# Úradný vestník C 363/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.363.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 363 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5523. novembra 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.363.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 363

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5523. novembra 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2012/C 363/01 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 363/02 | Štátna pomoc – Rozhodnutia o návrhu príslušných opatrení podľa článku 108 ods. 1 ZFEÚ v prípadoch, v ktorých príslušný členský štát tieto opatrenia prijal (
  2
  ) | 3 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2012/C 363/01

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ – Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky (
  1
  )

1

1

2012/C 363/02

Štátna pomoc – Rozhodnutia o návrhu príslušných opatrení podľa článku 108 ods. 1 ZFEÚ v prípadoch, v ktorých príslušný členský štát tieto opatrenia prijal (
  2
  )

2

3

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2012/C 363/03 | Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 5 na rozpočtový rok 2012 – Pozícia Rady | 4 |
| | Európska komisia |
| 2012/C 363/04 | Výmenný kurz eura | 5 |
| 2012/C 363/05 | Oznámenie Komisie v rámci vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/65/EÚ o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)
   (
  2
  ) | 6 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2012/C 363/03

Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 5 na rozpočtový rok 2012 – Pozícia Rady

4

Európska komisia

2012/C 363/04

Výmenný kurz eura

5

2012/C 363/05

Oznámenie Komisie v rámci vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/65/EÚ o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)
   (
  2
  )

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

2

6

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2012/C 363/06 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 509/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 8 |
| 2012/C 363/07 | Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice 2004/17/ES: predĺženie termínu – Žiadosť podaná obstarávateľom | 15 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2012/C 363/06

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 509/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

8

2012/C 363/07

Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice 2004/17/ES: predĺženie termínu – Žiadosť podaná obstarávateľom

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve |
| | (2)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve

1

(2)   Text s významom pre EHP

2

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/1

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 ZFEÚ

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(Text s významom pre EHP s výnimkou produktov podľa prílohy I k zmluve)

2012/C 363/01

| Dátum prijatia rozhodnutia | 31.7.2012 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | SA.33508 (11/N) |
| Členský štát | Dánsko |
| Región | — | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion |
| Právny základ | Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.
  § 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.
  § 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009. |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci | Nordic Sugar A/S |
| Účel | Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Zníženie daňovej sadzby |
| Rozpočet | | Celkový rozpočet: 17 DKK (v mil.) |

Dátum prijatia rozhodnutia

31.7.2012

Referenčné číslo štátnej pomoci

SA.33508 (11/N)

Členský štát

Dánsko

Región

—

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Godtgørelse af spildevandsafgift/sukkerproduktion

Právny základ

Bekendtgørelse af lov om afgift af spildevand, lovbekendtgørelse nr. 636 af 21. august 1998.

§ 6 i Lov om ændring af momsloven og forskellige andre love (i spildevandsafgiftslovens § 11, stk. 1, ændres »97 pct.« til: »80 pct.«), lov nr. 524 af 17. juni 2008.

§ 1 i Lov om ændring af lov om afgift af spildevand og forskellige andre love (forhøjelse af spildevandsafgiften mv.), lov nr. 522 af 12. juni 2009.

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Nordic Sugar A/S

Účel

Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Zníženie daňovej sadzby

Rozpočet

Celkový rozpočet: 17 DKK (v mil.)

| | Ročný rozpočet: 1,70 DKK (v mil.) |
| --- | --- |

Ročný rozpočet: 1,70 DKK (v mil.)

Intenzita

80 %

Trvanie

Do 31.12.2021

Sektory hospodárstva

Výroba cukru

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

| SKAT |
| --- |
| Østbanegade 123 |
| 2860 |
| DANMARK |

SKAT

Østbanegade 123

2860

DANMARK

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/3

---

Štátna pomoc – Rozhodnutia o návrhu príslušných opatrení podľa článku 108 ods. 1 ZFEÚ v prípadoch, v ktorých príslušný členský štát tieto opatrenia prijal

(Text s významom pre EHP)

2012/C 363/02

| Dátum prijatia rozhodnutia | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Číslo pomoci | SA.18879 (E 6/06) |
| Členský štát | Írsko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo meno príjemcu) | Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI) |
| Právny základ | Voluntary Health Insurance Act 1957 |
| Typ opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Poistenie |
| Forma pomoci | Záruka |
| Rozpočet | — |
| Intenzita | — |
| Trvanie | Do 31.12.2013 |
| Odvetvia hospodárstva | Služby |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Irish Government |
| Hawkins Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| http://www.dohc.ie |

Dátum prijatia rozhodnutia

25.7.2012

Číslo pomoci

SA.18879 (E 6/06)

Členský štát

Írsko

Región

—

Názov (a/alebo meno príjemcu)

Unlimited guarantee in favour of the Voluntary Health Insurance Board (the VHI)

Právny základ

Voluntary Health Insurance Act 1957

Typ opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Poistenie

Forma pomoci

Záruka

Rozpočet

—

Intenzita

—

Trvanie

Do 31.12.2013

Odvetvia hospodárstva

Služby

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Irish Government

Hawkins Street

Dublin 2

IRELAND

http://www.dohc.ie

Ďalšie informácie

Súhlas Írska s návrhom vhodných opatrení, ktorý predložila Komisia v súlade s článkom 108 ods. 1 ZFEÚ a s článkami 18 a 19 nariadenia (ES) č. 659/1999 (1)

Komisia rozhodla, že Írsku navrhne vhodné opatrenia v súvislosti s neobmedzenou zárukou v prospech Voluntary Health Insurance Board (Rada pre dobrovoľné zdravotné poistenie, ďalej len „VHI“). Írsko poskytlo svoj jasný a bezpodmienečný písomný súhlas s navrhovanými vhodnými opatreniami.

Komisia podľa článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 týmto berie na vedomie jasný a bezpodmienečný súhlas Írska s vhodnými opatreniami, ktoré navrhla.

Autentické znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, možno nájsť na webovej stránke:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článku 93 (teraz článok 88) Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/4

---

Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 5 na rozpočtový rok 2012 – Pozícia Rady

2012/C 363/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä jej článkom 106a,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady a Európskeho parlamentu (EÚ, Euratom) č. 1081/2010 z 24. novembra 2010 (2), a najmä na jeho článok 37,

keďže:

| — | rozpočet Únie na rozpočtový rok 2012 bol s konečnou platnosťou prijatý 1. decembra 2011 (3), |
| --- | --- |

—

rozpočet Únie na rozpočtový rok 2012 bol s konečnou platnosťou prijatý 1. decembra 2011 (3),

| — | Komisia 19. septembra 2012 predložila návrh obsahujúci návrh opravného rozpočtu č. 5 k všeobecnému rozpočtu na rozpočtový rok 2012, |
| --- | --- |

—

Komisia 19. septembra 2012 predložila návrh obsahujúci návrh opravného rozpočtu č. 5 k všeobecnému rozpočtu na rozpočtový rok 2012,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článok

Pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 5 na rozpočtový rok 2012 bola prijatá 20. novembra 2012.

Úplné znenie je k dispozícii na nahliadnutie alebo stiahnutie na webovej stránke Rady: http://www.consilium.europa.eu/

V Bruseli 20. novembra 2012

Za Radu

predseda

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1 s korigendami v Ú. v. ES L 25, 30.1.2003, s. 43 a Ú. v. EÚ L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 56, 29.2.2012 s korigendom v Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2012.

3

---

Európska komisia

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/5

---

Výmenný kurz eura (1)

22. novembra 2012

2012/C 363/04

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2893 |
| JPY | Japonský jen | 106,42 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4577 |
| GBP | Britská libra | 0,80770 |
| SEK | Švédska koruna | 8,6065 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2045 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,3250 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,422 |
| HUF | Maďarský forint | 279,06 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6962 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1092 |
| RON | Rumunský lei | 4,5323 |
| TRY | Turecká líra | 2,3194 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,2420 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2841 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,9934 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5809 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5795 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 399,76 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,5363 |
| CNY | Čínsky juan | 8,0349 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5535 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 423,85 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 3,9465 |
| PHP | Filipínske peso | 53,012 |
| RUB | Ruský rubeľ | 40,1520 |
| THB | Thajský baht | 39,582 |
| BRL | Brazílsky real | 2,6959 |
| MXN | Mexické peso | 16,7523 |
| INR | Indická rupia | 71,0958 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2893

JPY

Japonský jen

106,42

DKK

Dánska koruna

7,4577

GBP

Britská libra

0,80770

SEK

Švédska koruna

8,6065

CHF

Švajčiarsky frank

1,2045

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,3250

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,422

HUF

Maďarský forint

279,06

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6962

PLN

Poľský zlotý

4,1092

RON

Rumunský lei

4,5323

TRY

Turecká líra

2,3194

AUD

Austrálsky dolár

1,2420

CAD

Kanadský dolár

1,2841

HKD

Hongkongský dolár

9,9934

NZD

Novozélandský dolár

1,5809

SGD

Singapurský dolár

1,5795

KRW

Juhokórejský won

1 399,76

ZAR

Juhoafrický rand

11,5363

CNY

Čínsky juan

8,0349

HRK

Chorvátska kuna

7,5535

IDR

Indonézska rupia

12 423,85

MYR

Malajzijský ringgit

3,9465

PHP

Filipínske peso

53,012

RUB

Ruský rubeľ

40,1520

THB

Thajský baht

39,582

BRL

Brazílsky real

2,6959

MXN

Mexické peso

16,7523

INR

Indická rupia

71,0958

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/6

---

Oznámenie Komisie v rámci vykonávania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/65/EÚ o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach

(Text s významom pre EHP)

(Uverejnenie názvov a odkazov harmonizovaných noriem podľa smernice)

2012/C 363/05

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov (a referenčný dokument) | Odkaz na starú normu | Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| Cenelec | EN 50581:2012
  Technická dokumentácia k posúdeniu elektrických a elektronických výrobkov z hľadiska obmedzenia obsahu nebezpečných látok | | |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanú normu a jej názov (a referenčný dokument)

Odkaz na starú normu

Dátum ukončenia predpokladu zhody starej normy

Poznámka 1

(1)

(2)

(3)

(4)

Cenelec

EN 50581:2012

Technická dokumentácia k posúdeniu elektrických a elektronických výrobkov z hľadiska obmedzenia obsahu nebezpečných látok

| Poznámka 1: | Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

Dátum ukončenia predpokladu zhody je vo všeobecnosti dátumom stiahnutia starej normy stanovený Európskou organizáciou pre normalizáciu. Používatelia týchto noriem sa však upozorňujú na to, že v niektorých výnimočných prípadoch tomu môže byť inak.

| Poznámka 2.1: | Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.1:

Nová (alebo zmenená a doplnená) norma má ten istý rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

| Poznámka 2.2: | Nová norma má širší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.2:

Nová norma má širší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

| Poznámka 2.3: | Nová norma má užší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva (čiastočne) stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre tie výrobky, ktoré spadajú do rozsahu novej normy. Predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre výrobky, ktoré spadajú do rozsahu (čiastočne) starej normy, ale nespadajú do rozsahu novej normy, zostáva bez zmeny. |
| --- | --- |

Poznámka 2.3:

Nová norma má užší rozsah ako stará norma. V stanovenom dátume prestáva (čiastočne) stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre tie výrobky, ktoré spadajú do rozsahu novej normy. Predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice pre výrobky, ktoré spadajú do rozsahu (čiastočne) starej normy, ale nespadajú do rozsahu novej normy, zostáva bez zmeny.

| Poznámka 3: | V prípade zmien a doplnení je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

V prípade zmien a doplnení je referenčnou normou norma EN CCCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny a doplnenia, ak nejaké existujú, a nová uvedená zmena a doplnenie. Stará norma preto pozostáva z normy EN CCCCC:YYYY a z jej predchádzajúcich zmien a doplnení, ak nejaké existujú, ale bez novej uvedenej zmeny a doplnenia. V stanovenom dátume prestáva stará norma poskytovať predpoklad zhody so základnými požiadavkami smernice.

POZNÁMKA:

| — | Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe k smernici Európskeho parlamentu a Rady, 98/34/ES ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Akékoľvek informácie týkajúce sa dostupnosti noriem je možné získať buď od európskych organizácií pre normalizáciu alebo od národných orgánov pre normalizáciu. Ich zoznam je uvedený v prílohe k smernici Európskeho parlamentu a Rady, 98/34/ES ktorá bola zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES.

| — | Európske organizácie pre normalizáciu prijímajú harmonizované normy v angličtine (CEN a Cenelec uverejňujú aj vo francúzštine a v nemčine). Národné úrady pre normalizáciu potom názvy harmonizovaných noriem prekladajú do všetkých ostatných vyžadovaných úradných jazykov Európskej únie. Európska komisia nezodpovedá za správnosť názvov, ktoré boli predložené na uverejnenie v Úradnom vestníku. |
| --- | --- |

—

Európske organizácie pre normalizáciu prijímajú harmonizované normy v angličtine (CEN a Cenelec uverejňujú aj vo francúzštine a v nemčine). Národné úrady pre normalizáciu potom názvy harmonizovaných noriem prekladajú do všetkých ostatných vyžadovaných úradných jazykov Európskej únie. Európska komisia nezodpovedá za správnosť názvov, ktoré boli predložené na uverejnenie v Úradnom vestníku.

| — | Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Uverejnenie odkazov v Úradnom vestníku Európskej únie neznamená, že normy sú k dispozícii vo všetkých jazykoch Spoločenstva.

| — | Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu. |
| --- | --- |

—

Tento zoznam nahrádza všetky predchádzajúce zoznamy uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia zabezpečuje aktualizáciu tohto zoznamu.

| — | Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Viac informácií o harmonizovaných normách nájdete na internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Európska organizácia pre normalizáciu:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/8

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 8 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 509/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2012/C 363/06

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 509/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZÁPIS ZARUČENEJ TRADIČNEJ ŠPECIALITY DO REGISTRA

NARIADENIE RADY (ES) č. 509/2006

„BASTERDSUIKER“/„BASTERDSUICKER“/„BASTERDSUIJCKER“/„BASTERDSUIJKER“/„BASTERD“/„BASTARDSUIKER“/„BASTARDSUICKER“/„BASTARDSUIJCKER“/„BASTARDSUIJKER“/„BASTARD“/„BASTERT“/„BASTERTSUIKER“

ES č.: NL-TSG-0007-0901-12.10.2011

1.   Názov a adresa skupiny žiadateľov:

| Názov: | Suikerstichting Nederland |
| --- | --- |
| Adresa: | Amsterdamsestraatweg 39a |
| 3744 MA Baarn |
| NEDERLAND |

Názov:

Suikerstichting Nederland

Adresa:

Amsterdamsestraatweg 39a

3744 MA Baarn

NEDERLAND

Tel.

+31 355433455

Fax

+31 355426626

e-mail:

info@suikerstichting.nl

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Holandsko

3.   Špecifikácia výrobku:

3.1.   Názov (názvy) na zápis do registra [článok 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

„Basterdsuiker“/„Basterdsuicker“/„Basterdsuijcker“/„Basterdsuijker“/„Basterd“/„Bastardsuiker“/„Bastardsuicker“/„Bastardsuijcker“/„Bastardsuijker“/„Bastard“/„Bastert“/„Bastertsuiker“

Pri uvádzaní výrobku na trh sa názov na etikete uvedie v holandskom jazyku. V ostatných úradných jazykoch sa na etikete môže uviesť „vyrobené tradičným holandským spôsobom“.

3.2.   Ide o názov, ktorý:

| ☒ | je špecifický sám o sebe |
| --- | --- |
|  | vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny |

☒

je špecifický sám o sebe



vyjadruje špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Tento názov sa oddávna používa na označovanie výrobku. „Basterdsuiker“ bol v minulosti vedľajším produktom výroby bieleho cukru. V zákone o cukre z roku 1924 sa uvádza „Basterd je vedľajším produktom rafinérií, t. j. kryštalizácie melasy, ktorá sa oddelí počas tvorby cukrových homolí“. Neexistujú iné výrobky s rovnakým názvom, ani podobné výrobky s podobne znejúcim názvom.

3.3.   Žiada sa o výhradu názvu podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 509/2006?:

| ☒ | Zápis do registra s výhradou názvu |
| --- | --- |
|  | Zápis do registra bez výhrady názvu |

☒

Zápis do registra s výhradou názvu



Zápis do registra bez výhrady názvu

3.4.   Druh výrobku:

| Trieda 2.3. | Cukrárske výrobky, chlieb, zákusky, koláče, keksy a ostatné pekárske výrobky |
| --- | --- |

Trieda 2.3.

Cukrárske výrobky, chlieb, zákusky, koláče, keksy a ostatné pekárske výrobky

3.5.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1. [článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

„Basterdsuiker“ pozostáva zo svetlých až tmavých tuhých kryštálov, ktoré majú sladkú chuť (pozri aj bod 3.7.) a veľmi sladkú vôňu. V závislosti od typu výrobku „Basterdsuiker“ sú jeho chuť a vôňa viac-menej karamelové. Nízky obsah vlhkosti vo výrobku znamená, že je pomerne suchý a má pomerne dlhú trvanlivosť. Invertný cukor sa vždy pridáva k výrobku „Basterdsuiker“, často v kombinácii s cukrovou melasou a/alebo karamelom, vďaka čomu výrobok nadobúda tieto špecifické vlastnosti:

Fyzikálne vlastnosti

Základ výrobku „Basterdsuiker“ tvorí jemný kryštálový cukor.

Kryštálový cukor môže mať jemné aj hrubé kryštály v závislosti od času kryštalizácie. Na zabezpečenie správnej veľkosti kryštálov sa používajú sitá. Iba jemný cukor so špecifickou veľkosťou kryštálov je vhodný na výrobu „Basterdsuiker“:

| | Veľkosť kryštálov |
| --- | --- |
| Biely „Basterdsuiker“ | 0,2 – 0,4 mm |
| Svetlý/žltý „Basterdsuiker“ | 0,2 – 0,4 mm |
| Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“ | 0,5 – 0,9 mm |

Veľkosť kryštálov

Biely „Basterdsuiker“

0,2 – 0,4 mm

Svetlý/žltý „Basterdsuiker“

0,2 – 0,4 mm

Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“

0,5 – 0,9 mm

„Basterdsuiker“ je sypkej, drobivej štruktúry v dôsledku vyššieho obsahu vlhkosti (pre prítomnosť invertného cukru).

Chemické vlastnosti

V dôsledku jemnosti kryštálov je „Basterdsuiker“ veľmi rozpustný a preto má jedinečné vlastnosti na pečenie. Obsah cukru (sacharózy) vo výrobku „Basterdsuiker“ by mal byť aspoň 90 % obsahu sušiny.

Taktiež sa pridáva sirup z invertného cukru, ktorý sa vyrába z kryštálového cukru. Sacharóza sa hydrolyzuje kyselinami alebo enzýmami a vytvárajú sa molekuly glukózy a fruktózy (invertný cukor).

Obsah invertného cukru v konečnom výrobku by mal byť najmenej 0,5 %, čo znamená, že obsah vlhkosti (najmenej 0,5 %, ale najviac 2 %) je taktiež vyšší než v kryštálovom cukre.

Obsah popoloviny v cukre „Basterdsuiker“ nesmie v sušine presiahnuť 2,5 %.

Organoleptické vlastnosti

„Basterdsuiker“ je nepatrne menej sladký než kryštálový cukor, pretože má nižší obsah sacharózy (prinajmenšom 90 % obsahu sušiny). Chuť však nepôsobí menej sladko, pretože je rýchlo rozpustný a obsahuje sirup z invertného cukru. Fruktóza a glukóza (invertný cukor) obsiahnuté v cukre „Basterdsuiker“ mu dodávajú sladkú chuť, ktorá má odlišný chuťový profil, pretože sladkosť sa rozvíja rýchlejšie (túto chuť možno rýchlejšie vnímať) a rýchlejšie sa zintenzívňuje, čo znamená, že neostáva tak dlho ako chuť bežného kryštálového cukru.

Určité druhy cukru „Basterdsuiker“ (konkrétne svetlý/žltý a tmavý/hnedý „Basterdsuiker“) majú karamelovú chuť. Malé množstvo cukrového sirupu obsiahnuté v tmavom/hnedom cukre „Basterdsuiker“ mu dodáva mierne slanú chuť.

3.6.   Opis výrobného postupu poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny, na ktoré sa vzťahuje názov podľa bodu 3.1. [článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

Sirup sa vopred premieša. Pri každom type cukru „Basterdsuiker“ sa používa odlišný druh sirupu, pričom existujú tri druhy sirupu:

| | Sirup z invertného cukru | Cukrový sirup | Karamel |
| --- | --- | --- | --- |
| Biely „Basterdsuiker“ | x | | |
| Svetlý/žltý „Basterdsuiker“ | x | | x |
| Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“ | x | x | x |

Sirup z invertného cukru

Cukrový sirup

Karamel

Biely „Basterdsuiker“

x

Svetlý/žltý „Basterdsuiker“

x

x

Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“

x

x

x

Cukor sa rozpustí vo vode v rozpúšťacej nádrži pri 90 °C s cieľom získať základnú surovinu (tekutý cukrový roztok) na sirup z invertného cukru.

Na získanie tekutého sirupu z invertného cukru sa do tekutého cukrového roztoku pridáva kyselina (napr. kyselina citrónová) a zmes sa zohreje. Keď sa dosiahne správny stupeň inverzie, pridá sa hydroxid sodný na zastavenie inverzného procesu. Získaný sirup z invertného cukru sa ochladí na približne 45 °C. Tento výrobok možno použiť na výrobu bieleho „Basterdsuiker“. Možno pridať aj karamel a/alebo cukrový sirup v závislosti od receptu. Po premiešaní sú tieto sirupy vhodné na výrobu svetlého/žltého „Basterdsuiker“ a tmavého/hnedého „Basterdsuiker“.

Prvým krokom je výber vhodnej receptúry. Kryštálový cukor s typickou veľkosťou kryštálov (v priemere 0,5 až 1,5 mm) sa melie/preosieva, čím sa vytvoria jemnejšie kryštály, ktoré by napokon mali mať typickú veľkosť (pozri tabuľku v bode 3.5.). Na tento účel sa používajú mlyny a/alebo zariadenia na osievanie.

Tento cukor sa potom presýpa. V závislosti od vybranej receptúry sa primerané množstvo cukru automaticky pridá do stroja s miešacou skrutkou alebo do mixéra. Príslušný sirup sa čerpá do nádrže na odmeriavanie sirupu, ktorá sa automaticky napĺňa. Náležité množstvo sirupu pre každú receptúru sa pridáva do stroja s miešacou skrutkou alebo do mixéra. Ak sa používa stroj s miešacou skrutkou, cukor a sirup sú miešané určitou rýchlosťou (stanovenou v receptúre) v závislosti od veľkosti skrutky. Prietok cukru a sirupu a dĺžka miešacej skrutky sú koordinované takým spôsobom, aby sa na konci stroja s miešacou skrutkou dosiahla homogénna zmes s požadovanými vlastnosťami (pozri tabuľku v bode 3.9.). Ak sa používa mixér, miešanie sa vykonáva dovtedy, kým sa neutvorí homogénna zmes s požadovanými vlastnosťami (pozri tabuľku v bode 3.9.).

3.7.   Špecifický charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

Špecifický charakter cukru „Basterdsuiker“ vyplýva zo skutočnosti, že ako kvalitný cukor sa výrazne odlišuje od ostatných cukrov, napríklad bieleho kryštálového cukru a surového trstinového cukru.

Špecifický obsah invertného cukru „Basterdsuiker“ mu dáva jedinečné zloženie a množstvo osobitných vlastností.

Hnednutie

„Basterdsuiker“ obsahuje určité množstvo invertného cukru (pozri tabuľku v bode 3.9.). Invertný cukor je zložený z rovnakého pomeru glukózy a fruktózy, ktoré sú redukujúce cukry. Znamená to, že v kombinácii s určitými aminokyselinami (proteínov) reagujú počas zahrievania (Maillardova reakcia) a pod vplyvom vlhkosti formujú kondenzačné produkty. V Maillardovej reakcii sa uvoľňuje oxid uhličitý a vytvárajú sa zlúčeniny (melanoidy) tmavej farby, vďaka čomu dochádza pri pečení k hnednutiu pečeného výrobku.

So zreteľom na množstvo invertného cukru obsiahnutého v cukre „Basterdsuiker“, táto reakcia prebieha pri nižšej teplote než pri kryštálovom cukre, preto pekárske výrobky obsahujúce „Basterdsuiker“ zhnednú rýchlejšie ako keby boli pečené s použitím iných cukrov. Keď sa výrobok vyrobený s použitím cukru „Basterdsuiker“ dopečie, má tmavohnedú farbu, zatiaľ čo výrobky pečené s použitím iných druhov cukru môžu byť po dopečení stále veľmi bledé. Stupeň hnednutia sa líši v závislosti od typu použitého cukru „Basterdsuiker“. Biely „Basterdsuiker“ spôsobuje svetlohnedú farbu, použitím tmavého/hnedého „Basterdsuiker“ vzniká pečivo tmavohnedej farby.

Chuť

Počas Maillardovej reakcie sa uvoľňujú nielen oxid uhličitý a zlúčeniny tmavej farby, ale aj chuťové zložky. Pekárske výrobky obsahujúce „Basterdsuiker“ získavajú typickú sladkú chuť odlišnú od chute, ktorú by mali, ak by sa vyrábali s použitím iných druhov cukru. Maillardova reakcia dáva každému výrobku vlastný súbor chuťových zložiek, ktorý určuje arómu výrobku. Typické chuťové zložky pripomínajú mandle, karamel a med. Karamelová chuť je viac alebo menej výrazná v závislosti od druhu použitého cukru „Basterdsuiker“.

Čerstvosť

Ďalšou vlastnosťou invertného cukru je účinok priťahovať a viazať vlhkosť. Výrobky, v ktorých je viazaná (uchovávaná) vlhkosť, zostávajú dlhšie mäkké a svieže a nevysychajú.

Okrem toho zlúčeniny tmavej farby (melanoidy) pôsobia ako antioxidanty v mastných pekárenských výrobkoch a zabraňujú kazeniu tuku, čím zvyšujú trvanlivosť výrobku.

Tieto dve vlastnosti zaručujú, že výrobok obsahujúci „Basterdsuiker“ zostáva dlhšie čerstvý než výrobok vyrobený s použitím iných druhov cukru.

Rozpustnosť

V dôsledku malej veľkosti kryštálov cukru „Basterdsuiker“ sa tento cukor rýchlejšie rozpúšťa než kryštálový cukor, a to najmä v mastných cestách s nízkym obsahom vody. „Basterdsuiker“ sa rozpúšťa pôsobením vlhkosti obsiahnutej vo výrobku, čím sa zvyšuje tekutý obsah v ceste. (Čím menej pevných kryštálov cukru zostáva v ceste, tým viac kryštálov cukru cesto obsahuje v tekutej forme.) Vďaka tomu vzniká rovnomerné, hladké cesto na pečenie, vďaka čomu majú pekárske výrobky obsahujúce „Basterdsuiker“ jemnejšiu štruktúru a sú menej chrumkavé (sú mäkšie) než pri pečení s použitím iných druhov cukru.

3.8.   Tradičný charakter poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny [článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

Žiadosť o registráciu vychádza zo skutočnosti, že „Basterdsuiker“ charakterizuje tradičný spôsob výroby a tradičné zloženie.

Tradičný spôsob výroby

Pôvodne (na začiatku 17. storočia) sa „Basterdsuiker“ vyrábal ručne, jeho továrenská výroba sa začala pred storočím. Priemyselná výrobná metóda sa doteraz nezmenila, výrobný postup sa však zlepšil, zefektívnil a väčšmi zmechanizoval. Továrne (založené na začiatku 20. storočia, všetky okolo roku 1910) sú doteraz v prevádzke, len ich vnútorné zariadenie sa zmodernizovalo s ohľadom na technologický pokrok.

17., 18. a 19. storočia

„Basterdsuiker“ je výraz pre kvalitu cukru, ktorý bol tradične vedľajším produktom výroby cukru. Išlo o prvý produkt získaný vo výrobnom procese, ktorý už nespĺňal špecifikácie pre biely cukor. Na základe zákona o spotrebnej dani bol „Basterdsuiker“ výrazne lacnejší. Vtedajší cukrári prirodzene rozumne nakladali s peniazmi a boli prekvapení, keď zistili, že s týmto lacnejším cukrom („Bastard“) dospeli k oveľa lepšiemu konečného výrobku.

J. H. Reisig v diele De Suikerraffinadeur z roku 1783 opisuje výrobu cukru „Basterden“. Tmavé cukrové sirupy sa nalievali do kužeľovej formy a následne sa vysušili. Po dvoch až troch dňoch sa homole zakryli, aby sa odstránil zostávajúci sirup. Dosiahlo sa to pozvoľným liatím vody na homole. S cieľom zabrániť tomu, aby voda rozpúšťala pevný základ, sa forma pokryla vrstvou hliny, cez ktorú voda pomaly prekvapkávala. Zostávajúca vrstva suchej hliny sa odstránila z homole a tento proces sa opakoval, pokým homole neobsahovali žiadne znečistenia. Homole cukru „Basterdsuiker“ obsahovali všetky tri farby, keďže použitá metóda spôsobila, že sirup klesal na dno formy, t. j. na vrchol kužeľa cukrovej homole. Cukor sa potom z homolí po častiach zoškrabával a postupujúc od základne kužeľa po jeho vrchol, sa cukor triedil na „biely“, „stredný“ a „bežný“„Basterdsuiker.“ Každý druh cukru „Basterdsuiker“ obsahoval rôzne množstvo sirupu, ako aj rôzny obsah sacharózy (hoci obsah sacharózy bol nižší ako v prípade kryštálového cukru). Dodnes existujú tri druhy cukru „Basterdsuiker“, a to biely, žltý/svetlý (druh stredného stupňa) a tmavý/hnedý.

Koniec 19. storočia a 20. storočie

Vďaka jedinečnej kombinácii kryštálového cukru a sirupu a/alebo karamelu so súvisiacimi jedinečnými vlastnosťami na pečenie sa „Basterdsuiker“ stal nenahraditeľnou prísadou v cukrárenskej výrobe. Vlastnosti na pečenie (pozri bod 3.7.) cukru „Basterdsuiker“ sú kľúčom k úspechu dobrého výrobku. Hnedá farba, chuť, štruktúra a dlhšia trvanlivosť dodávajú výrobkom pečeným s použitím cukru „Basterdsuiker“ výnimočnosť.

Technologický pokrok spôsobil, že cukrovary vyrábajúce cukor z cukrovej repy vyrábali čoraz menej cukru „Basterdsuiker“ (ako vedľajší produkt). V úsilí reagovať na neustály dopyt po výrobku pozostávajúcom z kryštálového cukru, obsahujúcom sirup začali špecificky vyrábať všetky tri druhy (podľa receptúry). Od konca 19. storočia sa spôsob prípravy cukru „Basterdsuiker“ v podstate nezmenil.

V prehľade sa uvádza výrobná metóda z obdobia založenia tovární a súčasná metóda:

| Spôsob výroby (ako je opísaný v bode 3.6.) | V minulosti (približne pred 100 rokmi) | V súčasnosti |
| --- | --- | --- |
| Pridanie kyseliny do tekutého roztoku cukru | x | x |
| Zohrievanie | x | x |
| Zastavenie inverzného procesu pridaním hydroxidu sodného | x | x |
| Ochladenie | x | x |
| Pridanie karamelu a/alebo cukrového sirupu, ak si to vyžaduje receptúra | x | x |
| Miešanie sirupu z invertného cukru | x | x |
| Mletie/preosievanie kryštálového cukru na typickú veľkosť kryštálov | x | x |
| Pridanie sirupu do kryštálového cukru v množstve vyžadovanom podľa receptúry | x | x |
| Miešanie, kým nevznikne homogénna zmes | x | x |

Spôsob výroby (ako je opísaný v bode 3.6.)

V minulosti (približne pred 100 rokmi)

V súčasnosti

Pridanie kyseliny do tekutého roztoku cukru

x

x

Zohrievanie

x

x

Zastavenie inverzného procesu pridaním hydroxidu sodného

x

x

Ochladenie

x

x

Pridanie karamelu a/alebo cukrového sirupu, ak si to vyžaduje receptúra

x

x

Miešanie sirupu z invertného cukru

x

x

Mletie/preosievanie kryštálového cukru na typickú veľkosť kryštálov

x

x

Pridanie sirupu do kryštálového cukru v množstve vyžadovanom podľa receptúry

x

x

Miešanie, kým nevznikne homogénna zmes

x

x

Výrobný proces sa zlepšil, zefektívnil a väčšmi zmechanizoval. Továrne (založené na začiatku 20. storočia, všetky okolo roku 1910) sú doteraz v prevádzke, len ich vnútorné zariadenie sa zmodernizovalo s ohľadom na technologický pokrok.

Tradičné zloženie

„Basterdsuiker“ je tradične zložený z kryštálového cukru v kombinácii so sirupom a/alebo karamelom. Pred industrializáciou výrobného procesu existovali tri druhy (biely, svetlý/žltý a tmavý/hnedý „Basterdsuiker“). Zloženie sa v dôsledku industrializácie zásadne nezmenilo.

Zloženie súčasného cukru „Basterdsuiker“, na ktorý sa vzťahujú požiadavky uvedené v bode 3.9., je rovnaké ako na začiatku 20. storočia.

V roku 1924 sa v zákone o cukre toto zloženie opísalo ako cukor v tvare kryštálov, zvyčajne žltej alebo hnedastej farby v dôsledku sirupu, ktorý obsahuje. V zákone o tovare z roku 1977 týkajúcom sa cukru a sirupu sa toto zloženie opísalo ešte presnejšie ako biely, svetlý/žltý alebo tmavý/hnedý „Basterdsuiker“ v závislosti od farby. Okrem toho minimálny obsah cukru bol stanovený na 90 % a minimálny obsah invertného cukru na 0,5 %. Maximálny obsah popoloviny sa stanovil na 2,5 % v sušine. Od 12. júla 2004 neplatia v prípade „Basterdsuiker“ žiadne osobitné vnútroštátne pravidlá.

Uvedené základné vlastnosti v súvislosti so zložením cukru „Basterdsuiker“ sa nezmenili a zodpovedajú požiadavkám na zloženie súčasného cukru „Basterdsuiker“, uvedené v bode 3.9.

„Basterdsuiker“ sa medzičasom stal tak dobre známym výrobkom pre celé generácie domácností, pričom svojej obľube sa neteší len pre dobré vlastnosti na pečenie. Vďaka svojej príjemnej sladkej chuti sa následne začal používať ako aromatická sladká nátierka na chlieb, palacinky a ako doplnok do teplej kaše. Mierne vyššia teplota kaše a palaciniek zvýrazňuje chuť a arómu cukru „Basterdsuiker“. C. J. Wannée v 6. vydaní kuchárskej knihy Het kookboek van de Amsterdamse huishoudschool (Kuchárke Amsterdamskej školy rodinnej prípravy) z roku 1910 často „Basterdsuiker“ spomína ako výrobok podávaný k jedlám. „Tradičné“ holandské recepty neboli veľmi chutné, a preto sa k jedlám podával „Basterdsuiker“, aby sa zlepšila ich chuť. Príchod medzinárodnej kuchyne a zmeny v stravovacích návykoch vyústili do čoraz zriedkavejšieho používania cukru „Basterdsuiker“ ako samostatného výrobku v dnešných domácnostiach.

Tradične existujú tri rôzne druhy cukru „Basterdsuiker“. Biely, svetlý/žltý alebo tmavý/hnedý „Basterdsuiker“ sa používa so zreteľom na vlastnosti na pečenie a požadovaný výsledok (pozri vlastnosti v bode 3.7.). Týmto sa určuje chuť a stupeň zhnednutia. Chuť je neutrálnejšia a farba svetlejšia, keď sa používa biely „Basterdsuiker“. Čím je „Basterdsuiker“ tmavší, tým je viac podobný karamelu a má silnejšiu arómu a hnedšiu farbu.

3.9.   Minimálne požiadavky a postupy kontroly špecifického charakteru [článok 4 nariadenia (ES) č. 1216/2007]:

Špecifické vlastnosti cukru „Basterdsuiker“ možno preveriť na základe týchto merateľných minimálnych požiadaviek. V každej výrobnej sérii (počas každého výrobného cyklu) výrobca kontroluje:

| | Obsah invertného cukru v konečnom výrobku | Farba |
| --- | --- | --- |
| Biely „Basterdsuiker“ | 0,5 – 1,6 % | 10 – 200 IU |
| Svetlý/žltý „Basterdsuiker“ | 1,5 – 2,5 % | 5 000 – 8 000 IU |
| Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“ | 1,0 – 3,0 % | 15 000 – 30 000 IU |

Obsah invertného cukru v konečnom výrobku

Farba

Biely „Basterdsuiker“

0,5 – 1,6 %

10 – 200 IU

Svetlý/žltý „Basterdsuiker“

1,5 – 2,5 %

5 000 – 8 000 IU

Tmavý/hnedý „Basterdsuiker“

1,0 – 3,0 %

15 000 – 30 000 IU

Najaktuálnejšia metóda ICUMSA sa používa na meranie obsahu invertného cukru a farby.

ICUMSA (Medzinárodná komisia pre jednotné metódy analýzy cukru) je celosvetovou organizáciou spájajúcou činnosti vnútroštátnych výborov pre analýzy cukru vo viac než 30 krajinách. Jednotky ICUMSA (IU) sú nepriamym ukazovateľom čistoty cukru, ktorá sa priamo vzťahuje na jeho farbu: čím je nižší počet jednotiek ICUMSA (IU), tým je cukor belší (a čistejší).

Holandský úrad pre bezpečnosť potravín a spotrebiteľských výrobkov (VWA) to overuje prostredníctvom monitorovania kontrol. VWA vykonáva ročné administratívne kontroly na mieste u výrobcov, pričom overuje uložené údaje týkajúce sa obsahu invertného cukru koncového výrobku a jeho farby (výrobca tieto údaje zisťuje pri každej výrobnej sérii a digitálne ich ukladá).

4.   Úrady alebo orgány overujúce dodržiavanie špecifikácie výrobku:

4.1.   Názov a adresa:

| Názov: | Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit |
| --- | --- |
| Adresa: | Catharijnesingel 59 |
| 3511 GG Utrecht |
| NEDERLAND |

Názov:

Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

Adresa:

Catharijnesingel 59

3511 GG Utrecht

NEDERLAND

Tel.

+31 882233333

e-mail:

info@vwa.nl

| ☒ verejná |  súkromná |
| --- | --- |

☒ verejná

 súkromná

4.2.   Osobitné úlohy úradu alebo orgánu:

Holandský úrad pre bezpečnosť potravín a spotrebiteľských výrobkov je zodpovedný za overovanie dodržiavania požiadaviek ustanovených v špecifikácii výrobku „Basterdsuiker“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 23.11.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 363/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 363/15

---

Oznámenie o žiadosti podľa článku 30 smernice 2004/17/ES: predĺženie termínu

Žiadosť podaná obstarávateľom

2012/C 363/07

Dňa 3. októbra 2012 Komisia dostala žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (1).

Žiadosť spoločnosti Magyar Posta sa týka vnútroštátnych balíkových logistických služieb prevádzkovaných v Maďarsku. Žiadosť bola predmetom oznámenia uverejneného v Ú. v. EÚ C 313, s. 14, 17. októbra 2012. Pôvodná lehota uplynie 4. januára 2013.

Vzhľadom na to, že Komisia potrebuje získať a preskúmať ďalšie informácie, a v súlade s ustanoveniami článku 30 ods. 6 druhej vety sa lehota, ktorú má Komisia k dispozícii na prijatie rozhodnutia o tejto žiadosti, týmto predlžuje o tri mesiace.

Konečná lehota teda uplynie 4. apríla 2013.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

---