# Úřední věstník C 310/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.310.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 310 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5513. října 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.310.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 310

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5513. října 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 310/01 | Měnová dohoda mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 310/01

Měnová dohoda mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím

1

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropská centrální banka |
| 2012/C 310/02 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. srpna 2012 k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů (CON/2012/62) | 12 |

III   Přípravné akty

Evropská centrální banka

2012/C 310/02

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. srpna 2012 k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů (CON/2012/62)

12

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2012/C 310/03 | Seznam národních fotbalových informačních středisek (NFIS) | 32 |
| | Evropská komise |
| 2012/C 310/04 | Směnné kurzy vůči euru | 36 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2012/C 310/03

Seznam národních fotbalových informačních středisek (NFIS)

32

Evropská komise

2012/C 310/04

Směnné kurzy vůči euru

36

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2012/C 310/05 | Výzva k vyjádření zájmu o členství v mnohoodvětvovém a nezávislém panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví | 37 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2012/C 310/06 | Oznámení hospodářským subjektům – Nové kolo žádostí o pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro některé průmyslové a zemědělské výrobky | 40 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 310/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 41 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2012/C 310/05

Výzva k vyjádření zájmu o členství v mnohoodvětvovém a nezávislém panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví

37

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2012/C 310/06

Oznámení hospodářským subjektům – Nové kolo žádostí o pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro některé průmyslové a zemědělské výrobky

40

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2012/C 310/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/1

---

MĚNOVÁ DOHODA

mezi Evropskou unií a Monackým knížectvím

2012/C 310/01

EVROPSKÁ UNIE, zastupovaná Francouzskou republikou a Evropskou komisí,

a

MONACKÉ KNÍŽECTVÍ,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 nahradila dne 1. ledna 1999 měny jednotlivých členských států účastnících se třetí etapy hospodářské a měnové unie měna euro, přičemž mezi tyto státy patřila Francie. |
| --- | --- |

(1)

Podle nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 nahradila dne 1. ledna 1999 měny jednotlivých členských států účastnících se třetí etapy hospodářské a měnové unie měna euro, přičemž mezi tyto státy patřila Francie.

| (2) | Před vznikem eura byly Francie a Monacké knížectví propojeny dvoustrannými dohodami v měnové a bankovní oblasti, zejména francouzsko-monackou dohodou o devizové kontrole ze dne 14. dubna 1945 a Dohodou o dobrých sousedských vztazích ze dne 18. května 1963. |
| --- | --- |

(2)

Před vznikem eura byly Francie a Monacké knížectví propojeny dvoustrannými dohodami v měnové a bankovní oblasti, zejména francouzsko-monackou dohodou o devizové kontrole ze dne 14. dubna 1945 a Dohodou o dobrých sousedských vztazích ze dne 18. května 1963.

| (3) | Monacké knížectví bylo oprávněno používat euro jako svou oficiální měnu od 1. ledna 1999 na základě rozhodnutí Rady ze dne 31. prosince 1998 (1). |
| --- | --- |

(3)

Monacké knížectví bylo oprávněno používat euro jako svou oficiální měnu od 1. ledna 1999 na základě rozhodnutí Rady ze dne 31. prosince 1998 (1).

| (4) | Evropská unie, zastoupená Francouzskou republikou ve spolupráci s Komisí a ECB, uzavřela s Monackým knížectvím dne 24. prosince 2001 měnovou dohodu. V důsledku toho byla aktualizována Dohoda o dobrých sousedských vztazích mezi Francouzskou republikou a Monackým knížectvím. |
| --- | --- |

(4)

Evropská unie, zastoupená Francouzskou republikou ve spolupráci s Komisí a ECB, uzavřela s Monackým knížectvím dne 24. prosince 2001 měnovou dohodu. V důsledku toho byla aktualizována Dohoda o dobrých sousedských vztazích mezi Francouzskou republikou a Monackým knížectvím.

| (5) | V souladu s touto měnovou dohodou je Monacké knížectví oprávněno nadále používat euro jako svou oficiální měnu a přiznat eurobankovkám a euromincím status zákonného platidla. Na jeho území se používají pravidla Evropské unie uvedená v příloze této dohody, za podmínek stanovených touto dohodou. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s touto měnovou dohodou je Monacké knížectví oprávněno nadále používat euro jako svou oficiální měnu a přiznat eurobankovkám a euromincím status zákonného platidla. Na jeho území se používají pravidla Evropské unie uvedená v příloze této dohody, za podmínek stanovených touto dohodou.

| (6) | Monacké knížectví musí zajistit, že pravidla Společenství týkající se eurobankovek a euromincí budou použitelná na jeho území. Eurobankovky a euromince musí být předmětem náležité ochrany proti padělání. Je důležité, aby Monacké knížectví přijalo všechna potřebná opatření pro boj s paděláním a spolupracovalo v této oblasti s Komisí, ECB, Francií a Evropským policejním úřadem (Europol). |
| --- | --- |

(6)

Monacké knížectví musí zajistit, že pravidla Společenství týkající se eurobankovek a euromincí budou použitelná na jeho území. Eurobankovky a euromince musí být předmětem náležité ochrany proti padělání. Je důležité, aby Monacké knížectví přijalo všechna potřebná opatření pro boj s paděláním a spolupracovalo v této oblasti s Komisí, ECB, Francií a Evropským policejním úřadem (Europol).

| (7) | Tato měnová dohoda nemůže úvěrovým institucím a případně jiným finančním institucím usazeným na území Monackého knížectví zaručit právo usazování a volného pohybu služeb v Evropské unii. Nezaručuje úvěrovým institucím a případně jiným finančním institucím usazeným na území Evropské unie právo usazování a volného pohybu služeb v Monackém knížectví. |
| --- | --- |

(7)

Tato měnová dohoda nemůže úvěrovým institucím a případně jiným finančním institucím usazeným na území Monackého knížectví zaručit právo usazování a volného pohybu služeb v Evropské unii. Nezaručuje úvěrovým institucím a případně jiným finančním institucím usazeným na území Evropské unie právo usazování a volného pohybu služeb v Monackém knížectví.

| (8) | Tato dohoda neukládá ECB a národním centrálním bankám povinnost zařadit finanční nástroje Monackého knížectví na seznam (seznamy) cenných papírů způsobilých pro operace měnové politiky v rámci Evropského systému centrálních bank. |
| --- | --- |

(8)

Tato dohoda neukládá ECB a národním centrálním bankám povinnost zařadit finanční nástroje Monackého knížectví na seznam (seznamy) cenných papírů způsobilých pro operace měnové politiky v rámci Evropského systému centrálních bank.

| (9) | Monacké knížectví má na svém území správcovské společnosti vykonávající činnosti správy pro třetí osoby nebo předávání příkazů, jejichž služby se řídí výhradně monackým právem, aniž by byly dotčeny povinnosti uvedené v čl. 11 odst. 6. Tyto společnosti nemohou mít přístup k platebním systémům a systémům vypořádání obchodů s cennými papíry. |
| --- | --- |

(9)

Monacké knížectví má na svém území správcovské společnosti vykonávající činnosti správy pro třetí osoby nebo předávání příkazů, jejichž služby se řídí výhradně monackým právem, aniž by byly dotčeny povinnosti uvedené v čl. 11 odst. 6. Tyto společnosti nemohou mít přístup k platebním systémům a systémům vypořádání obchodů s cennými papíry.

| (10) | V návaznosti na historické vazby existující mezi Francií a Monackým knížectvím a principy stanovenými měnovou dohodou ze dne 24. prosince 2001 se Evropská unie a Monacké knížectví zavazují spolupracovat v dobré víře na zajištění užitečného účinku této dohody. |
| --- | --- |

(10)

V návaznosti na historické vazby existující mezi Francií a Monackým knížectvím a principy stanovenými měnovou dohodou ze dne 24. prosince 2001 se Evropská unie a Monacké knížectví zavazují spolupracovat v dobré víře na zajištění užitečného účinku této dohody.

| (11) | Je zřízen smíšený výbor složený ze zástupců Monackého knížectví, Francouzské republiky, Evropské komise a ECB, aby přezkoumával používání této dohody, rozhodoval, za podmínek stanovených v článku 3, o ročním stropu pro emisi mincí, přezkoumával přiměřenost minimálního podílu mincí, jež mají být uvedeny do oběhu v nominální hodnotě, a posuzoval opatření přijatá Monackým knížectvím k provádění příslušných právních předpisů Evropské unie. |
| --- | --- |

(11)

Je zřízen smíšený výbor složený ze zástupců Monackého knížectví, Francouzské republiky, Evropské komise a ECB, aby přezkoumával používání této dohody, rozhodoval, za podmínek stanovených v článku 3, o ročním stropu pro emisi mincí, přezkoumával přiměřenost minimálního podílu mincí, jež mají být uvedeny do oběhu v nominální hodnotě, a posuzoval opatření přijatá Monackým knížectvím k provádění příslušných právních předpisů Evropské unie.

| (12) | Pro řešení sporů vzniklých v souvislosti s nesplněním povinnosti nebo nedodržením ustanovení této dohody, u kterých bylo konstatováno, že se strany předem nedohodly, by měl být příslušný Soudní dvůr Evropské unie, |
| --- | --- |

(12)

Pro řešení sporů vzniklých v souvislosti s nesplněním povinnosti nebo nedodržením ustanovení této dohody, u kterých bylo konstatováno, že se strany předem nedohodly, by měl být příslušný Soudní dvůr Evropské unie,

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Monacké knížectví je oprávněno používat euro jako svou oficiální měnu v souladu s pozměněnými nařízeními (ES) č. 1103/97 a (ES) č. 974/98. Monacké knížectví přiznává eurobankovkám a euromincím status zákonného platidla.

Článek 2

Monacké knížectví neemituje žádné bankovky, ani mince, aniž by podmínky emise sjednalo s Evropskou unií. Podmínky emise euromincí počínaje 1. lednem 2011 jsou stanoveny v následujících článcích.

Článek 3

1.   Roční strop, v hodnotovém vyjádření, pro emisi euromincí Monackým knížectvím zahrnuje:

| | pevnou část, jejíž počáteční výše pro rok 2011 činí 2 340 000 EUR. |
| --- | --- |

pevnou část, jejíž počáteční výše pro rok 2011 činí 2 340 000 EUR.

| | proměnlivou část, jež odpovídá, v hodnotovém vyjádření, průměrné emisi mincí na hlavu ve Francouzské republice v roce n-1 vynásobené počtem obyvatel Monackého knížectví. |
| --- | --- |

proměnlivou část, jež odpovídá, v hodnotovém vyjádření, průměrné emisi mincí na hlavu ve Francouzské republice v roce n-1 vynásobené počtem obyvatel Monackého knížectví.

Smíšený výbor může každoročně upravit výši pevné části s ohledem na inflaci – podle inflace měřené indexem HISC ve Francii v roce n-1 – a s ohledem na možné významné tendence ovlivňující trh se sběratelskými euromincemi.

2.   Monacké knížectví může rovněž emitovat zvláštní pamětní minci a/nebo sběratelské mince u příležitosti událostí významných pro knížectví. V případě, že v důsledku této zvláštní emise bude překročen celkový emisní strop stanovený v odstavci 1, hodnota této emise se započte proti nevyužité části stropu v předchozím roce a/nebo se o ni sníží strop pro rok následující.

Článek 4

1.   Euromince emitované Monackým knížectvím jsou identické s euromincemi emitovanými členskými státy Evropské unie, které přijaly euro, pokud jde o nominální hodnotu, status zákonného platidla, technické parametry, umělecké prvky na společné straně a sdílené umělecké prvky na národní straně.

2.   Monacké knížectví předem oznámí Komisi návrhy národní strany svých euromincí a Komise zkontroluje jejich soulad s pravidly Evropské unie.

Článek 5

Francie dá Monackému knížectví k dispozici mincovnu v Paříži pro ražení jeho mincí, v souladu s článkem 18 Dohody o dobrých sousedských vztazích mezi Francií a Monackým knížectvím ze dne 18. května 1963.

Článek 6

1.   V souladu s čl. 128 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie se pro účely schválení celkového objemu emise členského státu ze strany Evropské centrální banky objem euromincí emitovaných Monackým knížectvím připočte k objemu mincí emitovaných Francií.

2.   Monacké knížectví oznámí Francouzské republice nejpozději do 1. září každého roku objemu a nominální hodnotu euromincí, které zamýšlí v následujícím roce emitovat. Také oznámí Komisi zamýšlené podmínky emise těchto mincí.

3.   Informace uvedené v odstavci 2 pro rok 2011 sdělí Monacké knížectví při podpisu této dohody.

4.   Aniž je dotčeno vydávání sběratelských mincí, uvede Monacké knížectví do oběhu v nominální hodnotě nejméně 80 % euromincí emitovaných každý rok. Smíšený výbor každých pět let přezkoumá přiměřenost minimálního podílu mincí, jež mají být uvedeny do oběhu v nominální hodnotě, a může rozhodnout o jeho zvýšení.

Článek 7

1.   Monacké knížectví může emitovat sběratelské euromince. Jejich emise se zahrnuje do ročního stropu uvedeného v článku 3. Emise sběratelských euromincí Monackým knížectvím odpovídají pokynům Evropské unie pro sběratelské euromince, které mimo jiné vyžadují použití takových technických parametrů, uměleckých prvků a nominálních hodnot, které umožňují odlišení sběratelských euromincí od mincí určených pro uvedení do oběhu.

2.   Sběratelské mince emitované Monackým knížectvím nejsou v Evropské unii zákonným platidlem.

Článek 8

Monacké knížectví přijme v této oblasti veškerá nezbytná opatření pro boj proti padělání a spolupráci s Komisí, ECB, Francií a Evropským policejním úřadem (Europol).

Článek 9

Monacké knížectví se zavazuje:

| a) | uplatňovat právní akty a pravidla Evropské unie uvedené v příloze A, na které se vztahuje článek 11.2 a které jsou uplatňovány přímo Francií nebo ustanovení přijatá Francií pro provádění těchto právních aktů a pravidel podle podmínek článků 11.2 a 11.3; |
| --- | --- |

a)

uplatňovat právní akty a pravidla Evropské unie uvedené v příloze A, na které se vztahuje článek 11.2 a které jsou uplatňovány přímo Francií nebo ustanovení přijatá Francií pro provádění těchto právních aktů a pravidel podle podmínek článků 11.2 a 11.3;

| b) | přijmout opatření ekvivalentní právním aktům a pravidlům Evropské unie, uvedeným v příloze B, které uplatňují přímo členské státy nebo je provádějí, podle podmínek článků 11.4, 11.5 a 11.6, v následujících oblastech:






  — | bankovní a finanční právo a prevence praní špinavých peněž v oblastech a podle podmínek uvedených v článku 11, |
| --- | --- | --- |

b)

přijmout opatření ekvivalentní právním aktům a pravidlům Evropské unie, uvedeným v příloze B, které uplatňují přímo členské státy nebo je provádějí, podle podmínek článků 11.4, 11.5 a 11.6, v následujících oblastech:

—

bankovní a finanční právo a prevence praní špinavých peněž v oblastech a podle podmínek uvedených v článku 11,

| — | předcházení podvodům a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, medailí a žetonů; |
| --- | --- |

—

předcházení podvodům a padělání hotovostních i bezhotovostních platebních prostředků, medailí a žetonů;

| c) | uplatňovat na svém území přímo právní akty a pravidla Evropské unie týkající se eurobankovek a euromincí a opatření nezbytná pro používání eura jako jednotné měny, přijatá na základě článku 133 Smlouvy o fungování Evropské unie, kromě výslovného opačného ustanovení uvedeného v této dohodě. Komise bude prostřednictvím smíšeného výboru informovat monacké úřady o seznamu dotčených aktů a pravidel. |
| --- | --- |

c)

uplatňovat na svém území přímo právní akty a pravidla Evropské unie týkající se eurobankovek a euromincí a opatření nezbytná pro používání eura jako jednotné měny, přijatá na základě článku 133 Smlouvy o fungování Evropské unie, kromě výslovného opačného ustanovení uvedeného v této dohodě. Komise bude prostřednictvím smíšeného výboru informovat monacké úřady o seznamu dotčených aktů a pravidel.

Článek 10

1.   Úvěrové a případně jiné finanční instituce schválené k výkonu činnosti na území Monackého knížectví se mohou, za podmínek stanovených v článku 11, účastnit mezibankovního systému zúčtování a provádění plateb a vypořádání obchodů s cennými papíry Evropské unie za stejných podmínek jako úvěrové instituce a případně ostatní finanční instituce usazené ve Francii, s výhradou, že splňují podmínky stanovené pro přístup k těmto systémům.

2.   Úvěrové a případně jiné finanční instituce usazené na území Monackého knížectví podléhají, za podmínek stanovených v článku 11, při provádění předpisů ECB o nástrojích a postupech měnové politiky stejným opatřením přijatým Banque de France jako úvěrové instituce a případně ostatní finanční instituce usazené na území Francie.

Článek 11

1.   Na území Monackého knížectví se uplatní právní akty přijaté Radou na základě čl. 129 čtvrtý pododstavec Smlouvy o fungování Evropské unie, v kombinaci s články 5.4 nebo 19.1, nebo 34.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále statut) ECB při uplatnění výše uvedených právních aktů přijatých Radou nebo článků 5, 16, 18, 19, 20, 22 nebo 34.3 statutu, nebo Banque de France pro provedení právních aktů přijatých ECB. Totéž platí pro případné změny těchto aktů.

2.   Monacké knížectví uplatňuje opatření přijatá Francií pro provedení aktů Unie týkajících se činnosti a kontroly úvěrových institucí a předcházení systémovým rizikům pro platební systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry, uvedenými v příloze A. Za tímto účelem Monacké knížectví uplatní, za prvé, ustanovení francouzského měnového a finančního zákoníku o činnosti a kontrole úvěrových institucí a nařízení přijatých pro jejich uplatnění, jak to stanoví francouzsko-monacká dohoda o devizové kontrole ze dne 14. dubna 1945 a následná výměna interpretačních dopisů mezi vládou Francouzské republiky a vládou Jeho Jasnosti knížete monackého ze dne 18. května 1963, ze dne 10. května 2001, ze dne 8. listopadu 2005 a ze dne 20. října 2010 o bankovních právních předpisech a, za druhé, ustanovení francouzského měnového a finančního zákoníku o předcházení systémovým rizikům pro platební systémy a systémy vypořádání obchodů s cennými papíry.

3.   Seznam uvedený v příloze A změní Komise při každé změně příslušných textů a pokaždé, když Evropská unie přijme nový text, s ohledem na datum vstupu v platnost a provádění textů. Právní akty a pravidla uvedená v příloze A uplatňuje Monacké knížectví od jejich začlenění do francouzského práva v souladu s ustanoveními uvedenými v odstavci 2. Při každé změně bude aktualizovaný seznam zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

4.   Monacké knížectví přijme opatření ekvivalentní opatřením přijatým členskými státy při uplatnění aktů Unie, které jsou nezbytné pro provedení této dohody a jsou uvedeny v příloze B. Smíšený výbor uvedený v článku 13 posoudí ekvivalenci mezi opatřeními přijatými Monakem a opatřeními, které přijímají členské státy na základě výše uvedených aktů Unie podle postupu, který tento výbor definuje.

5.   Aniž by byl dotčen postup uvedený v odst. 9 tohoto článku, bude seznam uvedený v příloze B změněn rozhodnutím smíšeného výboru. Za tímto účelem Komise, jakmile vypracuje novou legislativu v oblasti pokryté touto dohodou, pokud se domnívá, že tato legislativa musí být zahrnuta do seznamu uvedeného v příloze B, informuje Monacké knížectví. Monacké knížectví obdrží kopii dokumentů předložených institucemi a orgány Evropské unie v různých etapách legislativního procesu. Takto změněnou přílohu B zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie.

Smíšený výbor rovněž rozhodne o vhodných a přiměřených lhůtách, ve kterých má Monacké knížectví provést nové právní akty a pravidla zařazené do přílohy B.

6.   Monacké knížectví přijme opatření, která jsou svým účinkem rovnocenná směrnicím Evropské unie uvedeným v příloze B a týkajícím se praní peněz v souladu s doporučeními finančního výboru proti praní peněz (FATF). O zařazení předpisů Evropské unie týkajících se praní peněz do přílohy B rozhoduje případ od případu smíšený výbor. Finanční zpravodajská jednotka Monackého knížectví a jednotky členských států Evropské unie aktivně pokračují ve spolupráci v boji proti praní peněz.

7.   Úvěrové instituce a případně ostatní finanční instituce a ostatní zpravodajské jednotky usazené na území Monackého knížectví podléhají disciplinárním sankcím a postupům zavedeným pro případ porušení právních aktů uvedených v předchozích odstavcích. Monacké knížectví dbá na provádění sankcí stanovených příslušnými orgány v souladu s ustanoveními tohoto článku.

8.   Právní akty uvedené v prvním odstavci tohoto článku vstupují v Monackém knížectví v platnost stejný den jako v Evropské unii pro ty, které jsou zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie, stejný den jako ve Francii pro ty, které jsou zveřejněny v Journal officiel de la République française (JORF). Obecné právní akty uvedené v prvním odstavci tohoto článku, nezveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie nebo v JORF, vstupují v platnost od jejich sdělení monackým úřadům. Akty individuálního dosahu uvedené v prvním odstavci tohoto článku se použijí od jejich oznámení příjemci.

9.   Před udělením povolení investičním podnikům, které se chtějí usadit na území Monackého knížectví a mohou zde nabízet investiční služby jiné než správní činnosti na účet třetích osob a předávání příkazů, aniž by byly dotčeny povinnosti uvedené v odstavci 6 tohoto článku, se Monacké knížectví zavazuje přijmout opatření s rovnocenným účinkem jako platné právní akty Unie, které řídí tyto služby. Odchylně od postupu uvedeného v odstavci 5 tohoto článku budou tyto akty poté začleněny Komisí do přílohy B.

Článek 12

1.   Soudnímu dvoru Evropské unie náleží výlučná příslušnost pro řešení přetrvávajících sporů mezi stranami vzniklých v souvislosti s nesplněním povinnosti nebo nedodržením ustanovení této dohody, které nemohly být urovnány v rámci smíšeného výboru. Strany se zavazují udělat vše pro to, aby vyřešily spor smírnou cestu v rámci smíšeného výboru.

2.   Pokud není v tomto rámci možné dosáhnout vzájemně přijatelného řešení, může Evropská unie jednající na doporučení Komise po stanovisku Francie a ECB ve věcech, které spadají do její kompetence, nebo Monacké knížectví předložit věc Soudnímu dvoru, pokud se po předběžném prověření smíšeným výborem jeví, že druhá strana nesplnila svou povinnost nebo nedodržela ustanovení této dohody. Rozsudek Soudního dvora je pro obě strany závazný a obě strany učiní nezbytná opatření pro dosažení souladu s rozsudkem ve lhůtě stanovené v rozsudku Soudního dvora.

3.   Pokud Evropská unie nebo Monacké knížectví nepřijme nezbytná opatření k dosažení souladu s rozsudkem v dané lhůtě, může druhá strana dohodu okamžitě ukončit.

4.   Všechny otázky o platnosti rozhodnutí institucí nebo orgánů Evropské unie přijaté na základě této dohody spadají do výlučné příslušnosti Soudního dvora Evropské unie. Každá fyzická nebo právnická osoba sídlící na území Monackého knížectví může zejména využít opravných prostředků pro fyzické a právnické osoby sídlící na území Francie vůči právním aktům, jichž je příjemcem, bez ohledu na formu nebo povahu.

Článek 13

1.   Smíšený výbor tvoří zástupci Monackého knížectví a Evropské unie. Smíšený výbor si vyměňuje stanoviska a informace a přijímá rozhodnutí uvedená v článcích 3, 6 a 11. Přezkoumává opatření přijatá Monackým knížectvím a vyvíjí úsilí k vyřešení případných sporů vzniklých při provádění dohody. Přijme svůj jednací řád.

2.   Delegace Evropské unie je sestavena ze zástupců Francouzské republiky, která jí předsedá, Evropské komise a Evropské centrální banky. Delegace Evropské unie přijme konsensem svá pravidla a postupy.

3.   Monackou delegaci tvoří zástupci jmenovaní ministrem a předsedá jí poradce vlády pro finance a ekonomiku nebo jeho zástupce.

4.   Smíšený výbor se schází alespoň jednou ročně, a pokaždé, když to některý z členů pokládá za nezbytné, aby výbor mohl plnit své úkoly, kterými je pověřen touto dohodou, zejména podle legislativního vývoje na evropské, francouzské a monacké úrovni. Ve funkci předsedy se každoročně střídá delegace Evropské unie a předseda monacké delegace. Rozhodnutí smíšeného výboru se přijímají jednomyslně.

5.   Sekretariát výboru tvoří dvě jmenované osoby, jedna předsedou monacké delegace a druhá předsedou delegace Evropské unie. Sekretariát se rovněž účastní jednání výboru.

Článek 14

Každá ze stran může tuto dohodu vypovědět s výpovědní lhůtou jednoho roku.

Článek 15

Tato dohoda je sepsána ve francouzštině a případně může být přeložena do ostatních jazyků Evropské unie. Pravoplatná je ovšem pouze francouzská verze.

Článek 16

Toto dohoda vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2011.

Článek 17

Měnová dohoda ze dne 24. prosince 2001 se zrušuje ode dne vstupu této dohody v platnost. Odkazy na dohodu ze dne 24. prosince 2001 se považují za odkazy na tuto dohodu.

V Bruselu dne ve třech prvopisech ve francouzském jazyce.

Za Evropskou unii

Olli REHN

místopředseda Evropské komise odpovědný za hospodářské a finanční záležitosti

François BAROIN

ministr hospodářství, financí a průmyslu Francouzské republiky

Za Monacké knížectví

Michel ROGER

státní ministr

---

(1)  Úř. věst. L 30, 4.2.1999, s. 31.

1

---

PŘÍLOHA A

Právní předpisy v bankovní a finanční oblasti

Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí: pro ustanovení použitelná na úvěrové instituce (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/65/ES ze dne 27. září 2001, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokud se jedná o pravidla oceňování pro roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky některých forem společností, bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 28)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES ze dne 18. června 2003, kterou se mění směrnice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách některých forem společností, bank a jiných finančních institucí a pojišťoven (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/46/ES ze dne 14. června 2006, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, 86/635/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí a 91/674/EHS o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách pojišťoven (Úř. věst. L 224, 16.8.2006, s. 1)

Směrnice Rady 89/117/EHS ze dne 13. února 1989 o povinnostech poboček usazených ve členském státě, zřízených úvěrovými a finančními institucemi se sídlem mimo tento členský stát, pokud se jedná o zveřejňování ročních účetních dokladů (Úř. věst. L 44, 16.2.1989, s. 40)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění): pro ustanovení použitelná na úvěrové instituce (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/23/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2006/49/ES o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 54)

Směrnice Komise 2009/27/ES ze dne 7. dubna 2009, kterou se mění některé přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES, pokud jde o technická ustanovení o řízení rizik, (Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 97)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 97)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/76/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování (Úř. věst. L 329, 14.12.2010, s. 3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES ze dne 30. května 1994 o systémech pojištění vkladů (Úř. věst. L 135, 31.5.1994, s. 5)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/14/ES ze dne 11. března 2009, kterou se mění směrnice 94/19/ES o systémech pojištění vkladů, pokud jde o výši pojištění a lhůtu k výplatě (Úř. věst. L 68, 13.3.2009, s. 3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění): s výjimkou hlav III a IV, (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1).

ve znění:

Směrnice Komise 2007/18/ES ze dne 27. března 2007, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES, pokud jde o vyloučení nebo zahrnutí některých institucí z oblasti působnosti uvedené směrnice nebo do oblasti působnosti uvedené směrnice a o zacházení s expozicemi vůči mezinárodním rozvojovým bankám (Úř. věst. L 87, 28.3.2007, s. 9)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru (Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1) o ustanoveních hlav I a II směrnice 2007/64/ES,

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/24/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2006/48/ES o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 38)

Směrnice Komise 2009/83/ES ze dne 27. července 2009, kterou se mění některé přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES, pokud jde o technická ustanovení o řízení rizik (Úř. věst. L 196, 28.7.2009, s. 14)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7)s výjimkou hlavy III směrnice 2009/110/ES.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 97)

Směrnice Komise 2010/16/EU ze dne 9. března 2010, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES, pokud jde o vyloučení určité instituce z rozsahu působnosti (Úř. věst. L 60, 10.3.2010, s. 15)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/76/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o kapitálové požadavky na obchodní portfolio a resekuritizace a o dohled nad zásadami odměňování (Úř. věst. L 329, 14.12.2010, s. 3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/44/ES ze dne 6. května 2009, kterou se mění směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry a směrnice 2002/47/ES o dohodách o finančním zajištění, pokud jde o propojené systémy a pohledávky z úvěru (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 37)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 92/49/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/25/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2002/87/ES o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 81, 20.3.2008, s. 40)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS: pro ustanovení použitelná na úvěrové instituce a s výjimkou článků 15, 31 až 33 a hlavy III (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1)

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004) (Úř. věst. L 45, 16.2.2005, s. 18)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/31/ES ze dne 5. dubna 2006, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o některé lhůty (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 60)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/44/ES ze dne 5. září 2007, kterou se mění směrnice Rady 92/49/EHS a směrnice 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES a 2006/48/ES, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování nabývání a zvyšování účastí ve finančním sektoru (Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/10/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 33)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

a ve znění:

Nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 ze dne 10. srpna 2006, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o evidenční povinnosti investičních podniků, hlášení obchodů, transparentnost trhu, přijímání finančních nástrojů k obchodování a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 1)

Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 26)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7) s výjimkou hlavy III směrnice 2009/110/ES.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES: ohledně ustanovení hlav I a II směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1)

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007) (Úř. věst. L 187, 18.7.2009, s. 5)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/111/ES ze dne 16. září 2009, kterou se mění směrnice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (Úř. věst. L 302, 17.11.2009, s. 97)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského bankovního orgánu), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12)

---

PŘÍLOHA B

Předcházení praní peněz

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15)

ve znění:

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a zrušuje směrnice 97/5/ES (Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1), o ustanoveních hlav I a II směrnice 2007/64/ES

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/20/ES ze dne 11. března 2008, kterou se mění směrnice 2005/60/ES o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu, pokud jde o prováděcí pravomoci svěřené Komisi (Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 46)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7), s výjimkou hlavy III směrnice 2009/110/ES

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/78/EU ze dne 24. listopadu 2010, kterou se mění směrnice 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES s ohledem na pravomoci Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) a Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 120)

ve znění:

Směrnice Komise 2006/70/ES ze dne 1. srpna 2006, kterou se stanoví prováděcí opatření ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokud se jedná o definici „politicky exponovaných osob“ a technická kritéria pro zjednodušené postupy hloubkové kontroly klienta a pro výjimku na základě finanční činnosti vykonávané příležitostně nebo ve velmi omezené míře (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 29)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o informacích o plátci doprovázejících převody peněžních prostředků (Úř. věst. L 345, 8.12.2006, s. 1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 ze dne 26. října 2005 o kontrolách peněžní hotovosti vstupující do Společenství nebo je opouštějící (Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 9)

Předcházení podvodům a padělání

Rámcové rozhodnutí Rady 2001/413/SVV ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků (Úř. věst. L 149, 2.6.2001, s. 1)

Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004 ze dne 6. prosince 2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 1)

ve znění:

Nařízení Rady (ES) č. 46/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 5)

Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6)

ve znění:

Nařízení Rady (ES) č. 44/2009 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 17, 22.1.2009, s. 1)

Rámcové rozhodnutí Rady 2000/383/SVV ze dne 29. května 2000 o zvýšené ochraně trestními a jinými sankcemi proti padělání ve spojitosti se zaváděním eura (Úř. věst. L 140, 14.6.2000, s. 1)

ve znění:

Rámcové rozhodnutí Rady 2001/888/SVV ze dne 6. prosince 2001, kterým se mění rámcové rozhodnutí 2000/383/SVV o zvýšené ochraně trestními a jinými sankcemi proti padělání ve spojitosti se zaváděním eura (Úř. věst. L 329, 14.12.2001, s. 3)

Rozhodnutí Rady 2001/887/SVV ze dne 6. prosince 2001 o ochraně eura proti padělání (Úř. věst. L 329, 14.12.2001, s. 1)

Rozhodnutí Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (Úř. věst. L 121, 15.5.2009, s. 37)

Rozhodnutí Rady 2001/923/ES ze dne 17. prosince 2001 o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles) (Úř. věst. L 339, 21.12.2001, s. 50)

ve znění:

Rozhodnutí Rady 2006/75/ES ze dne 30. ledna 2006, kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2001/923/ES o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles) (Úř. věst. L 36, 8.2.2006, s. 40)

Rozhodnutí Rady 2006/849/ES ze dne 20. listopadu 2006, kterým se mění a prodlužuje rozhodnutí 2001/923/ES o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles) (Úř. věst. L 330, 28.11.2006, s. 28)

Právní předpisy v bankovní a finanční oblasti

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES ze dne 3. března 1997 o systémech pro odškodnění investorů (Úř. věst. L 84, 26.3.1997, s. 22)

---

III Přípravné akty

Evropská centrální banka

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/12

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 1. srpna 2012

k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 3. dubna 2012 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení o zlepšení vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii a centrálních depozitářích cenných papírů a o změně směrnice 98/26/ES (1) (dále jen „navrhované nařízení“). Dne 19. dubna 2012 obdržela ECB žádost o stanovisko k navrhovanému nařízení od Evropského parlamentu.

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která se týkají vymezení a provádění měnové politiky eurozóny ze strany ECB, podpory plynulého fungování platebních systémů podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i příspěvku ECB k řádnému provádění opatření, jež přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy. Kromě toho článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) stanoví, že ECB a národní centrální banky mohou poskytovat facility a ECB může vydávat nařízení proto, aby byly zajištěny účinné a spolehlivé zúčtovací a platební mechanismy uvnitř Unie a ve styku se třetími zeměmi. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

Spolu se směrnicí 2004/39/ES (2) a návrhem nařízení o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (3), bude navrhované nařízení součástí regulačního rámce pro tržní infrastruktury a obchodní místa. Vzhledem k jejich velikosti, složitosti a systémovému propojení jsou centrální depozitáře cenných papírů (dále jen „centrální depozitáře“) považovány za systémově významné (4), a vyžadují tedy komplexní regulační rámec v oblasti dohledu a dozoru, který zahrnuje jak mikroobezřetnostní, tak makroobezřetnostní nástroje. ECB zásadně podporuje návrh Komise posílit právní rámec platný pro centrální depozitáře a harmonizovat pravidla, která upravují jejich činnost, povolování a dohled nad nimi, jakož i pravidla, která se týkají vydávání, držby a převodů cenných papírů prostřednictvím centrálních depozitářů v Unii (5).

S cílem vytvořit jednotnou platformu pro vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropě Eurosystém vyvíjí TARGET2-Securities (T2S). I v této souvislosti ECB navrhované nařízení velmi podporuje, neboť dojde ke zlepšení právních a provozních podmínek pro přeshraniční vypořádání v Unii obecně, a v T2S obzvlášť. V tomto ohledu ECB doporučuje, aby navrhované nařízení a odpovídající prováděcí akty byly přijaty před zahájením provozu T2S, jež je plánováno na červen 2015.

1.   Oblast působnosti nařízení

Navrhované nařízení stanoví jednotné požadavky pro vypořádání obchodů s finančními nástroji (6). Podle směrnice 2004/39/ES (7) zahrnují „finanční nástroje“ převoditelné cenné papíry, nástroje peněžního trhu, podílové jednotky subjektů kolektivního investování, derivátové smlouvy, finanční rozdílové smlouvy a emisní povolenky. ECB si v tomto ohledu všímá skutečnosti, že navrhované nařízení neobsahuje definici „finančních nástrojů“ a že některé části tohoto nařízení se vztahují pouze na „cenné papíry“ nebo převoditelné cenné papíry (8), zatímco jiné části se vztahují i na nástroje peněžního trhu (9), podílové jednotky subjektů kolektivního investování a emisní povolenky (10). Navrhované nařízení kromě toho centrální depozitáře definuje jako právnické osoby, které provozují vypořádací systém a poskytují alespoň jednu další základní službu uvedenou v příloze (11). ECB má za to, že všechny tři základní služby by měly být regulovány. Na základě těchto skutečností ECB v zájmu právní jistoty doporučuje, aby byla dále vyjasněna oblast působnosti navrhovaného nařízení, a to pokud se týká druhu nástrojů, na něž se toto nařízení vztahuje, i definice centrálních depozitářů.

Definice centrálního depozitáře by měla být změněna tak, aby zamezila regulační arbitráži, k níž by mohlo dojít v důsledku toho, že centrální depozitář cenných papírů by vytvořil dva nebo tři právní subjekty, jež by poskytovaly různé základní služby, aniž by se na ně vztahovalo nařízení, které platí pro centrální depozitáře. ECB má za to, že toto nařízení by se mělo vztahovat na každou právnickou osobu, která poskytuje kteroukoli ze tří základních služeb uvedených v oddíle A přílohy.

2.   Spolupráce mezi orgány

| 2.1 | Navrhované nařízení přiznává vedoucí roli příslušným orgánům dohledu a podpůrnou úlohu členům Evropského systému centrálních bank (ESCB) jakožto příslušným orgánům ve vztahu k centrálním depozitářům. S ohledem na úlohu centrálních bank jakožto orgánů dozoru a/nebo emisních centrálních bank, jakož i s ohledem na skutečnost, že centrální banky využívají služeb centrálních depozitářů k zúčtování operací měnové politiky, by navrhované nařízení mělo zajistit, aby pravomoci příslušných orgánů a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) byly doplněny a vyváženy přiměřenou účastí členů ESCB. Centrální banky a regulátoři trhu s cennými papíry ve Výboru pro platební styk a zúčtování (CPSS) a v Mezinárodní organizaci komisí pro cenné papíry (IOSCO) uznali význam regulace, dohledu a dozoru nad infrastrukturami finančního trhu včetně centrálních depozitářů (12). ECB se domnívá, že navrhované nařízení by mělo být v souladu se zásadami CPSS-IOSCO. Je třeba podporovat účinnou a úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány a členy ESCB, a to jak z hlediska dozoru, tak z hlediska jejich funkce emisních centrálních bank, aniž by při tom byly dotčeny pravomoci centrální banky (13). |
| --- | --- |

2.1

Navrhované nařízení přiznává vedoucí roli příslušným orgánům dohledu a podpůrnou úlohu členům Evropského systému centrálních bank (ESCB) jakožto příslušným orgánům ve vztahu k centrálním depozitářům. S ohledem na úlohu centrálních bank jakožto orgánů dozoru a/nebo emisních centrálních bank, jakož i s ohledem na skutečnost, že centrální banky využívají služeb centrálních depozitářů k zúčtování operací měnové politiky, by navrhované nařízení mělo zajistit, aby pravomoci příslušných orgánů a Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) byly doplněny a vyváženy přiměřenou účastí členů ESCB. Centrální banky a regulátoři trhu s cennými papíry ve Výboru pro platební styk a zúčtování (CPSS) a v Mezinárodní organizaci komisí pro cenné papíry (IOSCO) uznali význam regulace, dohledu a dozoru nad infrastrukturami finančního trhu včetně centrálních depozitářů (12). ECB se domnívá, že navrhované nařízení by mělo být v souladu se zásadami CPSS-IOSCO. Je třeba podporovat účinnou a úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány a členy ESCB, a to jak z hlediska dozoru, tak z hlediska jejich funkce emisních centrálních bank, aniž by při tom byly dotčeny pravomoci centrální banky (13).

| 2.2 | ECB si dále všímá skutečnosti, že navrhované nařízení již nyní vymezuje několik oblastí spolupráce, a navrhuje některé další oblasti, u nichž má za to, že účast ESMA a ESCB je rovněž nezbytná. ECB kromě toho zdůrazňuje, že společné práce ESMA a ESCB je třeba při přípravě návrhů technických norem. To by mělo zajistit, aby členové ESCB nemuseli vyvíjet dodatečné a případně rozdílné požadavky v rámci opatření dozoru včetně právních aktů. Navíc by tím odpadla potřeba neustálého hodnocení centrálních depozitářů, které se účastní zúčtování operací měnové politiky, z hlediska uživatelských standardů (14), které by bylo jinak nezbytné s ohledem na splnění právní povinnosti ESCB. Zásadní význam má v této souvislosti též včasná a dostatečná výměna nezbytných informací, a to i pro účely finanční stability, dozoru a pro statistické účely. |
| --- | --- |

2.2

ECB si dále všímá skutečnosti, že navrhované nařízení již nyní vymezuje několik oblastí spolupráce, a navrhuje některé další oblasti, u nichž má za to, že účast ESMA a ESCB je rovněž nezbytná. ECB kromě toho zdůrazňuje, že společné práce ESMA a ESCB je třeba při přípravě návrhů technických norem. To by mělo zajistit, aby členové ESCB nemuseli vyvíjet dodatečné a případně rozdílné požadavky v rámci opatření dozoru včetně právních aktů. Navíc by tím odpadla potřeba neustálého hodnocení centrálních depozitářů, které se účastní zúčtování operací měnové politiky, z hlediska uživatelských standardů (14), které by bylo jinak nezbytné s ohledem na splnění právní povinnosti ESCB. Zásadní význam má v této souvislosti též včasná a dostatečná výměna nezbytných informací, a to i pro účely finanční stability, dozoru a pro statistické účely.

| 2.3 | Navrhované nařízení by proto mělo zakotvit pravidla v oblasti spolupráce, jež by umožnila, aby příslušné orgány plnily své povinnosti jak ve svém domovském státě, tak i v přeshraničním kontextu v souladu se zásadami CPSS-IOSCO (15). Navrhované nařízení by mělo usnadňovat komplexní dohled a dozor v přeshraničním kontextu, a to s ohledem na očekávaný vývoj přeshraničních operací a vypořádání, jakož i propojení mezi centrálními depozitáři, jež budou usnadněna a podpořena zavedením společné platformy T2S. Příslušné orgány by měly mít možnost rozhodnout o tom, jaká forma postupů spolupráce je pro ně vhodná. V této souvislosti by mohla být zvážena možnost zřídit kolegia orgánů, zejména pokud se centrální depozitář přeshraniční činností zabývá prostřednictvím dceřiné společnosti nebo pobočky nebo pokud k poskytování přeshraničních služeb dochází ve značném rozsahu (16). |
| --- | --- |

2.3

Navrhované nařízení by proto mělo zakotvit pravidla v oblasti spolupráce, jež by umožnila, aby příslušné orgány plnily své povinnosti jak ve svém domovském státě, tak i v přeshraničním kontextu v souladu se zásadami CPSS-IOSCO (15). Navrhované nařízení by mělo usnadňovat komplexní dohled a dozor v přeshraničním kontextu, a to s ohledem na očekávaný vývoj přeshraničních operací a vypořádání, jakož i propojení mezi centrálními depozitáři, jež budou usnadněna a podpořena zavedením společné platformy T2S. Příslušné orgány by měly mít možnost rozhodnout o tom, jaká forma postupů spolupráce je pro ně vhodná. V této souvislosti by mohla být zvážena možnost zřídit kolegia orgánů, zejména pokud se centrální depozitář přeshraniční činností zabývá prostřednictvím dceřiné společnosti nebo pobočky nebo pokud k poskytování přeshraničních služeb dochází ve značném rozsahu (16).

3.   Makroobezřetnostní dohled

Je uznávanou skutečností, že odolné infrastruktury finančního trhu včetně vypořádacích systémů zásadně přispívají k finanční stabilitě, neboť snižují systémové riziko (17). ECB poznamenává, že makroobezřetnostní dohled by ze strany Evropské rady pro systémová rizika, případně ze strany příslušných vnitrostátních orgánů měl být vykonáván tak, aby nebyly dotčeny příslušné pravomoci členů ESCB.

4.   Vypořádání v penězích centrální banky

Navrhované nařízení umožňuje, aby centrální depozitáře nabídly peněžní vypořádání v penězích komerční banky, pokud vypořádání v penězích centrální banky není vhodné a možné (18). To je v souladu se zásadami CPSS-IOSCO a doporučeními ESCB-CESR (19), jež potvrzují, že likvidita centrální banky a peníze komerční banky nejsou, pokud se týká rizika, rovnocennými možnostmi. Pokud je centrálnímu depozitáři umožněno, aby nabízel hotovostní vypořádání v penězích komerční banky, měl by být povinen zavést přísná kritéria pro úvěrovou instituci, která jedná jako zúčtovací banka, a sledovat jejich plnění (20). ECB dále vítá, že navrhované nařízení neupravuje přístup k úvěru od centrální banky včetně nouzového poskytnutí likvidity, což je výsadou centrálních bank a pojí se přímo s měnovou politikou.

5.   Centrální depozitáře a bankovní doplňkové služby

| 5.1 | Navrhované nařízení stanoví, že centrální depozitáře samy nemohou poskytovat žádné bankovní doplňkové služby a že by namísto toho měly být oprávněny určit jednu či více úvěrových institucí, které by poskytovaly určité bankovní doplňkové služby vymezené v navrhovaném nařízení. Formou výjimky a s ohledem na určité záruky však mohou některé centrální depozitáře získat oprávnění poskytovat tyto služby v omezeném rozsahu (21). |
| --- | --- |

5.1

Navrhované nařízení stanoví, že centrální depozitáře samy nemohou poskytovat žádné bankovní doplňkové služby a že by namísto toho měly být oprávněny určit jednu či více úvěrových institucí, které by poskytovaly určité bankovní doplňkové služby vymezené v navrhovaném nařízení. Formou výjimky a s ohledem na určité záruky však mohou některé centrální depozitáře získat oprávnění poskytovat tyto služby v omezeném rozsahu (21).

| 5.2 | To je třeba pozorně přezkoumat za účelem zajištění souladu se soutěžními pravidly, s právním rámcem pro systémový makroobezřetnostní dohled a s bankovním právním rámcem Unie (22), jakož i vhodného rozdělení úkolů mezi orgány dohledu nad centrálními depozitáři a orgány bankovního dohledu. Jak ECB zdůraznila v předchozím stanovisku, upřednostňuje v tomto ohledu systematické zapojení Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), který by učinil veškeré předchozí technické analýzy, pokud se týká bankovní legislativy Unie (23).
  Navrhované nařízení konkrétně rozlišuje mezi bankovními doplňkovými službami, které jsou určeny pro účastníky vypořádacího systému a které se týkají služby vypořádání na straně jedné, a bankovními doplňkovými službami ve vztahu k jiným základním či doplňkovým službám na straně druhé (24). Rovněž zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci k upřesnění těchto doplňkových služeb (25). ECB má za to, že shora uvedené rozdělení je nejasné a že bankovní doplňkové služby, na něž se odkazuje, by měly být v nejvyšší možné míře uvedeny do souladu s terminologií používanou v evropské bankovní legislativě. |
| --- | --- |

5.2

To je třeba pozorně přezkoumat za účelem zajištění souladu se soutěžními pravidly, s právním rámcem pro systémový makroobezřetnostní dohled a s bankovním právním rámcem Unie (22), jakož i vhodného rozdělení úkolů mezi orgány dohledu nad centrálními depozitáři a orgány bankovního dohledu. Jak ECB zdůraznila v předchozím stanovisku, upřednostňuje v tomto ohledu systematické zapojení Evropského orgánu pro bankovnictví (EBA), který by učinil veškeré předchozí technické analýzy, pokud se týká bankovní legislativy Unie (23).

Navrhované nařízení konkrétně rozlišuje mezi bankovními doplňkovými službami, které jsou určeny pro účastníky vypořádacího systému a které se týkají služby vypořádání na straně jedné, a bankovními doplňkovými službami ve vztahu k jiným základním či doplňkovým službám na straně druhé (24). Rovněž zmocňuje Komisi k přijímání aktů v přenesené pravomoci k upřesnění těchto doplňkových služeb (25). ECB má za to, že shora uvedené rozdělení je nejasné a že bankovní doplňkové služby, na něž se odkazuje, by měly být v nejvyšší možné míře uvedeny do souladu s terminologií používanou v evropské bankovní legislativě.

| 5.3 | Rámec pro poskytování bankovních doplňkových služeb by měl být provázen vhodným zmírněním rizik, přičemž by mělo být zaručeno, aby centrální depozitáře mohly své služby poskytovat účinným způsobem. S ohledem na zásadní povahu této problematiky by zřejmě bylo vhodné provést komplexnější posouzení různých možností poskytování bankovních doplňkových služeb. Toto posouzení by bylo užitečné k tomu, aby se v plném rozsahu určila a) různá rizika včetně rizika souvisejícího s řešením problémů, jakož i právního, úvěrového, operačního a obchodního rizika i rizika likvidity a b) profily účinnosti spjaté s těmito možnostmi, přičemž by pomohlo stanovit nejbezpečnější a nejúčinnější model. ECB je připravena k tomuto posouzení přispět.
  Dále by neměla existovat nejistota, pokud se týká přesného rozsahu bankovních doplňkových služeb, které by určené úvěrové instituce byly oprávněny vykonávat (26), obezřetnostních požadavků, které by se na tyto instituce vztahovaly, jakož i stupeň autonomie těchto institucí vůči bankovnímu právnímu rámci (27). |
| --- | --- |

5.3

Rámec pro poskytování bankovních doplňkových služeb by měl být provázen vhodným zmírněním rizik, přičemž by mělo být zaručeno, aby centrální depozitáře mohly své služby poskytovat účinným způsobem. S ohledem na zásadní povahu této problematiky by zřejmě bylo vhodné provést komplexnější posouzení různých možností poskytování bankovních doplňkových služeb. Toto posouzení by bylo užitečné k tomu, aby se v plném rozsahu určila a) různá rizika včetně rizika souvisejícího s řešením problémů, jakož i právního, úvěrového, operačního a obchodního rizika i rizika likvidity a b) profily účinnosti spjaté s těmito možnostmi, přičemž by pomohlo stanovit nejbezpečnější a nejúčinnější model. ECB je připravena k tomuto posouzení přispět.

Dále by neměla existovat nejistota, pokud se týká přesného rozsahu bankovních doplňkových služeb, které by určené úvěrové instituce byly oprávněny vykonávat (26), obezřetnostních požadavků, které by se na tyto instituce vztahovaly, jakož i stupeň autonomie těchto institucí vůči bankovnímu právnímu rámci (27).

| 5.4 | Navrhované nařízení omezuje poskytování služeb určenou úvěrovou institucí, která patří do stejné skupiny jako centrální depozitář (28). ECB vychází z toho, že důvodem tohoto omezení jsou úvahy týkající se rizik, zejména zabránění účinku přelévání. ECB doporučuje toto omezení rozšířit na všechny úvěrové instituce, které účastníkům vypořádacího systému poskytují bankovní služby uvedené v oddílu C přílohy, s ohledem na možné negativní účinky případného řešení problémů nebo insolvence úvěrové instituce na schopnost centrálního depozitáře nadále plnit své funkce, zejména funkce založené na mechanismu dodání proti zaplacení. |
| --- | --- |

5.4

Navrhované nařízení omezuje poskytování služeb určenou úvěrovou institucí, která patří do stejné skupiny jako centrální depozitář (28). ECB vychází z toho, že důvodem tohoto omezení jsou úvahy týkající se rizik, zejména zabránění účinku přelévání. ECB doporučuje toto omezení rozšířit na všechny úvěrové instituce, které účastníkům vypořádacího systému poskytují bankovní služby uvedené v oddílu C přílohy, s ohledem na možné negativní účinky případného řešení problémů nebo insolvence úvěrové instituce na schopnost centrálního depozitáře nadále plnit své funkce, zejména funkce založené na mechanismu dodání proti zaplacení.

| 5.5 | V neposlední řadě má ECB za to, že navrhovaný postup pro udělování výjimek je poněkud složitý a mohl by být v zájmu dosažení nezbytné míry jistoty a jednotnosti zefektivněn. Pro účely určování, zda má být výjimka udělena či nikoli, by kromě nezbytných kvalitativních kritérií uvedených v návrhu mělo být zejména zajištěno přijetí objektivních kritérií včetně kvantitativních kritérií, pokud je to možné. |
| --- | --- |

5.5

V neposlední řadě má ECB za to, že navrhovaný postup pro udělování výjimek je poněkud složitý a mohl by být v zájmu dosažení nezbytné míry jistoty a jednotnosti zefektivněn. Pro účely určování, zda má být výjimka udělena či nikoli, by kromě nezbytných kvalitativních kritérií uvedených v návrhu mělo být zejména zajištěno přijetí objektivních kritérií včetně kvantitativních kritérií, pokud je to možné.

6.   Soulad s globálními standardy platnými pro centrální depozitáře

Navrhované nařízení uznává, že nařízení by mělo vycházet ze stávajících doporučení vypracovaných CPSS-IOSCO (29). Mezi zásadami CPSS-IOSCO a navrhovaným nařízením však existuje určitý nesoulad, který ECB doporučuje odstranit. Navrhované nařízení například neupravuje požadavky týkající se zprostředkované účasti (30). Navrhované nařízení kromě toho zmiňuje nezbytnost řídit rizika vyplývající ze vzájemné provázanosti (31) jen v souvislosti s operačním rizikem (32). Nesoulad existuje i ohledně řízení rizika likvidity (33), tj. navrhované nařízení nerozlišuje mezi systémy s odloženým netto vypořádáním, které poskytují záruku zúčtování, a těmito systémy, které tuto záruku neposkytují. To není v souladu se zásadami CPSS-IOSCO, které vyžadují, aby systémy s odloženým netto vypořádáním, které poskytují záruku zúčtování, kryly úvěrové a likviditní expozice v plném rozsahu, zatímco systémy s odloženým netto vypořádáním bez záruky zúčtování mají krýt úvěrové expozice vůči dvěma největším účastníkům a jejich přidruženým společnostem a likviditní expozice vůči největšímu účastníkovi a jeho přidruženým společnostem.

7.   Externí zajišťování služeb u veřejných subjektů

Navrhované nařízení zavádí požadavky, které musí centrální depozitáře splňovat při externím zajišťování části své činnosti (34). Je dána výjimka pro případ, že centrální depozitář zajišťuje určité své operace externě u veřejných subjektů, za předpokladu, že se toto zajišťování řídí příslušným právním, regulačním a organizačním rámcem. ECB si všímá skutečnosti, že tato výjimka by se vztahovala na stávající projekt T2S prováděný Eurosystémem. ECB vítá tuto výjimku, která zohledňuje, že externí zajišťování činností může být velmi prospěšné pro hospodářství, přispívá k plnění úkolů Eurosystému a řídí se rámcovou smlouvou, která obsahuje záruky (35).

8.   Kolize právních řádů

Navrhované nařízení stanoví obecné pravidlo, že veškeré otázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k cenným papírům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden účet cenných papírů (36). Zatímco toto obecné pravidlo je v souladu s přístupem, který je uplatňován v jiných právních aktech Unie a který na majetkové aspekty ve vztahu k cenným papírům uplatňuje právo sídla příslušného zprostředkovatele (37), má ECB zásadní námitky vůči zavedení dodatečných kolizních norem, které by nebyly v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a negativně by ovlivnily právní jistotu (38).

Jak ECB uvedla v předchozím stanovisku, zatímco jasná a jednoduchá kolizní norma pro všechny aspekty zaknihovaných cenných papírů je důležitým předpokladem pro účinnou a bezpečnou přeshraniční držbu finančních nástrojů a jejich převod, praktické uplatňování jednotné kolizní úpravy pro přeshraniční zúčtování a vypořádání obchodů s cennými papíry v Unii nadále vykazuje rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o výklad pojmu „místo účtu“ (39). V tomto ohledu ECB považuje za nezbytné harmonizovat různé právní rámce Unie týkající se držby a zcizování cenných papírů, jakož i výkon práv spojených s cennými papíry v souladu se závěrečnou zprávou Skupiny pro právní jistotu (40).

9.   Zvláštní úprava řešení problémů centrálních depozitářů

Vzhledem k tomu, že navrhované nařízení neobsahuje zvláštní ucelenou úpravu řešení problémů centrálních depozitářů, doporučuje ECB tuto úpravu zavést.

Tam, kde ECB doporučuje změnu navrhovaného nařízení, jsou v příloze uvedeny konkrétní pozměňovací návrhy spolu s příslušným odůvodněním.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. srpna 2012.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 73 final.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1). V současné době probíhá přezkum této směrnice. Viz návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, KOM(2011) 656 v konečném znění, a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (nařízení o infrastruktuře evropských trhů) o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, KOM(2011) 652 v konečném znění.

2

(3)  Viz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů, KOM(2010) 484 v konečném znění.

3

(4)  Viz odstavec 1 důvodové zprávy k navrhovanému nařízení.

4

(5)  Viz rovněž odpověď ECB ze dne 22. března 2011 (dále jen „odpověď ECB“) na veřejnou konzultaci Komise k centrálním depozitářům cenných papírů a harmonizaci určitých aspektů vypořádání obchodů s cennými papíry v Evropské unii (dále jen „konzultace Komise“). Odpověď ECB je k dispozici na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Viz čl. 1 odst. 1 navrhovaného nařízení.

6

(7)  Směrnice 2004/39/ES. Návrh Komise zrušit směrnici 2004/39/ES (viz poznámka pod čarou 3) rovněž zahrnuje pojem emisních povolenek.

7

(8)  Viz čl. 4 odst. 18 směrnice 2004/39/ES.

8

(9)  Viz čl. 4 odst. 19 směrnice 2004/39/ES.

9

(10)  Emisní povolenky jsou v navrhovaném nařízení definovány odkazem na nařízení Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

10

(11)  Viz čl. 2 odst. 1 bod 1 a oddíl A přílohy navrhovaného nařízení.

11

(12)  Viz dokument CPSS-IOSCO, „Principles for financial market infrastructures“, duben 2012, jenž je k dispozici na internetových stránkách BIS http://www.bis.org, zejména kapitola 4 (dále jen „zásady CPSS-IOSCO“).

12

(13)  Viz stanovisko ECB CON/2011/1 ze dne 13. ledna 2011 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. C 57, 23.2.2011, s. 1). Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB http://www.ecb.europa.eu

13

(14)  „Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations“, Evropský měnový institut, leden 1998.

14

(15)  Viz zejména Odpovědnost E (Spolupráce s ostatními orgány) v zásadách CPSS-IOSCO.

15

(16)  Unijní legislativní rámec nařízení o infrastruktuře evropských trhů a směrnice 2006/48/ES o přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejím výkonu (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1), jakož i zásady CPSS-IOSCO již upravují zřizování kolegií.

16

(17)  Viz Rada pro finanční stabilitu, „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions — recommendations and time lines“, říjen 2010, s. 8.

17

(18)  Čl. 37 odst. 2 navrhovaného nařízení.

18

(19)  V tomto směru viz zásada 9 v rámci zásad CPSS-IOSCO a doporučení 10 v rámci dokumentu ESCB-CESR s názvem „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union“, květen 2009 (dále jen „doporučení ESCB-CESR“).

19

(20)  V tomto směru viz zásada 9 v rámci zásad CPSS-IOSCO a doporučení 10 v rámci doporučení ESCB-CESR.

20

(21)  Viz zejména hlava IV a oddíl C přílohy navrhovaného nařízení.

21

(22)  Viz směrnice 2006/48/ES a změny, které jsou v současné době projednávány v rámci kompromisních návrhů předsednictví.

22

(23)  V tomto směru viz odstavec 3.2 stanoviska ECB CON/2012/5 ze dne 25. ledna 2012 k návrhu směrnice o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky a k návrhu nařízení o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (Úř. věst. C 105, 11.4.2012, s. 1).

23

(24)  Viz oddíl C přílohy navrhovaného nařízení.

24

(25)  Viz čl. 2 odst. 2 navrhovaného nařízení.

25

(26)  Viz článek 54 navrhovaného nařízení.

26

(27)  V tomto směru viz články 57 a 58 navrhovaného nařízení.

27

(28)  Viz čl. 52 odst. 5 navrhovaného nařízení.

28

(29)  Viz 25. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

29

(30)  Viz zásada 19 v rámci zásad CPSS-IOSCO.

30

(31)  Viz zásada 3 v rámci zásad CPSS-IOSCO.

31

(32)  Čl. 42 odst. 6 navrhovaného nařízení.

32

(33)  Viz zásada 7 v rámci zásad CPSS-IOSCO a článek 57 navrhovaného nařízení.

33

(34)  Viz článek 28 navrhovaného nařízení.

34

(35)  Viz konzultace Komise a odpověď ECB.

35

(36)  Viz čl. 46 odst. 1 navrhovaného nařízení.

36

(37)  Viz článek 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45), článek 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (Úř. věst. L 168, 27.6.2002, s. 43) a článek 24 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15).

37

(38)  Viz čl. 46 odst. 2 navrhovaného nařízení.

38

(39)  V tomto směru viz stanovisko ECB CON/2008/37 ze dne 7. srpna 2008 k návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 98/26/ES a směrnice 2002/47/ES (Úř. věst. C 216, 23.8.2008, s. 1), odstavec 8.

39

(40)  Viz http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf

40

---

PŘÍLOHA

Pozměňovací návrhy

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 6. bod odůvodnění |
| „6. | Rada pro finanční stabilitu vyzvala dne 20. října 2010 ke zvýšení stability základní tržní infrastruktury a požádala o revizi a zkvalitnění stávajících norem. Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) dokončují návrhy celosvětových norem. Mají nahradit doporučení Banky pro mezinárodní platby z roku 2001, která byla v roce 2009 na evropské úrovni zpracována do nezávazných pokynů Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR).“ |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB (1)

Změna č. 1

6. bod odůvodnění

„6.

Rada pro finanční stabilitu vyzvala dne 20. října 2010 ke zvýšení stability základní tržní infrastruktury a požádala o revizi a zkvalitnění stávajících norem. Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) dokončují návrhy celosvětových norem. Mají nahradit doporučení Banky pro mezinárodní platby z roku 2001, která byla v roce 2009 na evropské úrovni zpracována do nezávazných pokynů Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR).“

| „6. | Rada pro finanční stabilitu vyzvala dne 20. října 2010 ke zvýšení stability základní tržní infrastruktury a požádala o revizi a zkvalitnění stávajících norem. V dubnu 2012 zveřejnil Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) zásady pro infrastruktury finančního trhu. Tyto zásady nahrazují doporučení CPSS-IOSCO pro vypořádací systémy z listopadu 2001, která byla na úrovni Unie provedena do doporučení pro vypořádací systémy a pro ústřední protistrany, jež byla společně přijata Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) v květnu 2009.“ |
| --- | --- |

„6.

Rada pro finanční stabilitu vyzvala dne 20. října 2010 ke zvýšení stability základní tržní infrastruktury a požádala o revizi a zkvalitnění stávajících norem. V dubnu 2012 zveřejnil Výbor pro platební a vypořádací systémy (CPSS) Banky pro mezinárodní platby a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) zásady pro infrastruktury finančního trhu. Tyto zásady nahrazují doporučení CPSS-IOSCO pro vypořádací systémy z listopadu 2001, která byla na úrovni Unie provedena do doporučení pro vypořádací systémy a pro ústřední protistrany, jež byla společně přijata Evropským systémem centrálních bank (ESCB) a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) v květnu 2009.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Tato změna zohledňuje přijetí zásad CPSS-IOSCO a vyjasňuje odkaz na ESCB-CESR.

Tato změna zohledňuje přijetí zásad CPSS-IOSCO a vyjasňuje odkaz na ESCB-CESR.

Změna č. 2

Změna č. 2

8. bod odůvodnění

| „8. | Jedním ze základních úkolů Evropského systému centrálních bank je podporovat hladké fungování platebních systémů. V tomto ohledu jeho členové vykonávají dohled a zajišťují účinnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů. Členové Evropského systému centrálních bank často vystupují jako zúčtovatelé pro peněžní složku obchodu s cennými papíry. Jsou rovněž důležitými klienty centrálních depozitářů, které často řídí zajištění operací měnové politiky. Členové Evropského systému centrálních bank by měli být zapojeni do úzké spolupráce tím, že budou konzultováni při udělování povolení centrálním depozitářům a dohledu nad nimi, při uznávání depozitářů ze třetích zemí a při schvalování propojení depozitářů. Rovněž by se měli formou konzultací podílet na stanovení regulačních a prováděcích technických norem, pokynů a doporučení. Tímto nařízením by neměla být dotčena povinnost Evropské centrální banky a národních centrálních bank zajišťovat efektivnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů v Unii a jiných zemích.“ |
| --- | --- |

„8.

Jedním ze základních úkolů Evropského systému centrálních bank je podporovat hladké fungování platebních systémů. V tomto ohledu jeho členové vykonávají dohled a zajišťují účinnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů. Členové Evropského systému centrálních bank často vystupují jako zúčtovatelé pro peněžní složku obchodu s cennými papíry. Jsou rovněž důležitými klienty centrálních depozitářů, které často řídí zajištění operací měnové politiky. Členové Evropského systému centrálních bank by měli být zapojeni do úzké spolupráce tím, že budou konzultováni při udělování povolení centrálním depozitářům a dohledu nad nimi, při uznávání depozitářů ze třetích zemí a při schvalování propojení depozitářů. Rovněž by se měli formou konzultací podílet na stanovení regulačních a prováděcích technických norem, pokynů a doporučení. Tímto nařízením by neměla být dotčena povinnost Evropské centrální banky a národních centrálních bank zajišťovat efektivnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů v Unii a jiných zemích.“

| „8. | Jedním ze základních úkolů Evropského systému centrálních bank je podporovat hladké fungování platebních systémů. V tomto ohledu jeho členové vykonávají dohled a zajišťují účinnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů. Členové Evropského systému centrálních bank často vystupují jako zúčtovatelé pro peněžní složku obchodu s cennými papíry. Jsou rovněž důležitými klienty centrálních depozitářů, které často řídí zajištění operací měnové politiky. Členové Evropského systému centrálních bank by měli být zapojeni do úzké spolupráce a být konzultováni při udělování povolení centrálním depozitářům a dohledu nad nimi, při uznávání depozitářů ze třetích zemí a při schvalování propojení depozitářů. S cílem zabránit vzniku souběžných souborů pravidel by se rovněž měli podílet na stanovení regulačních a prováděcích technických norem, pokynů a doporučení a být k nim konzultováni. Tímto nařízením není dotčena povinnost Evropské centrální banky a národních centrálních bank zajišťovat efektivnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů v Unii a jiných zemích. Přístup členů ESCB k informacím má zásadní význam pro náležité plnění jejich úkolů týkajících se dozoru nad infrastrukturami finančního trhu, jakož i pro plnění funkce emisní centrální banky.“ |
| --- | --- |

„8.

Jedním ze základních úkolů Evropského systému centrálních bank je podporovat hladké fungování platebních systémů. V tomto ohledu jeho členové vykonávají dohled a zajišťují účinnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů. Členové Evropského systému centrálních bank často vystupují jako zúčtovatelé pro peněžní složku obchodu s cennými papíry. Jsou rovněž důležitými klienty centrálních depozitářů, které často řídí zajištění operací měnové politiky. Členové Evropského systému centrálních bank by měli být zapojeni do úzké spolupráce a být konzultováni při udělování povolení centrálním depozitářům a dohledu nad nimi, při uznávání depozitářů ze třetích zemí a při schvalování propojení depozitářů. S cílem zabránit vzniku souběžných souborů pravidel by se rovněž měli podílet na stanovení regulačních a prováděcích technických norem, pokynů a doporučení a být k nim konzultováni. Tímto nařízením není dotčena povinnost Evropské centrální banky a národních centrálních bank zajišťovat efektivnost a spolehlivost clearingových a platebních systémů v Unii a jiných zemích. Přístup členů ESCB k informacím má zásadní význam pro náležité plnění jejich úkolů týkajících se dozoru nad infrastrukturami finančního trhu, jakož i pro plnění funkce emisní centrální banky.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zdůraznit význam úzké a rovné spolupráce mezi ESMA a ESCB při přípravě návrhů technických norem. Rovněž se zabývá přístupem relevantních zúčastněných stran k informacím. Tato změna podporuje navrhované změny článku 20.

Cílem této změny je zdůraznit význam úzké a rovné spolupráce mezi ESMA a ESCB při přípravě návrhů technických norem. Rovněž se zabývá přístupem relevantních zúčastněných stran k informacím. Tato změna podporuje navrhované změny článku 20.

Změna č. 3

Změna č. 3

25. bod odůvodnění

| „25. | Vzhledem ke globální povaze finančních trhů a systémovému významu centrálních depozitářů je nezbytné zajistit mezinárodní sbližování obezřetnostních požadavků, jež se na ně vztahují. Ustanovení tohoto nařízení by se měla řídit stávajícími doporučeními vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy, Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry a Evropským systémem centrálních bank ve spolupráci s Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl stávající normy a jejich budoucí vývoj zohlednit při vypracování regulačních technických a prováděcích norem, jakož i pokynů a doporučení požadovaných v tomto nařízení, nebo při návrhu jejich změn.“ |
| --- | --- |

„25.

Vzhledem ke globální povaze finančních trhů a systémovému významu centrálních depozitářů je nezbytné zajistit mezinárodní sbližování obezřetnostních požadavků, jež se na ně vztahují. Ustanovení tohoto nařízení by se měla řídit stávajícími doporučeními vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy, Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry a Evropským systémem centrálních bank ve spolupráci s Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl stávající normy a jejich budoucí vývoj zohlednit při vypracování regulačních technických a prováděcích norem, jakož i pokynů a doporučení požadovaných v tomto nařízení, nebo při návrhu jejich změn.“

| „25. | Vzhledem ke globální povaze finančních trhů a systémovému významu centrálních depozitářů je nezbytné zajistit mezinárodní sbližování obezřetnostních požadavků, jež se na ně vztahují. Ustanovení tohoto nařízení by se měla řídit stávajícími zásadami pro infrastruktury finančního trhu vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy, a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry, doporučeními pro vypořádací systémy vypracovanými Evropským systémem centrálních bank ve spolupráci s Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry a doporučeními pro ústřední protistrany v Evropské unii. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl stávající normy a jejich budoucí vývoj zohlednit při předkládání návrhů regulačních technických a prováděcích norem, jakož i pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení .“ |
| --- | --- |

„25.

Vzhledem ke globální povaze finančních trhů a systémovému významu centrálních depozitářů je nezbytné zajistit mezinárodní sbližování obezřetnostních požadavků, jež se na ně vztahují. Ustanovení tohoto nařízení by se měla řídit stávajícími zásadami pro infrastruktury finančního trhu vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy, a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry, doporučeními pro vypořádací systémy vypracovanými Evropským systémem centrálních bank ve spolupráci s Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry a doporučeními pro ústřední protistrany v Evropské unii. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by měl stávající normy a jejich budoucí vývoj zohlednit při předkládání návrhů regulačních technických a prováděcích norem, jakož i pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení .“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je vyjasnit text tohoto bodu odůvodnění a zohlednit přijetí zásad CPSS-IOSCO.

Cílem této změny je vyjasnit text tohoto bodu odůvodnění a zohlednit přijetí zásad CPSS-IOSCO.

Změna č. 4

Změna č. 4

35. bod odůvodnění

| „35. | Bezpečnost propojení mezi centrálními depozitáři by měly upravovat zvláštní požadavky, aby byl jednotlivým účastníkům depozitářů umožněn přístup do ostatních vypořádacích systémů. Požadavek, aby bankovní doplňkové služby poskytoval samostatný právní subjekt, by neměl centrálním depozitářům bránit tyto služby přijímat, především pokud jsou účastníky vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem. Je obzvláště důležité, aby všechna potenciální rizika vyplývající z tohoto propojení, jako je úvěrové riziko, riziko likvidity, organizační riziko a jakákoli jiná relevantní rizika pro centrální depozitáře, byla zcela omezena. V případě interoperabilního propojení je důležité, aby propojené vypořádací systémy měly shodně stanovený okamžik zadání převodních příkazů do systému, neodvolatelnosti převodních příkazů a neodvolatelnosti převodů cenných papírů a peněžních prostředků. Stejné zásady by se měly vztahovat na centrální depozitáře, které používají společnou IT infrastrukturu pro vypořádání.“ |
| --- | --- |

„35.

Bezpečnost propojení mezi centrálními depozitáři by měly upravovat zvláštní požadavky, aby byl jednotlivým účastníkům depozitářů umožněn přístup do ostatních vypořádacích systémů. Požadavek, aby bankovní doplňkové služby poskytoval samostatný právní subjekt, by neměl centrálním depozitářům bránit tyto služby přijímat, především pokud jsou účastníky vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem. Je obzvláště důležité, aby všechna potenciální rizika vyplývající z tohoto propojení, jako je úvěrové riziko, riziko likvidity, organizační riziko a jakákoli jiná relevantní rizika pro centrální depozitáře, byla zcela omezena. V případě interoperabilního propojení je důležité, aby propojené vypořádací systémy měly shodně stanovený okamžik zadání převodních příkazů do systému, neodvolatelnosti převodních příkazů a neodvolatelnosti převodů cenných papírů a peněžních prostředků. Stejné zásady by se měly vztahovat na centrální depozitáře, které používají společnou IT infrastrukturu pro vypořádání.“

| „35. | Bezpečnost propojení mezi centrálními depozitáři by měly upravovat zvláštní požadavky, aby byl jednotlivým účastníkům depozitářů umožněn přístup do ostatních vypořádacích systémů. Požadavek, aby bankovní doplňkové služby poskytoval samostatný právní subjekt, by neměl centrálním depozitářům bránit tyto služby přijímat, především pokud jsou účastníky vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem. Je obzvláště důležité, aby všechna potenciální rizika vyplývající z tohoto propojení, jako je úvěrové riziko, riziko likvidity, organizační riziko a jakákoli jiná relevantní rizika pro centrální depozitáře, byla zcela omezena. V případě interoperabilního propojení směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby systémy v co nejvyšší míře zajistily, aby měly koordinovaná pravidla, pokud se týká okamžiku zadání převodních příkazů do systému, neodvolatelnosti převodních příkazů a neodvolatelnosti převodů cenných papírů a peněžních prostředků. Stejné zásady by se měly vztahovat na centrální depozitáře, které používají společnou IT infrastrukturu pro vypořádání.“ |
| --- | --- |

„35.

Bezpečnost propojení mezi centrálními depozitáři by měly upravovat zvláštní požadavky, aby byl jednotlivým účastníkům depozitářů umožněn přístup do ostatních vypořádacích systémů. Požadavek, aby bankovní doplňkové služby poskytoval samostatný právní subjekt, by neměl centrálním depozitářům bránit tyto služby přijímat, především pokud jsou účastníky vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem. Je obzvláště důležité, aby všechna potenciální rizika vyplývající z tohoto propojení, jako je úvěrové riziko, riziko likvidity, organizační riziko a jakákoli jiná relevantní rizika pro centrální depozitáře, byla zcela omezena. V případě interoperabilního propojení směrnice 98/26/ES vyžaduje, aby systémy v co nejvyšší míře zajistily, aby měly koordinovaná pravidla, pokud se týká okamžiku zadání převodních příkazů do systému, neodvolatelnosti převodních příkazů a neodvolatelnosti převodů cenných papírů a peněžních prostředků. Stejné zásady by se měly vztahovat na centrální depozitáře, které používají společnou IT infrastrukturu pro vypořádání.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Změna zavádí odkaz na směrnici 98/26/ES, neboť čl. 3 odst. 4 této směrnice vyžaduje, aby systémy v co nejvyšší míře koordinovaly pravidla všech dotčených interoperabilních systémů. Viz rovněž návrh vložit nový odstavec do článku 45 navrhovaného nařízení.

Změna zavádí odkaz na směrnici 98/26/ES, neboť čl. 3 odst. 4 této směrnice vyžaduje, aby systémy v co nejvyšší míře koordinovaly pravidla všech dotčených interoperabilních systémů. Viz rovněž návrh vložit nový odstavec do článku 45 navrhovaného nařízení.

Změna č. 5

Změna č. 5

Čl. 1 odst. 4 a čl. 1 odst. 5 (nový)

„4.   Články 9 až 18 a 20, jakož i ustanovení hlavy IV se nevztahují na členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), jiné vnitrostátní subjekty členských států plnící podobné funkce nebo veřejné subjekty členských států pověřené správou veřejného dluhu nebo do ní zasahující.“

„4.   Toto nařízení se nevztahuje na členy Evropského systému centrálních bank (ESCB), nebo veřejné subjekty členských států pověřené správou veřejného dluhu nebo do ní zasahující.

5.   Bez ohledu na odstavec 4 se toto nařízení, s výjimkou čl. 7 odst. 1 a článků 9 až 18, 20, 25 a 44 a ustanovení hlavy IV, vztahuje na členy ESCB, pokud provozují vypořádací systém a poskytují základní služby uvedené v oddílu A přílohy.“

Odůvodnění

Odůvodnění

ECB podporuje, aby pro členy ESCB byla zakotvena obecná výjimka z právních předpisů týkajících se finančních služeb. Současně podporuje, aby se navrhované nařízení s výjimkou požadavků na povolení a dohled, které jsou uvedeny v článcích 9 až 18 a 20, a s výjimkou hlavy IV vztahovalo na členy ESCB, kteří provozují vypořádací systémy. Cílem této změny je právě toto zakotvit. Kromě toho se vypouští odkaz na jiné vnitrostátní subjekty členských států plnící podobné funkce, neboť s ohledem na odkaz na členy ESCB je tento odkaz nadbytečný.

ECB podporuje, aby pro členy ESCB byla zakotvena obecná výjimka z právních předpisů týkajících se finančních služeb. Současně podporuje, aby se navrhované nařízení s výjimkou požadavků na povolení a dohled, které jsou uvedeny v článcích 9 až 18 a 20, a s výjimkou hlavy IV vztahovalo na členy ESCB, kteří provozují vypořádací systémy. Cílem této změny je právě toto zakotvit. Kromě toho se vypouští odkaz na jiné vnitrostátní subjekty členských států plnící podobné funkce, neboť s ohledem na odkaz na členy ESCB je tento odkaz nadbytečný.

Změna č. 6

Změna č. 6

Čl. 2 odst. 1

„ „centrálním depozitářem cenných papírů“ (dále jen „centrální depozitář“) se rozumí právnická osoba, která provozuje vypořádací systém, jak je uvedeno v příloze v oddíle A bodě 3, a poskytuje alespoň jednu další základní službu uvedenou v příloze v oddíle A;“

„ „centrálním depozitářem cenných papírů“ (dále jen „centrální depozitář“) se rozumí právnická osoba, která poskytuje alespoň jednu základní službu uvedenou v příloze v oddíle A;“

Odůvodnění

Odůvodnění

Touto změnou se mění definice centrálního depozitáře, aby se zamezilo regulatorní arbitráži, k níž by mohlo dojít, kdyby centrální depozitář vytvořil dva nebo tři právní subjekty, jež by poskytovaly různé základní služby, aniž by se na ně vztahovalo nařízení, které platí pro centrální depozitáře. ECB má za to, že nařízení by se mělo vztahovat na jakoukoli právnickou osobu, která poskytuje kteroukoli ze tří základních služeb uvedených v oddíle A přílohy.

Touto změnou se mění definice centrálního depozitáře, aby se zamezilo regulatorní arbitráži, k níž by mohlo dojít, kdyby centrální depozitář vytvořil dva nebo tři právní subjekty, jež by poskytovaly různé základní služby, aniž by se na ně vztahovalo nařízení, které platí pro centrální depozitáře. ECB má za to, že nařízení by se mělo vztahovat na jakoukoli právnickou osobu, která poskytuje kteroukoli ze tří základních služeb uvedených v oddíle A přílohy.

Změna č. 7

Změna č. 7

Čl. 3 odst. 1

„1.   Společnost vydávající převoditelné cenné papíry, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích, zajistí, aby tyto cenné papíry byly zachyceny v zaknihované podobě prostřednictvím imobilizace vydáním hromadného cenného papíru zastupujícího celou emisi nebo formou přímé emise cenných papírů v dematerializované podobě.“

„1.   Právní subjekt vydávající převoditelné cenné papíry, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích, zajistí, aby tyto cenné papíry byly zachyceny v zaknihované podobě prostřednictvím imobilizace vydáním hromadného cenného papíru zastupujícího celou emisi nebo formou přímé emise cenných papírů v dematerializované podobě.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Převoditelné cenné papíry mohou vydávat společnosti a jiné právní subjekty jako například členské státy, regionální či místní orgány členských států či veřejné mezinárodní instituce. ECB navrhuje rozšířit oblast působnosti čl. 3 odst. 1 navrhovaného nařízení tím, že se pojem „společnost“ nahradí pojmem „právní subjekt“, čímž se zahrnou i emitenti, kteří nejsou společnostmi. Bude-li návrh přijat, měl by být odpovídajícím způsobem změněn čl. 4 odst. 1 navrhovaného nařízení.

Převoditelné cenné papíry mohou vydávat společnosti a jiné právní subjekty jako například členské státy, regionální či místní orgány členských států či veřejné mezinárodní instituce. ECB navrhuje rozšířit oblast působnosti čl. 3 odst. 1 navrhovaného nařízení tím, že se pojem „společnost“ nahradí pojmem „právní subjekt“, čímž se zahrnou i emitenti, kteří nejsou společnostmi. Bude-li návrh přijat, měl by být odpovídajícím způsobem změněn čl. 4 odst. 1 navrhovaného nařízení.

Změna č. 8

Změna č. 8

Čl. 6 odst. 4

„4.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem k upřesnění postupů uvedených v odstavcích 1 a 2, které mají umožnit potvrzení příslušných údajů obchodů a usnadnit vypořádání, a podrobností týkajících se nástrojů pro sledování uvedených v odstavci 3, pomocí nichž má být zjišťováno pravděpodobné selhání vypořádání.

[...]“

„4.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy Evropského systému centrálních bank vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění postupů uvedených v odstavcích 1 a 2, které mají umožnit potvrzení příslušných údajů obchodů a usnadnit vypořádání, a podrobností týkajících se nástrojů pro sledování uvedených v odstavci 3, pomocí nichž má být zjišťováno pravděpodobné selhání vypořádání.

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem změny je zajistit, aby se ESCB mohla v dostatečné míře zapojit do přípravy návrhů regulačních norem, které vypracovává ESMA.

Cílem změny je zajistit, aby se ESCB mohla v dostatečné míře zapojit do přípravy návrhů regulačních norem, které vypracovává ESMA.

Změna č. 9

Změna č. 9

Čl. 7 odst. 1

„1.   Centrální depozitář u každého vypořádacího systému, který provozuje, zavede systém pro sledování případů selhání vypořádání obchodů s finančními nástroji uvedenými v čl 5 odst. 1. Pravidelně předkládá zprávy příslušnému orgánu a každé osobě s oprávněným zájmem, pokud jde o počet a podrobnosti případů selhání vypořádání a další důležité informace. Příslušné orgány sdílejí veškeré důležité informace o případech selhání vypořádání s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.“

„1.   Centrální depozitář u každého vypořádacího systému, který provozuje, zavede systém pro sledování případů selhání vypořádání obchodů s finančními nástroji uvedenými v čl. 5 odst. 1. Pravidelně předkládá zprávy příslušnému orgánu, orgánům uvedeným v článku 11 a každé osobě s oprávněným zájmem, pokud jde o počet a podrobnosti případů selhání vypořádání a další důležité informace. Příslušné orgány sdílejí veškeré důležité informace o případech selhání vypořádání s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zajistit, aby příslušné orgány i členové ESCB měli včas k dispozici náležité informace.

Cílem této změny je zajistit, aby příslušné orgány i členové ESCB měli včas k dispozici náležité informace.

Změna č. 10

Změna č. 10

Článek 8

„1.   Příslušný orgán členského státu, jehož právem se řídí vypořádací systém provozovaný centrálním depozitářem, je příslušný pro zajištění uplatňování článků 6 a 7 a sledování ukládání sankcí v úzké spolupráci s orgány příslušnými pro dohled nad regulovanými trhy, mnohostrannými obchodními systémy, organizovanými obchodními systémy a ústředními protistranami uvedenými v článku 7. Orgány sledují zejména ukládání sankcí uvedených v čl. 7 odst. 2 a 4 a opatření uvedených v čl. 7 odst. 6.

2.   S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii v souvislosti s články 6 a 7 tohoto nařízení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydávat pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

„1.   Orgán , uvedený v článku 10
  odpovídá za zajištění uplatňování článků 6 a 7 a sledování ukládání sankcí v úzké spolupráci s orgány příslušnými pro dohled nad regulovanými trhy, mnohostrannými obchodními systémy, organizovanými obchodními systémy a ústředními protistranami uvedenými v článku 7 a orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1. Orgány sledují zejména ukládání sankcí uvedených v čl. 7 odst. 2 a 4 a opatření uvedených v čl. 7 odst. 6.

2.   S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii v souvislosti s články 6 a 7 tohoto nařízení může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vydávat pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V článku 1 navrhovaného nařízení není obsažena definice pojmu „příslušný orgán“. Cílem změny odstavce 1 je objasnit, že orgány uvedené v článku 10 a čl. 11 odst. 1 by měly zajišťovat soulad s články 6 a 7. ECB si dále všímá skutečnosti, že odkaz na rozhodné právo není v souladu s terminologií používanou ve směrnici 98/26/ES
   (2). Cílem změny odstavce 2 je zajistit, aby se členové ESCB mohli v dostatečné míře zapojit do přípravy pokynů. Odpovídajícím způsobem by měly být změněny čl. 7odst. 8, čl. 15 odst. 7 až 8, čl. 20 odst. 8 až 9, čl. 24 odst. 8, čl. 27 odst. 3 až 4, čl. 30 odst. 6, čl. 34 odst. 4, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 9, čl. 42 odst. 7, čl. 44 odst. 3, čl. 47 odst. 6, čl. 50 odst. 6, čl. 51 odst. 5, čl. 53 odst. 6, čl. 57 odst. 5 a čl. 58 odst. 4.

V článku 1 navrhovaného nařízení není obsažena definice pojmu „příslušný orgán“. Cílem změny odstavce 1 je objasnit, že orgány uvedené v článku 10 a čl. 11 odst. 1 by měly zajišťovat soulad s články 6 a 7. ECB si dále všímá skutečnosti, že odkaz na rozhodné právo není v souladu s terminologií používanou ve směrnici 98/26/ES

2

Cílem změny odstavce 2 je zajistit, aby se členové ESCB mohli v dostatečné míře zapojit do přípravy pokynů. Odpovídajícím způsobem by měly být změněny čl. 7odst. 8, čl. 15 odst. 7 až 8, čl. 20 odst. 8 až 9, čl. 24 odst. 8, čl. 27 odst. 3 až 4, čl. 30 odst. 6, čl. 34 odst. 4, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 9, čl. 42 odst. 7, čl. 44 odst. 3, čl. 47 odst. 6, čl. 50 odst. 6, čl. 51 odst. 5, čl. 53 odst. 6, čl. 57 odst. 5 a čl. 58 odst. 4.

Změna č. 11

Změna č. 11

Čl. 11 odst. 1

„1.   Následující orgány se podílejí na povolování centrálních depozitářů a dohledu nad nimi, kdykoli je to výslovně uvedeno v tomto nařízení:

| a) | orgán příslušný pro dohled nad vypořádacím systémem provozovaným centrálním depozitářem v členském státě, jehož právem se tento vypořádací systém řídí; |
| --- | --- |

a)

orgán příslušný pro dohled nad vypořádacím systémem provozovaným centrálním depozitářem v členském státě, jehož právem se tento vypořádací systém řídí;

| b) | případně centrální banka v Unii, na jejíchž účtech dochází k peněžnímu vypořádání obchodů ve vypořádacím systému provozovaném centrálním depozitářem, nebo v případě vypořádání prostřednictvím úvěrové instituce v souladu s hlavou IV centrální banka v Unii, která vydává příslušnou menu.“ |
| --- | --- |

b)

případně centrální banka v Unii, na jejíchž účtech dochází k peněžnímu vypořádání obchodů ve vypořádacím systému provozovaném centrálním depozitářem, nebo v případě vypořádání prostřednictvím úvěrové instituce v souladu s hlavou IV centrální banka v Unii, která vydává příslušnou menu.“

„1.   Následující orgány se podílejí na povolování centrálních depozitářů a dohledu nad nimi, kdykoli je to výslovně uvedeno v tomto nařízení:

| a) | orgán příslušný pro dohled nad vypořádacím systémem provozovaným centrálním depozitářem v členském státě, jehož právem se tento vypořádací systém řídí; |
| --- | --- |

a)

orgán příslušný pro dohled nad vypořádacím systémem provozovaným centrálním depozitářem v členském státě, jehož právem se tento vypořádací systém řídí;

| b) | centrální banka v Unii, která vydává měnu, v níž dochází k vypořádání; |
| --- | --- |

b)

centrální banka v Unii, která vydává měnu, v níž dochází k vypořádání;

| c) | případně člen ESCB, na jehož účtech dochází k peněžnímu vypořádání obchodů ve vypořádacím systému provozovaném centrálním depozitářem, .“ |
| --- | --- |

c)

případně člen ESCB, na jehož účtech dochází k peněžnímu vypořádání obchodů ve vypořádacím systému provozovaném centrálním depozitářem, .“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je objasnit úlohu emisní centrální banky, jakož i skutečnost, že vypořádáním v penězích centrální banky by se mělo rozumět vypořádání v měně, kterou tato centrální banka vydává.

Cílem této změny je objasnit úlohu emisní centrální banky, jakož i skutečnost, že vypořádáním v penězích centrální banky by se mělo rozumět vypořádání v měně, kterou tato centrální banka vydává.

Změna č. 12

Změna č. 12

Čl. 12 odst. 1 druhý pododstavec

„S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii, včetně spolupráce mezi orgány uvedenými v článcích 9 a 11 při různém posuzování nezbytném pro uplatňování tohoto nařízení, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vydávat pokyny určené orgánům uvedeným v článku 9 v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

„S cílem zajistit jednotné, účinné a efektivní postupy dohledu v Unii, včetně spolupráce mezi orgány uvedenými v článcích 9 a 11 při různém posuzování nezbytném pro uplatňování tohoto nařízení, může Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vydávat pokyny určené orgánům uvedeným v článku 9 v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem navrhované změny je zajistit náležité zapojení členů ESCB jakožto orgánů uvedených v článku 11 navrhovaného nařízení do přípravy pokynů.

Cílem navrhované změny je zajistit náležité zapojení členů ESCB jakožto orgánů uvedených v článku 11 navrhovaného nařízení do přípravy pokynů.

Změna č. 13

Změna č. 13

Článek 13

„Orgány uvedené v článcích 9 a 11 neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy a všechny ostatní orgány o naléhavé situaci týkající se centrálního depozitáře, včetně jakýchkoli změn na finančních trzích, které mohou mít nepříznivý dopad na likviditu trhu a stabilitu finančního systému v některém z členských států, v nichž je centrální depozitář nebo jeden z jeho účastníků usazen.“

„Aniž je dotčeno oznámení uvedené v článku 6 směrnice 98/26/ES, orgány uvedené v článcích 9 a 11 neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy, ESRB a všechny ostatní orgány o naléhavé situaci týkající se centrálního depozitáře, včetně jakýchkoli změn na finančních trzích, které mohou mít nepříznivý dopad na likviditu trhu, stabilitu měny, v níž dochází k vypořádání, jednotnost měnové politiky a stabilitu finančního systému v některém z členských států, v nichž je centrální depozitář nebo jeden z jeho účastníků usazen.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zajistit zapojení ESRB s ohledem na povahu uvedené naléhavé situace, která může ovlivnit stabilitu finančního systému. Jejím cílem je rovněž objasnit, že stabilita příslušných měn a jednotnost měnové politiky jsou důležitými faktory pro bezpečnost centrálních depozitářů. Postupy poskytování informací uvedenými v tomto článku by nemělo být dotčeno oznámení vyžadované na základě čl. 6 odst. 3 směrnice 98/26/ES.

Cílem této změny je zajistit zapojení ESRB s ohledem na povahu uvedené naléhavé situace, která může ovlivnit stabilitu finančního systému. Jejím cílem je rovněž objasnit, že stabilita příslušných měn a jednotnost měnové politiky jsou důležitými faktory pro bezpečnost centrálních depozitářů. Postupy poskytování informací uvedenými v tomto článku by nemělo být dotčeno oznámení vyžadované na základě čl. 6 odst. 3 směrnice 98/26/ES.

Změna č. 14

Změna č. 14

Čl. 15 odst. 5

„5.   Příslušný orgán před udělením povolení žádajícímu centrálnímu depozitáři konzultuje příslušné orgány druhého zúčastněného členského státu v případě, že:

[...]“

„5.   Příslušný orgán před udělením povolení žádajícímu centrálnímu depozitáři konzultuje příslušné orgány a orgány, uvedené v článku 11, druhého zúčastněného členského státu v případě, že:

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Zásady CPSS-IOSCO zdůrazňují význam spolupráce mezi centrálními bankami, orgány dohledu a jinými příslušnými orgány. Cílem navrhované změny je zajistit tuto spolupráci, pokud se týká pravidel platných pro udělování povolení centrálním depozitářům. Bude-li návrh přijat, měly by být odpovídajícím způsobem změněny čl. 17 odst. 2, čl. 18 odst. 2, článek 22 a článek 23 navrhovaného nařízení.

Zásady CPSS-IOSCO zdůrazňují význam spolupráce mezi centrálními bankami, orgány dohledu a jinými příslušnými orgány. Cílem navrhované změny je zajistit tuto spolupráci, pokud se týká pravidel platných pro udělování povolení centrálním depozitářům. Bude-li návrh přijat, měly by být odpovídajícím způsobem změněny čl. 17 odst. 2, čl. 18 odst. 2, článek 22 a článek 23 navrhovaného nařízení.

Změna č. 15

Změna č. 15

Čl. 17 odst. 1 písm. d)

„Povolený centrální depozitář předloží příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, žádost o povolení, přeje-li si externě zajišťovat určitou základní službu u třetí strany podle článku 28 nebo rozšířit svou činnost o jednu nebo více z těchto činností:

[...]

| d) | zřízení propojení centrálních depozitářů.“ |
| --- | --- |

d)

zřízení propojení centrálních depozitářů.“

„Povolený centrální depozitář předloží příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, žádost o povolení, přeje-li si externě zajišťovat určitou základní službu u třetí strany podle článku 28 nebo rozšířit svou činnost o jednu nebo více z těchto činností:

[...];

| d) | zřízení interoperabilního propojení .“ |
| --- | --- |

d)

zřízení interoperabilního propojení .“

Odůvodnění

Odůvodnění

S ohledem na administrativní zátěž by měl být postup zakotvený v čl. 17 odst. 1 omezen na interoperabilní propojení centrálních depozitářů. ECB rovněž navrhuje, aby obdobné změny byly provedeny i v čl. 45 odst. 2 a v čl. 50 odst. 3 navrhovaného nařízení.

S ohledem na administrativní zátěž by měl být postup zakotvený v čl. 17 odst. 1 omezen na interoperabilní propojení centrálních depozitářů. ECB rovněž navrhuje, aby obdobné změny byly provedeny i v čl. 45 odst. 2 a v čl. 50 odst. 3 navrhovaného nařízení.

Změna č. 16

Změna č. 16

Čl. 19 odst. 2

„2.   Centrální banky neprodleně informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o každém centrálním depozitáři, který provozují.“

„2.   Členové ESCB informují Evropský orgán pro cenné papíry a trhy o každém vypořádacím systému, který provozují.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem změny je objasnit rozsah působnosti čl. 19 odst. 2. V souladu s 9. bodem odůvodnění a s čl. 1 odst. 4 navrhovaného nařízení tato změna objasňuje, že členové ESCB neprovozují centrální depozitáře, avšak mohou provozovat vypořádací systém a poskytovat jiné základní služby uvedené v oddílu A přílohy.

Cílem změny je objasnit rozsah působnosti čl. 19 odst. 2. V souladu s 9. bodem odůvodnění a s čl. 1 odst. 4 navrhovaného nařízení tato změna objasňuje, že členové ESCB neprovozují centrální depozitáře, avšak mohou provozovat vypořádací systém a poskytovat jiné základní služby uvedené v oddílu A přílohy.

Změna č. 17

Změna č. 17

Článek 20

„1.   Příslušný orgán alespoň jednou ročně prověří opatření, strategie, procesy a mechanismy zavedené centrálním depozitářem z hlediska souladu s tímto nařízením a vyhodnotí rizika, kterým centrální depozitář je nebo může být vystaven.

[...]

4.   Při prověření a vyhodnocení podle odstavce 1 konzultuje příslušný orgán v rané fázi příslušné orgány uvedené v článku 11 ohledně fungování vypořádacích systémů provozovaných daným centrálním depozitářem.

5.   Příslušný orgán pravidelně a alespoň jednou ročně informuje příslušné orgány uvedené v článku 11 o výsledcích prověření a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí.

[...]“

„1.   Příslušný orgán alespoň jednou ročně prověří opatření, strategie, procesy a mechanismy zavedené centrálním depozitářem z hlediska souladu s tímto nařízením a vyhodnotí rizika, kterým centrální depozitář je nebo může být vystaven nebo která jsou nebo mohou být s jeho činností spojena. Příslušný orgán je oprávněn shromažďovat veškeré relevantní informace, které jsou pro dané vyhodnocení nezbytné.

[...]

4.   Při prověření a vyhodnocení podle odstavce 1 příslušný orgán v rané fázi úzce spolupracuje s příslušnými orgány uvedenými v článku 11 ohledně fungování vypořádacích systémů provozovaných daným centrálním depozitářem.

5.   Příslušný orgán pravidelně předem projednává s příslušnými orgány uvedenými v článku 11 výsledky prověření a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí.

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem změny v odstavci 1 je zajistit, aby příslušné orgány shromažďovaly a získávaly veškeré relevantní informace, které jsou nezbytné pro vyhodnocení a makroobezřetnostní analýzu rizik, kterým centrální depozitář je či může být vystaven, včetně rizik spojených s jeho systémovou úlohou.

Cílem změny v odstavci 1 je zajistit, aby příslušné orgány shromažďovaly a získávaly veškeré relevantní informace, které jsou nezbytné pro vyhodnocení a makroobezřetnostní analýzu rizik, kterým centrální depozitář je či může být vystaven, včetně rizik spojených s jeho systémovou úlohou.

Cílem změn v odstavcích 4 a 5 je formalizovat úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány, orgány dozoru a jinými příslušnými orgány.

Cílem změn v odstavcích 4 a 5 je formalizovat úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány, orgány dozoru a jinými příslušnými orgány.

Změna č. 18

Změna č. 18

Čl. 21 odst. 2

„2.   Centrální depozitář, který zamýšlí poskytovat služby poprvé na území jiného členského státu nebo změnit rozsah poskytovaných služeb, sdělí příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, tyto informace:

| a) | členský stát, ve kterém hodlá provozovat činnost; |
| --- | --- |

a)

členský stát, ve kterém hodlá provozovat činnost;

| b) | podnikatelský plán, v němž jsou uvedeny především služby, které hodlá poskytovat; |
| --- | --- |

b)

podnikatelský plán, v němž jsou uvedeny především služby, které hodlá poskytovat;

| c) | v případě pobočky organizační strukturu pobočky a jména osob odpovědných za její vedení.“ |
| --- | --- |

c)

v případě pobočky organizační strukturu pobočky a jména osob odpovědných za její vedení.“

„2.   Centrální depozitář, který zamýšlí poskytovat služby poprvé na území jiného členského státu nebo změnit rozsah poskytovaných služeb, sdělí příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazen, tyto informace:

| a) | členský stát, ve kterém hodlá provozovat činnost; |
| --- | --- |

a)

členský stát, ve kterém hodlá provozovat činnost;

| b) | podnikatelský plán, v němž jsou uvedeny především služby, které hodlá poskytovat, včetně měny či měn, které zpracovává; |
| --- | --- |

b)

podnikatelský plán, v němž jsou uvedeny především služby, které hodlá poskytovat, včetně měny či měn, které zpracovává;

| c) | v případě pobočky organizační strukturu pobočky a jména osob odpovědných za její vedení.“ |
| --- | --- |

c)

v případě pobočky organizační strukturu pobočky a jména osob odpovědných za její vedení.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Centrální depozitář by měl informovat o měně či měnách, v nichž provádí vypořádání. Tato informace je nezbytná pro určení emisních centrálních bank, které by měly být zapojeny do procesu povolování a hodnocení tohoto centrálního depozitáře.

Centrální depozitář by měl informovat o měně či měnách, v nichž provádí vypořádání. Tato informace je nezbytná pro určení emisních centrálních bank, které by měly být zapojeny do procesu povolování a hodnocení tohoto centrálního depozitáře.

Změna č. 19

Změna č. 19

Čl. 21 odst. 3

„3.   Do tří měsíců od obdržení informací uvedených v odstavci 2 příslušný orgán sdělí tyto informace příslušnému orgánu hostitelského členského státu, ledaže by měl s ohledem na plánované poskytování služeb důvody pochybovat o přiměřenosti administrativní struktury nebo finanční situace centrálního depozitáře, který zamýšlí poskytovat služby v hostitelském členském státě.“

„3.   Do tří měsíců od obdržení informací uvedených v odstavci 2 příslušný orgán sdělí tyto informace orgánům uvedeným v článku 11 a příslušnému orgánu hostitelského členského státu, ledaže by měl s ohledem na plánované poskytování služeb důvody pochybovat o přiměřenosti administrativní struktury nebo finanční situace centrálního depozitáře, který zamýšlí poskytovat služby v hostitelském členském státě.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem změny je zajistit, aby i orgány uvedené v článku 11 navrhovaného nařízení měly k dispozici okamžitě a na rovném základě informace uvedené v čl. 21 odst. 2 navrhovaného nařízení.

Cílem změny je zajistit, aby i orgány uvedené v článku 11 navrhovaného nařízení měly k dispozici okamžitě a na rovném základě informace uvedené v čl. 21 odst. 2 navrhovaného nařízení.

Změna č. 20

Změna č. 20

Článek 20a Služební tajemství (nový)

[Text neexistuje]

„1.   Povinnost zachovat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro orgány uvedené v článcích 10 a 11, pro ESMA nebo pro auditory a experty pověřené příslušnými orgány, ESMA či ESRB.

Tyto osoby nesmějí sdělit žádné osobě ani žádnému orgánu důvěrné informace, které se dozvědí při plnění svých povinností, s výjimkou souhrnné či celkové formy tak, aby nebylo možno určit totožnost jednotlivého centrálního depozitáře nebo jiné osoby, aniž jsou dotčeny případy, na něž se vztahuje trestní či daňové právo nebo jiná ustanovení tohoto nařízení.

2.   Byl-li na centrální depozitář vyhlášen konkurs nebo nařízena nucená likvidace, lze důvěrné informace, které se netýkají třetích osob, zveřejnit v občanském nebo obchodním soudním řízení, je-li to nutné k průběhu řízení.

3.   Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním a daňovým právem, mohou orgány uvedené v článcích 10 a 11, ESMA anebo subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které obdrží důvěrné informace podle tohoto nařízení, tyto informace použít – v případě příslušných orgánů – pouze k plnění svých povinností a výkonu svých funkcí, včetně zpřístupnění informací nadřízenému orgánu, v oblasti působnosti tohoto nařízení nebo – v případě jiných orgánů, subjektů nebo fyzických či právnických osob – pouze k účelu, ke kterému jim byly poskytnuty, anebo v správních nebo soudních řízeních, která s výkonem těchto funkcí konkrétně souvisejí. Pokud s tím ESMA, příslušný orgán nebo jiný orgán, subjekt nebo osoba sdělující informace souhlasí, může je orgán, který je obdržel, použít pro jiné nekomerční účely.

4.   Veškeré důvěrné informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství podle odstavců 1, 2 a 3.

Tyto podmínky však nebrání ESMA nebo orgánům uvedeným v článcích 10 a 11 ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s jejich úkoly stanovenými právními předpisy a s jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu nebo fyzické či právnické osoby, které tyto informace poskytly.

5.   Odstavce 1, 2 a 3 nebrání orgánům uvedeným v článcích 10 a 11, aby si v souladu s vnitrostátním právem vyměňovaly nebo předávaly důvěrné informace, které neobdržely od příslušného orgánu jiného členského státu.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu služebního tajemství, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20a.

Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu služebního tajemství, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20a.

Změna č. 21

Změna č. 21

Článek 20b Výměna informací (nový)

[Text neexistuje]

„1.   ESMA, orgány uvedené v článcích 10 a 11 a další příslušné orgány si navzájem neprodleně poskytují informace vyžadované pro účely plnění svých povinností.

2.   Orgány uvedené v článcích 10 a 11, jiné příslušné orgány, ESMA a jiné subjekty nebo fyzické a právnické osoby, které získají důvěrné informace při plnění svých povinností podle tohoto nařízení, tyto informace použijí pouze k plnění svých povinností.

3.   Příslušné orgány sdělí informaci ESRB a příslušným členům ESCB, pokud má tato informace význam pro plnění jejich povinností.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu výměny informací, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20b.

Touto změnou ECB navrhuje zavést obdobnou úpravu výměny informací, jakou obsahují odpovídající ustanovení jiných evropských právních předpisů v oblasti finančních služeb jako např. nařízení o infrastruktuře evropských trhů. Za tímto účelem se navrhuje vložit nový článek 20b.

Změna č. 22

Změna č. 22

Čl. 22 odst. 7

„7.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem zavedení standardních formulářů, vzorů a postupů pro spolupráci podle odstavců 1, 3 a 5.

Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

„7.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v úzké spolupráci se členy ESCB vypracuje návrhy prováděcích technických norem za účelem zavedení standardních formulářů, vzorů a postupů pro spolupráci podle odstavců 1, 3 a 5.

Evropský orgán pro cenné papíry a trhy předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Na Komisi je přenesena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zajistit, aby byli členové ESCB náležitě zapojeni do přípravy návrhů prováděcích technických norem.

Cílem této změny je zajistit, aby byli členové ESCB náležitě zapojeni do přípravy návrhů prováděcích technických norem.

Změna č. 23

Změna č. 23

Čl. 23 odst. 2

„2.   Po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uzná Evropský orgán pro cenné papíry a trhy centrální depozitář usazený ve třetí zemi, který požádal o uznání za účelem poskytování služeb uvedených v odstavci 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 6; |
| --- | --- |

a)

Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 6;

| b) | centrální depozitář podléhá účinnému povolování a dohledu, které zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi; |
| --- | --- |

b)

centrální depozitář podléhá účinnému povolování a dohledu, které zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi;

| c) | mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány třetí země byla uzavřena dohoda o spolupráci podle odstavce 7.“ |
| --- | --- |

c)

mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány třetí země byla uzavřena dohoda o spolupráci podle odstavce 7.“

„2.   Po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uzná Evropský orgán pro cenné papíry a trhy centrální depozitář usazený ve třetí zemi, který požádal o uznání za účelem poskytování služeb uvedených v odstavci 1, pokud jsou splněny tyto podmínky:

| a) | Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 6; |
| --- | --- |

a)

Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 6;

| b) | centrální depozitář podléhá účinnému povolování, dohledu a dozoru, popřípadě dozoru, pokud vypořádací systém provozuje centrální banka, které zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi; |
| --- | --- |

b)

centrální depozitář podléhá účinnému povolování, dohledu a dozoru, popřípadě dozoru, pokud vypořádací systém provozuje centrální banka, které zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi;

| c) | mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány třetí země byla uzavřena dohoda o spolupráci podle odstavce 7.“ |
| --- | --- |

c)

mezi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy a příslušnými orgány třetí země byla uzavřena dohoda o spolupráci podle odstavce 7.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zajistit, aby se podmínka uvedená v písmenu b) vztahovala na centrální depozitáře ze třetích zemí, které jsou provozovány centrálními bankami a které podléhají pouze dozoru, jako je tomu v současné době v případě některých centrálních depozitářů provozovaných národními centrálními bankami v Unii. Odst. 2 písm. c) by měl zahrnovat centrální banky jakožto orgány dozoru i jakožto emisní centrální banky.

Cílem této změny je zajistit, aby se podmínka uvedená v písmenu b) vztahovala na centrální depozitáře ze třetích zemí, které jsou provozovány centrálními bankami a které podléhají pouze dozoru, jako je tomu v současné době v případě některých centrálních depozitářů provozovaných národními centrálními bankami v Unii. Odst. 2 písm. c) by měl zahrnovat centrální banky jakožto orgány dozoru i jakožto emisní centrální banky.

Změna č. 24

Změna č. 24

Čl. 23 odst. 3

„3.   Při posuzování, zda jsou podmínky uvedené v odstavci 2 splněny, vede Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultace s těmito subjekty:

| a) | příslušnými orgány členských států, ve kterých centrální depozitář ze třetí země zamýšlí poskytovat služby centrálního depozitáře; |
| --- | --- |

a)

příslušnými orgány členských států, ve kterých centrální depozitář ze třetí země zamýšlí poskytovat služby centrálního depozitáře;

| b) | příslušnými orgány dohledu nad centrálními depozitáři usazenými v Unii, se kterými je centrální depozitář ze třetí země propojen; |
| --- | --- |

b)

příslušnými orgány dohledu nad centrálními depozitáři usazenými v Unii, se kterými je centrální depozitář ze třetí země propojen;

| c) | orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

c)

orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1 písm. a);

| d) | orgánem třetí země příslušným pro povolování a dohled nad centrálními depozitáři.“ |
| --- | --- |

d)

orgánem třetí země příslušným pro povolování a dohled nad centrálními depozitáři.“

„3.   Při posuzování, zda jsou podmínky uvedené v odstavci 2 splněny, vede Evropský orgán pro cenné papíry a trhy konzultace s těmito subjekty:

| a) | příslušnými orgány členských států, ve kterých centrální depozitář ze třetí země zamýšlí poskytovat služby centrálního depozitáře; |
| --- | --- |

a)

příslušnými orgány členských států, ve kterých centrální depozitář ze třetí země zamýšlí poskytovat služby centrálního depozitáře;

| b) | příslušnými orgány dohledu nad centrálními depozitáři usazenými v Unii, se kterými je centrální depozitář ze třetí země propojen; |
| --- | --- |

b)

příslušnými orgány dohledu nad centrálními depozitáři usazenými v Unii, se kterými je centrální depozitář ze třetí země propojen;

| c) | orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1 ; |
| --- | --- |

c)

orgány uvedenými v čl. 11 odst. 1 ;

| d) | orgánem třetí země příslušným pro povolování a dohled nad centrálními depozitáři.“ |
| --- | --- |

d)

orgánem třetí země příslušným pro povolování a dohled nad centrálními depozitáři.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zajistit, aby do posuzování ze strany ESMA byla v souladu se zásadami CPSS-IOSCO zapojena příslušná emisní centrální banka.

Cílem této změny je zajistit, aby do posuzování ze strany ESMA byla v souladu se zásadami CPSS-IOSCO zapojena příslušná emisní centrální banka.

Změna č. 25

Změna č. 25

Čl. 25 odst. 5

„5.   Centrální depozitář jednoznačně vymezí úkoly a povinnosti správní rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu.“

„5.   Centrální depozitář jednoznačně vymezí úkoly a povinnosti správní rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu a auditorovi.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaná změna uvádí toto ustanovení do souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení o infrastruktuře evropských trhů.

Navrhovaná změna uvádí toto ustanovení do souladu s čl. 25 odst. 3 nařízení o infrastruktuře evropských trhů.

Změna č. 26

Změna č. 26

Čl. 28 odst. 5

„5.   Odstavce 1 až 4 se nepoužijí, jestliže centrální depozitář externě zajišťuje některé služby nebo činnosti u veřejného subjektu a toto externí zajišťování se řídí zvláštním právním, regulačním a organizačním rámcem, na němž se veřejný subjekt a příslušný centrální depozitář dohodly a který formalizovaly a který byl schválen příslušnými orgány na základě požadavků stanovených v tomto nařízení.“

„5.   Odstavce 1 až 4 se nepoužijí, jestliže centrální depozitář externě zajišťuje některé služby nebo činnosti u veřejného subjektu a toto externí zajišťování se řídí zvláštním právním, regulačním a organizačním rámcem, na němž se veřejný subjekt a příslušný centrální depozitář dohodly a který formalizovaly a který byl schválen příslušnými orgány dotyčného centrálního depozitáře.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Tato změna obsahuje návrhy redakční povahy. Kromě toho se navrhuje vypustit poslední část věty, neboť navrhované nařízení nestanoví žádné zvláštní požadavky ohledně vytvoření tohoto organizačního rámce.

Tato změna obsahuje návrhy redakční povahy. Kromě toho se navrhuje vypustit poslední část věty, neboť navrhované nařízení nestanoví žádné zvláštní požadavky ohledně vytvoření tohoto organizačního rámce.

Změna č. 27

Změna č. 27

Článek 35

„1.   Centrální depozitář vede u každého vypořádacího systému, který provozuje, evidenci a účty, které mu umožňují kdykoli okamžitě rozlišit cenné papíry jednoho účastníka od cenných papírů jiného účastníka a případně od svých vlastních aktiv.

2.   Centrální depozitář vede evidenci a účty, které umožňují účastníkovi rozlišit své cenné papíry od cenných papírů jeho klientů.

3.   Centrální depozitář nabízí službu vedení evidence a účtů, které umožňují účastníkovi rozlišit cenné papíry jeho jednotlivých klientů, pokud si to účastník přeje („evidence jednotlivých klientů“).

[...]“

„1.   Centrální depozitář vede u každého vypořádacího systému, který provozuje, evidenci a účty, které mu umožňují kdykoli okamžitě oddělit cenné papíry jednoho účastníka od cenných papírů jiného účastníka a případně od svých vlastních aktiv.

2.   Centrální depozitář vede evidenci a účty, které umožňují účastníkovi oddělit své cenné papíry od cenných papírů jeho klientů.

3.   Centrální depozitář nabízí službu vedení evidence a účtů, které umožňují účastníkovi oddělit cenné papíry jeho jednotlivých klientů, pokud si to účastník přeje („evidence jednotlivých klientů“).

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je vyjasnit, že cenné papíry klientů by měly být odděleny od cenných papírů centrálního depozitáře a jiných klientů. To je v souladu se zásadou č. 11 CPSS-IOSCO.

Cílem této změny je vyjasnit, že cenné papíry klientů by měly být odděleny od cenných papírů centrálního depozitáře a jiných klientů. To je v souladu se zásadou č. 11 CPSS-IOSCO.

Změna č. 28

Změna č. 28

Čl. 36 odst. 6

„6.   Centrální depozitář zajistí, aby se vypořádání stalo neodvolatelným nejpozději ke konci provozního dne v určený den vypořádání. Na žádost výboru uživatelů zavede systémy, které umožňují vypořádání během provozního dne nebo vypořádání v reálném čase.“

„6.   Centrální depozitář zajistí, aby se vypořádání stalo neodvolatelným nejpozději ke konci provozního dne v určený den vypořádání. Na žádost výboru uživatelů zavede provozní postupy, které umožňují vypořádání během provozního dne nebo vypořádání v reálném čase.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V kontextu navrhovaného nařízení má pojem „systém“ zvláštní význam vymezený v článku 2 směrnice 98/26/ES. Cílem uvedené změny je předejít případnému nezamýšlenému výkladu pojmu „systém“.

V kontextu navrhovaného nařízení má pojem „systém“ zvláštní význam vymezený v článku 2 směrnice 98/26/ES. Cílem uvedené změny je předejít případnému nezamýšlenému výkladu pojmu „systém“.

Změna č. 29

Změna č. 29

Čl. 37 odst. 1

„1.   U obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, provádí centrální depozitář, pokud je to vhodné a možné, vypořádání peněžních převodů v příslušném vypořádacím systému prostřednictvím účtů vedených u centrální banky používající tuto měnu.“

„1.   U obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, provádí centrální depozitář, pokud je to vhodné a možné, vypořádání peněžních převodů v příslušném vypořádacím systému prostřednictvím účtů vedených u centrální banky, která tuto měnu vydává.“

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu ochrany bezpečnosti a účinnosti vypořádání a v souladu se zásadami CPSS-IOSCO je třeba toto ustanovení doplnit tak, aby stanovilo, že u obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, by měl centrální depozitář provádět vypořádání v penězích centrální banky, pokud je to vhodné a možné. Cílem této změny je upřesnit, že účty, na kterých se provádí peněžní vypořádání, by měly být vedeny u centrální banky, která danou měnu vydává, a ne u jakékoli centrální banky, která tuto měnu používá.

V zájmu ochrany bezpečnosti a účinnosti vypořádání a v souladu se zásadami CPSS-IOSCO je třeba toto ustanovení doplnit tak, aby stanovilo, že u obchodů denominovaných v měně země, kde se uskutečňuje vypořádání, by měl centrální depozitář provádět vypořádání v penězích centrální banky, pokud je to vhodné a možné. Cílem této změny je upřesnit, že účty, na kterých se provádí peněžní vypořádání, by měly být vedeny u centrální banky, která danou měnu vydává, a ne u jakékoli centrální banky, která tuto měnu používá.

Změna č. 30

Změna č. 30

Článek 39 navrhovaného nařízení

„Centrální depozitář přijme spolehlivý rámec pro komplexní řízení právních, podnikatelských, operačních a jiných rizik.“

„Centrální depozitář přijme spolehlivý rámec pro komplexní řízení právních, podnikatelských, operačních, systémových a jiných rizik.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Centrální depozitáře jsou považovány za systémově důležité tržní infrastruktury. Obezřetnostní požadavky, které se na ně vztahují, by proto měly zahrnovat i systémové riziko.

Centrální depozitáře jsou považovány za systémově důležité tržní infrastruktury. Obezřetnostní požadavky, které se na ně vztahují, by proto měly zahrnovat i systémové riziko.

Změna č. 31

Změna č. 31

Čl. 40 odst. 2

„2.   Centrální depozitář koncipuje pravidla, postupy a smlouvy tak, aby mohly být vymáhány ve všech relevantních právních jurisdikcích, a to i v případě selhání účastníka.“

„2.   Centrální depozitář koncipuje pravidla, postupy a smlouvy tak, aby mohly být vymáhány v případě selhání účastníka.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Jedná se o změnu redakční povahy. Vymahatelnost pravidel, postupů a smluv již zahrnuje jejich vymahatelnost ve všech relevantních jurisdikcích.

Jedná se o změnu redakční povahy. Vymahatelnost pravidel, postupů a smluv již zahrnuje jejich vymahatelnost ve všech relevantních jurisdikcích.

Změna č. 32

Změna č. 32

Čl. 45 odst. 4

„4.   V případě předběžných převodů cenných papírů mezi propojenými centrálními depozitáři je zakázán zpětný převod cenných papírů před tím, než se první převod stane neodvolatelným.“

„4.   V případě předběžných převodů cenných papírů mezi propojenými centrálními depozitáři je zakázán zpětný převod cenných papírů nebo jejich další převod na třetí centrální depozitář před tím, než se první převod stane neodvolatelným.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Touto změnou se řeší problém související s možným vytvořením cenných papírů v případě, kdy je předběžný převod zrušen a předběžně převedené cenné papíry jsou převedeny do jiného centrálního depozitáře. Tato rizika se týkají celistvosti emise.

Touto změnou se řeší problém související s možným vytvořením cenných papírů v případě, kdy je předběžný převod zrušen a předběžně převedené cenné papíry jsou převedeny do jiného centrálního depozitáře. Tato rizika se týkají celistvosti emise.

Změna č. 33

Změna č. 33

Čl. 45 odst. 8a (nový)

[Text neexistuje]

„Centrální depozitář zajistí vhodné struktury účtů, které umožní účastníkům včetně jiných centrálních depozitářů, aby se připojili k jeho systémům. Struktura účtů se opírá o vhodné mechanismy vypořádání, úschovy a vhodné fiskální mechanismy.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Pokud centrální depozitář, s nímž je jiný centrální depozitář propojen, neposkytuje vhodné struktury účtů, např. ve formě souhrnných společných účtů, není náležité fungování propojení mezi těmito centrálními depozitáři možné.

Pokud centrální depozitář, s nímž je jiný centrální depozitář propojen, neposkytuje vhodné struktury účtů, např. ve formě souhrnných společných účtů, není náležité fungování propojení mezi těmito centrálními depozitáři možné.

Změna č. 34

Změna č. 34

Čl. 45 odst. 9

„9.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem upřesňujících podmínky stanovené v odstavci 3, podle nichž každý druh propojení musí poskytovat přiměřenou ochranu propojených centrálních depozitářů a jejich účastníků, zejména pokud centrální depozitář hodlá stát se účastníkem vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem, sledování a řízení dalších rizikuvedených v odstavci 5 vyplývajících z využití zprostředkovatelů, metod sesouhlasení uvedených v odstavci 6, případů uvedených v odstavci 7, kdy je vypořádání formou dodání proti zaplacení prostřednictvím propojení praktické a proveditelné, a metod jejich posuzování.“

„9.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje v úzké spolupráci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem upřesňujících podmínky stanovené v odstavci 3, podle nichž každý druh propojení musí poskytovat přiměřenou ochranu propojených centrálních depozitářů a jejich účastníků, zejména pokud centrální depozitář hodlá stát se účastníkem vypořádacího systému provozovaného jiným centrálním depozitářem, sledování a řízení dalších rizikuvedených v odstavci 5 vyplývajících z využití zprostředkovatelů, metody sesouhlasení uvedené v odstavci 6, případy uvedené v odstavci 7, kdy je vypořádání formou dodání proti zaplacení prostřednictvím propojení praktické a proveditelné, ustanovení odstavce [8a] o vhodných strukturách účtů včetně příslušných mechanismů a metody jejich posuzování.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem této změny je zajistit, aby ESMA přijal technické normy týkající se struktury účtů pro propojení centrálních depozitářů.

Účelem této změny je zajistit, aby ESMA přijal technické normy týkající se struktury účtů pro propojení centrálních depozitářů.

Změna č. 35

Změna č. 35

Článek 46

„1.   Otázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k finančním nástrojům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden příslušný účet.

2.   Pokud se účet používá k vypořádání ve vypořádacím systému, je rozhodným právem právo, kterým se řídí vypořádací systém.

3.   Pokud se účet nepoužívá k vypořádání ve vypořádacím systému, má se za to, že tento účet je veden v místě obvyklého sídla daného centrálního depozitáře podle vymezení v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008.

4.   Použitím práva země určené v tomto článku se rozumí použití právních norem platných v dané zemi, s výjimkou jejích norem mezinárodního práva soukromého.“

„1.   Aniž jsou dotčeny čl. 2 písm. a) a články 9 a 10 směrnice 98/26/ES, tázky týkající se majetkových aspektů ve vztahu k finančním nástrojům v držení centrálního depozitáře se řídí právem země, v níž je veden příslušný účet. Má se za to, že tento účet je veden v místě obvyklého sídla daného centrálního depozitáře podle vymezení v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 593/2008.

2.   Jestliže se právo členského státu, v němž je příslušný účet veden, liší od práva, kterým se řídí vypořádací systém, a tento vypořádací systém byl určen v souladu s článkem 2 směrnice 98/26/ES, je rozhodným právem právo, kterým se řídí vypořádací systém.

3.   Použitím práva země určené v tomto článku se rozumí použití právních norem platných v dané zemi, s výjimkou jejích norem mezinárodního práva soukromého.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhované nařízení stanoví výjimku ze základního pravidla vymezeného v čl. 46 odst. 1 a umožňuje volbu práva ve vztahu k jakémukoli účtu používanému k vypořádání ve vypořádacím systému. Pojem vypořádacího systému je definován jako formální dohoda, která se řídí právem členského státu, jež si účastníci zvolili
   (3). Jelikož si účastníci mohou rozhodné právo pro vypořádací systém zvolit, je právo, kterým se vypořádací systém řídí, ve smyslu čl. 46 odst. 2 navrhovaného nařízení, předmětem volby a může se lišit od práva místa, kde je centrální depozitář usazen. Tím vzniká právní nejistota ohledně rozhodného práva, pokud jde o cenné papíry vypořádávané na účtech centrálního depozitáře. Cílem navrhované změny je omezit rozsah volby práva a přitom zohlednit některé specifické případy, kdy se právo členského státu, v němž jsou účty vedeny, liší od práva, kterým se řídí pravidla vypořádacího systému.

Navrhované nařízení stanoví výjimku ze základního pravidla vymezeného v čl. 46 odst. 1 a umožňuje volbu práva ve vztahu k jakémukoli účtu používanému k vypořádání ve vypořádacím systému. Pojem vypořádacího systému je definován jako formální dohoda, která se řídí právem členského státu, jež si účastníci zvolili

3

Jelikož si účastníci mohou rozhodné právo pro vypořádací systém zvolit, je právo, kterým se vypořádací systém řídí, ve smyslu čl. 46 odst. 2 navrhovaného nařízení, předmětem volby a může se lišit od práva místa, kde je centrální depozitář usazen. Tím vzniká právní nejistota ohledně rozhodného práva, pokud jde o cenné papíry vypořádávané na účtech centrálního depozitáře. Cílem navrhované změny je omezit rozsah volby práva a přitom zohlednit některé specifické případy, kdy se právo členského státu, v němž jsou účty vedeny, liší od práva, kterým se řídí pravidla vypořádacího systému.

Změna č. 36

Změna č. 36

Čl. 52 odst. 2

„2.   [...]

Následně po podrobném posouzení dopadů, konzultaci s dotčenými podniky a po zohlednění stanovisek EBA,ESMA a ECB přijme Komise prováděcí rozhodnutí postupem podle článku 66. Komise své prováděcí rozhodnutí odůvodní.

[...]“

„2.   [...]

Následně po podrobném posouzení dopadů, konzultaci s dotčenýmcentrálním depozitářem a pozohlednění stanovisek EBA, ESMA, ECB a orgánů dohledu a hodnocení ESRB přijme Komise prováděcí rozhodnutí postupem podle článku 66. Komise své prováděcí rozhodnutí odůvodní.

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Touto změnou se upřesňuje, že dotčenými podniky jsou centrální depozitáře a že i ESRB by poskytovala Komisi své hodnocení.

Touto změnou se upřesňuje, že dotčenými podniky jsou centrální depozitáře a že i ESRB by poskytovala Komisi své hodnocení.

Změna č. 37

Změna č. 37

Čl. 52 odst. 3

„3.   Centrální depozitář, který má v úmyslu provádět peněžní vypořádání všech nebo některých obchodů ve vypořádacím systému podle čl. 37 odst. 2 tohoto nařízení, musí získat povolení, aby pro tento účel mohl určit povolenou úvěrovou instituci podle hlavy II směrnice 2006/48/ES, ledaže by příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 tohoto nařízení na základě dostupných důkazů doložil, že expozice jedné úvěrové instituce koncentraci rizik podle čl. 57 odst. 3 a 4 tohoto nařízení není dostatečně omezena. Pokud příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 toto doloží, může požadovat, aby centrální depozitář určil více než jednu uvěrovou instituci. Určené úvěrové instituce se považují za zúčtovatele.“

„3.   Centrální depozitář, který má v úmyslu provádět peněžní vypořádání všech nebo některých obchodů ve vypořádacím systému podle čl. 37 odst. 2 tohoto nařízení, musí získat povolení, aby pro tento účel mohl určit povolenou úvěrovou instituci podle hlavy II směrnice 2006/48/ES, ledaže by příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 tohoto nařízení na základě dostupných důkazů doložil, že expozice jedné úvěrové instituce koncentraci rizik podle čl. 57 odst. 3 a 4 tohoto nařízení není dostatečně omezena. Pokud příslušný orgán uvedený v čl. 53 odst. 1 toto doloží, může požadovat, aby centrální depozitář určil více než jednu uvěrovou instituci. Určené úvěrové instituce se považují za zúčtovatele ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 98/26/ES.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je upřesnit, že určená úvěrová instituce se považuje za zúčtovatele ve smyslu směrnice 98/26/ES pro účely peněžního vypořádání obchodů s cennými papíry, čímž se zajišťuje neodvolatelnost převodních příkazů týkajících se tohoto peněžní vypořádání.

Cílem této změny je upřesnit, že určená úvěrová instituce se považuje za zúčtovatele ve smyslu směrnice 98/26/ES pro účely peněžního vypořádání obchodů s cennými papíry, čímž se zajišťuje neodvolatelnost převodních příkazů týkajících se tohoto peněžní vypořádání.

Změna č. 38

Změna č. 38

Čl. 53 odst. 5

„5.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje po konzultaci s členy Evropského systému centrálních bank návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které má žádající centrální depozitář poskytnout příslušnému orgánu.

[...]“

„5.   Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vypracuje v úzké spolupráci s členy Evropského systému centrálních bank a Evropským orgánem pro bankovnictví návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které má žádající centrální depozitář poskytnout příslušnému orgánu.

[...]“

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem této změny je zapojit EBA do vypracovávání návrhů regulačních norem uvedených v čl. 53 odst. 5, jelikož předmět těchto norem se týká informací o úvěrových institucích.

Cílem této změny je zapojit EBA do vypracovávání návrhů regulačních norem uvedených v čl. 53 odst. 5, jelikož předmět těchto norem se týká informací o úvěrových institucích.

---

(1)  Tučně je vyznačen text, který ECB navrhuje doplnit. Přeškrtnut je text, který ECB navrhuje vypustit.

1

(2)  Viz zejména směrnice 98/26/ES, která odkazuje na právo, kterým se systém řídí, nikoli na rozhodné právo.

2

(3)  V této souvislosti viz článek 2 směrnice 98/26/ES, který odkazuje na právo, kterým se systém řídí, a nikoli na rozhodné právo.

3

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/32

---

Seznam národních fotbalových informačních středisek (NFIS)

2012/C 310/03

Aktualizace zasílejte na adresu: lewp@consilium.europa.eu

| Čl. stát | Služba | Adresa | Telefon/Fax | E-mail |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Police fédérale
  Direction générale de la police administrative
  Direction des opérations et informations
  Sécurité intégrale football (SIF) | Rue Fritz Toussaintstraat 8 |
| 1050 Bruxelles |

Čl. stát

Služba

Adresa

Telefon/Fax

E-mail

BE

Police fédérale

Direction générale de la police administrative

Direction des opérations et informations

Sécurité intégrale football (SIF)

Rue Fritz Toussaintstraat 8

1050 Bruxelles

+32 26426019

+32 26426070

+32 26464940 (Fax)

ivv-sif@skynet.be

BG

National Information Centre

| — | Sport Events Security Unit |
| --- | --- |

—

Sport Events Security Unit

Criminal Police Department

National Police Chief Directorate

Ministry of Interior

| Alexander Malinov blvd. 1 |
| --- |
| 1715 Sofia |

Alexander Malinov blvd. 1

1715 Sofia

+359 29828610

+359 29316080 (Fax)

nfip@mvr.bg

CZ

Policejní prezidium České republiky

Úřad služby kriminální policie a vyšetřování

| Strojnická 27 |
| --- |
| PO Box 62/KPV |
| 170 89 Praha 7 |

Strojnická 27

PO Box 62/KPV

170 89 Praha 7

+420 974824105

+420 974824150

+420 603190315

+420 603190084

+420 974824289 (Fax)

uskpv.podatelna@mvcr.cz

cz.sis@mvcr.cz

DK

Danish National Police,

Communication Centre

| Ejby Industrivej 125-135 |
| --- |
| 2620 Glostrup |

Ejby Industrivej 125-135

2620 Glostrup

+45 33430601

+45 33322771 (Fax)

NEC@politi.dk

DE

Landesamt für Zentrale Polizeiliche Dienste Nordrhein-Westfalen (LZPD NRW)

Zentrale Informationsstelle Sporteinsätze (ZIS)

Central Sports Intelligence Unit Germany

| Hammfelddamm 4a |
| --- |
| 41460 Neuss |

Hammfelddamm 4a

41460 Neuss

+49 2034175-4130

+49 2034175-4131

+49 2034175-4257

+49 2034175-4258

+49 2034175-4904 (Fax)

zis@polizei.nrw.de

EE

Coordination Division

Development Bureau

Public Order Police Department

Police and Border Guard Board

| Ädala 4e |
| --- |
| 10614 Tallinn |

Ädala 4e

10614 Tallinn

+372 6123229

+372 6123910 (24 h)

+372 6123209 (Fax)

nfip.estonia@list.pol.ee

EL

Ministry of Public Order and Citizen Protection/Hellenic Police Headquarters/General Policing Division

| P. Kanellopoulou Ave. 4 |
| --- |
| 101 77 Athens |

P. Kanellopoulou Ave. 4

101 77 Athens

+30 2106924929

+30 6977788519

+30 2106998150 (Fax)

nfipgreece@astynomia.gr

ES

National Sport Office -Oficina Nacional de Deportes-

Secretaría General de la Comisaría General de Seguridad Ciudadana

| Calle Julián González Segador, s/n |
| --- |
| 28043 Madrid |

Calle Julián González Segador, s/n

28043 Madrid

+34 915822710

+34 915822711

+34 915822712 (Fax)

ond@policia.es

FR

Direction centrale de la sécurité publique

Division nationale de lutte contre le hooliganisme

| 11 rue Cambacérès |
| --- |
| 75011 Paris |

11 rue Cambacérès

75011 Paris

+33 149274845

+33 140072279 (Fax)

dcsp.pnif@interieur.gouv.fr

IE

National Football Information Points, National Criminal Intelligence

Security and Intelligence

| Garda Headquarters |
| --- |
| Phoenix Park |
| Dublin 8 |

Garda Headquarters

Phoenix Park

Dublin 8

+353 16661815

SI_NCIU@garda.ie

IT

Ministero dell'Interno

Dipartimento della Pubblica Sicurezza

Ufficio Ordine Pubblico

| Piazza del Viminale 1 |
| --- |
| 00184 Roma RM |

Piazza del Viminale 1

00184 Roma RM

+39 0646527993

+39 0646547798 (Fax)

cnims@interno.it

CY

Ministry of Justice and Public Order

Cyprus Police Headquarters, Operations Branch

National Football Information Point

| Antistratigou Evangelou |
| --- |
| Floraki str. |
| 1478 Nicosia |

Antistratigou Evangelou

Floraki str.

1478 Nicosia

+357 22808559

+357 22808341 (Fax)

nfiphq@police.gov.cy

LV

Central Public Order Police Department of State Police

| Čiekurkalna 1. līnija K-4 |
| --- |
| Rīga, LV-1026 |

Čiekurkalna 1. līnija K-4

Rīga, LV-1026

+371 67829335

+371 67829449 (Fax)

pasakumi@vp.gov.lv

LT

Police Department under the MoI Public Police Board

| Saltoniskiu g. 19 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Saltoniskiu g. 19

LT-08105 Vilnius

+370 52719867

+370 52717951 (Fax)

nfip-lithuania@policija.lt

For urgent cases (24/7 service)

Lithuanian Criminal Police Bureau

International Liaison Office

| Liepyno g. 7 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Liepyno g. 7

LT-08105 Vilnius

+370 52719900

+370 52719924 (Fax)

office@ilnb.lt

LU

Direction générale de la police Grand-Ducale

Direction des opérations et de la prévention

2957 Luxembourg

+352 49972360

+352 49972399 (Fax)

dop@police.etat.lu

HU

Hungarian National Police

Law Enforcement Directorate

Public Order Department

| Budapest |
| --- |
| Teve u. 4–6. |
| 1139 |

Budapest

Teve u. 4–6.

1139

+36 14435507

+36 14435543 (Fax)

nfiphungary@orfk.police.hu

MT

Police General Headquarters

Protective Services

Malta Police Force

| Police General Headquarters |
| --- |
| St. Calcidonio Square |
| Floriana |
| FRN 1530 |

Police General Headquarters

St. Calcidonio Square

Floriana

FRN 1530

+356 21224001

+356 21226183 (Fax)

carmelo.magri@gov.mt

NL

National Football Information Point, CIV

| PO Box 8300 |
| --- |
| 3503 RH Utrecht |

PO Box 8300

3503 RH Utrecht

+31 306577222

+31 306577239 (Fax)

civ@wxs.nl

civ@utrecht.politie.nl

http://www.civ-voetbal.com

AT

Bundesministerium für Inneres (Ministry of Interior)

Generaldirektion für die öffentliche Sicherheit

Abteilung II/11 — Sportangelegenheiten

| Türkenstraße 22 |
| --- |
| 1090 Wien |

Türkenstraße 22

1090 Wien

+43 13131085501

+43 13131085590 (Fax)

BMI-II-11@bmi.gv.at

PL

General Headquarters of Police

General Police Staff

National Football Information Point

| ul. Puławska 148/150 |
| --- |
| 02-624 Warszawa |

ul. Puławska 148/150

02-624 Warszawa

+48 226015034

+48 226013537

+48 226012823

+48 226015001 (Fax)

kpk@policja.gov.pl

PT

Polícia de Segurança Pública

Direcção Nacional

Departamento de Informações Policiais

| Largo da Penha de França 1.o |
| --- |
| 1199-010 Lisboa |

Largo da Penha de França 1.o

1199-010 Lisboa

+351 218111000

+351 218147705 (Fax)

pnif@psp.pt

RO

Ministry of Administration and Interior/General Inspectorate of Romanian Gendarmerie — National Football Information Point

| Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1 |
| --- |
| 013894 București |

Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1

013894 București

+40 213198065

+40 214096557

+40 213198065 (Fax)

nfip@mai.gov.ro

SI

Ministry of the Interior

Uniformed Police Directorate

General Police Division

| Štefanova ulica 2 |
| --- |
| SI-1501 Ljubljana |

Štefanova ulica 2

SI-1501 Ljubljana

+386 14284989

+386 14284751

+386 14284791 (Fax)

ssp.uup@policija.si

SK

Národné informačné centrum NUI Bratislava

(NFIP Bratislava)

| Vajnorská 25 |
| --- |
| Bratislava |

Vajnorská 25

Bratislava

+421 0961050318

+421 0961059002 (Fax)

divackenasilie@minv.sk

nic@nui.minv.sk (non EU countries only)

FI

Helsinki Police, Operational Policing Department

| Pasilanraitio 11 |
| --- |
| FI-00240 Helsinki |

Pasilanraitio 11

FI-00240 Helsinki

+358 718776111

+358 718772812 (Fax)

nfip-fin@poliisi.fi

SE

National Bureau of Investigation, International Police Cooperation Division (IPO)

| Box 12256 |
| --- |
| SE-102 26 Stockholm |

Box 12256

SE-102 26 Stockholm

+46 105637000

+46 86514203 (Fax)

ipo@rkp.police.se

UK

UKFPU (United Kingdom Football Policing Unit)

| PO Box 51997 |
| --- |
| London |
| SW9 6TN |

PO Box 51997

London

SW9 6TN

+44 2077857161-82

+44 2077857184 (Fax)

footballdesk@fpu.pnn.police.uk

Europol

| | Visitors address:





  Eisenhowerlaan 73 |
| --- | --- |
| 2517 KK Den Haag |
| NEDERLAND |

Visitors address:

Eisenhowerlaan 73

2517 KK Den Haag

NEDERLAND

| | Postal address:





  Europol |
| --- | --- |
| PO Box 908 50 |
| 2509 LW Den Haag |
| NEDERLAND |

Postal address:

Europol

PO Box 908 50

2509 LW Den Haag

NEDERLAND

+31 703531022

O1@europol.europa.eu

navarroj@europol.europa.eu

---

Evropská komise

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/36

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

12. října 2012

2012/C 310/04

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2970 |
| JPY | japonský jen | 101,70 |
| DKK | dánská koruna | 7,4589 |
| GBP | britská libra | 0,80650 |
| SEK | švédská koruna | 8,6830 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2093 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,4005 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,950 |
| HUF | maďarský forint | 281,40 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6961 |
| PLN | polský zlotý | 4,0978 |
| RON | rumunský lei | 4,5648 |
| TRY | turecká lira | 2,3437 |
| AUD | australský dolar | 1,2654 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2678 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,0541 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5815 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5834 |
| KRW | jihokorejský won | 1 441,35 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,1779 |
| CNY | čínský juan | 8,1267 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5223 |
| IDR | indonéská rupie | 12 438,76 |
| MYR | malajsijský ringgit | 3,9658 |
| PHP | filipínské peso | 53,744 |
| RUB | ruský rubl | 40,2000 |
| THB | thajský baht | 39,740 |
| BRL | brazilský real | 2,6428 |
| MXN | mexické peso | 16,6949 |
| INR | indická rupie | 68,5060 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2970

JPY

japonský jen

101,70

DKK

dánská koruna

7,4589

GBP

britská libra

0,80650

SEK

švédská koruna

8,6830

CHF

švýcarský frank

1,2093

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,4005

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,950

HUF

maďarský forint

281,40

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6961

PLN

polský zlotý

4,0978

RON

rumunský lei

4,5648

TRY

turecká lira

2,3437

AUD

australský dolar

1,2654

CAD

kanadský dolar

1,2678

HKD

hongkongský dolar

10,0541

NZD

novozélandský dolar

1,5815

SGD

singapurský dolar

1,5834

KRW

jihokorejský won

1 441,35

ZAR

jihoafrický rand

11,1779

CNY

čínský juan

8,1267

HRK

chorvatská kuna

7,5223

IDR

indonéská rupie

12 438,76

MYR

malajsijský ringgit

3,9658

PHP

filipínské peso

53,744

RUB

ruský rubl

40,2000

THB

thajský baht

39,740

BRL

brazilský real

2,6428

MXN

mexické peso

16,6949

INR

indická rupie

68,5060

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/37

---

Výzva k vyjádření zájmu o členství v mnohoodvětvovém a nezávislém panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví

2012/C 310/05

Tato výzva je určena odborníkům, kteří se chtějí ucházet o členství v mnohoodvětvovém a nezávislém panelu odborníků pro poskytování poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví (dále jen „panel“), jenž byl zřízen rozhodnutím Komise 2012/C 198/06 ze dne 5. července 2012 (1).

Posláním panelu je poskytovat Komisi nezávislé a mnohoodvětvové poradenství ohledně účinných způsobů investování do zdraví. Práce panelu je založena na zásadách odbornosti, nezávislosti, mnohoodvětvového přístupu a transparentnosti.

Složení a oblast působnosti panelu

Panel bude složen nejvýše ze 17 členů a ze svého vlastního podnětu může po dohodě s Komisí přizvat další externí odborníky a odborníky z jiných orgánů EU, aby přispěli k jeho práci zaměřené na specifické otázky. Tito přizvaní odborníci se účastní činností a jednání týkajících se posuzovaného tématu s týmiž funkcemi, odpovědnostmi a právy jako členové panelu.

Členové panelu jsou jmenováni Komisí na základě svých odborných znalostí v jedné nebo více oblastech odborné působnosti a jejich znalosti se dohromady týkají co největšího množství oborů. Oblasti odbornosti jsou vymezeny v příloze I rozhodnutí 2012/C 198/06.

Členové panelu jsou jmenováni na dobu tří let, přičemž ve funkci nesmí působit více než tři po sobě následující období. Ve funkci zůstávají, dokud nejsou nahrazeni, nebo dokud nejsou opětovně jmenováni.

Odborníci, které tato nabídka zaujala, se mohou ucházet o členství v panelu.

Způsobilost

Uchazeči musí mít:

| — | vysokoškolský diplom v odpovídající vědecké oblasti, |
| --- | --- |

—

vysokoškolský diplom v odpovídající vědecké oblasti,

| — | alespoň desetiletou odbornou praxi, |
| --- | --- |

—

alespoň desetiletou odbornou praxi,

| — | dobrou znalost anglického jazyka. |
| --- | --- |

—

dobrou znalost anglického jazyka.

Přihlášky na základě této výzvy k vyjádření zájmu mohou podávat odborníci z Evropy i z jiných částí světa.

Kritéria výběru

Upřednostněni budou uchazeči, kteří mají:

| — | odbornou praxi související s oblastmi odbornosti, které jsou vymezeny v příloze I rozhodnutí 2012/C 198/06, |
| --- | --- |

—

odbornou praxi související s oblastmi odbornosti, které jsou vymezeny v příloze I rozhodnutí 2012/C 198/06,

| — | odborné zkušenosti s rozvojem a uplatňováním politiky na regionální, celostátní a mezinárodní úrovni se zvláštním zaměřením na odvětví zdraví, |
| --- | --- |

—

odborné zkušenosti s rozvojem a uplatňováním politiky na regionální, celostátní a mezinárodní úrovni se zvláštním zaměřením na odvětví zdraví,

| — | prokázanou vysokou vědeckou úroveň v jednom nebo pokud možno v několika oborech souvisejících s oblastí, jíž se panel zabývá, |
| --- | --- |

—

prokázanou vysokou vědeckou úroveň v jednom nebo pokud možno v několika oborech souvisejících s oblastí, jíž se panel zabývá,

| — | odbornou praxi v multidisciplinárním a mezinárodním prostředí, zejména pak pokud jde o evropské záležitosti, |
| --- | --- |

—

odbornou praxi v multidisciplinárním a mezinárodním prostředí, zejména pak pokud jde o evropské záležitosti,

| — | manažerské a komunikační schopnosti, zejména s řízením zasedání a organizací pracovních skupin, a schopnost projednávat komplexní informace a připravovat souhrnné dokumenty. |
| --- | --- |

—

manažerské a komunikační schopnosti, zejména s řízením zasedání a organizací pracovních skupin, a schopnost projednávat komplexní informace a připravovat souhrnné dokumenty.

Postup výběru

Postup výběru bude zahrnovat tři fáze:

| i) | ověření, zda přihlášky splňují požadavky stanovené touto výzvou, a ověření způsobilosti uchazečů; |
| --- | --- |

i)

ověření, zda přihlášky splňují požadavky stanovené touto výzvou, a ověření způsobilosti uchazečů;

| ii) | komparativní posouzení přihlášek a sestavení seznamu nejvhodnějších uchazečů; |
| --- | --- |

ii)

komparativní posouzení přihlášek a sestavení seznamu nejvhodnějších uchazečů;

| iii) | jmenování členů panelu z tohoto seznamu. |
| --- | --- |

iii)

jmenování členů panelu z tohoto seznamu.

Výběrová komise bude zřízena pro fáze i) a ii) a bude složena z úředníků Komise odpovědných za politiku a legislativu v oblastech veřejného zdraví, zdravotních systémů a externí odborníky.

V průběhu výběrového řízení zváží Komise tato kritéria výběru: nezávislost (z důvodu případného střetu zájmů), vyváženost z hlediska zastoupení různých zeměpisných oblastí a zastoupení žen a mužů.

Jmenování členů

Generální ředitel pro zdraví a spotřebitele jmenuje členy panelu ze seznamu uchazečů sestaveného výběrovou komisí.

Jména jmenovaných členů panelu jsou zveřejněna v Rejstříku expertních skupin Komise a dalších podobných subjektů (2) a na internetových stránkách Generálního ředitelství pro zdraví a spotřebitele (3).

Nezávislost

Členové panelu jsou jmenováni za svou osobu. Uchazeči jsou povinni přiložit ke své přihlášce prohlášení, ve kterém se zaváží jednat nezávisle na jakýchkoli vnějších vlivech, a prohlášení, ve kterém uvedou jakékoliv zájmy, které by mohly být na újmu jejich nezávislosti. Budou požádáni, aby potvrdili, že v případě svého jmenování budou souhlasit s tím, že každoročně učiní písemné prohlášení o zájmech a písemné a/nebo ústní prohlášení o zájmech v souvislosti s konkrétním tématem s vědomím, že tato prohlášení budou zveřejněna.

Náplň práce a náhrady

Uchazeči by měli být srozuměni s tím, že se budou pravidelně účastnit zasedání, aktivně přispívat k vědeckým diskusím, studovat dokumentaci a předkládat příspěvky v průběhu zasedání panelu, účastnit se na základě pozvání seminářů a slyšení a pracovat jako ad hoc„předsedové“ a/nebo „zpravodajové“ pracovních skupin. Většina pracovních dokumentů je v angličtině a také zasedání se vedou anglicky. Uchazeči by měli být srozuměni s tím, že na zasedání je obvykle nutné se připravit. Odhaduje se, že panel se bude k plenárnímu zasedání scházet pětkrát až desetkrát za rok. Uchazeči by měli být ochotni pracovat s elektronickými metodami správy a výměny dokumentů a účastnit se zasedání pořádaných na dálku s využitím video či audio konferencí.

Členové panelu a externí odborníci budou mít nárok na náhradu v souvislosti se svojí účastí na zasedáních panelu a za svoji činnost zpravodaje o dané specifické otázce. Náhrady jsou stanoveny v příloze II rozhodnutí 2012/C 198/06.

Členové budou mít dále nárok na příspěvek na cestu a pobyt, v souladu s pravidly stanovenými Komisí.

Podávání přihlášek

Odborníci, které tato nabídka zaujala, se vyzývají, aby vyplnili a odeslali online formulář přihlášky, který zahrnuje životopis a seznam publikací jako přílohy.

Informace o podávání přihlášek, formulář přihlášky a prohlášení o ochraně osobních údajů jsou k dispozici na této adrese:

http://ec.europa.eu/health/healthcare/consultations/call_expertpanel_healthinnovation_en.htm

Lhůta pro podávání přihlášek je 23. listopadu 2012.

Do výběrového řízení budou zařazeny pouze online přihlášky podané přes výše uvedenou internetovou stránku.

Přihláška bude přijata pouze tehdy, pokud bude obsahovat:

| — | vyplněný předepsaný formulář přihlášky, |
| --- | --- |

—

vyplněný předepsaný formulář přihlášky,

| — | životopis, pokud možno nepřesahující tři strany (připojený k přihlášce), |
| --- | --- |

—

životopis, pokud možno nepřesahující tři strany (připojený k přihlášce),

| — | seznam vědeckých publikací uchazeče (připojený k přihlášce), |
| --- | --- |

—

seznam vědeckých publikací uchazeče (připojený k přihlášce),

| — | pravdivě vyplněné prohlášení o zájmech (součást přihlášky). |
| --- | --- |

—

pravdivě vyplněné prohlášení o zájmech (součást přihlášky).

Později mohou být vyžádány další dokumenty. Se všemi přihláškami bude nakládáno jako s důvěrnými.

Komise bude o výsledku výběrového řízení informovat uchazeče v nejbližším možném termínu.

Kontaktní údaje

V případě zájmu o další informace o této výzvě můžete využít tuto e-mailovou adresu:

SANCO-CALL-PANEL@ec.europa.eu

Ochrana osobních údajů

Komise zajistí, že osobní údaje uchazečů budou zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Unie a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1). To se vztahuje především na důvěrnou povahu a bezpečnost dotčených údajů.

Správcem osobních údajů je v souvislosti s touto výzvou pan Tapani Piha, vedoucí oddělení D3 Generálního ředitelství pro zdraví a spotřebitele.

Více informací o rozsahu, účelech a způsobu zpracování osobních údajů v souvislosti s touto výzvou se uchazeči mohou dozvědět v prohlášení o ochraně osobních údajů uveřejněném na internetových stránkách výzvy na výše uvedené adrese.

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:198:0007:0011:CS:PDF

(2)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

(3)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/index_en.htm

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/40

---

Oznámení hospodářským subjektům – Nové kolo žádostí o pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro některé průmyslové a zemědělské výrobky

2012/C 310/06

Hospodářským subjektům se oznamuje, že Komise obdržela žádosti v souladu se správními opatřeními podle sdělení Komise o pozastavení všeobecných cel a o autonomních celních kvótách (2011/C 363/02) (1) pro červencové kolo roku 2013.

Seznam výrobků, u nichž se žádá o pozastavení cla, je nyní k dispozici na stránce Komise (webové stránky EU) týkající se celní unie (2).

Zároveň se hospodářským subjektům sděluje, že námitky vůči novým žádostem musí Komise obdržet prostřednictvím vnitrostátních orgánů, a to do 10. prosince 2012, kdy se bude konat druhá plánovaná schůzka skupiny pro hospodářské otázky celních sazeb.

Zainteresovaným hospodářským subjektům je doporučeno, aby uvedený seznam pravidelně kontrolovaly a informovaly se o stavu žádostí.

Další informace o pozastavení všeobecných cel jsou dostupné na webové stránce Evropské unie:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  Úř. věst. C 363, 13.12.2011, s. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 13.10.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 310/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 310/41

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2012/C 310/07

| 1. | Komise dne 8. října 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky First Reserve Management, L.P. („First Reserve“, USA) a SK Capital Partners („SK“, USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem TPC Group Inc. („TPC“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 8. října 2012 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky First Reserve Management, L.P. („First Reserve“, USA) a SK Capital Partners („SK“, USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem TPC Group Inc. („TPC“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku First Reserve: investice soukromého kapitálu (private equity) a investice do infrastruktury se zaměřením na energetiku, včetně služeb pro ropná pole, energetické infrastruktury a zásobníků energie, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku First Reserve: investice soukromého kapitálu (private equity) a investice do infrastruktury se zaměřením na energetiku, včetně služeb pro ropná pole, energetické infrastruktury a zásobníků energie,

| — | podniku SK: soukromá investiční společnost se zaměřením na odvětví speciálních materiálů, chemikálií a zdravotnictví, |
| --- | --- |

—

podniku SK: soukromá investiční společnost se zaměřením na odvětví speciálních materiálů, chemikálií a zdravotnictví,

| — | podniku TPC: výroba výrobků s přidanou hodnotou z petrochemických surovin, jako jsou např. uhlovodíky C4 a C3, které se používají pro výrobu vysoce účinných polymerů a speciálních chemikálií. |
| --- | --- |

—

podniku TPC: výroba výrobků s přidanou hodnotou z petrochemických surovin, jako jsou např. uhlovodíky C4 a C3, které se používají pro výrobu vysoce účinných polymerů a speciálních chemikálií.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---