. Euroopa Liidu finantsmääruse raamistiku kehtivaid rakendussätteid kohaldatakse Europolis analoogia põhjal.

| 19. | Europoli uue hoone remondikulusid ja välise katastroofi taastekohti kajastati rahaliste kohustustena 2011. aasta lõplikus raamatupidamisaruandes. Europol tellib kulude prognooside sõltumatu hinnangu, võttes arvesse sellise hinnangu maksumust. |
| --- | --- |

19.

Europoli uue hoone remondikulusid ja välise katastroofi taastekohti kajastati rahaliste kohustustena 2011. aasta lõplikus raamatupidamisaruandes. Europol tellib kulude prognooside sõltumatu hinnangu, võttes arvesse sellise hinnangu maksumust.

| 20. | Europol peab valikutestide konfidentsiaalsust väga oluliseks. Juurdepääs testimaterjalidele on piiratud.
  Eelvalikutestide ja intervjuude lävendid kehtestati alates juulist 2012.
  Europol on arvamusel, et kõik valikukomisjonide kohtumistega seotud peamised järeldused on nõuetekohaselt dokumenteeritud. Europol võtab siiski täiendavaid parandusmeetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. |
| --- | --- |

20.

Europol peab valikutestide konfidentsiaalsust väga oluliseks. Juurdepääs testimaterjalidele on piiratud.

Eelvalikutestide ja intervjuude lävendid kehtestati alates juulist 2012.

Europol on arvamusel, et kõik valikukomisjonide kohtumistega seotud peamised järeldused on nõuetekohaselt dokumenteeritud. Europol võtab siiski täiendavaid parandusmeetmeid vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele.

| 21. | Europol vastab kontrollikoja kommentaarile inimressurssidega seotud tulemuslikkuse jälgimise kontekstis. |
| --- | --- |

21.

Europol vastab kontrollikoja kommentaarile inimressurssidega seotud tulemuslikkuse jälgimise kontekstis.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/196

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastusega

2012/C 388/33

SISSEJUHATUS

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2). |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele põhiõigustega seotud liidu õiguse rakendamisel (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning mis on tervikuna ameti finantseeskirjadesse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. veebruaril 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 25.juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.fra.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (Viin)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Informatsiooni kogumine







  — | Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva aluslepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337). |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Informatsiooni kogumine

—

Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva aluslepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks. (Artikkel 337).

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 168/2007)

Eesmärgid

| — | Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Ülesanded

| — | koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid; |
| --- | --- |

—

koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid;

| — | välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil;

| — | viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid; |
| --- | --- |

—

viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid;

| — | koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust; |
| --- | --- |

—

koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust;

| — | avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest;

| — | avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel; |
| --- | --- |

—

avaldada temaatilisi aruandeid, mis põhinevad analüüsil, uurimistööl ja vaatlustel;

| — | avaldada iga-aastane tegevusaruanne; |
| --- | --- |

—

avaldada iga-aastane tegevusaruanne;

| — | arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

—

arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

Iga liikmesriigi määratud üks sõltumatu isik, üks Euroopa Nõukogu poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik ja kaks komisjoni esindajat.

Ülesanded

Võtta vastu ameti eelarveprojekt, tööprogramm ja aastaaruanded. Võtta vastu lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu. Anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

Juhatus

Koosseis

| — | haldusnõukogu eesistuja; |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu eesistuja;

| — | haldusnõukogu ase-eesistuja; |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu ase-eesistuja;

| — | üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja;

| — | kaks muud valitud liiget haldusnõukogust; |
| --- | --- |

—

kaks muud valitud liiget haldusnõukogust;

| — | koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik. |
| --- | --- |

—

koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik.

Teaduskomitee

Koosseis

| — | 11 sõltumatut kõrge põhiõiguste alase kvalifikatsiooniga isikut; |
| --- | --- |

—

11 sõltumatut kõrge põhiõiguste alase kvalifikatsiooniga isikut;

| — | haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutse avaldamist ja valimisprotseduuri. |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutse avaldamist ja valimisprotseduuri.

Direktor

| — | Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamuse saamist. |
| --- | --- |

—

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamuse saamist.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Sisekontroll

Komisjoni siseauditi talitus.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve:

20,180 (20,214) miljonit eurot, millest liidu toetus moodustab 99 % (99 %).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

72 (72) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 79 (69).

Lisaks 22 (18) muud töötajat (lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Personal kokku: 94 (90), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt:

| | põhitegevus: 59 (55) |
| --- | --- |

põhitegevus: 59 (55)

| | haldusülesanded: 29 (29) |
| --- | --- |

haldusülesanded: 29 (29)

| | mitmesugused ülesanded: 6 (6) |
| --- | --- |

mitmesugused ülesanded: 6 (6)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

   (1)

RAXEN

Riiklike teabekeskuste kaastööde arv: 1 (162)

Koosolekute arv: 0 (1)

FRALEX

Õigusekspertide kaastööde arv: 0 (131)

Koosolekute arv: 0 (0)

FRANET
   (2)

29 riikliku teabekeskuse kaastööde arv: 29 (0)

Koosolekute arv: 2 (0) (neist üks peeti viie töövõtjate esindajaga ja teine 60 töövõtjate esindajaga)

Uurimisaruanded

Aruannete arv: 26, millele lisandub 113 keeleversiooni (37 koos kõigi keeleversioonidega)

Koosolekute arv: 11 (20)

Aastaaruannete arv: 2, lisaks 2 keeleversiooni (3 koos kõigi keeleversioonidega)

Aastaaruannete kokkuvõtted: 1, lisaks 4 keeleversiooni

Teabelehed: 10, lisaks 149 keeleversiooni

Plakatid: 1

Uurimistööga mitteseotud materjalid

Ameti erinevad väljaanded: 5, lisaks 27 keeleversiooni (3)

Tähtsamad konverentsid ja üritused

Põhiõiguste alane konverents: 1 (1)

Mitmekesisuse teabepäev: 1 (2)

Ameti sümpoosium: 1 (1)

Koostöö liikmesriikide ja teiste institutsioonidega

Liikmesriigid: 13 (12)

Euroopa Liidu Nõukogu: 9 (6)

Euroopa Komisjon: 18 (20)

Euroopa Parlament: 10 (5)

Euroopa Liidu Kohus: 1 (0)

Regioonide komitee: 3 (2)

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee: 1 (1)

Põhiõiguste platvorm: 3 (2)

Euroopa Nõukogu: 10 (16)

Euroopa Investeerimispank: 1 (0)

OSCE (Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon): 3 (3)

ÜRO: 2 (6)

Välised sidusrühmad: 48 (30)

Erialaasutused (riiklikud terviseuuringute instituudid ja samaväärsed asutused): 4 (7)

Muud koosolekud ja ümarlauakohtumised: 20 (20)

Allikas: ameti edastatud teave.

---

(1)  2011. aasta puhul on aruanded teabelehtedest eraldatud, samuti on igas kategoorias näidatud eri keeleversioonide arv.

(2)  FRANET asendab RAXENi ja FRALEXi võrgustikke.

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

Amet võtab kontrollikoja aruande teatavaks.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/202 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/202

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2012/C 388/34

SISSEJUHATUS

| 1. | Varssavis asuv Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2). |
| --- | --- |

1.

Varssavis asuv Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuuri (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Agentuuri 2011. aasta eelarve suurus oli 118,2 miljonit eurot, millest 38,7 miljonit eurot (33 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud ülekannete summa oli 36 miljonit eurot (41 %). Nagu varasematelgi aastatel, on selline ülekannete maht liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

Agentuuri 2011. aasta eelarve suurus oli 118,2 miljonit eurot, millest 38,7 miljonit eurot (33 %) kanti üle 2012. aastasse. III jaotisega (tegevuskulud) seotud ülekannete summa oli 36 miljonit eurot (41 %). Nagu varasematelgi aastatel, on selline ülekannete maht liiga suur ja vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 13. | Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandeks selget alust (12). |
| --- | --- |

13.

Ülekantud kogusumma hõlmas 5,1 miljoni euro väärtuses üldisi kulukohustusi. Agentuuri finantsmäärus ei anna aga selliseks ülekandeks selget alust (12).

KOMMENTAARID AGENTUURI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | 2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks abikõlbmatute kulude riski. |
| --- | --- |

14.

2011. aastal finantseeris agentuur ühisoperatsioonide toetusi kogusummas 74 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (liikmesriigid ja Schengeni riigid) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks abikõlbmatute kulude riski.

| 15. | Nagu eelmiselgi aastal, peab agentuuri peaarvepidaja agentuuri arvestussüsteemi veel heaks kiitma. |
| --- | --- |

15.

Nagu eelmiselgi aastal, peab agentuuri peaarvepidaja agentuuri arvestussüsteemi veel heaks kiitma.

| 16. | Põhivara haldamise sisekontrollis avastati puudusi. Põhivara realiseerimise korda ei ole paika pandud ja füüsiline inventuur ei ole täielik. |
| --- | --- |

16.

Põhivara haldamise sisekontrollis avastati puudusi. Põhivara realiseerimise korda ei ole paika pandud ja füüsiline inventuur ei ole täielik.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 11. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.frontex.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Agentuuri finantsmääruse artikli 62 lõikes 2 sätestatakse, et „üldised eelarvelised kulukohustused hõlmavad aasta n + 1 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste koguväärtust”. Ei ELi finantsmäärus ega agentuuri finantsmäärus ei sätesta aga selgelt liigendamata assigneeringutega seotud üldiste kulukohustuste kasutamise korda. Agentuur kasutas üldisi kulukohustusi liigendamata assigneeringute automaatse ülekandmise põhjendamiseks.

12

---

LISA

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Varssavi)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d) | Art. 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [- - -]”
  Art. 77(2): Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed: | [- - -] b) välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 74 ja artikli 77 lõike 2 punktid b ja d)

Art. 74: „Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks allpool kirjeldatud valdkondades. [- - -]”

Art. 77(2): Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt loetletud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed:

[- - -] b) välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll;

| | [- - -] d) välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine. |
| --- | --- |

[- - -] d) välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguline kehtestamine.

Agentuuri pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 863/2007, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1168/2011)

(Viimane muudatus jõustus 12.12.2011; tabel kajastab olukorda pärast viimast muudatust.)

Eesmärgid

Agentuur asutati liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.

Peamised ülesanded

| a) | Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel; |
| --- | --- |

a)

Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel;

| b) | abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

b)

abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel;

| c) | teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril; |
| --- | --- |

c)

teha riskianalüüse, sealhulgas hinnata liikmesriikide suutlikkust reageerida ohtudele ja survele nende välispiiril;

| d) | osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises; |
| --- | --- |

d)

osaleda välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arendamises;

| e) | abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi; |
| --- | --- |

e)

abistada liikmesriike (eelkõige neid liikmesriike, kes peavad toime tulema erilise ja ebaproportsionaalse survega) olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi;

| f) | anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist; |
| --- | --- |

f)

anda liikmesriikidele ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks vajalikku abi, sealhulgas koordineerida või organiseerida taotluse korral nende korraldamist;

| g) | luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames; |
| --- | --- |

g)

luua Euroopa piirivalverühmad lähetamiseks ühisoperatsioonide, katseprojektide ja kiirreageerimiste raames;

| h) | arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku; |
| --- | --- |

h)

arendada ja hallata IT-süsteeme, sealhulgas teabe- ja koordineerimisvõrku;

| i) | anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi arendamiseks ja toimimiseks. |
| --- | --- |

i)

anda vajalikku abi Euroopa piiride valvamise süsteemi arendamiseks ja toimimiseks.

Juhtimine

Juhatus

Koosseis:

üks esindaja igast liikmesriigist, kaks komisjoni esindajat ja üks esindaja igast Schengeni riigist (Island, Norra, Šveits ja Liechtenstein).

Ülesanded:

| a) | nimetab tegevdirektori; |
| --- | --- |

a)

nimetab tegevdirektori;

| b) | võtab vastu agentuuri koondaruande; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu agentuuri koondaruande;

| c) | võtab vastu agentuuri tööplaani; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu agentuuri tööplaani;

| d) | kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused; |
| --- | --- |

d)

kehtestab korra, mille alusel võetakse vastu agentuuri operatiivülesannetega seotud otsused;

| e) | täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

e)

täidab agentuuri eelarvega seotud ülesandeid;

| f) | teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle; |
| --- | --- |

f)

teostab distsiplinaarvõimu tegevdirektori (asetäitja) üle;

| g) | kehtestab oma töökorra; |
| --- | --- |

g)

kehtestab oma töökorra;

| h) | kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika; |
| --- | --- |

h)

kehtestab agentuuri organisatsioonilise struktuuri ning võtab vastu agentuuri personalipoliitika;

| i) | võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava. |
| --- | --- |

i)

võtab vastu agentuuri mitmeaastase kava.

Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

118,2 (93,2) miljonit eurot

Liidu toetus: 111 (89,1) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

ametikohtade loetelus:

Ajutiste teenistujate ametikohti kavandatud: 143 (143), millest täidetud: 141 (139)

Muu personal:

lepinguliste töötajate ametikohti kavandatud: 88 (79), millest täidetud: 85 (79)

lähetuses viibivate riiklike ekspertide ametikohti kavandatud: 83 (76), millest täidetud: 78 (76)

ametikohti kokku: 314 (298), millest täidetud: 304 (294)

personali jaotus tegevuste kaupa: põhitegevus: 214 (203) – haldus: 90 (91)

2011. aasta tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Riskianalüüsi üksus koostas 20 (14) strateegilist hinnangut, 4 (4) kvartaliaruannet, 469 (294) ühisoperatsioonide alast analüütilist väljaannet (sh iganädalased ülevaated ja uut tüüpi aruanded operatsioonide fookuse ja tagasiside parandamiseks), 112 (64) muud liiki aruannet, sh ülevaated agentuuri juhtkonnale, Euroopa Komisjonile ja teistele; 6 strateegilise aruande avaldamine laiemale üldsusele agentuuri veebilehel. 2011 aastal lõpetati ühise integreeritud riskianalüüsimudeli (CIRAM v 2.0) põhjalik ajakohastamine. Korraldati 4 (4) korralist Frontexi riskianalüüsi võrgustiku kohtumist, 2 taktikalise riski analüüsi kohtumist ja 5 (2) piirkondlike ekspertide kohtumist.

Ühise operatiivkoostöö üksus organiseeris 19 (17) ühisoperatsiooni, 14 (9) pilootprojekti ja 15 (4) konverentsi. Lisaks saadeti 42 (40) agentuuri koordineeritud ühise tagasisaatmisoperatsiooni käigus tagasi 2 059(2 038) inimest. Piirivalve kiirreageerimisrühma novembris 2010 alustatud operatsioon viidi lõpule märtsis 2011. Operatsioonide üldine intensiivsus suurenes – kõigi ühisoperatsioonide peale kokku kogunes 7 754(6 471) operatiivtegevuse päeva; operatsioonide inimpäevade arv suurenes 105 038-le (54 976).

Frontexi vaatluskeskus esitas sise- ja välisklientidele 1 900(500) aruannet, välkaruannet, dokumendivõltsingu hoiatust ning 11 (14) olukorra ülevaadet. Igapäevaseid infolehti jagati 400 (350) kliendile. Frontexi vaatluskeskus, mis on välisklientidega teabe vahetamise kontaktpunktiks, töötles ligikaudu 24 000(20 000) kirjavahetuse ühikut ning võttis kasutusele ühtse kontaktpunkti portaali Frontex-One-Stop-Shop – veebipõhise infoportaali, mida kasutab 35 (30) riiki ja 2 600(900) kasutajat.

Lisaks intensiivsele osalemisele EUROSURi programmis arendati välja ja/või viidi ellu (täielikult või osaliselt) neli protsesside automatiseerimise projekti.

Koolitusüksus korraldas 20 (18) projekti raames 223 (176) üritust, millest võttis osa 3 490(4 015) inimest (koolitajad, koolitatavad jne); kokku osalesid sidusrühmad koolitustegevuses 12 947(11 000) inimpäeva.

Ühendatud ressursside üksus viis ellu 6 (9) projekti agentuuri tegevuse üldise mõjususe suurendamiseks. Samuti koordineeris ühendatud ressursside üksus kogu 61 päeva pikkuse perioodi vältel piirivalve kiirreageerimisrühma operatsiooniga seotud lähetamistegevust. Koordineeriti 567 ohvitseri ja 67 tehnilise varustuse ühiku lähetamine.

Teadus- ja arendustöö üksus arendas tihedas koostöös agentuuri teiste üksustega edasi programmi EUROSUR, mis on agentuuri jaoks äärmiselt oluline. Üksus korraldas 34 (32) kohtumist, sealhulgas konverentse, õpikodasid ja kahepoolseid kohtumisi kahasse liikmesriikidega. Üksuse töötajad osalesid umbes 130 (110) organisatsioonisisesel ja -välisel seminaril, konverentsil ja töökohtumisel. Üksus koostas 19 (10) riikide ülevaadet, 15 koosolekuaruannet, 11 projektiettepaneku hindamisaruannet seoses seitsmenda raamprogrammi teemaga „julgeolek”, ning rahastas kolme akadeemilist uurimistööd.

Partnerlus ja koostöö kolmandate riikidega. 2011. aastal sõlmiti kaks töökorralduse kokkulepet Cabo Verde politseiga ning rände, varjupaiga ja pagulaste piirkondliku algatuse (MARRI) piirkonnakeskusega, mille tulemusel kasvas töökorralduse kokkulepete koguarv 16-le (14) Olemasolevate töökorralduse kokkulepete põhjal suurendati agentuuri ja kolmandatest riikidest partnerite vahel erikoostööd operatiivtegevuse ja tehnilise piirijulgeoleku/halduse alal, et välja arendada kestev partnerlus.

Koostöö ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega: 2011. aasta lõpus sõlmiti töökorralduse kokkulepe Relvajõudude Demokraatliku Kontrolli Keskusega (DCAF), mille tulemusel kasvas kokkulepete koguarv 11-ni (10). Kõiki töökorralduse kokkuleppeid viiakse ellu mitmesuguste agentuuri tegevuste kaudu. Sellega seoses oli koos teiste justiits- ja siseküsimuste asutuste ja komisjoniga Varssavis korraldatud inimkaubanduse vastane päev väga oluline sündmus.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 12. | Aktiivistunud operatiivtegevus seoses arengutega Vahemere piirkonnas toimus koos eelarve muudatusega summas 31,8 miljonit eurot. Enamik täiendavad vahendeid eraldati enamuses oktoobri 2011 lõpus, mistõttu tuli märkimisväärne osa neist järgmisse aastasse üle kanda.
  Ülekandmise suur maht tuleneb osaliselt kehtivast eelarvemenetlusest, mis ei sobi reageerimiseks erandlike arengute korral. Frontex soovib ka teatada, et 2010. aastast üle kantud summade kasutusmäär oli 81 %. |
| --- | --- |

12.

Aktiivistunud operatiivtegevus seoses arengutega Vahemere piirkonnas toimus koos eelarve muudatusega summas 31,8 miljonit eurot. Enamik täiendavad vahendeid eraldati enamuses oktoobri 2011 lõpus, mistõttu tuli märkimisväärne osa neist järgmisse aastasse üle kanda.

Ülekandmise suur maht tuleneb osaliselt kehtivast eelarvemenetlusest, mis ei sobi reageerimiseks erandlike arengute korral. Frontex soovib ka teatada, et 2010. aastast üle kantud summade kasutusmäär oli 81 %.

| 13. | Agentuur on arvamusel, et tema finantsmääruses puudub selgus, mis tekitab erisuguseid tõlgendamisvõimalusi. Agentuur hoidub üldiste kulukohustuste ülekandmisest. |
| --- | --- |

13.

Agentuur on arvamusel, et tema finantsmääruses puudub selgus, mis tekitab erisuguseid tõlgendamisvõimalusi. Agentuur hoidub üldiste kulukohustuste ülekandmisest.

| 14. | Alates 2012. jaanuarist nõuab Frontex ühiste tagasisaatmiste korral enamike kulutuste kohta alusdokumente. Ühisoperatsioonide muude toetuste andmise korral nõutakse alusdokumentatsiooni juhul, kui lõplikus finantsaruandes tuvastatakse lahknevused.
  Frontex arendab eelkontrollimise poliitikat, mis valmib lõplikult ja võetakse kasutusele 30. septembril 2012. |
| --- | --- |

14.

Alates 2012. jaanuarist nõuab Frontex ühiste tagasisaatmiste korral enamike kulutuste kohta alusdokumente. Ühisoperatsioonide muude toetuste andmise korral nõutakse alusdokumentatsiooni juhul, kui lõplikus finantsaruandes tuvastatakse lahknevused.

Frontex arendab eelkontrollimise poliitikat, mis valmib lõplikult ja võetakse kasutusele 30. septembril 2012.

| 15. | Peaarvepidaja on 2012. aasta esimeses kvartalis alustanud arvepidamissüsteemi kinnitamist ja lõpetab selle töö septembriks 2012. |
| --- | --- |

15.

Peaarvepidaja on 2012. aasta esimeses kvartalis alustanud arvepidamissüsteemi kinnitamist ja lõpetab selle töö septembriks 2012.

| 16. | Varahalduse protsessi kirjeldus on praegu heakskiitmise järgus; varahalduspoliitika (mis sisaldab ka kõrvaldamist) ja juhised organisatsioonisisese vara kohta võetakse vastu 2012. aasta kolmanda kvartali lõpus. Vara registreerimise ja inventeerimise korraldamise audit lõpetatakse augustis 2012 ning juhatus kavatseb võtta tuvastatud võimalike puuduste suhtes korrigeerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

16.

Varahalduse protsessi kirjeldus on praegu heakskiitmise järgus; varahalduspoliitika (mis sisaldab ka kõrvaldamist) ja juhised organisatsioonisisese vara kohta võetakse vastu 2012. aasta kolmanda kvartali lõpus. Vara registreerimise ja inventeerimise korraldamise audit lõpetatakse augustis 2012 ning juhatus kavatseb võtta tuvastatud võimalike puuduste suhtes korrigeerivaid meetmeid.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/208 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/208

---

ARUANNE

Euroopa GNSSi Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2012/C 388/35

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010, (1) millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (2) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008, (3) et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva agentuurina. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 kohaselt vähendati agentuuri kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine (4). Vastavalt liikmesriikide otsusele 2010/803/UE (5) on agentuuri asukoht alates 1. septembrist 2012 Praha. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Agentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 912/2010, (1) millega tühistati nõukogu määrus (EÜ) nr 1321/2004 (2) ja muudeti määrust (EÜ) nr 683/2008, (3) et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva agentuurina. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 kohaselt vähendati agentuuri kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine (4). Vastavalt liikmesriikide otsusele 2010/803/UE (5) on agentuuri asukoht alates 1. septembrist 2012 Praha.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (12) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (13) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (14). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (13) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (14).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID AGENTUURI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 12. | Välisaudiitori järelauditid teadusuuringute ja arenduse kuuenda raamprogrammi raames eelmistel aastatel tehtud toetusmaksete (15) kohta seadsid sageli kahtluse alla toetusesaajate esitatud kuludeklaratsioonide õigsuse. 2011. aasta lõpul oli vaidlusaluse summa suuruseks 1,7 miljonit eurot, mis moodustas auditeeritud toetuste kogusummast 5 %. |
| --- | --- |

12.

Välisaudiitori järelauditid teadusuuringute ja arenduse kuuenda raamprogrammi raames eelmistel aastatel tehtud toetusmaksete (15) kohta seadsid sageli kahtluse alla toetusesaajate esitatud kuludeklaratsioonide õigsuse. 2011. aasta lõpul oli vaidlusaluse summa suuruseks 1,7 miljonit eurot, mis moodustas auditeeritud toetuste kogusummast 5 %.

| 13. | 2011. aastal tegi agentuur teadusuuringute ja arenduse seitsmenda raamprogrammi raames toetusmakseid kogusummas 5,8 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (era- ja avaliku sektori teadusasutused) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks abikõlbmatute kulude riski. |
| --- | --- |

13.

2011. aastal tegi agentuur teadusuuringute ja arenduse seitsmenda raamprogrammi raames toetusmakseid kogusummas 5,8 miljonit eurot. Ehkki agentuur teeb põhjendatuse kontrolle, ei nõua ta toetusesaajatelt (era- ja avaliku sektori teadusasutused) deklareeritud kulude kontrollimisel tavaliselt täiendavate dokumentide esitamist, mis vähendaks abikõlbmatute kulude riski.

| 14. | 2011. aastal tehti 4,8 miljoni euro väärtuses makseid (22 % aasta jooksul makstud summadest) pärast finantsmääruses sätestatud tähtaegu (16). |
| --- | --- |

14.

2011. aastal tehti 4,8 miljoni euro väärtuses makseid (22 % aasta jooksul makstud summadest) pärast finantsmääruses sätestatud tähtaegu (16).

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Kontrollikoda esitas agentuuri 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta märkusega arvamuse, mille põhjuseks oli Galileo satelliidiprogrammiga seotud materiaalse põhivara ebakorrektne kajastamine arvepidamises (17). Mainitud vara koondati kahte satelliiti, mis käivitati 2011. aasta oktoobris. 27. septembril 2012 teavitas ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat kontrollikoda sellest, et kõnealune vara on praegu komisjoni kontrolli all ning rahvusvahelistele arvestusstandarditele (18) toetudes ei kuulu kajastamisele agentuuri arvepidamises. Kontrollikoda leiab, et neil põhjustel ei ole 2011. aastal märkusega arvamuse esitamiseks enam alust. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda esitas agentuuri 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta märkusega arvamuse, mille põhjuseks oli Galileo satelliidiprogrammiga seotud materiaalse põhivara ebakorrektne kajastamine arvepidamises (17). Mainitud vara koondati kahte satelliiti, mis käivitati 2011. aasta oktoobris. 27. septembril 2012 teavitas ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat kontrollikoda sellest, et kõnealune vara on praegu komisjoni kontrolli all ning rahvusvahelistele arvestusstandarditele (18) toetudes ei kuulu kajastamisele agentuuri arvepidamises. Kontrollikoda leiab, et neil põhjustel ei ole 2011. aastal märkusega arvamuse esitamiseks enam alust.

| 16. | Nagu ka eelmise aasta aruandes märgitud, ei olnud auditeeritud personalivaliku menetluste puhul paika pandud ei kirjalikele testidele pääsemise ega reservnimekirja kandmise lävendid. Sellised tavad ohustasid värbamismenetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Nagu ka eelmise aasta aruandes märgitud, ei olnud auditeeritud personalivaliku menetluste puhul paika pandud ei kirjalikele testidele pääsemise ega reservnimekirja kandmise lävendid. Sellised tavad ohustasid värbamismenetluste läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 16. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 11.

1

(2)  ELT L 246, 20.07.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

3

(4)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

4

Lisas

(5)  ELT L 342, 28.12.2010, lk 15.

5

(6)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

9

(10)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

10

(11)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

11

(12)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

12

(13)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://gsa.europa.eu/

13

Euroopa Liidu Teatajas

(14)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS), nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

14

(15)  Auditeeritud toetused moodustavad 50 % kõigist teise ja kolmanda projektikonkursi raames antud kuuenda raamprogrammi toetustest (65,3 miljonit eurot).

15

(16)  Keskmiselt 9 päeva pärast tähtaega.

16

(17)  Määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta.

17

(18)  IPSAS arvestuseeskiri nr 1.

18

---

LISA

Euroopa GNSSi Agentuur (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | — | Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

—

Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents

Agentuuri volitused

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 912/2010)

Eesmärgid

| — | Aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa programmidega EGNOS ja Galileo loodud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide täielikult toimivaks muutmisele

Ülesanded

| — | tagada turvalisuse akrediteerimine ja Galileo turvakeskuste tegevus; |
| --- | --- |

—

tagada turvalisuse akrediteerimine ja Galileo turvakeskuste tegevus;

| — | tagada Galileo turvaseirekeskuste tegevus; |
| --- | --- |

—

tagada Galileo turvaseirekeskuste tegevus;

| — | aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; |
| --- | --- |

—

aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse;

| — | täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada, nagu rakenduste ja teenuste tutvustamine satelliitnavigatsiooni turul ning selle tagamine, et süsteemi komponendid on sertifitseeritud asjakohaste ja nõuetekohaselt volitatud sertifitseerimisasutuste poolt. |
| --- | --- |

—

täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada, nagu rakenduste ja teenuste tutvustamine satelliitnavigatsiooni turul ning selle tagamine, et süsteemi komponendid on sertifitseeritud asjakohaste ja nõuetekohaselt volitatud sertifitseerimisasutuste poolt.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | viis komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

viis komisjoni esindajat;

| — | Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi hääleõiguseta esindaja;

| — | kõrge esindaja ja ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejatena. |
| --- | --- |

—

kõrge esindaja ja ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejatena.

Ülesanded:

| — | nimetab ametisse tegevdirektori; |
| --- | --- |

—

nimetab ametisse tegevdirektori;

| — | võtab vastu aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

—

võtab vastu aasta tööprogrammi;

| — | koostab tulude ja kulude esialgse eelarvestuse; |
| --- | --- |

—

koostab tulude ja kulude esialgse eelarvestuse;

| — | võtab vastu eelarve; |
| --- | --- |

—

võtab vastu eelarve;

| — | esitab agentuuri lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse; |
| --- | --- |

—

esitab agentuuri lõpliku raamatupidamise aastaaruande kohta arvamuse;

| — | teeb Galileo turvaseirekeskuse tegevuse üle järelevalvet; |
| --- | --- |

—

teeb Galileo turvaseirekeskuse tegevuse üle järelevalvet;

| — | teeb tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet; |
| --- | --- |

—

teeb tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet;

| — | võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsuõiguse rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

võtab vastu erisätted, mis on vajalikud dokumentidele juurdepääsuõiguse rakendamiseks;

| — | võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta.

Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt.

Turvalisuse akrediteerimise nõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | üks komisjoni esindaja; |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja;

| — | üks esindaja kõrge esindaja juurest; |
| --- | --- |

—

üks esindaja kõrge esindaja juurest;

| — | üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana. |
| --- | --- |

—

üks ESA esindaja, kes on kutsutud osalema vaatlejana.

Ülesanded:

tegutseda turvalisuse akrediteerimise asutusena.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Lõplik eelarve

38,7 (15,9) miljonit eurot, mis koosneb ELi toetusest summas 8,2 (8,7) miljonit eurot (komisjoni toetus halduskulude katteks) ja komisjonilt tegevuse rahastamiseks saadud toetusest summas 30,5 (7,2) miljonit eurot.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011:

Ette nähtud: 29 (28)

Täidetud: 28 (26)

Muud töökohad: 14 (14)

Personal kokku: 42 (40), mis jaotub tegevuste kaupa järgnevalt:

| — | põhitegevus: 20 (18) |
| --- | --- |

—

põhitegevus: 20 (18)

| — | haldus- ja toetustegevus: 14 (14) |
| --- | --- |

—

haldus- ja toetustegevus: 14 (14)

| — | mitmesugused ülesanded: 8 (8) |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 8 (8)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

Programmid

Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel.

Süsteemide turvalisus

Galileo ja EGNOSe süsteemide turvalisus (Galileo turvalisuse akrediteerimine, süsteemide ohutuse ja turvalisuse komitee, GNSSi turvalisusnõuded, EGNOSe turvalisus)

Avalik reguleeritud teenus (selle kasutajasegmendi ettevalmistus)

Galileo turvaseirekeskus

GNSSi tehnoloogia kontrollirežiim.

Turuarendus

EGNOSe turule tulek (lennundus, põllumajandus, maanteetransport, EDAS, turujärelevalve)

Rahvusvaheline tegevus (Ladina-Ameerika, Iisrael, Hiina, Aafrika)

Teave ja teabeedastus (EGNOSe teabeportaal).

Teadusuuringud ja arendustöö

Projektide haldamine kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (1., 2. ja 3. projektikonkurss).

Veebipõhise teadmiste haldamis- ja levitamisvahendi rakendamine/ajakohastamine.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Hallatavad kuuenda raamprogrammi teadusuuringute ja arenduse toetuslepingud pärinevad GSA eelkäijalt, ühisettevõttelt Galileo. Ühisettevõte Galileo ja Euroopa Kosmoseagentuur olid kehtestanud kuuendale raamprogrammile (FP6) Euroopa Komisjoni eeskirjadest veidi erinevad eeskirjad. FP6 järelauditikontroll lõpetati 2012. aastal. Audiitorite lõpptulemused näitavad, et auditeeritud valimis kajastati kulusid 455 836,66 euro ehk 1,4 % võrra toetustest suuremana. Sõltuvalt kokkuleppest Euroopa Komisjoniga plaanib GSA tagasi nõuda enamiku summadest, mida välisaudiitorid pidasid ebakorrektseks. |
| --- | --- |

13.

Hallatavad kuuenda raamprogrammi teadusuuringute ja arenduse toetuslepingud pärinevad GSA eelkäijalt, ühisettevõttelt Galileo. Ühisettevõte Galileo ja Euroopa Kosmoseagentuur olid kehtestanud kuuendale raamprogrammile (FP6) Euroopa Komisjoni eeskirjadest veidi erinevad eeskirjad. FP6 järelauditikontroll lõpetati 2012. aastal. Audiitorite lõpptulemused näitavad, et auditeeritud valimis kajastati kulusid 455 836,66 euro ehk 1,4 % võrra toetustest suuremana. Sõltuvalt kokkuleppest Euroopa Komisjoniga plaanib GSA tagasi nõuda enamiku summadest, mida välisaudiitorid pidasid ebakorrektseks.

| 14. | GSA kuluanalüüs tugineb projekti ettepanekule, projekti ajal tehtud töödele (kvartaliaruanded), lõplikele tulemustele ja tehtud kulutustele. Tuleb märkida, et ettepanekutes on üksikasjalik tööplaan koos projekti eesmärkide saavutamiseks vajalike tegevustega. Toetusesaajad peavad tööplaani rakendamiseks vajalike ressursside alusel koostama projekti eelarve. Ettepanekuid hindavad ja toetusi annavad eksperdid komisjoni hoones. Tulevikus kavatseb GSA teha kontrolle, mis võimaldavad projektikulusid efektiivselt tõendada. |
| --- | --- |

14.

GSA kuluanalüüs tugineb projekti ettepanekule, projekti ajal tehtud töödele (kvartaliaruanded), lõplikele tulemustele ja tehtud kulutustele. Tuleb märkida, et ettepanekutes on üksikasjalik tööplaan koos projekti eesmärkide saavutamiseks vajalike tegevustega. Toetusesaajad peavad tööplaani rakendamiseks vajalike ressursside alusel koostama projekti eelarve. Ettepanekuid hindavad ja toetusi annavad eksperdid komisjoni hoones. Tulevikus kavatseb GSA teha kontrolle, mis võimaldavad projektikulusid efektiivselt tõendada.

| 15. | 2011. aastal täitis amet 1 195 maksenõuet, neist 140 (11,72 %) vähese viivitusega. Auditi tulemusi mõjutavad suurel määral mõned väga erilaadsed, kuid suuremahulised tehingud, nt kasutamata vahendite ülekanded Euroopa Komisjonile ja väga keerukad toetuslepingute maksed. Ameti väiksuse tõttu võib puhkuste perioodil tekkida ka makseviivitusi, sest mõnel raamatupidamise ja halduse võtmeisikul puuduvad asendajad. 2012. aasta aprillist võeti kasutusele parendatud finantsprotsessid, mis peaks muutma makseviivitused minimaalseks. |
| --- | --- |

15.

2011. aastal täitis amet 1 195 maksenõuet, neist 140 (11,72 %) vähese viivitusega. Auditi tulemusi mõjutavad suurel määral mõned väga erilaadsed, kuid suuremahulised tehingud, nt kasutamata vahendite ülekanded Euroopa Komisjonile ja väga keerukad toetuslepingute maksed. Ameti väiksuse tõttu võib puhkuste perioodil tekkida ka makseviivitusi, sest mõnel raamatupidamise ja halduse võtmeisikul puuduvad asendajad. 2012. aasta aprillist võeti kasutusele parendatud finantsprotsessid, mis peaks muutma makseviivitused minimaalseks.

| 16. | Amet vaatas valikumenetluse üle. Alates 2012. aastast määrab eelvalikukomisjon lävendi punktisummad vaba töökoha teate kavandamise etapis. Lävendid avaldatakse vaba töökoha teates. Valikukomisjoni eksperdid koostavad küsimused ja kirjalikud testid koos vaba töökoha teatega ning need peavad olema valmis, enne kui valikukomisjoni liikmed saavad kandideerimisavaldustele juurdepääsu. |
| --- | --- |

16.

Amet vaatas valikumenetluse üle. Alates 2012. aastast määrab eelvalikukomisjon lävendi punktisummad vaba töökoha teate kavandamise etapis. Lävendid avaldatakse vaba töökoha teates. Valikukomisjoni eksperdid koostavad küsimused ja kirjalikud testid koos vaba töökoha teatega ning need peavad olema valmis, enne kui valikukomisjoni liikmed saavad kandideerimisavaldustele juurdepääsu.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/214 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/214

---

ARUANNE

Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2012/C 388/36

SISSEJUHATUS

| 1. | Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2). |
| --- | --- |

1.

Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning ameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab president eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). President kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on presidendi ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab president eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). President kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on presidendi ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus ameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt ameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on ameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi ameti ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse vahel sõlmitud 2011. aasta teenustaseme kokkuleppes. Amet allkirjastas kokkulepe 20. juunil 2011 ning vastavalt selle artiklile 10 hakati seda rakendama alates 1. jaanuarist 2011. Kokkulepet hakati rakendama enne selle allkirjastamist. Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse nõudel tegi amet kompensatsioonimakse summas 1,8 miljonit eurot (12). Makse kiideti heaks, kuigi puudusid nii eelarveline kulukohustus kui ka olemasolevad assigneeringud (13). |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi ameti ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse vahel sõlmitud 2011. aasta teenustaseme kokkuleppes. Amet allkirjastas kokkulepe 20. juunil 2011 ning vastavalt selle artiklile 10 hakati seda rakendama alates 1. jaanuarist 2011. Kokkulepet hakati rakendama enne selle allkirjastamist. Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse nõudel tegi amet kompensatsioonimakse summas 1,8 miljonit eurot (12). Makse kiideti heaks, kuigi puudusid nii eelarveline kulukohustus kui ka olemasolevad assigneeringud (13).

| 13. | Kontrollikoda leidis viis juhtumit kogusummas 2,9 miljonit eurot, kus eelarvelised kulukohustused kiideti heaks peale juriidiliste kulukohustuste võtmist. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda leidis viis juhtumit kogusummas 2,9 miljonit eurot, kus eelarvelised kulukohustused kiideti heaks peale juriidiliste kulukohustuste võtmist.

KOMMENTAARID AMETI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Kontrollikoja hinnangul peab amet parandama põhivara haldamist. Ametisiseselt loodud immateriaalse vara osas ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul peab amet parandama põhivara haldamist. Ametisiseselt loodud immateriaalse vara osas ei olnud raamatupidamiskord ja teave kulude kohta usaldusväärne.

| 15. | Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas. |
| --- | --- |

15.

Ametil oli seisuga 31. detsember 2011 raha summas 520 miljonit eurot (2010. aastal 495 miljonit eurot). Eelarvekomitee poolt 2010. aastal heaks kiidetud rahapoliitika kohaselt hoiti raha viie liikmesriigi üheksas pangas.

MUUD KOMMENTAARID

| 16. | Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Intervjuule ja kirjelikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud; suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjonide poolt. Lisaks puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ühel juhul ei olnud tagatud ametisse nimetava asutuse ja valikukomisjoni vaheline ülesannete lahusus. |
| --- | --- |

16.

Amet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Intervjuule ja kirjelikele testidele pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud; suuliste ja kirjalike testide küsimused ei olnud paika pandud enne taotluste läbivaatamist valikukomisjonide poolt. Lisaks puudus ametisse nimetava asutuse koostatud valikukomisjoni määramise otsus ning ühel juhul ei olnud tagatud ametisse nimetava asutuse ja valikukomisjoni vaheline ülesannete lahusus.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 27. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.oami.europa.eu/.

10

Euroopa Liidu Teatajas järgneva

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  Kokkuleppe miinimumsumma oli 16,3 miljonit eurot. 2011. aastal osutatud teenuste kogusumma oli 14,5 miljonit eurot.

12

(13)  Makse tehti 2012. aasta eelarvest.

13

---

LISA

Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56) | Kaupade vaba liikumine

  [- - -] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. [- - -]
  [- - -] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [- - -] |
| --- | --- |
| Ameti pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94) | Eesmärgid

  Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

  Ülesanded







  — | Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 36 ja 56)

Kaupade vaba liikumine

[- - -] keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist. [- - -]

[- - -] liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse. [- - -]

Ameti pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94)

Eesmärgid

Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

Ülesanded

—

Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi.

| — | Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele.

| — | Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes. |
| --- | --- |

—

Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes.

| — | Taotlused avaldada. |
| --- | --- |

—

Taotlused avaldada.

| — | Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid. |
| --- | --- |

—

Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid.

| — | Taotlused registreerida või tagasi lükata. |
| --- | --- |

—

Taotlused registreerida või tagasi lükata.

| — | Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused. |
| --- | --- |

—

Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused.

| — | Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega. |
| --- | --- |

—

Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist.

| — | Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad. |
| --- | --- |

—

Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad.

Ülesanded

| — | Nõustada presidenti ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Nõustada presidenti ameti pädevusse kuuluvates küsimustes.

| — | Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) presidendi, asepresidentide, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta. |
| --- | --- |

—

Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 125) presidendi, asepresidentide, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta.

Ameti president

| — | Nõukogu nimetab ameti presidendi kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu. |
| --- | --- |

—

Nõukogu nimetab ameti presidendi kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu.

Eelarvekomitee

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad.

Ülesanded

| — | Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti presidendile kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus. |
| --- | --- |

—

Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti presidendile kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus.

Taotlustega seotud otsused

Otsuseid teevad:

| a) | kontrollijad; |
| --- | --- |

a)

kontrollijad;

| b) | vastulausete osakonnad; |
| --- | --- |

b)

vastulausete osakonnad;

| c) | kaubamärkide haldusosakond ja õigusosakond; |
| --- | --- |

c)

kaubamärkide haldusosakond ja õigusosakond;

| d) | tühistamisosakonnad; |
| --- | --- |

d)

tühistamisosakonnad;

| e) | apellatsioonikojad. |
| --- | --- |

e)

apellatsioonikojad.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Ameti eelarvekomitee.

2011. aastal ameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

387 (365) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2011

687 (643) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 629 (608). Lisaks 116 (133) muud ametikohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava agentuuri kaudu saadud töötajad, erinõunikud)

Personal kokku: 745 (741)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Kaubamärgid

Esitatud taotlusi: 105 859 (98 200); registreeritud taotlusi: 93 849(100 800)

Esitatud vastuväited: 17 026(17 700)

Apellatsioonikodadele esitatud kaebused: 2 622 (2 570), lahendamisel olevad kaebused: 2 573(2 157)

Disainilahendused

Esitatud: 87 473 (74 700); registreeritud: 77 665(73 500)

Allikas: ameti edastatud teave.

---

AMETI VASTUSED

| 12. | 2010. aasta kokkulepet pikendati vaikimisi ja et 2011. aasta kokkulepe sõlmiti alles juunis 2011, kohaldati seda tagasiulatuvalt. Et 2011. aasta tõlkelehekülgede miinimumarv oli kavandatust väiksem, leppisid pooled kokku hüvitises, et säilitada 16,3 miljoni euro suurune üldsumma. Vastav eelarveline kulukohustus kanti 2012. aasta eelarvesse. Amet koondas kõikide tehingute haldamise ühte tegevusüksusesse, et tugevdada üksustevahelist suhtlemist ja vältida eelarveliste kulukohustuste valideerimist tagantjärgi. |
| --- | --- |

12.

2010. aasta kokkulepet pikendati vaikimisi ja et 2011. aasta kokkulepe sõlmiti alles juunis 2011, kohaldati seda tagasiulatuvalt. Et 2011. aasta tõlkelehekülgede miinimumarv oli kavandatust väiksem, leppisid pooled kokku hüvitises, et säilitada 16,3 miljoni euro suurune üldsumma. Vastav eelarveline kulukohustus kanti 2012. aasta eelarvesse. Amet koondas kõikide tehingute haldamise ühte tegevusüksusesse, et tugevdada üksustevahelist suhtlemist ja vältida eelarveliste kulukohustuste valideerimist tagantjärgi.

| 13. | Kontrollikoja auditi järel võeti täiendavaid eelarvelisi kulukohustusi enne 2011. aasta lõppu. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja auditi järel võeti täiendavaid eelarvelisi kulukohustusi enne 2011. aasta lõppu.

| 14. | Amet võttis kommentaarid teadmiseks ning jätkab menetluste ja tavade parandamist tarkvara arendamise teabe täpsuse osas. |
| --- | --- |

14.

Amet võttis kommentaarid teadmiseks ning jätkab menetluste ja tavade parandamist tarkvara arendamise teabe täpsuse osas.

| 15. | 31. detsembri 2011. aasta seisuga hoidis amet raha 5 liikmesriigi 9 pangas. Vahendid paigutati asutustesse, mille reiting oli vähemalt üks AA, kooskõlas eelarvekomitee kinnitatud varahaldussuuniste miinimumreitingu ning komisjoni juhistega. 2012. aastal avas amet riskide hajutamiseks pangakontod veel kahes keskpangas. |
| --- | --- |

15.

31. detsembri 2011. aasta seisuga hoidis amet raha 5 liikmesriigi 9 pangas. Vahendid paigutati asutustesse, mille reiting oli vähemalt üks AA, kooskõlas eelarvekomitee kinnitatud varahaldussuuniste miinimumreitingu ning komisjoni juhistega. 2012. aastal avas amet riskide hajutamiseks pangakontod veel kahes keskpangas.

| 16. | Eesmärgiga suurendada valikumenetluste läbipaistvust, töötab amet välja valikumenetluste suuniseid. Lisaks kavatseb amet läbi vaadata valikukomisjonide toimimise sise-eeskirjad. Ameti tava kohaselt arutavad valikumisjonid oma esimesel koosolekul vaba ametikoha teate kriteeriumide tõlgendamist ning määratlevad intervjuu sisu ja ülesehituse. See koosolek toimub enne CVde läbivaatamist. Amet pöörab eritähelepanu sellele, et vältida mis tahes vigu valikukomisjonide liikmete nimetamisel. |
| --- | --- |

16.

Eesmärgiga suurendada valikumenetluste läbipaistvust, töötab amet välja valikumenetluste suuniseid. Lisaks kavatseb amet läbi vaadata valikukomisjonide toimimise sise-eeskirjad. Ameti tava kohaselt arutavad valikumisjonid oma esimesel koosolekul vaba ametikoha teate kriteeriumide tõlgendamist ning määratlevad intervjuu sisu ja ülesehituse. See koosolek toimub enne CVde läbivaatamist. Amet pöörab eritähelepanu sellele, et vältida mis tahes vigu valikukomisjonide liikmete nimetamisel.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/219 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/219

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2012/C 388/37

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „agentuur”) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning agentuuri järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda agentuuri raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas agentuuri finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus agentuuri raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab agentuuri raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt agentuuri finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning agentuuri finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt agentuuri finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on agentuuri 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | Agentuuri 2011. aasta eelarve suurus oli 16,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 15,5 miljonit eurot. 2011. aasta kogueelarve assigneeringute tühistamise määr oli 8 % (1,3 miljonit eurot), mis tähendab kahekordistumist võrreldes 2010. aasta määraga (4 %). See näitab raskusi aasta tööprogrammis ettenähtud tegevuse elluviimisel ja eelarve aastasuse põhimõtte järgimisel. |
| --- | --- |

12.

Agentuuri 2011. aasta eelarve suurus oli 16,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 15,5 miljonit eurot. 2011. aasta kogueelarve assigneeringute tühistamise määr oli 8 % (1,3 miljonit eurot), mis tähendab kahekordistumist võrreldes 2010. aasta määraga (4 %). See näitab raskusi aasta tööprogrammis ettenähtud tegevuse elluviimisel ja eelarve aastasuse põhimõtte järgimisel.

| 13. | Kõik 16. septembrist kuni 31. detsembrini 2011 volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt tehtud finantstehingud (kulukohustused ja juriidilised kohustused, maksed) tehti kehtetute volituste alusel, mida ei olnud pärast uue direktori tööleasumist uuendatud. |
| --- | --- |

13.

Kõik 16. septembrist kuni 31. detsembrini 2011 volitatud eelarvevahendite käsutajate poolt tehtud finantstehingud (kulukohustused ja juriidilised kohustused, maksed) tehti kehtetute volituste alusel, mida ei olnud pärast uue direktori tööleasumist uuendatud.

KOMMENTAARID AGENTUURI JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 14. | Ehkki agentuuri finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2006. aastal. |
| --- | --- |

14.

Ehkki agentuuri finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade kohaselt tuleb füüsiline inventuur läbi viia vähemalt iga kolme aasta tagant, tehti seda viimati 2006. aastal.

MUUD KOMMENTAARID

| 15. | Erinevalt ülejäänud kahest Hispaanias asuvast Euroopa Liidu ametist (Siseturu Ühtlustamise Amet Alicantes ja Euroopa Kalanduskontrolli Amet Vigos) ei ole agentuur sõlminud tegevuskoha lepingut. |
| --- | --- |

15.

Erinevalt ülejäänud kahest Hispaanias asuvast Euroopa Liidu ametist (Siseturu Ühtlustamise Amet Alicantes ja Euroopa Kalanduskontrolli Amet Vigos) ei ole agentuur sõlminud tegevuskoha lepingut.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 5. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 3. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://osha.europa.eu/en/about/finance/.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

---

LISA

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153) | Liit ja liikmesriigid [- - -] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.
  Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 151 ja 153)

Liit ja liikmesriigid [- - -] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat kõrget tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust;

| b) | töötingimused; |
| --- | --- |

b)

töötingimused;

| c) | töötajate teavitamine ja ärakuulamine; |
| --- | --- |

c)

töötajate teavitamine ja ärakuulamine;

| d) | tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

tööturult väljatõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohaldamist;

| e) | meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

e)

meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| f) | sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine. |
| --- | --- |

f)

sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine.

Agentuuri pädevus

(nõukogu määrus (EMÜ) nr 2062/94)

Eesmärgid

Kuna vastavalt aluslepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda liidu asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas (artikkel 2).

Ülesanded

| — | Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta. |
| --- | --- |

—

Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta.

| — | Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. |
| --- | --- |

—

Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas.

| — | Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta.

| — | Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele.

| — | Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

Juhtimine

Juhatus

| — | Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige. |
| --- | --- |

—

Üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige.

| — | Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kolm komisjoni esindajat.

| — | Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast. |
| --- | --- |

—

Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Juhatuse büroo

| — | Eesistuja ja kolm ase-eesistujat. |
| --- | --- |

—

Eesistuja ja kolm ase-eesistujat.

| — | Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast. |
| --- | --- |

—

Koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast.

| — | Üks liige igast rühmast ja komisjonist. |
| --- | --- |

—

Üks liige igast rühmast ja komisjonist.

Direktor

Direktori nimetab juhatus komisjoni koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

Komiteed

Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

16,4 (15,5) miljonit eurot, millest:

| — | Liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 91 % (94,0 %) |
| --- | --- |

—

Liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 91 % (94,0 %)

| — | Liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 8 % (3,4 %) |
| --- | --- |

—

Liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 8 % (3,4 %)

| — | Muu: 1,0 % (2,6 %) |
| --- | --- |

—

Muu: 1,0 % (2,6 %)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

44 (44) töökohta ametikohtade loetelus, millest 41 (41) oli täidetud

Muu personal:

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0) |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0)

| — | Lepingulised töötajad: 26 (25) (üks neist rahastatud sihtotstarbelistest vahenditest) |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 26 (25) (üks neist rahastatud sihtotstarbelistest vahenditest)

| — | Kohalikud töötajad: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Kohalikud töötajad: 1 (1)

Personal kokku: 68 (67)

Personali jaotus tegevuste kaupa

| — | Põhitegevus: 50 (49) |
| --- | --- |

—

Põhitegevus: 50 (49)

| — | Haldustegevus: 10 (10) |
| --- | --- |

—

Haldustegevus: 10 (10)

| — | Mitmesugused ülesanded: 8 (8) |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded: 8 (8)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

(Teabe kogumine ja analüüs)

Euroopa riskiseirekeskus: muutuste prognoosimine

Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmava küsitluse (ESENER) tulemuste levitamine: täiendavad üritused liikmesriikides aruande ning kokkuvõtte tutvustamiseks ja levitamiseks (avaldatud 22 keeles).

Prognoosuuringu „Keskkonnasõbralike töökohtadega seonduvate tehnoloogiliste uuenduste aastaks 2020 avalduv mõju ohutuse ja tervishoiu seisukohalt” teise osa lõpuleviimine. Alustati kolmandat osa, mis hõlmas muu hulgas seitset stsenaariumide loomise töötuba, kus osalesid eksperdid ja poliitikakujundajad.

Väljaanded:

| — | keskkonnasõbralike töökohtade tööohutust ja -tervishoidu mõjutavate uute tehnoloogiatega seotud uute ja tekkivate riskide hinnang kuni aastani 2020. Esimene osa: peamised muutuste põhjustajad, teine osa: põhitehnoloogiad; |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralike töökohtade tööohutust ja -tervishoidu mõjutavate uute tehnoloogiatega seotud uute ja tekkivate riskide hinnang kuni aastani 2020. Esimene osa: peamised muutuste põhjustajad, teine osa: põhitehnoloogiad;

| — | tööohutus ja -tervishoid arvudes: tööohutus ja -tervishoid transpordisektoris – ülevaade; |
| --- | --- |

—

tööohutus ja -tervishoid arvudes: tööohutus ja -tervishoid transpordisektoris – ülevaade;

| — | päästeteenistused: tööohutuse ja -tervishoiu riske käsitleva kirjanduse ülevaade; |
| --- | --- |

—

päästeteenistused: tööohutuse ja -tervishoiu riske käsitleva kirjanduse ülevaade;

| — | vägivald ja ahistamine töökohal: Euroopa olukord; |
| --- | --- |

—

vägivald ja ahistamine töökohal: Euroopa olukord;

| — | naiste ning tööohutuse ja -tervishoiu teemalise seminari elektrooniline kokkuvõte. |
| --- | --- |

—

naiste ning tööohutuse ja -tervishoiu teemalise seminari elektrooniline kokkuvõte.

Valmis „Tööohutuse ja -tervishoiu viki” interaktiivne platvorm ja ekspertidelt telliti 78 artiklit.

Töökeskkonna alane teave: teadmiste jagamine hea tava kohta töökoha tasandil

Tööohutuse ja -tervishoiu alase oskusteabe jagamine hooldustööde ohutuse üleeuroopalise kampaania käigus, mis hõlmas osalemist riigisisestel ja rahvusvahelistel üritustel ja järgmiste väljaannete avaldamist:

| — | teabelehed (legionella ja leegionäride tõbi, hooldustööde ohutus põllumajanduses); |
| --- | --- |

—

teabelehed (legionella ja leegionäride tõbi, hooldustööde ohutus põllumajanduses);

| — | hooldustööd põllumajanduses – ohutus- ja tervishoiualane juhend; |
| --- | --- |

—

hooldustööd põllumajanduses – ohutus- ja tervishoiualane juhend;

| — | Euroopa hea tava auhinnad 2010–2011 – hooldustööde ohutuse üleeuroopaline kampaania; |
| --- | --- |

—

Euroopa hea tava auhinnad 2010–2011 – hooldustööde ohutuse üleeuroopaline kampaania;

| — | legionella ja leegionäride tõbi – poliitikaalane ülevaade; |
| --- | --- |

—

legionella ja leegionäride tõbi – poliitikaalane ülevaade;

| — | kolm e-teabelehte hooldustööde ohutuse kampaania toetuseks. |
| --- | --- |

—

kolm e-teabelehte hooldustööde ohutuse kampaania toetuseks.

Elektroonilise interaktiivse riskihindamisvahendi (OiRA) projekti käivitamine tööohutuse ja -tervishoiu maailmakongressil.

OiRA vahendite arendamine kümnes riigis ja selleteemalised läbirääkimised veel kaheksas riigis.

Teabelehed, aruanded ja juhtumiuuringud järgmistel teemadel: maanteetransport, ohutuskultuur, vaimse tervise edendamine, majanduslikud stiimulid ja hooldustööde ohutus.

Teabeedastus, kampaaniad ja tutvustustöö

Hooldustööde ohutuse üleeuroopaline kampaania: teine ja viimane aasta. Hea tava auhindade üleandmistseremoonia; tippkohtumine; üleeuroopalise kampaania abiprojekt; 53 kampaania ametlikku ELi partnerit; elektroonilise kampaaniate korraldamise abivahendi väljatöötamine; 2012.–2013. aasta kampaania Working together for risk prevention ettevalmistamine.

Mitmekeelsed veebipõhised ja paberkandjal tööohutuse ja -tervishoiu alased väljaanded, infomaterjalid, vahendid ja teenused.

Tööohutuse ja -tervishoiu alase teabe tutvustamine, sealhulgas projektid teemadel: tööohutus ja -tervishoid ning transport; tööohutus ja -tervishoid ning keskkonnas leiduv tubakasuits; naised töökohal; ESENERi leiud (2011. aastal seminarid neljas riigis).

OiRA (elektrooniline interaktiivne riskihindamisvahend) projekti avalik käivitamine ning OiRA tutvustus- ja levitamisstrateegia väljatöötamine.

Aktiivne või passiivne osalemine üle 160-l tööohutuse ja -tervishoiu teemalisel üritusel, näitusel ja konverentsil.

Õpetajate töövahendi, kus peategelaseks populaarne animategelane Napo, arendamine ja esmane katsetamine.

Fotokonkurss focus on risk prevention; tervisliku töökeskkonna teemaliste dokumentaalfilmide auhind.

Tööohutuse ja -tervishoiu teemalise üleeuroopalise arvamusküsitluse arendus ja välitööd.

Järelevalve ja hindamine: veebilehe kasutatavuse uuring; tervisliku töökeskkonna teemaliste dokumentaalfilmide auhinna hindamine; „Salus & Co” koomiksitegelaste ülevaade; meediakajastuse jälgimine.

Võrgustikud ja koordineerimistegevus

Teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine, agentuuri juhtimine ja suhtlemine Euroopa ning rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Agentuuride juhtide võrgustiku ning haldusjuhtide võrgustiku koordineerimine.

Institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides (sihtotstarbelised vahendid).

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri aastate 2009–2013 strateegia hindamine.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

---

AGENTUURI VASTUSED

| 12. | 2011. eelarveaasta eelarve täitmise määr oli üldiselt parem kui eelneval aastal, eriti seoses C8 assigneeringute tühistamisega ja C1 assigneeringute ülekandmise vähendamisega jaotises III (tegevuskulud).
  2011. aasta assigneeringute tühistamise suurem määr on osaliselt tingitud täitmata ametikohtadest ja vajadusest mitte alustada suuremat tegevust (OSHwiki) enne rahvusvahelise koostöö tagamist (maailmakonverents). |
| --- | --- |

12.

2011. eelarveaasta eelarve täitmise määr oli üldiselt parem kui eelneval aastal, eriti seoses C8 assigneeringute tühistamisega ja C1 assigneeringute ülekandmise vähendamisega jaotises III (tegevuskulud).

2011. aasta assigneeringute tühistamise suurem määr on osaliselt tingitud täitmata ametikohtadest ja vajadusest mitte alustada suuremat tegevust (OSHwiki) enne rahvusvahelise koostöö tagamist (maailmakonverents).

| 13. | Agentuur oli arvamusel, et eelnevad volitused kehtisid.
  Pärast kontrollikoja kohapealset auditit allkirjastas uus direktor 2. märtsil 2012 uued volitused, mis kinnitasid kõik eelnevad volitused. |
| --- | --- |

13.

Agentuur oli arvamusel, et eelnevad volitused kehtisid.

Pärast kontrollikoja kohapealset auditit allkirjastas uus direktor 2. märtsil 2012 uued volitused, mis kinnitasid kõik eelnevad volitused.

| 14. | Agentuur võtab kontrollikoja soovituse teadmiseks ja teeb 2012. aasta lõpuks kogu oma vara ulatusliku füüsilise inventuuri. |
| --- | --- |

14.

Agentuur võtab kontrollikoja soovituse teadmiseks ja teeb 2012. aasta lõpuks kogu oma vara ulatusliku füüsilise inventuuri.

| 15. | Agentuur on tegevuskoha lepingu poole püüelnud palju aastaid. Läbirääkimised Hispaania võimudega kestavad ja nende tulemusi oodatakse 2012. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

15.

Agentuur on tegevuskoha lepingu poole püüelnud palju aastaid. Läbirääkimised Hispaania võimudega kestavad ja nende tulemusi oodatakse 2012. aasta lõpuks.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/226 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/226

---

ARUANNE

Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2012/C 388/38

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juulil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) asutati komisjoni otsusega 2008/46/EÜ (1). Rakendusamet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juulil 2009 andis Euroopa Komisjon rakendusametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (3) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (4) ja eelarve täitmise aruandest; (5) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab (7) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (8) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (9) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (10) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (11).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 12. | 2011. aastal tühistati eelarveaastate vahelisi ülekandeid kogusummas 1,2 miljonit eurot (35 % kõigist 2011. aastasse üle kantud assigneeringutest). See puudutas eelkõige I jaotist (personalikulud), kus tühistati assigneeringuid summas 0,3 miljonit eurot (52 % assigneeringutest), ja II jaotist (infrastruktuuri ja tegevuskulud), kus tühistati assigneeringuid summas 0,7 miljonit eurot (41 % assigneeringutest). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

12.

2011. aastal tühistati eelarveaastate vahelisi ülekandeid kogusummas 1,2 miljonit eurot (35 % kõigist 2011. aastasse üle kantud assigneeringutest). See puudutas eelkõige I jaotist (personalikulud), kus tühistati assigneeringuid summas 0,3 miljonit eurot (52 % assigneeringutest), ja II jaotist (infrastruktuuri ja tegevuskulud), kus tühistati assigneeringuid summas 0,7 miljonit eurot (41 % assigneeringutest). Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 13. | Paljud eelarveülekanded tehti aasta lõpus. IT- ja tegevuskulude assigneeringud suurenesid märkimisväärselt (12). Selline olukord viitab puudustele eelarveplaneerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Paljud eelarveülekanded tehti aasta lõpus. IT- ja tegevuskulude assigneeringud suurenesid märkimisväärselt (12). Selline olukord viitab puudustele eelarveplaneerimises ja programmitöös ning on vastuolus sihtotstarbelisuse põhimõttega.

MUUD KOMMENTAARID

| 14. | Rakendusamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt; reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud; valimiskomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid. |
| --- | --- |

14.

Rakendusamet peab parandama värbamismenetluste läbipaistvust. Kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati kindlaks alles pärast avalduste läbivaatamist valimiskomisjoni poolt; reservnimekirja pääsemise lävendid ei olnud eelnevalt paika pandud; valimiskomisjon ei dokumenteerinud täielikult kõiki oma koosolekuid ja otsuseid.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 18. septembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1653/2004 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 10) artikkel 25.

6

(7)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

8

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 20. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 4. juulil 2012. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/rea.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel, nende puudumisel Rahvusvahelise Arvestusstandardite Nõukogu koostatud rahvusvahelistel arvestusstandarditel (IAS) / rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

11

(12)  IT-kulude assigneeringud (eelarverida 2103) suurenesid 80 % võrra – 1,9 miljonilt eurolt 3,4 miljonile eurole. Seitsmenda raamprogrammi ühise hindamisplatvormi assigneeringud (eelarverida 3303) suurenesid 194 % võrra – 0,7 miljonilt eurolt 2,1 miljonile eurole.

12

2103

3303

---

LISA

Teadusuuringute Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180) | Teabe kogumine

  Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.
  Liit toetab nende koostööpürgimusi ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis [- - -] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [- - -]
  Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:






  a) | uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamisprogrammide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel; |
| --- | --- | --- |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180)

Teabe kogumine

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut.

Liit toetab nende koostööpürgimusi ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis [- - -] ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu. [- - -]

Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:

a)

uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamis- ja tutvustamisprogrammide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel;

| b) | koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas;

| c) | liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

c)

liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine;

| d) | liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine. |
| --- | --- |

d)

liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

Rakendusameti pädevus

Komisjoni otsus 2008/46/EÜ

Eesmärgid

Rakendusameti tegevuse eesmärk on talle seitsmenda raamprogrammi raames usaldatud programmide (eriprogramm „Inimesed”, eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa, eriprogrammi „Koostöö” teemad „Julgeolek” ja „Kosmos”) tõhus ja mõjus juhtimine selleks, et pakkuda teadusringkondadele tõhusaid ning mõjusaid teenuseid; pakkuda komisjoni talitustele eriprogrammide „Inimesed”, „Võimekus” ja „Koostöö” kõikides valdkondades seitsmenda raamprogrammi tsentraliseeritud tugiteenuseid.

Programmide tõhusal ja mõjusal rakendamisel on rakendusameti kui Euroopa teadusruumi edendaja eesmärgiks projektijuhtimise parandamine, luues tihedad kontaktid lõplike abisaajatega ning tagades ELile avalikkuse teravdatud tähelepanu.

Ülesanded

Seoses projektijuhtimisega sõlmib ja haldab rakendusamet toetuslepinguid. See hõlmab järgnevaid tegevusi:

| — | konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

—

konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine;

| — | taotluste hindamine; |
| --- | --- |

—

taotluste hindamine;

| — | toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine; |
| --- | --- |

—

toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine;

| — | projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine; |
| --- | --- |

—

projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine;

| — | maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike abisaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid; |
| --- | --- |

—

maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 tähenduses, eriti kui lõplike abisaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid;

| — | järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

—

järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine.

Seoses seitsmenda raamprogrammi tugiteenuste osutamisega on ametil järgnevad ülesanded:

| — | haldustugi konkursikutsete avaldamiseks; |
| --- | --- |

—

haldustugi konkursikutsete avaldamiseks;

| — | elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine; |
| --- | --- |

—

elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine;

| — | kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi; |
| --- | --- |

—

kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi;

| — | tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtud maksete ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtud maksete ettevalmistamisel;

| — | seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike abisaajate finantssuutlikkuse kontroll; |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike abisaajate finantssuutlikkuse kontroll;

| — | teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) päringusüsteemi haldus. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) päringusüsteemi haldus.

Juhtimine

Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee kehtestab peale komisjoni poolset kinnitamist organisatsiooni struktuuri ja võtab vastu aasta töökava. Lisaks kinnitab ta rakendusameti halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

Direktor

Nimetatakse ametisse Euroopa Komisjoni poolt, juhib rakendusametit koos juhtkomiteega, täidab eelarvet, kehtestab rakendusametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid, koostab rakendusameti poolt komisjonile esitatavad aruanded.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Parlament nõukogu soovituse põhjal. Rakendusameti halduseelarve täitmist puudutav heakskiidu andmise otsus on suunatud direktorile. Komisjoni poolt rakendusametile delegeeritud tegevuseelarve täitmise eest vastutab komisjon.

2011. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Põhitegevus: 2011 (2010)

1 340,6(962,6) miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuteks ja 1 059(1 709) miljonit eurot maksete assigneeringuteks. Rakendusamet täidab komisjoni tegevuseelarvet komisjoni delegeerimisotsuse alusel.

Halduseelarve 2011 (2010)

39,2 (33,6) miljonit eurot. Halduseelarvet täidab rakendusamet autonoomselt.

Personali suurus 31. detsembril 2011(2010)

Ajutised teenistujad: 117 (106) ametikohta ametikohtade loetelus, millest 103 (99) oli täidetud.

Lepingulised töötajad: 349 (318) kavandatud, neist 31.12.2011 seisuga täidetud 351 (309).

Personal kokku: 454 (408), mis jaotub tegevuste kaupa järgmiselt:

| — | programmi rakendamisega seotud personal: 287 (254) |
| --- | --- |

—

programmi rakendamisega seotud personal: 287 (254)

| — | seitsmenda raamprogrammi tugiteenused: 88 (81) |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammi tugiteenused: 88 (81)

| — | juhtimis- ja haldusfunktsioonid: 79 (73) |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja haldusfunktsioonid: 79 (73)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eriprogrammi „Inimesed” raames lõpetati 2011. aastal 10 projektikonkurssi ja teostati 10 hindamist. Sõlmiti 1 615 uut toetuslepingut ja tehti 2676 makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab antud programmi raames praeguse seisuga 5 159(4 125) projekti.

Eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa raames lõpetati 3 projektikonkurssi ja teostati 3 hindamist. Sõlmiti 162 uut toetuslepingut ja tehti 385 makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Rakendusamet haldab antud programmi raames praeguse seisuga 522 (408) projekti.

Eriprogrammi „Koostöö” teemade „Julgeolek” ja „Kosmos” raames lõpetati 2011. aastal 2 projektikonkurssi ja teostati 2 hindamist. Sõlmiti 118 uut toetuslepingut ja tehti 183 makset (v.a. maksed hindamisekspertidele). Rakendusamet haldab antud teemade raames praeguse seisuga 271 (153) projekti.

Seitsmenda raamprogrammi tugiteenuste 2011. aasta tulemused on järgmised:

| — | toetati 64 (88) konkursikutse avaldamist; |
| --- | --- |

—

toetati 64 (88) konkursikutse avaldamist;

| — | elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 26 838(21 766) taotlust; |
| --- | --- |

—

elektroonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 26 838(21 766) taotlust;

| — | sõlmiti lepingud 3 897(3 847) hindamiseksperdiga ning neile tehti 3 620(2 615) makset (vaid rakendusameti poolt hallatud programmide raames); |
| --- | --- |

—

sõlmiti lepingud 3 897(3 847) hindamiseksperdiga ning neile tehti 3 620(2 615) makset (vaid rakendusameti poolt hallatud programmide raames);

| — | viidi lõpule 6 252(5 896) osaleja hindamine; |
| --- | --- |

—

viidi lõpule 6 252(5 896) osaleja hindamine;

| — | teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 7 123(7 171) vastust. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute päringute talituse (Research Enquiry Service) kaudu saabunud küsimustele saadeti 7 123(7 171) vastust.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

---

RAKENDUSAMETI VASTUSED

| 12. | Tühistatud ülekanded (väljendatuna protsendina eelmise aasta eelarvest) vähenesid 7 %-lt (2009. aastast 2010. aastasse tehtud ülekanded) vaid 3 %-ni (2010. aastast 2011. aastasse tehtud ülekanded). 2012. aastasse üle kantavate ja seejärel tühistatavate assigneeringute summa väheneb prognooside kohaselt veelgi, sest amet pööras eritähelepanu sellele, et aasta lõpus ülekantavad kulukohustused kajastaksid tegelikke tasumata maksekohustusi. |
| --- | --- |

12.

Tühistatud ülekanded (väljendatuna protsendina eelmise aasta eelarvest) vähenesid 7 %-lt (2009. aastast 2010. aastasse tehtud ülekanded) vaid 3 %-ni (2010. aastast 2011. aastasse tehtud ülekanded). 2012. aastasse üle kantavate ja seejärel tühistatavate assigneeringute summa väheneb prognooside kohaselt veelgi, sest amet pööras eritähelepanu sellele, et aasta lõpus ülekantavad kulukohustused kajastaksid tegelikke tasumata maksekohustusi.

| 13. | Oluliselt suuremad eelarveülekanded on seotud oodatust suuremate maksetega komisjonile IT-vahendite ja ettepaneku hindamise vahendite kasutamise eest seitsmendat raamprogrammi haldavate teenistuste poolt. Amet leppis komisjoniga kokku uue menetluse, mis võimaldab järgmise finantsaasta usaldusväärsemaid eelarveprognoose. |
| --- | --- |

13.

Oluliselt suuremad eelarveülekanded on seotud oodatust suuremate maksetega komisjonile IT-vahendite ja ettepaneku hindamise vahendite kasutamise eest seitsmendat raamprogrammi haldavate teenistuste poolt. Amet leppis komisjoniga kokku uue menetluse, mis võimaldab järgmise finantsaasta usaldusväärsemaid eelarveprognoose.

| 14. | Amet rõhutab oma värbamismenetluste täielikku vastavust personalieeskirjade rakenduseeskirjadele, mis võeti vastu kooskõlas kõikidele täitevasutustele edastatud komisjoni mudeliga. Amet rõhutab ka, et on tagatud värbamise erapooletus. 2012. aasta suvel lepiti siiski komisjoniga kokku personalieeskirjade rakenduseeskirjade uuendamine ja ameti värbamismenetluste peatsel läbivaatamisel võetakse arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. |
| --- | --- |

14.

Amet rõhutab oma värbamismenetluste täielikku vastavust personalieeskirjade rakenduseeskirjadele, mis võeti vastu kooskõlas kõikidele täitevasutustele edastatud komisjoni mudeliga. Amet rõhutab ka, et on tagatud värbamise erapooletus. 2012. aasta suvel lepiti siiski komisjoniga kokku personalieeskirjade rakenduseeskirjade uuendamine ja ameti värbamismenetluste peatsel läbivaatamisel võetakse arvesse kontrollikoja tähelepanekuid.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/232 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/232

---

ARUANNE

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastusega

2012/C 388/39

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31 detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31 detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas (3).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 2. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute otsesest kontrollimisest ning rakendusameti järelevalve- ja kontrollisüsteemi peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 3. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda rakendusameti raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 4. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

4.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas rakendusameti finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (7). Direktor kehtestab (8) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (9) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 5. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule (10) kinnitav avaldus rakendusameti raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 6. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 7. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

7.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 8. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 9. | Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja hinnangul kajastab rakendusameti raamatupidamise aastaaruanne (11) kõigis olulistes aspektides õiglaselt rakendusameti finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning rakendusameti finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt rakendusameti finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (12).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 10. | Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja hinnangul on rakendusameti 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

11.

Järgnevad kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

| 12. | III jaotises (tehnilise ja haldustoe kulud) kasutati aasta jooksul vaid 41 % 0,6 miljoni euro suurusest algsest eelarvest. Põhjuseks olid eelkõige kavandatust madalamad hindamiskulud, kuna rakendusameti 2011. aasta töökava projektikonkurss lükati edasi 2012. aastasse. Kasutamata eraldised paigutati ümber II jaotisse (infrastruktuuri- ja tegevuskulud) ning selle tulemusena jäi lõplik kogueelarve samaks (9,9 miljonit eurot). III jaotise alakasutus näitab aga sellegipoolest, et rakendusamet on oma heakskiidetud aasta töökavast kõrvale kaldunud. |
| --- | --- |

12.

III jaotises (tehnilise ja haldustoe kulud) kasutati aasta jooksul vaid 41 % 0,6 miljoni euro suurusest algsest eelarvest. Põhjuseks olid eelkõige kavandatust madalamad hindamiskulud, kuna rakendusameti 2011. aasta töökava projektikonkurss lükati edasi 2012. aastasse. Kasutamata eraldised paigutati ümber II jaotisse (infrastruktuuri- ja tegevuskulud) ning selle tulemusena jäi lõplik kogueelarve samaks (9,9 miljonit eurot). III jaotise alakasutus näitab aga sellegipoolest, et rakendusamet on oma heakskiidetud aasta töökavast kõrvale kaldunud.

II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Harald NOACK, võttis käesoleva aruande vastu 10. oktoobri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 88.

1

(2)  ELT L 190, 18.7.2008, lk 35.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusest ja tegevusest.

3

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 1653/2004 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6) artikkel 25.

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1653/2004 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15), ning on tervikuna rakendusameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõige 2 (ELT L 248, 16.9.2002, lk 1).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2012 ning kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2012. Aruandega võib tutvuda järgmisel veebilehel: http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission__introduction/key_documents.htm.

11

(12)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni koostatud rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel või, vaikimisi, rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

12

---

LISA

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174) | Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.
  Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.
  Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.
  Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab EL suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid. |
| --- | --- |
| Rakendusameti pädevus



  (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 661/2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta)


  (nõukogu määrus nr 2236/95))


  (nõukogu määrus nr EÜ/58/2003)


  (komisjoni otsus nr 2007/60/EÜ, mida on viimati muudetud otsuega nr 2008/593/EC) | Eesmärgid

  Otsuses üleeuroopaliste võrkude suuniste kohta sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi. Kehtestati üldeeskirjad üleeuroopalise transpordivõrgu ELi poolse rahastamise kohta, mis võimaldavad nimetatud suuniste rakendamist.
  Nõukogu määrusega 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on ELi programmide elluviimine. Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet loodi eesmärgiga juhtida ELi tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas, tuginedes seejuures üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevatele liidu suunistele ja määrusele, ning pakkuda lisandväärtust üleeuroopalise transpordivõrgu haldamisel. Rakendusamet töötab liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi järelevalve all. Peadirektoraat vastutab poliitikaküsimuste eest.
  Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab komisjoni üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures, tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist. Lisaks tugevdab rakendusamet sidemeid üleeuroopalise transpordivõrgu ning selle peamiste sidusrühmade vahel, tagab rahastamise parema kooskõlastus liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu; ning toetab komisjoni / annab komisjonile tagasisidet. |
| Juhtimine | Juhtkomitee

  Rakendusameti tegevuse üle teostab järelevalvet juhtkomitee, mis koosneb viiest liikmest, kelle on nimetanud Euroopa Komisjoni ja transpordi, regionaalpoliitika, keskkonna ning personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadid; ning ühest Euroopa Investeerimispanga vaatlejast. Komitee tuleb kokku neli korda aastas ning kiidab heaks halduseelarve, töökava, aasta tegevusaruande, kõiki tulusid ja kulusid kajastava raamatupidamise aastaaruande, välishindamise aruande ning erinevad rakenduseeskirjad.

  Direktor

  Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

  Siseaudit

  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja rakendusameti siseauditi üksus

  Välisaudit

  Kontrollikoda.

  Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

  Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. |
| 2011. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | Eelarve







  A) | 8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) eelarvesse, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsraamistikuga. |

Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 26, 170, 171, 172, 174)

Liit võtab meetmeid siseturu rajamiseks või selle toimimise tagamiseks. Siseturg hõlmab ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.

Selleks et edendada oma igakülgset harmoonilist arengut, töötab liit välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks.

Selleks et aidata saavutada neid eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Euroopa Liidu meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks sätestab EL suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid.

Rakendusameti pädevus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 661/2010/EL üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta)

(nõukogu määrus nr 2236/95))

(nõukogu määrus nr EÜ/58/2003)

(komisjoni otsus nr 2007/60/EÜ, mida on viimati muudetud otsuega nr 2008/593/EC)

Eesmärgid

Otsuses üleeuroopaliste võrkude suuniste kohta sätestatakse suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi. Kehtestati üldeeskirjad üleeuroopalise transpordivõrgu ELi poolse rahastamise kohta, mis võimaldavad nimetatud suuniste rakendamist.

Nõukogu määrusega 58/2003 volitatakse komisjoni asutama rakendusameteid, mille eesmärk on ELi programmide elluviimine. Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet loodi eesmärgiga juhtida ELi tegevust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas, tuginedes seejuures üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevatele liidu suunistele ja määrusele, ning pakkuda lisandväärtust üleeuroopalise transpordivõrgu haldamisel. Rakendusamet töötab liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi järelevalve all. Peadirektoraat vastutab poliitikaküsimuste eest.

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab komisjoni üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest, jälgides projekti kogu olelustsüklit. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust ja paindlikkust väiksema maksumuse juures, tagada seejuures kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist. Lisaks tugevdab rakendusamet sidemeid üleeuroopalise transpordivõrgu ning selle peamiste sidusrühmade vahel, tagab rahastamise parema kooskõlastus liidu teiste vahenditega, parandab liidu tegevuse nähtavust ja sellest tulenevat kasu; ning toetab komisjoni / annab komisjonile tagasisidet.

Juhtimine

Juhtkomitee

Rakendusameti tegevuse üle teostab järelevalvet juhtkomitee, mis koosneb viiest liikmest, kelle on nimetanud Euroopa Komisjoni ja transpordi, regionaalpoliitika, keskkonna ning personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadid; ning ühest Euroopa Investeerimispanga vaatlejast. Komitee tuleb kokku neli korda aastas ning kiidab heaks halduseelarve, töökava, aasta tegevusaruande, kõiki tulusid ja kulusid kajastava raamatupidamise aastaaruande, välishindamise aruande ning erinevad rakenduseeskirjad.

Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja rakendusameti siseauditi üksus

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

Eelarve

A)

8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) eelarvesse, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsraamistikuga.

| B) | 9,9 miljonit eurot (100 % EL toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B)

9,9 miljonit eurot (100 % EL toetus) halduseelarvesse, mida rakendusamet täidab sõltumatult.

Personali suurus 31. detsembril 2011

Ajutised teenistujad: 33 ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud 100 %.

Lepingulised töötajad: 67 kavandatud ametikohta, millest täidetud ametikohti 66 (99 %).

Personal kokku: 100 (99 täidetud ametikohta)

Personali jaotus tegevuste kaupa

| a) | põhitegevus: 65 (65 täidetud ametikohta) |
| --- | --- |

a)

põhitegevus: 65 (65 täidetud ametikohta)

| b) | haldustegevus: 35 (34 täidetud ametikohta) |
| --- | --- |

b)

haldustegevus: 35 (34 täidetud ametikohta)

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

Valikumenetlused

| — | Mitmeaastase programmi projektikonkurss kolmes valdkonnas (kogueelarve 180 miljonit eurot). 19 väliseksperti hindasid 47 projektiettepanekut, millega taotleti 326,7 miljonit eurot, rahastamiseks soovitati 26 projektiettepanekut kogusummas 161,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase programmi projektikonkurss kolmes valdkonnas (kogueelarve 180 miljonit eurot). 19 väliseksperti hindasid 47 projektiettepanekut, millega taotleti 326,7 miljonit eurot, rahastamiseks soovitati 26 projektiettepanekut kogusummas 161,3 miljonit eurot.

| — | Valmistati ette 2011. aasta projektikonkurss kogueelarvega 200 miljonit eurot, mis avaldati 2012 aastal. |
| --- | --- |

—

Valmistati ette 2011. aasta projektikonkurss kogueelarvega 200 miljonit eurot, mis avaldati 2012 aastal.

Projektijuhtimine

| — | Valmistati ette 49 uut rahastamisotsust (2010. aasta konkurss) – 2011. aasta lõpu seisuga oli avatud 316 rahastamisotsust. |
| --- | --- |

—

Valmistati ette 49 uut rahastamisotsust (2010. aasta konkurss) – 2011. aasta lõpu seisuga oli avatud 316 rahastamisotsust.

| — | Käsitleti 13 toetusesaajate poolset muudatustaotlust – 2011. aastal 98 uut. |
| --- | --- |

—

Käsitleti 13 toetusesaajate poolset muudatustaotlust – 2011. aastal 98 uut.

| — | Analüüsiti 228 tegevusaruannet (peamine vahend projektide edenemise järelevalveks) ja 48 strateegilist tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Analüüsiti 228 tegevusaruannet (peamine vahend projektide edenemise järelevalveks) ja 48 strateegilist tegevuskava.

| — | 70 kohtumist nii kohapeal kui ka rakendusameti ruumes. |
| --- | --- |

—

70 kohtumist nii kohapeal kui ka rakendusameti ruumes.

| — | Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg 13 päeva). |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud kasutati ära täies mahus (keskmine maksmiseks kulunud aeg 13 päeva).

Lihtsustamismeetmed

| — | Võeti kasutusele standardkirjad, millega teavitatakse toetusesaajaid esitatavatest väljunditest ja tähtaegadest. |
| --- | --- |

—

Võeti kasutusele standardkirjad, millega teavitatakse toetusesaajaid esitatavatest väljunditest ja tähtaegadest.

| — | Lihtsustati tegevusaruannete läbivaatamise ning projektide hindamise/valiku protsesse. |
| --- | --- |

—

Lihtsustati tegevusaruannete läbivaatamise ning projektide hindamise/valiku protsesse.

| — | Rakendusameti ja toetusesaajate esindajatest koosnev heade tavade töörühm arutas protseduurides peituvaid piiranguid, vahetas häid tavasid ning määratles parandamist vajavad valdkonnad. |
| --- | --- |

—

Rakendusameti ja toetusesaajate esindajatest koosnev heade tavade töörühm arutas protseduurides peituvaid piiranguid, vahetas häid tavasid ning määratles parandamist vajavad valdkonnad.

| — | Modifitseeriti eelkontrollide metoodikat. |
| --- | --- |

—

Modifitseeriti eelkontrollide metoodikat.

Teabeedastus

| — | Veebilehele lisati arukaid transpordisüsteeme ja uut finantskorraldust kajastavad alajaotused – 2011. aastal 150 000 külastust. Meremagistraalide infolaua kodulehele tehti 2 700 külastust. |
| --- | --- |

—

Veebilehele lisati arukaid transpordisüsteeme ja uut finantskorraldust kajastavad alajaotused – 2011. aastal 150 000 külastust. Meremagistraalide infolaua kodulehele tehti 2 700 külastust.

| — | Tutvustuskampaania „10 out of TEN”, millega tutvustati brošüüride ja plakatite abil projekti saavutusi. |
| --- | --- |

—

Tutvustuskampaania „10 out of TEN”, millega tutvustati brošüüride ja plakatite abil projekti saavutusi.

| — | Toetusesaajate jaoks avaldati 9 e-uudiskirja, 53 pressiteadet 14 keeles uute projektide kohta, uus brošüür „Biennial Report 2008-2010”. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajate jaoks avaldati 9 e-uudiskirja, 53 pressiteadet 14 keeles uute projektide kohta, uus brošüür „Biennial Report 2008-2010”.

| — | Üritused, sh 3. projektijuhtimise alane töötuba, projektikonkursse tutvustav teabepäev ning osalemine transpordi ja liikuvuse peadirektoraadi korraldatud üleeuroopalise transpordivõrgu päevadel; regioonide komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee organiseeritud üritused. |
| --- | --- |

—

Üritused, sh 3. projektijuhtimise alane töötuba, projektikonkursse tutvustav teabepäev ning osalemine transpordi ja liikuvuse peadirektoraadi korraldatud üleeuroopalise transpordivõrgu päevadel; regioonide komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee organiseeritud üritused.

Koostöö vastutava peadirektoraadiga

| — | Mitmeaastase programmi projektiportfoolio vahehindamise põhjal võetud meetmete järelhindamine ning Euroopa majanduse elavdamise kava projektikonkursi üleeuroopalise transpordivõrgu osa (39 projekti) vahehindamine. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase programmi projektiportfoolio vahehindamise põhjal võetud meetmete järelhindamine ning Euroopa majanduse elavdamise kava projektikonkursi üleeuroopalise transpordivõrgu osa (39 projekti) vahehindamine.

| — | Programmiga seotud statistika, aruandluse ja kaartide koostamine, nagu nt üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rakendamise hindamist kajastav aruanne. |
| --- | --- |

—

Programmiga seotud statistika, aruandluse ja kaartide koostamine, nagu nt üleeuroopalise transpordivõrgu programmi rakendamise hindamist kajastav aruanne.

| — | Panus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate suuniste ja Euroopa Ühendamise Rahastu ülevaatamisse. |
| --- | --- |

—

Panus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate suuniste ja Euroopa Ühendamise Rahastu ülevaatamisse.

Auditid

Tehti 26 auditit, mis hõlmab 30 % 2010. aasta vahe- ja lõppmaksete rahalisest väärtusest.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

---

RAKENDUSAMETI VASTUSED

| 12. | 2010. aastal oli rakendusamet teinud 2011. aasta jaoks mõistliku eelarveprognoosi, mille III jaotises oli määratud märkimisväärne summa 2011. aasta projektikonkursi välishindamiseks. Komisjon otsustas siiski lükata konkursi edasi 2012. aastasse ja kavandatud eelarvet ei olnud vaja. Edasilükkamine mõjutas ka ekspertidele, teabevahetusele ning tõlkimisele kavandatud eelarvet III jaotises.
  Säästetud summasid sai rakendusamet kasutada ruumide remondi tasumata summade katteks ja seotud intressimaksete vähendamiseks. Eraldised saab üle kanda ka II jaotise peatükki 21 (arvutiseadmed) vastavalt komisjoni siseaudititalituse soovitusele „kiirendada rakendusameti tegevust kõikehõlmava haldusinfosüsteemi väljaarendamisel”. See aitab saavutada rakendusameti tegevusprogrammis IT-tegevuse, sisekontrollistandardite tegevuskava ja riskiregistri osas seatud eesmärke. Eraldised paigutati ümber ootamatu sündmuse tõttu (2011. aasta projektikonkursi edasilükkamine) ja rakendusamet on arvamusel, et toimunu on kooskõlas hea finantshalduse ja 2011. aasta eelarve tõhusa täitmise põhimõtetega. |
| --- | --- |

12.

2010. aastal oli rakendusamet teinud 2011. aasta jaoks mõistliku eelarveprognoosi, mille III jaotises oli määratud märkimisväärne summa 2011. aasta projektikonkursi välishindamiseks. Komisjon otsustas siiski lükata konkursi edasi 2012. aastasse ja kavandatud eelarvet ei olnud vaja. Edasilükkamine mõjutas ka ekspertidele, teabevahetusele ning tõlkimisele kavandatud eelarvet III jaotises.

Säästetud summasid sai rakendusamet kasutada ruumide remondi tasumata summade katteks ja seotud intressimaksete vähendamiseks. Eraldised saab üle kanda ka II jaotise peatükki 21 (arvutiseadmed) vastavalt komisjoni siseaudititalituse soovitusele „kiirendada rakendusameti tegevust kõikehõlmava haldusinfosüsteemi väljaarendamisel”. See aitab saavutada rakendusameti tegevusprogrammis IT-tegevuse, sisekontrollistandardite tegevuskava ja riskiregistri osas seatud eesmärke. Eraldised paigutati ümber ootamatu sündmuse tõttu (2011. aasta projektikonkursi edasilükkamine) ja rakendusamet on arvamusel, et toimunu on kooskõlas hea finantshalduse ja 2011. aasta eelarve tõhusa täitmise põhimõtetega.

---