# Официален вестник C 299/2012

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2012.299.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 299 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 554 октомври 2012 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2012.299.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 299

Издание на български език

Информация и известия

Година 554 октомври 2012 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. |
| 2012/C 299/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Укрепване на процесите на участие и на ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията Европа 2020 (проучвателно становище) | 1 |
| 2012/C 299/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промени за банковия сектор в Европа вследствие на новите финансови разпоредби (становище по собствена инициатива) | 6 |
| 2012/C 299/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейските технологични платформи (ЕТП) и индустриалните промени (становище по собствена инициатива) | 12 |
| 2012/C 299/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Необходимост от европейска отбранителна индустрия: промишлени, иновационни и социални аспекти (становище по собствена инициатива) | 17 |
| 2012/C 299/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Жените предприемачи — конкретни политики за насърчаване на растежа и заетостта в ЕС (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2012/C 299/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на жените като движеща сила за модел на развитие и иновации в селското стопанство и селските райони (становище по собствена инициатива) | 29 |
| 2012/C 299/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отношенията ЕС—Молдова: Каква е ролята на организираното гражданско общество? (становище по собствена инициатива) | 34 |
| 2012/C 299/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в Многостранното споразумение за търговия (МСТ) между ЕС, Колумбия и Перу (становище по собствена инициатива) | 39 |
| 2012/C 299/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Кооперативи и развитие на хранително-вкусовата промишленост (становище по собствена инициатива) | 45 |
| 2012/C 299/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преразглеждане на насоките от 1994 г. и 2005 г. за въздухоплаването и летищата в ЕС (допълнение към становище) | 49 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г.

2012/C 299/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Укрепване на процесите на участие и на ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията Европа 2020 (проучвателно становище)

1

2012/C 299/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Промени за банковия сектор в Европа вследствие на новите финансови разпоредби (становище по собствена инициатива)

6

2012/C 299/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейските технологични платформи (ЕТП) и индустриалните промени (становище по собствена инициатива)

12

2012/C 299/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Необходимост от европейска отбранителна индустрия: промишлени, иновационни и социални аспекти (становище по собствена инициатива)

17

2012/C 299/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Жените предприемачи — конкретни политики за насърчаване на растежа и заетостта в ЕС (становище по собствена инициатива)

24

2012/C 299/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на жените като движеща сила за модел на развитие и иновации в селското стопанство и селските райони (становище по собствена инициатива)

29

2012/C 299/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Отношенията ЕС—Молдова: Каква е ролята на организираното гражданско общество? (становище по собствена инициатива)

34

2012/C 299/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в Многостранното споразумение за търговия (МСТ) между ЕС, Колумбия и Перу (становище по собствена инициатива)

39

2012/C 299/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Кооперативи и развитие на хранително-вкусовата промишленост (становище по собствена инициатива)

45

2012/C 299/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преразглеждане на насоките от 1994 г. и 2005 г. за въздухоплаването и летищата в ЕС (допълнение към становище)

49

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. |
| 2012/C 299/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит? (Зелена книга) COM(2012) 7 final | 54 |
| 2012/C 299/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигацииCOM(2011) 818 final | 60 |
| 2012/C 299/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните операции (считано от 2014 г.)COM(2011) 831 final | 72 |
| 2012/C 299/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз, относно централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) и за изменение на Директива 98/26/ЕОCOM(2012) 73 final — 2012/0029 (COD) | 76 |
| 2012/C 299/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно прозрачността на мерките за регулиране на цените на лекарствените продукти за хуманна употреба и тяхното включване в обхвата на системите за обществено здравно осигуряванеCOM(2012) 84 final — 2012/0035 (COD) | 81 |
| 2012/C 299/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за опростяване на прехвърлянето на моторни превозни средства в друга държава членка в рамките на единния пазарCOM(2012) 164 final — 2012/0082 (COD) | 89 |
| 2012/C 299/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно засилената солидарност в рамките на ЕС в областта на убежището — Програма на ЕС за по-добро споделяне на отговорност и повече взаимно довериеCOM(2011) 835 final | 92 |
| 2012/C 299/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Инициатива Възможности за младежтаCOM(2011) 933 final | 97 |
| 2012/C 299/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма Правосъдие за периода 2014—2020 годинаCOM(2011) 759 final — 2011/0369 (COD) | 103 |
| 2012/C 299/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно следните предложения: Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд Вътрешна сигурност COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд Убежище и миграция COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи разпоредби за фонд Убежище и миграция и за инструмента за финансово подпомагане за полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризиCOM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд Вътрешна сигурност COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD) | 108 |
| 2012/C 299/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга — Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсииCOM(2012) 55 final | 115 |
| 2012/C 299/22 | Становище на специализирана секция Заетост, социални въпроси и гражданство относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма Европа за гражданите за периода 2014—2020 г.COM(2011) 884 final — 2011/0436 (APP) | 122 |
| 2012/C 299/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюзCOM(2012) 85 final — 2012/0036 (COD) | 128 |
| 2012/C 299/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика]COM(2011) 804 final — 2011/0380 (COD) | 133 |
| 2012/C 299/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Насърчаването и информирането в полза на селскостопанските продукти: стратегия с висока европейска добавена стойност за насърчаване на вкусовете на ЕвропаCOM(2012) 148 final | 141 |
| 2012/C 299/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запасиCOM(2012) 155 final — 2012/0077 COD | 145 |
| 2012/C 299/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Високопроизводителните изчислителни технологии: мястото на Европа в световната надпревараCOM(2012) 45 final | 148 |
| 2012/C 299/28 | Становище на Европейски икономическия и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контролCOM(2012) 129 final — 2012/62 (COD) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕОCOM(2012) 134 final — 2012/65 (COD) | 153 |
| 2012/C 299/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на корабиCOM(2012) 118 final — 2012/0055 (COD) | 158 |
| 2012/C 299/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ключови действия за Акт за единния пазар II (проучвателно становище) | 165 |
| 2012/C 299/31 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество (проучвателно становище) | 170 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г.

2012/C 299/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит? (Зелена книга) COM(2012) 7 final

COM(2012) 7 final

54

2012/C 299/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигацииCOM(2011) 818 final

COM(2011) 818 final

60

2012/C 299/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните операции (считано от 2014 г.)COM(2011) 831 final

COM(2011) 831 final

72

2012/C 299/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз, относно централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) и за изменение на Директива 98/26/ЕОCOM(2012) 73 final — 2012/0029 (COD)

COM(2012) 73 final — 2012/0029 (COD)

76

2012/C 299/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно прозрачността на мерките за регулиране на цените на лекарствените продукти за хуманна употреба и тяхното включване в обхвата на системите за обществено здравно осигуряванеCOM(2012) 84 final — 2012/0035 (COD)

COM(2012) 84 final — 2012/0035 (COD)

81

2012/C 299/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за опростяване на прехвърлянето на моторни превозни средства в друга държава членка в рамките на единния пазарCOM(2012) 164 final — 2012/0082 (COD)

COM(2012) 164 final — 2012/0082 (COD)

89

2012/C 299/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно засилената солидарност в рамките на ЕС в областта на убежището — Програма на ЕС за по-добро споделяне на отговорност и повече взаимно довериеCOM(2011) 835 final

COM(2011) 835 final

92

2012/C 299/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Инициатива Възможности за младежтаCOM(2011) 933 final

COM(2011) 933 final

97

2012/C 299/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма Правосъдие за периода 2014—2020 годинаCOM(2011) 759 final — 2011/0369 (COD)

COM(2011) 759 final — 2011/0369 (COD)

103

2012/C 299/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно следните предложения: Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд Вътрешна сигурност COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд Убежище и миграция COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи разпоредби за фонд Убежище и миграция и за инструмента за финансово подпомагане за полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризиCOM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD)Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд Вътрешна сигурност COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD)

COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD)

COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD)

COM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD)

COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD)

108

2012/C 299/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга — Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсииCOM(2012) 55 final

COM(2012) 55 final

115

2012/C 299/22

Становище на специализирана секция Заетост, социални въпроси и гражданство относно Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма Европа за гражданите за периода 2014—2020 г.COM(2011) 884 final — 2011/0436 (APP)

COM(2011) 884 final — 2011/0436 (APP)

122

2012/C 299/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюзCOM(2012) 85 final — 2012/0036 (COD)

COM(2012) 85 final — 2012/0036 (COD)

128

2012/C 299/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика]COM(2011) 804 final — 2011/0380 (COD)

COM(2011) 804 final — 2011/0380 (COD)

133

2012/C 299/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Насърчаването и информирането в полза на селскостопанските продукти: стратегия с висока европейска добавена стойност за насърчаване на вкусовете на ЕвропаCOM(2012) 148 final

COM(2012) 148 final

141

2012/C 299/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запасиCOM(2012) 155 final — 2012/0077 COD

COM(2012) 155 final — 2012/0077 COD

145

2012/C 299/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Високопроизводителните изчислителни технологии: мястото на Европа в световната надпревараCOM(2012) 45 final

COM(2012) 45 final

148

2012/C 299/28

Становище на Европейски икономическия и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контролCOM(2012) 129 final — 2012/62 (COD) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕОCOM(2012) 134 final — 2012/65 (COD)

COM(2012) 129 final — 2012/62 (COD)

COM(2012) 134 final — 2012/65 (COD)

153

2012/C 299/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на корабиCOM(2012) 118 final — 2012/0055 (COD)

COM(2012) 118 final — 2012/0055 (COD)

158

2012/C 299/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ключови действия за Акт за единния пазар II (проучвателно становище)

165

2012/C 299/31

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество (проучвателно становище)

170

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г.

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Укрепване на процесите на участие и на ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията „Европа 2020“ (проучвателно становище)

2012/C 299/01

Докладчик: Heidi LOUGHEED

В писмо от 18 април 2012 г. г-жа Sotiroula Charalambous, министър на труда и социалното осигуряване на Република Кипър, отправи от името на предстоящото кипърско председателство на Съвета на ЕС искане към Европейския икономически и социален комитет да изготви становище относно:

„Укрепване на процесите на участие и ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията „Европа 2020“.“

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище единодушно.

1.   Препоръки

| — | ЕИСК призовава европейските институции и националните правителства да подновят политическия си ангажимент да си сътрудничат с всички заинтересовани партньори (Европейският парламент, Комитетът на регионите, Европейският икономически и социален комитет, националните парламенти, регионалните и местните власти, социалните партньори, организираното гражданско общество, националните икономически и социални съвети или сходни органи, градовете и всички други форми на местни власти) в рамките на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

ЕИСК призовава европейските институции и националните правителства да подновят политическия си ангажимент да си сътрудничат с всички заинтересовани партньори (Европейският парламент, Комитетът на регионите, Европейският икономически и социален комитет, националните парламенти, регионалните и местните власти, социалните партньори, организираното гражданско общество, националните икономически и социални съвети или сходни органи, градовете и всички други форми на местни власти) в рамките на стратегията „Европа 2020“.

| — | ЕИСК поема задачата да продължи да надгражда върху досегашната работа с националните икономически и социални съвети (ИСС) и сходни органи, както и с националните представители на организираното гражданско общество, като се превърне в тяхна точка за контакт на европейско равнище и им предостави специална платформа, която да даде възможност за напредък на работата им по стратегията „Европа 2020 г.“. |
| --- | --- |

—

ЕИСК поема задачата да продължи да надгражда върху досегашната работа с националните икономически и социални съвети (ИСС) и сходни органи, както и с националните представители на организираното гражданско общество, като се превърне в тяхна точка за контакт на европейско равнище и им предостави специална платформа, която да даде възможност за напредък на работата им по стратегията „Европа 2020 г.“.

| — | В дългосрочен план ЕИСК смята, че Европейският съюз трябва да разработи дългосрочна визия за крайната цел на участието на заинтересованите страни и да работи за постепенното му развитие. |
| --- | --- |

—

В дългосрочен план ЕИСК смята, че Европейският съюз трябва да разработи дългосрочна визия за крайната цел на участието на заинтересованите страни и да работи за постепенното му развитие.

| — | В краткосрочен план ЕИСК смята, че редица малки промени ще имат значително въздействие върху напредъка. По-специално държавите членки и Европейската комисия трябва спешно да преразгледат сроковете и отделните стъпки на осъществяване на процесите с цел да дадат възможност за истинско участие и споделена отговорност на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

—

В краткосрочен план ЕИСК смята, че редица малки промени ще имат значително въздействие върху напредъка. По-специално държавите членки и Европейската комисия трябва спешно да преразгледат сроковете и отделните стъпки на осъществяване на процесите с цел да дадат възможност за истинско участие и споделена отговорност на всички заинтересовани страни.

2.   Въведение

| 2.1 | На 18 април 2012 г. предстоящото кипърско председателство отправи искане към Европейския икономически и социален комитет да изготви становище на тема „Укрепване на процесите на участие и ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията „Европа 2020“, предвид намерението му да даде приоритет на тази тема по време на своето председателство и на неофициалното заседание на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси през юли 2012 г.
  С навлизането на европейския семестър в третата му година, моментът е подходящ да отправим задълбочен поглед към процесите на участие в рамките на стратегията „Европа 2020 г.“ и да видим как те могат да бъдат развити. |
| --- | --- |

2.1

На 18 април 2012 г. предстоящото кипърско председателство отправи искане към Европейския икономически и социален комитет да изготви становище на тема „Укрепване на процесите на участие и ангажиране на местните власти, неправителствените организации и социалните партньори в изпълнението на стратегията „Европа 2020“, предвид намерението му да даде приоритет на тази тема по време на своето председателство и на неофициалното заседание на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси през юли 2012 г.

С навлизането на европейския семестър в третата му година, моментът е подходящ да отправим задълбочен поглед към процесите на участие в рамките на стратегията „Европа 2020 г.“ и да видим как те могат да бъдат развити.

| 2.2 | Координационният комитет по стратегията „Европа 2020“ на ЕИСК си поставя за цел да обедини националните ИСС и сходните им органи в държавите членки и да наблюдава работата им, с цел да им помага да обменят опит за подобряване на процесите на участие в рамките на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

2.2

Координационният комитет по стратегията „Европа 2020“ на ЕИСК си поставя за цел да обедини националните ИСС и сходните им органи в държавите членки и да наблюдава работата им, с цел да им помага да обменят опит за подобряване на процесите на участие в рамките на стратегията „Европа 2020“.

| 2.3 | Ролята на ЕИСК в изпълнението на стратегията „Европа 2020“ (1) е напълно призната и Комитетът иска да сподели своите препоръки за начините да се подобрят процесите на участие в рамките на тази стратегия и на европейския семестър. |
| --- | --- |

2.3

Ролята на ЕИСК в изпълнението на стратегията „Европа 2020“ (1) е напълно призната и Комитетът иска да сподели своите препоръки за начините да се подобрят процесите на участие в рамките на тази стратегия и на европейския семестър.

3.   „Европа 2020“ — нова система

| 3.1 | Европейският съюз и неговото население са изправени пред тежка икономическа и финансова криза, която оказва силно въздействие върху целия Европейския съюз и неговите граждани. Много държави членки преживяват изключително напрегнати ситуации, а увеличаващите се нива на безработица продължават да будят безпокойство. Ето защо ЕИСК счита, както бе заявено в много от неговите становища през последните три години, че стратегията „Европа 2020“ е по-важна от всякога, тъй като предлага цялостна програма за реформа, насочена към осигуряване на устойчив растеж и укрепване на устоите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.1

Европейският съюз и неговото население са изправени пред тежка икономическа и финансова криза, която оказва силно въздействие върху целия Европейския съюз и неговите граждани. Много държави членки преживяват изключително напрегнати ситуации, а увеличаващите се нива на безработица продължават да будят безпокойство. Ето защо ЕИСК счита, както бе заявено в много от неговите становища през последните три години, че стратегията „Европа 2020“ е по-важна от всякога, тъй като предлага цялостна програма за реформа, насочена към осигуряване на устойчив растеж и укрепване на устоите на Европейския съюз.

| 3.2 | Стратегията „Европа 2020 г.“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж е стратегията за растеж, която набелязва цели в редица важни политически области на равнището на ЕС и на национално равнище. Стратегията е с широк обхват и си поставя глобалната цел да оказва подкрепа на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. В нея се разглеждат въпроси като развитието в областта на иновациите и научноизследователската и развойната дейност, изменението на климата, енергетиката, безработицата, промишлената политика и социалното и териториалното сближаване, равнищата на бедност, политиката на сближаване и много други. |
| --- | --- |

3.2

Стратегията „Европа 2020 г.“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж е стратегията за растеж, която набелязва цели в редица важни политически области на равнището на ЕС и на национално равнище. Стратегията е с широк обхват и си поставя глобалната цел да оказва подкрепа на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. В нея се разглеждат въпроси като развитието в областта на иновациите и научноизследователската и развойната дейност, изменението на климата, енергетиката, безработицата, промишлената политика и социалното и териториалното сближаване, равнищата на бедност, политиката на сближаване и много други.

| 3.3 | Управлението на стратегията „Европа 2020“ има за цел да обедини европейски, национални и споделени компетенции в една многопластова система, като по този начин помага да се повиши легитимността на задълбочаването на европейската интеграция. В сравнение с Лисабонската стратегия стратегията „Европа 2020 г.“ съдържа взаимосвързани водещи инициативи, които поставят акцент върху важни тематични области, приоритети и основни цели и оказват подкрепа във връзка с тях. Стратегията освен това предлага една много по-укрепена и точна система за наблюдение, с възможността за извършване на критична оценка на напредъка (или липсата на такъв) на национално равнище. |
| --- | --- |

3.3

Управлението на стратегията „Европа 2020“ има за цел да обедини европейски, национални и споделени компетенции в една многопластова система, като по този начин помага да се повиши легитимността на задълбочаването на европейската интеграция. В сравнение с Лисабонската стратегия стратегията „Европа 2020 г.“ съдържа взаимосвързани водещи инициативи, които поставят акцент върху важни тематични области, приоритети и основни цели и оказват подкрепа във връзка с тях. Стратегията освен това предлага една много по-укрепена и точна система за наблюдение, с възможността за извършване на критична оценка на напредъка (или липсата на такъв) на национално равнище.

| 3.4 | Механизмът за докладване, предвиден в стратегията „Европа 2020 г.“, е различен от този на Лисабонската стратегия не само защото е по-концентриран, но и защото вече е съгласуван с процесите, протичащи в рамките на новите и подобрени системи за икономическо управление, в резултат на което, например, програмата за стабилност и за конвергенция, както и националните програми за реформи се внасят в Европейската комисия едновременно, което позволява да се добие по-пълна представа за актуалното положение в държавите членки и за посоката, в която те желаят да поемат. |
| --- | --- |

3.4

Механизмът за докладване, предвиден в стратегията „Европа 2020 г.“, е различен от този на Лисабонската стратегия не само защото е по-концентриран, но и защото вече е съгласуван с процесите, протичащи в рамките на новите и подобрени системи за икономическо управление, в резултат на което, например, програмата за стабилност и за конвергенция, както и националните програми за реформи се внасят в Европейската комисия едновременно, което позволява да се добие по-пълна представа за актуалното положение в държавите членки и за посоката, в която те желаят да поемат.

| 3.5 | Настъпилата промяна в процеса за пръв път бе изтъкната в документа на самата стратегия „Европа 2020 г.“, в който става ясно, че „се нуждаем от по-голямо усещане за „собственост“ и че за тази цел „трябва да се увеличи приносът на заинтересованите страни на национално и регионално равнище, както и на социалните партньори“. Бе поет специален ангажимент за създаване на условия за по-голямо участие от страна на ЕИСК и на Комитета на регионите. Тази необходимост за осъществяването на процеси на участие e вече изтъквана в няколко текста, най-важният от които са заключенията на Европейския съвет от март 2010 г. и „Ръководството за съставяне, изпълнение и мониторинг на националните програми за реформа съгласно стратегията „Европа 2020“, издадено от Европейската комисия, в което се подчертава, че „ще бъде важно да се търси активното сътрудничество на националните парламенти, социалните партньори, регионите и други заинтересовани страни в подготовката на НПР, за да се увеличи съпричастността със стратегията“. |
| --- | --- |

3.5

Настъпилата промяна в процеса за пръв път бе изтъкната в документа на самата стратегия „Европа 2020 г.“, в който става ясно, че „се нуждаем от по-голямо усещане за „собственост“ и че за тази цел „трябва да се увеличи приносът на заинтересованите страни на национално и регионално равнище, както и на социалните партньори“. Бе поет специален ангажимент за създаване на условия за по-голямо участие от страна на ЕИСК и на Комитета на регионите. Тази необходимост за осъществяването на процеси на участие e вече изтъквана в няколко текста, най-важният от които са заключенията на Европейския съвет от март 2010 г. и „Ръководството за съставяне, изпълнение и мониторинг на националните програми за реформа съгласно стратегията „Европа 2020“, издадено от Европейската комисия, в което се подчертава, че „ще бъде важно да се търси активното сътрудничество на националните парламенти, социалните партньори, регионите и други заинтересовани страни в подготовката на НПР, за да се увеличи съпричастността със стратегията“.

4.   Опитът с европейския семестър

| 4.1 | Три години след началото на стратегията „Европа 2020“ е ясно, че много държави членки са се ангажирали със задачата да включат социалните партньори и организираното гражданско общество в европейския семестър и са осигурили участието на тези партньори в националните си процеси. Въпреки това прилагането на този ангажимент е неравномерно и с различна степен на ангажираност, и дори там, където съществува такава ангажираност, са налице различни нива на реално участие на партньорите в процеса. Макар че много държави членки информират своите партньори и се консултират с тях, процесът често е лишен от фокус и участниците имат усещането, че му липсва вътрешна спойка или цялостна стратегия. По-специално беше изказано безпокойство от ЕИСК и други относно твърде кратките срокове, които често не оставят никакво време за сериозна дискусия със социалните партньори, организациите на гражданското общество или регионалните и националните парламенти. Това безпокойство не се изпитва само на национално ниво; много организации на европейско ниво задават въпроса дали може да се подобри процесът и управлението на европейския семестър, както и мониторингът, предвиден по стратегията „Европа 2020“. Европейският парламент направи политически препоръки с цел да определи по-добре своята роля и потенциален принос (2), а Комитетът на регионите се готви да издаде свои собствени насоки в близко бъдеще. |
| --- | --- |

4.1

Три години след началото на стратегията „Европа 2020“ е ясно, че много държави членки са се ангажирали със задачата да включат социалните партньори и организираното гражданско общество в европейския семестър и са осигурили участието на тези партньори в националните си процеси. Въпреки това прилагането на този ангажимент е неравномерно и с различна степен на ангажираност, и дори там, където съществува такава ангажираност, са налице различни нива на реално участие на партньорите в процеса. Макар че много държави членки информират своите партньори и се консултират с тях, процесът често е лишен от фокус и участниците имат усещането, че му липсва вътрешна спойка или цялостна стратегия. По-специално беше изказано безпокойство от ЕИСК и други относно твърде кратките срокове, които често не оставят никакво време за сериозна дискусия със социалните партньори, организациите на гражданското общество или регионалните и националните парламенти. Това безпокойство не се изпитва само на национално ниво; много организации на европейско ниво задават въпроса дали може да се подобри процесът и управлението на европейския семестър, както и мониторингът, предвиден по стратегията „Европа 2020“. Европейският парламент направи политически препоръки с цел да определи по-добре своята роля и потенциален принос (2), а Комитетът на регионите се готви да издаде свои собствени насоки в близко бъдеще.

| 4.2 | В рамките на ЕИСК със създаването на координационния комитет по стратегията „Европа 2020 г.“ бе зададена точната посока на нашата работа: осигуряването на група в Комитета, която разполага с поглед върху цялостната картина на стратегия „Европа 2020 г.“ и свързаните с нея предложения, а не разглежда детайлите ѝ изолирани един от друг. Представители на Комисията и други заинтересовани страни постоянно участват в заседанията на координационния комитет. За да се укрепи връзката с националното и местното равнище, на важни етапи от европейския семестър координационният комитет редовно кани националните икономически и социални съвети и сходните им органи и организира по места прояви по линията на стратегията „Европа 2020“, в сътрудничество с национални участници от гражданското общество. Тази дейност би трябвало да се засили и разшири. |
| --- | --- |

4.2

В рамките на ЕИСК със създаването на координационния комитет по стратегията „Европа 2020 г.“ бе зададена точната посока на нашата работа: осигуряването на група в Комитета, която разполага с поглед върху цялостната картина на стратегия „Европа 2020 г.“ и свързаните с нея предложения, а не разглежда детайлите ѝ изолирани един от друг. Представители на Комисията и други заинтересовани страни постоянно участват в заседанията на координационния комитет. За да се укрепи връзката с националното и местното равнище, на важни етапи от европейския семестър координационният комитет редовно кани националните икономически и социални съвети и сходните им органи и организира по места прояви по линията на стратегията „Европа 2020“, в сътрудничество с национални участници от гражданското общество. Тази дейност би трябвало да се засили и разшири.

| 4.3 | Ролята на ЕИСК за обединяване на усилията на националните икономически и социални съвети и сходните им органи, макар да не се фокусира единствено върху европейския семестър и стратегията „Европа 2020“, се оказа полезна и за разработването на наши и техни анализи, за разбирането на ситуациите, наблюдавани в рамките на Европейския съюз, и за придаване на по-голяма убедителност на предложенията, които те и ЕИСК правят. |
| --- | --- |

4.3

Ролята на ЕИСК за обединяване на усилията на националните икономически и социални съвети и сходните им органи, макар да не се фокусира единствено върху европейския семестър и стратегията „Европа 2020“, се оказа полезна и за разработването на наши и техни анализи, за разбирането на ситуациите, наблюдавани в рамките на Европейския съюз, и за придаване на по-голяма убедителност на предложенията, които те и ЕИСК правят.

5.   Полза и приложение на процесите на взаимно участие

| 5.1 | Ясно е, че за да оптимизира влиянието на европейския семестър, подобряването и увеличаването на процесите на взаимно участие в рамките на стратегията „Европа 2020“ ще бъде от полза за самата стратегия и в крайна сметка за благосъстоянието на гражданите. |
| --- | --- |

5.1

Ясно е, че за да оптимизира влиянието на европейския семестър, подобряването и увеличаването на процесите на взаимно участие в рамките на стратегията „Европа 2020“ ще бъде от полза за самата стратегия и в крайна сметка за благосъстоянието на гражданите.

| 5.2 | Европейският съюз и неговите държави членки често изтъкват полезността на процесите, предвиждащи участие, и на ангажирането на организираното гражданско общество. На практика социалните партньори и по-широката общественост използват редица различни процеси и системи; полезно е да си дадем сметка защо това е толкова важно и какво може потенциално да се спечели от една правилно функционираща система, гарантираща увеличено участие. По пътя на проактивно сътрудничество със социалните партньори и организираното гражданско общество може да се постигне:






  — | по-голямо въздействие на разпространяваната информация в рамките на Европейския съюз и постигане на значителен т. нар. „вълнови ефект“; |
| --- | --- | --- |

5.2

Европейският съюз и неговите държави членки често изтъкват полезността на процесите, предвиждащи участие, и на ангажирането на организираното гражданско общество. На практика социалните партньори и по-широката общественост използват редица различни процеси и системи; полезно е да си дадем сметка защо това е толкова важно и какво може потенциално да се спечели от една правилно функционираща система, гарантираща увеличено участие. По пътя на проактивно сътрудничество със социалните партньори и организираното гражданско общество може да се постигне:

—

по-голямо въздействие на разпространяваната информация в рамките на Европейския съюз и постигане на значителен т. нар. „вълнови ефект“;

| — | по-голяма „собственост“ върху стратегиите, ако се затвърди усещането, че всички заинтересовани участват в тяхното създаване; |
| --- | --- |

—

по-голяма „собственост“ върху стратегиите, ако се затвърди усещането, че всички заинтересовани участват в тяхното създаване;

| — | система за ранно предупреждение — поради това, че са много по-близо до гражданите, организациите на гражданското общество и социалните партньори са често способни да действат като много полезна „система за ранно предупреждение“ по отношение на проявяващи се микротенденции, дълго преди те да намерят отражение на национално или европейско равнище; |
| --- | --- |

—

система за ранно предупреждение — поради това, че са много по-близо до гражданите, организациите на гражданското общество и социалните партньори са често способни да действат като много полезна „система за ранно предупреждение“ по отношение на проявяващи се микротенденции, дълго преди те да намерят отражение на национално или европейско равнище;

| — | способност за проверка на идеи и намиране на решения — не е изненадващо, че тези, които са най-близко до ситуациите, са често способни да подлагат на проверка предложенията, преди да е започнало прилагането им, и нерядко да предлагат много прагматични и ефективни решения; |
| --- | --- |

—

способност за проверка на идеи и намиране на решения — не е изненадващо, че тези, които са най-близко до ситуациите, са често способни да подлагат на проверка предложенията, преди да е започнало прилагането им, и нерядко да предлагат много прагматични и ефективни решения;

| — | по-добро изпълнение — в много случаи именно социалните партньори и организациите на гражданското общество отговарят за действителното изпълнение на предложенията по места. |
| --- | --- |

—

по-добро изпълнение — в много случаи именно социалните партньори и организациите на гражданското общество отговарят за действителното изпълнение на предложенията по места.

6.   Конкретни предложения за подобряване на процесите на участие в рамките на стратегия „Европа 2020“

| 6.1 | При разглеждане на процесите, използвани до момента както на европейско, така и на национално ниво, Комитетът смята, че има все още много за вършене и че тези процеси могат да бъдат изградени до степен, позволяваща да се разработи система, която наистина ще осигури стабилно партньорство между европейските институции, националните правителства, социалните партньори, организациите на гражданското общество, националните и регионалните парламенти и другите заинтересовани страни. Много от нещата, необходими за постигането на тази цел, ще изискват целенасочени и съгласувани усилия, и няма да станат бързо. Въпреки това ЕИСК смята, че такива системи следва да бъдат разработени посредством постепенното изграждане на един стратегически и всеобхватен многопластов процес на партньорство, като в същото време бързо се изпълняват прости действия, които биха могли да осигурят подобрения в краткосрочен план. |
| --- | --- |

6.1

При разглеждане на процесите, използвани до момента както на европейско, така и на национално ниво, Комитетът смята, че има все още много за вършене и че тези процеси могат да бъдат изградени до степен, позволяваща да се разработи система, която наистина ще осигури стабилно партньорство между европейските институции, националните правителства, социалните партньори, организациите на гражданското общество, националните и регионалните парламенти и другите заинтересовани страни. Много от нещата, необходими за постигането на тази цел, ще изискват целенасочени и съгласувани усилия, и няма да станат бързо. Въпреки това ЕИСК смята, че такива системи следва да бъдат разработени посредством постепенното изграждане на един стратегически и всеобхватен многопластов процес на партньорство, като в същото време бързо се изпълняват прости действия, които биха могли да осигурят подобрения в краткосрочен план.

| 6.2 | Най-важното: ЕИСК призовава всички европейски институции и национални правителства да подновят политическия си ангажимент за осигуряването на по-редовно и систематично участие на социалните партньори, организациите на гражданското общество, националните парламенти, регионалните и местните власти и всички други заинтересовани страни, като гарантират, че това ще се прави по възможно най-изчерпателния начин в рамките на силния, жизнеспособен и устойчив процес на участие, предлаган от стратегия „Европа 2020“. Договорът от Лисабон подчертава необходимостта от допитване до гражданското общество на европейско равнище в процеса на вземане на решения. Ако държавите членки желаят да придобият по-голямо усещане за собственост и ангажираност по отношение както на стратегията „Европа 2020 г.“, така и на европейския процес, те трябва да упражняват същата дисциплина, като се консултират с ИСС и със сходните им органи колкото се може по-често. |
| --- | --- |

6.2

Най-важното: ЕИСК призовава всички европейски институции и национални правителства да подновят политическия си ангажимент за осигуряването на по-редовно и систематично участие на социалните партньори, организациите на гражданското общество, националните парламенти, регионалните и местните власти и всички други заинтересовани страни, като гарантират, че това ще се прави по възможно най-изчерпателния начин в рамките на силния, жизнеспособен и устойчив процес на участие, предлаган от стратегия „Европа 2020“. Договорът от Лисабон подчертава необходимостта от допитване до гражданското общество на европейско равнище в процеса на вземане на решения. Ако държавите членки желаят да придобият по-голямо усещане за собственост и ангажираност по отношение както на стратегията „Европа 2020 г.“, така и на европейския процес, те трябва да упражняват същата дисциплина, като се консултират с ИСС и със сходните им органи колкото се може по-често.

7.   ЕИСК

| 7.1 | По отношение на собствената си роля ЕИСК счита, че е жизнено важно той да запази своя фокус и стратегическа ангажираност с всички части на стратегията „Европа 2020“, за да съхрани своя капацитет да вижда възможните синергии, които се генерират от стратегията и нейните съставни части. |
| --- | --- |

7.1

По отношение на собствената си роля ЕИСК счита, че е жизнено важно той да запази своя фокус и стратегическа ангажираност с всички части на стратегията „Европа 2020“, за да съхрани своя капацитет да вижда възможните синергии, които се генерират от стратегията и нейните съставни части.

| 7.2 | ЕИСК смята че работата, предприета от неговия координационен комитет по стратегията „Европа 2020 г.“, трябва да продължи и да се развива. Координационният комитет трябва да запази акцента си върху стратегията и нейните последици за широката общественост, и да наблегне върху вътрешната си комуникация с онези членове, които не участват в работата на координационния комитет, като гаранция, че неговите пространни наблюдения и аналитични виждания ще могат да бъдат от полза за всички. |
| --- | --- |

7.2

ЕИСК смята че работата, предприета от неговия координационен комитет по стратегията „Европа 2020 г.“, трябва да продължи и да се развива. Координационният комитет трябва да запази акцента си върху стратегията и нейните последици за широката общественост, и да наблегне върху вътрешната си комуникация с онези членове, които не участват в работата на координационния комитет, като гаранция, че неговите пространни наблюдения и аналитични виждания ще могат да бъдат от полза за всички.

| 7.3 | ЕИСК счита че работата, която той постепенно постига за координиране на взаимните връзки и работа на националните икономически и социални съвети, където те съществуват, има много положителен ефект, но може да бъде подобрена. Много от тези организации както и много от техните членове също имат потенциална роля в стратегията „Европа 2020 г.“ на национално ниво. Що се отнася до подобряване на участието в стратегията „Европа 2020“ ЕИСК смята, че това е област, в която бързи, прости действия могат да доведат до значителни ползи. ЕИСК смята, че разполага с отличен капацитет да се превърне в точка за контакт за националните икономически и социални съвети и сходните им органи, най-вече като им помага да вършат своята работа по стратегията „Европа 2020“. ЕИСК е готов да поеме такъв ангажимент за по-нататъшно разширяване на контактите и на сътрудничеството и да започне този процес като покани за участие националните икономически и социални съвети и сходните им органи в мероприятие, акцентиращо върху стратегията „Европа 2020“, което да се проведе при първа възможност. |
| --- | --- |

7.3

ЕИСК счита че работата, която той постепенно постига за координиране на взаимните връзки и работа на националните икономически и социални съвети, където те съществуват, има много положителен ефект, но може да бъде подобрена. Много от тези организации както и много от техните членове също имат потенциална роля в стратегията „Европа 2020 г.“ на национално ниво. Що се отнася до подобряване на участието в стратегията „Европа 2020“ ЕИСК смята, че това е област, в която бързи, прости действия могат да доведат до значителни ползи. ЕИСК смята, че разполага с отличен капацитет да се превърне в точка за контакт за националните икономически и социални съвети и сходните им органи, най-вече като им помага да вършат своята работа по стратегията „Европа 2020“. ЕИСК е готов да поеме такъв ангажимент за по-нататъшно разширяване на контактите и на сътрудничеството и да започне този процес като покани за участие националните икономически и социални съвети и сходните им органи в мероприятие, акцентиращо върху стратегията „Европа 2020“, което да се проведе при първа възможност.

8.   Бързи действия за осъществяването на краткосрочни промени

| 8.1 | ЕИСК категорично подкрепя намерението на кипърското председателство да се съсредоточи върху засилване на процесите на взаимно участие в рамките на стратегията „Европа 2020“ и да посвети част от неофициалното заседание на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси през юли 2012 г. на тази работа. ЕИСК напълно подкрепя това като силен старт за държавите членки и Европейската комисия, позволяващ им да преценят как всяка една от тях може да подобри това, което прави. |
| --- | --- |

8.1

ЕИСК категорично подкрепя намерението на кипърското председателство да се съсредоточи върху засилване на процесите на взаимно участие в рамките на стратегията „Европа 2020“ и да посвети част от неофициалното заседание на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси през юли 2012 г. на тази работа. ЕИСК напълно подкрепя това като силен старт за държавите членки и Европейската комисия, позволяващ им да преценят как всяка една от тях може да подобри това, което прави.

| 8.2 | ЕИСК призовава всички държави членки да дадат разяснения на национално равнище кои държавни агенции за кои мерки по стратегията „Европа 2020“ отговарят и каква е връзката между агенциите, отговорни за координиране или мониторинг на националните програми за реформи, и агенциите, отговорни за фактическото изпълнение. Дори простото изясняване на тези положения във всяка държава членка ще даде възможност на заинтересованите лица да си взаимодействат с правилните органи за постигането на по-добър ефект. |
| --- | --- |

8.2

ЕИСК призовава всички държави членки да дадат разяснения на национално равнище кои държавни агенции за кои мерки по стратегията „Европа 2020“ отговарят и каква е връзката между агенциите, отговорни за координиране или мониторинг на националните програми за реформи, и агенциите, отговорни за фактическото изпълнение. Дори простото изясняване на тези положения във всяка държава членка ще даде възможност на заинтересованите лица да си взаимодействат с правилните органи за постигането на по-добър ефект.

| 8.3 | ЕИСК смята, че чрез пълна прозрачност по отношение на формите на участие, използвани във всяка държава членка, както и чрез описание на процесите и инструментите, които правителствата възнамеряват да използват, ще се даде яснота на всички за това какво, защо и как се случва. |
| --- | --- |

8.3

ЕИСК смята, че чрез пълна прозрачност по отношение на формите на участие, използвани във всяка държава членка, както и чрез описание на процесите и инструментите, които правителствата възнамеряват да използват, ще се даде яснота на всички за това какво, защо и как се случва.

| 8.4 | ЕИСК смята, че Европейската комисия и държавите членки трябва спешно да преразгледат сроковете на различните действия в рамките на европейския семестър. Най-широко разпространеното предизвикателство, което се изтъква от почти всички заинтересовани страни в съществуващите структури, е липсата на достатъчно време, което да позволи каквато и да е обмислена реакция или подобаващо разискване. Държавите членки следва в спешен порядък да разгледат сроковете, които прилагат в момента, и да преценят как те биха могли да бъдат рационализирани. |
| --- | --- |

8.4

ЕИСК смята, че Европейската комисия и държавите членки трябва спешно да преразгледат сроковете на различните действия в рамките на европейския семестър. Най-широко разпространеното предизвикателство, което се изтъква от почти всички заинтересовани страни в съществуващите структури, е липсата на достатъчно време, което да позволи каквато и да е обмислена реакция или подобаващо разискване. Държавите членки следва в спешен порядък да разгледат сроковете, които прилагат в момента, и да преценят как те биха могли да бъдат рационализирани.

| 8.5 | ЕИСК силно насърчава регионалните и местните власти да участват по задълбочено в процесите, свързани със стратегията „Европа 2020“, както в техните национални рамки, така и пряко на равнище ЕС. Създаването от Комитета на регионите на Платформата за наблюдение на стратегията „Европа 2020“ представлява отличен напредък за постигането на тази цел. ЕИСК счита, че националните правителства следва да подкрепят това по-активно участие. Прозренията на местните и регионалните власти във връзка с местното развитие и потенциалните приложения е ключова част от това, което трябва да се постигне, за да може стратегията „Европа 2020“ напълно да изиграе своята потенциална роля. |
| --- | --- |

8.5

ЕИСК силно насърчава регионалните и местните власти да участват по задълбочено в процесите, свързани със стратегията „Европа 2020“, както в техните национални рамки, така и пряко на равнище ЕС. Създаването от Комитета на регионите на Платформата за наблюдение на стратегията „Европа 2020“ представлява отличен напредък за постигането на тази цел. ЕИСК счита, че националните правителства следва да подкрепят това по-активно участие. Прозренията на местните и регионалните власти във връзка с местното развитие и потенциалните приложения е ключова част от това, което трябва да се постигне, за да може стратегията „Европа 2020“ напълно да изиграе своята потенциална роля.

9.   Разработване на дългосрочен всеобхватен процес на участие в рамките на стратегията „Европа 2020“

| 9.1 | ЕИСК вярва, че съществуват много полезни функциониращи модели, които могат да бъдат използвани за създаването на силни структури за постоянен диалог. ЕИСК смята, че Кодексът на добрите практики за гражданско участие в процеса на вземане на решения, изготвен от Съвета на Европа (3), предлага отлична рамка и набор от принципи за тази работа, които могат да се приложат към стратегията „Европа 2020 г.“. Използването на такъв набор от принципи ще позволи на Европейския съюз и на държавите членки постепенно да придвижат дискусиите по спектъра на участието, преминавайки през следните етапи: етапът на сравнително ниски равнища на участие, съсредоточено основно върху предоставянето на информация, последван от етапа на открита консултация, етапа на развиващ се диалог между участниците и накрая етапа, на който може да се създаде истинско партньорство. Това, според описанието на Кодекса, са четирите основни стъпки в спектъра на процесите, основаващи се на участие. ЕИСК смята, че процесите в рамките на стратегията „Европа 2020“ трябва да започнат постепенно да се движат по този спектър на участие. Кодексът предвижда също така редица много полезни инструменти, които могат да бъдат приложени към процесите в рамките на „Европа 2020“. |
| --- | --- |

9.1

ЕИСК вярва, че съществуват много полезни функциониращи модели, които могат да бъдат използвани за създаването на силни структури за постоянен диалог. ЕИСК смята, че Кодексът на добрите практики за гражданско участие в процеса на вземане на решения, изготвен от Съвета на Европа (3), предлага отлична рамка и набор от принципи за тази работа, които могат да се приложат към стратегията „Европа 2020 г.“. Използването на такъв набор от принципи ще позволи на Европейския съюз и на държавите членки постепенно да придвижат дискусиите по спектъра на участието, преминавайки през следните етапи: етапът на сравнително ниски равнища на участие, съсредоточено основно върху предоставянето на информация, последван от етапа на открита консултация, етапа на развиващ се диалог между участниците и накрая етапа, на който може да се създаде истинско партньорство. Това, според описанието на Кодекса, са четирите основни стъпки в спектъра на процесите, основаващи се на участие. ЕИСК смята, че процесите в рамките на стратегията „Европа 2020“ трябва да започнат постепенно да се движат по този спектър на участие. Кодексът предвижда също така редица много полезни инструменти, които могат да бъдат приложени към процесите в рамките на „Европа 2020“.

| 9.2 | Организираното гражданско общество в държавите членки трябва да участва непрестанно в работата по европейския семестър. Ключов процес в областта на концептуалната работа е изготвянето на националните програми за реформи. Процесът на изготвяне на НПР от страна на държавите членки следва да се основава на широк и изграден върху повече сътрудничество диалог със социалните партньори и организираното гражданско общество. Те не само осигуряват експертен опит при поставянето на целите и съставянето на програмите и стратегиите в области като заетостта, образованието и социалното приобщаване, а са също така основните участници в изпълнението на тези стратегии. |
| --- | --- |

9.2

Организираното гражданско общество в държавите членки трябва да участва непрестанно в работата по европейския семестър. Ключов процес в областта на концептуалната работа е изготвянето на националните програми за реформи. Процесът на изготвяне на НПР от страна на държавите членки следва да се основава на широк и изграден върху повече сътрудничество диалог със социалните партньори и организираното гражданско общество. Те не само осигуряват експертен опит при поставянето на целите и съставянето на програмите и стратегиите в области като заетостта, образованието и социалното приобщаване, а са също така основните участници в изпълнението на тези стратегии.

| 9.3 | Друга ключова стъпка в европейския семестър е публикуването и прегледа на специфичните за всяка държава членка препоръки. Европейските социални партньори и организираното гражданско общество трябва да бъдат информирани и консултирани относно специфичните за всяка държава членка препоръки. В този смисъл е от основно значение да бъдат определени сроковете така, че да позволят на гражданското общество да се включи отрано в изготвянето на бъдещите прогнози за следващите цикли. |
| --- | --- |

9.3

Друга ключова стъпка в европейския семестър е публикуването и прегледа на специфичните за всяка държава членка препоръки. Европейските социални партньори и организираното гражданско общество трябва да бъдат информирани и консултирани относно специфичните за всяка държава членка препоръки. В този смисъл е от основно значение да бъдат определени сроковете така, че да позволят на гражданското общество да се включи отрано в изготвянето на бъдещите прогнози за следващите цикли.

| 9.4 | В предишни становища ЕИСК предложи да се извършва сравнителен анализ (бенчмаркинг) като начин за измерване на напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията на ЕС до 2020 г. Тук националният ИСС или сходна организация прави анализ и установява свои собствени приоритетни критерии, използвайки статистически данни, които са свободно достъпни на уебсайта на Евростат. Някои ИСС вече практикуват този подход и други национални ИСС трябва да бъдат насърчавани да се присъединят към тях. Благодарение на този сравнителен анализ заинтересованите страни биха могли да наблюдават непрекъснато осъществяването на реформите. Това представлява ценен принос към преразглеждането на националните програми за реформи. |
| --- | --- |

9.4

В предишни становища ЕИСК предложи да се извършва сравнителен анализ (бенчмаркинг) като начин за измерване на напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията на ЕС до 2020 г. Тук националният ИСС или сходна организация прави анализ и установява свои собствени приоритетни критерии, използвайки статистически данни, които са свободно достъпни на уебсайта на Евростат. Някои ИСС вече практикуват този подход и други национални ИСС трябва да бъдат насърчавани да се присъединят към тях. Благодарение на този сравнителен анализ заинтересованите страни биха могли да наблюдават непрекъснато осъществяването на реформите. Това представлява ценен принос към преразглеждането на националните програми за реформи.

| 9.5 | Следва да бъдат предприети стъпки за оживяване на дебата относно прилагането на стратегията „Европа 2020“ в държавите членки и правителствата следва да разработят по-ефективни процеси за обратна връзка, позволяваща да се проследи въздействието на увеличения граждански и социален диалог по въпросите на стратегията. В този контекст ролята на гражданското общество в това проследяване може да бъде от особено значение. Би било полезно да се провеждат редовни конференции в държавите членки с участието на всички заинтересовани страни, както и публични изслушвания в Парламента, на които да се представят националните програми за реформи. |
| --- | --- |

9.5

Следва да бъдат предприети стъпки за оживяване на дебата относно прилагането на стратегията „Европа 2020“ в държавите членки и правителствата следва да разработят по-ефективни процеси за обратна връзка, позволяваща да се проследи въздействието на увеличения граждански и социален диалог по въпросите на стратегията. В този контекст ролята на гражданското общество в това проследяване може да бъде от особено значение. Би било полезно да се провеждат редовни конференции в държавите членки с участието на всички заинтересовани страни, както и публични изслушвания в Парламента, на които да се представят националните програми за реформи.

| 9.6 | Налице е противоречие между нарастващата осведоменост сред европейските институции за необходимостта да се консултират с организираното гражданско общество, и трудностите, пред които са изправени по-голямата част от националните ИСС и сходните им органи. Тези организации често се финансират предимно от публичните бюджети. В много държави членки техните бюджети са ограничени драстично. Това кара националните икономически и социални съвети или еквивалентните им органи да се фокусират единствено върху националните приоритети и да ограничават своето участие на европейско равнище. Европейските институции трябва да обмислят как биха могли да окажат подкрепа и съдействие на тези организации, най-малкото във връзка с техния принос към европейския семестър. |
| --- | --- |

9.6

Налице е противоречие между нарастващата осведоменост сред европейските институции за необходимостта да се консултират с организираното гражданско общество, и трудностите, пред които са изправени по-голямата част от националните ИСС и сходните им органи. Тези организации често се финансират предимно от публичните бюджети. В много държави членки техните бюджети са ограничени драстично. Това кара националните икономически и социални съвети или еквивалентните им органи да се фокусират единствено върху националните приоритети и да ограничават своето участие на европейско равнище. Европейските институции трябва да обмислят как биха могли да окажат подкрепа и съдействие на тези организации, най-малкото във връзка с техния принос към европейския семестър.

| 9.7 | Тъй като наличието на основна точка за контакт с цел координиране на последващите действия с националните ИСС и сходните им органи може да бъде от особено преимущество, Европейската комисия би могла да обмисли да делегира на ЕИСК отговорността и подкрепата да организира конференция с всички национални ИСС или сходни организации и институции поне веднъж годишно, във внимателно подбран момент, позволяващ вписването ѝ в европейския семестър, на която да се обсъдят теми като европейският семестър, стратегията „Европа 2020 г.“, техният принос и най-добрите практики в тази област. |
| --- | --- |

9.7

Тъй като наличието на основна точка за контакт с цел координиране на последващите действия с националните ИСС и сходните им органи може да бъде от особено преимущество, Европейската комисия би могла да обмисли да делегира на ЕИСК отговорността и подкрепата да организира конференция с всички национални ИСС или сходни организации и институции поне веднъж годишно, във внимателно подбран момент, позволяващ вписването ѝ в европейския семестър, на която да се обсъдят теми като европейският семестър, стратегията „Европа 2020 г.“, техният принос и най-добрите практики в тази област.

10.   Заинтересовани страни

| 10.1 | ЕИСК смята, че самите заинтересовани страни могат също да подновят ангажирането си с процесите в рамките на стратегията „Европа 2020“. Независимо от презумпцията, че основната отговорност се носи от държавите членки и че именно те трябва да преразгледат процесите за ангажиране на партньорите, заинтересованите страни също могат да научат повече един от друг и да проявяват повече доверие в прякото ангажиране с европейските институции и с националните правителства. Също така въпреки необходимостта правителствата спешно да преосмислят сроковете на процесите, заинтересованите страни трябва да подобрят собствената си подготовка във връзка с етапите на европейския семестър. |
| --- | --- |

10.1

ЕИСК смята, че самите заинтересовани страни могат също да подновят ангажирането си с процесите в рамките на стратегията „Европа 2020“. Независимо от презумпцията, че основната отговорност се носи от държавите членки и че именно те трябва да преразгледат процесите за ангажиране на партньорите, заинтересованите страни също могат да научат повече един от друг и да проявяват повече доверие в прякото ангажиране с европейските институции и с националните правителства. Също така въпреки необходимостта правителствата спешно да преосмислят сроковете на процесите, заинтересованите страни трябва да подобрят собствената си подготовка във връзка с етапите на европейския семестър.

11.   Специфични предложения относно темите заетост, бедност и изключване

| 11.1 | В своето искане към ЕИСК за изготвяне на становище кипърското председателство на Съвета на ЕС отреди особено голямо значение на даването на принос за по-доброто включване на гражданското общество в прилагането и последващите действия в обществено-политически области като политиките по отношение на бедността и изключването. ЕИСК застъпва виждането, че участието на заинтересованите страни в един структуриран и редовен диалог на европейско и национално равнище има решаващо влияние върху възможностите за намиране на ефикасни решения за тези проблеми. |
| --- | --- |

11.1

В своето искане към ЕИСК за изготвяне на становище кипърското председателство на Съвета на ЕС отреди особено голямо значение на даването на принос за по-доброто включване на гражданското общество в прилагането и последващите действия в обществено-политически области като политиките по отношение на бедността и изключването. ЕИСК застъпва виждането, че участието на заинтересованите страни в един структуриран и редовен диалог на европейско и национално равнище има решаващо влияние върху възможностите за намиране на ефикасни решения за тези проблеми.

| 11.2 | Важно е в рамките на дейността на платформата срещу бедността и изключването да се култивират партньорското сътрудничество (англ.: stakeholder approach) и структурираният диалог с участниците от гражданското общество в изготвянето на политиките, прилагането и проследяването. В области като бедността и социалното изключване често именно участниците от гражданското общество са тези, които непосредствено на място регистрират тенденции и обществени развития и ги правят достояние на общественото съзнание. Тяхната целенасочена активност за изтъкване на потребителската гледна точка и дейността им в областта на превенцията, но също и разработването и предоставянето на новаторски услуги за тези целеви групи носят ценни познания и опит за стратегическите усилия срещу бедността и изключването. Тук ЕИСК подчертава значението и ролята на социалната икономика и на неправителствените организации, която е насочена към намаляване на бедността, насърчаване на създаването на нови работни места и разработване на услуги, които по творчески начин да съответстват на обществените потребности. |
| --- | --- |

11.2

Важно е в рамките на дейността на платформата срещу бедността и изключването да се култивират партньорското сътрудничество (англ.: stakeholder approach) и структурираният диалог с участниците от гражданското общество в изготвянето на политиките, прилагането и проследяването. В области като бедността и социалното изключване често именно участниците от гражданското общество са тези, които непосредствено на място регистрират тенденции и обществени развития и ги правят достояние на общественото съзнание. Тяхната целенасочена активност за изтъкване на потребителската гледна точка и дейността им в областта на превенцията, но също и разработването и предоставянето на новаторски услуги за тези целеви групи носят ценни познания и опит за стратегическите усилия срещу бедността и изключването. Тук ЕИСК подчертава значението и ролята на социалната икономика и на неправителствените организации, която е насочена към намаляване на бедността, насърчаване на създаването на нови работни места и разработване на услуги, които по творчески начин да съответстват на обществените потребности.

| 11.3 | В рамките на тези политики следва да се споменат националните социални доклади, които допълват националните програми за реформи и се представят от Комитета за социална закрила. В тези доклади, които се основават на отворения метод на координация, се прави оценка на социалното измерение на стратегията „Европа 2020“. Изхождайки от годишната стратегия за растеж, те показват належащата нужда от реформи и съдържат предложения за конкретни мерки. От основно значение е да се създаде процедура, посредством която заинтересованите страни по-добре да участват в процеса на изготвяне на националните социални доклади, което в момента не се прави в достатъчна степен; освен това е необходимо да се създаде и по-добро обвързване с националните програми за реформи. Най-важно е укрепването на отворения метод на координация при социалната закрила, при което за отправна точка би следвало да служат интегрирани национални стратегии, за да се постигне по този начин по-силно свързване с европейската платформа срещу бедността. |
| --- | --- |

11.3

В рамките на тези политики следва да се споменат националните социални доклади, които допълват националните програми за реформи и се представят от Комитета за социална закрила. В тези доклади, които се основават на отворения метод на координация, се прави оценка на социалното измерение на стратегията „Европа 2020“. Изхождайки от годишната стратегия за растеж, те показват належащата нужда от реформи и съдържат предложения за конкретни мерки. От основно значение е да се създаде процедура, посредством която заинтересованите страни по-добре да участват в процеса на изготвяне на националните социални доклади, което в момента не се прави в достатъчна степен; освен това е необходимо да се създаде и по-добро обвързване с националните програми за реформи. Най-важно е укрепването на отворения метод на координация при социалната закрила, при което за отправна точка би следвало да служат интегрирани национални стратегии, за да се постигне по този начин по-силно свързване с европейската платформа срещу бедността.

| 11.4 | Необходимо е ежегодната проява срещу бедността и изключването на равнище ЕС да бъде последвана от съответно изслушване на национално равнище в сътрудничество с публичните служби, със засегнати от бедност хора, с неправителствени организации, социално-икономически организации, със социалните партньори и други участници от гражданското общество. Целта е съвместно да бъдат констатирани и анализирани напредъкът и недостатъците в тази област на политиката и да се представят предложения за реформи. Тази проява би следвало да бъде съгласувана във времето с изготвянето на националните програми за реформи. |
| --- | --- |

11.4

Необходимо е ежегодната проява срещу бедността и изключването на равнище ЕС да бъде последвана от съответно изслушване на национално равнище в сътрудничество с публичните служби, със засегнати от бедност хора, с неправителствени организации, социално-икономически организации, със социалните партньори и други участници от гражданското общество. Целта е съвместно да бъдат констатирани и анализирани напредъкът и недостатъците в тази област на политиката и да се представят предложения за реформи. Тази проява би следвало да бъде съгласувана във времето с изготвянето на националните програми за реформи.

| 11.5 | Провеждането на редовни срещи за диалог и консултации по специфични въпроси също би трябвало да се планира предварително, за да се даде на заинтересованите кръгове възможност да изразят своите интереси. В рамките на партньорското сътрудничество е необходимо да се извърши и проучване на социалното въздействие на годишния доклад за растежа и на постигнатия напредък. |
| --- | --- |

11.5

Провеждането на редовни срещи за диалог и консултации по специфични въпроси също би трябвало да се планира предварително, за да се даде на заинтересованите кръгове възможност да изразят своите интереси. В рамките на партньорското сътрудничество е необходимо да се извърши и проучване на социалното въздействие на годишния доклад за растежа и на постигнатия напредък.

| 11.6 | Националните програми за реформи и определянето на национални цели са ключови компоненти в усилията за прилагане на стратегията „Европа 2020“ и на политическите стратегии за борба с бедността. Важно е да има адекватно определение на целта за борба с бедността, за да обхване тя и групи, които са засегнати от риск от бедност и от изключване в много отношения, за да бъдат стратегиите и реформите ефикасно адаптирани към тези групи. При това решаващи са включването на участниците от гражданското общество и партньорството с тях, тъй като те често са в състояние на ранен етап да открият нови рискови групи или да установят повишен риск при маргинализирани групи. |
| --- | --- |

11.6

Националните програми за реформи и определянето на национални цели са ключови компоненти в усилията за прилагане на стратегията „Европа 2020“ и на политическите стратегии за борба с бедността. Важно е да има адекватно определение на целта за борба с бедността, за да обхване тя и групи, които са засегнати от риск от бедност и от изключване в много отношения, за да бъдат стратегиите и реформите ефикасно адаптирани към тези групи. При това решаващи са включването на участниците от гражданското общество и партньорството с тях, тъй като те често са в състояние на ранен етап да открият нови рискови групи или да установят повишен риск при маргинализирани групи.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Подкрепа за тази роля бе изразена в заключенията на пролетния Съвет както от 2011 г., така и от 2012 г.

1

(2)  „Колко ефективен и легитимен е европейският семестър? Увеличаване на ролята на Европейския парламент“, 2011 г.

2

(3)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_en.asp.

3

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/6

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Промени за банковия сектор в Европа вследствие на новите финансови разпоредби“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/02

Докладчик: г-жа NIETYKSZA

Съдокладчик: г-н GENDRE

На 14 юли 2011 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Промени за банковия сектор в Европа вследствие на новите финансови разпоредби“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Основните задачи на банковия сектор, който представлява средно 5 % от БВП в ЕС, трябва да бъдат финансиране на реалната икономика, по-конкретно иновационните европейски предприятия, на растежа на малките и средните предприятия, които са двигателят на европейската икономика и защитата на спестяванията на вложителите. |
| --- | --- |

1.1

Основните задачи на банковия сектор, който представлява средно 5 % от БВП в ЕС, трябва да бъдат финансиране на реалната икономика, по-конкретно иновационните европейски предприятия, на растежа на малките и средните предприятия, които са двигателят на европейската икономика и защитата на спестяванията на вложителите.

| 1.2 | ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия и на държавите членки за укрепване на банковия сектор и за предотвратяване на нови финансови кризи чрез ограничаване на рисковете и смекчаване на последиците от тях. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия и на държавите членки за укрепване на банковия сектор и за предотвратяване на нови финансови кризи чрез ограничаване на рисковете и смекчаване на последиците от тях.

| 1.3 | ЕИСК смята, че е необходимо да се извлекат поуки от неотдавнашните икономически и финансови кризи и да се възприеме нов подход за по-ефикасен надзор от страна на националните, европейските и международните инстанции и чрез повишена отговорност на финансовите институции. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК смята, че е необходимо да се извлекат поуки от неотдавнашните икономически и финансови кризи и да се възприеме нов подход за по-ефикасен надзор от страна на националните, европейските и международните инстанции и чрез повишена отговорност на финансовите институции.

| 1.4 | ЕИСК подкрепя мерките, имащи за цел укрепването на структурата на капитала на банките и техния капацитет да финансират икономиката и предупреждава ръководния състав на банките да не се поддава на изкушението от гонитбата на много бързи печалби и на спекулативни действия, които дестабилизират пазарите.
  Отговорността на банковите мениджъри и на контролните органи на национално, европейско и вътрешно банково равнище следва да бъде по-точно определена, за да се насърчи етично поведение въз основа на прозрачни правила. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК подкрепя мерките, имащи за цел укрепването на структурата на капитала на банките и техния капацитет да финансират икономиката и предупреждава ръководния състав на банките да не се поддава на изкушението от гонитбата на много бързи печалби и на спекулативни действия, които дестабилизират пазарите.

Отговорността на банковите мениджъри и на контролните органи на национално, европейско и вътрешно банково равнище следва да бъде по-точно определена, за да се насърчи етично поведение въз основа на прозрачни правила.

| 1.5 | ЕИСК обръща внимание върху трудностите, произтичащи от натрупването на регулаторни мерки и върху предизвикателствата, с които 8 000 европейски банки трябва да се справят, за да продължат да финансират икономиката в контекст на тежки икономически условия в Европа и на кризата на дълга, чийто обхват и последици все още не са овладени. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК обръща внимание върху трудностите, произтичащи от натрупването на регулаторни мерки и върху предизвикателствата, с които 8 000 европейски банки трябва да се справят, за да продължат да финансират икономиката в контекст на тежки икономически условия в Европа и на кризата на дълга, чийто обхват и последици все още не са овладени.

| 1.6 | Европейските банки са изправени пред засилената конкуренция на банките на трети страни, които в своите страни на произход не са подложени на същите законодателни и регулаторни ограничения като в Европа. |
| --- | --- |

1.6

Европейските банки са изправени пред засилената конкуренция на банките на трети страни, които в своите страни на произход не са подложени на същите законодателни и регулаторни ограничения като в Европа.

| 1.7 | Мерките за укрепване на структурата на капитала предвиждат по-голям размер и по-високо качество на собствения капитал, по-добро покриване на рисковете, въвеждането на коефициент на ливъридж и нов подход към ликвидността. Тези мерки биха могли да се отразят на баланса на банките и може да доведат до чувствително понижение на рентабилността в сектора. |
| --- | --- |

1.7

Мерките за укрепване на структурата на капитала предвиждат по-голям размер и по-високо качество на собствения капитал, по-добро покриване на рисковете, въвеждането на коефициент на ливъридж и нов подход към ликвидността. Тези мерки биха могли да се отразят на баланса на банките и може да доведат до чувствително понижение на рентабилността в сектора.

| 1.8 | Следователно банките започват да намаляват размерите си, за да стават по-солидни и да се ориентират към по-рентабилни дейности и да ограничават предлагането на финансови услуги, с цел по-ефективно управление на рисковите експозиции.
  Някои пледират за връщане към първоначалната им дейност – събиране на влоговете на клиентите, защита на вложителите, финансиране на реалната икономика. |
| --- | --- |

1.8

Следователно банките започват да намаляват размерите си, за да стават по-солидни и да се ориентират към по-рентабилни дейности и да ограничават предлагането на финансови услуги, с цел по-ефективно управление на рисковите експозиции.

Някои пледират за връщане към първоначалната им дейност – събиране на влоговете на клиентите, защита на вложителите, финансиране на реалната икономика.

| 1.9 | ЕИСК счита, че е желателно постепенно връщане към разделянето на дейностите на търговските банки от тези на банките за финансиране и инвестиции. Настоящата световна криза показва, че една глобализирана финансова система, основана на неограничена либерализация, рискува да излезе от контрол поради злоупотребата на пазарите с тази свобода:






  — | прекалено големият размер на мултинационалните финансови групировки прави много трудно тяхното управление, надзора от страна на контролните органи и оценката на агенциите за кредитен рейтинг, до степен, че стават ненадеждни; |
| --- | --- | --- |

1.9

ЕИСК счита, че е желателно постепенно връщане към разделянето на дейностите на търговските банки от тези на банките за финансиране и инвестиции. Настоящата световна криза показва, че една глобализирана финансова система, основана на неограничена либерализация, рискува да излезе от контрол поради злоупотребата на пазарите с тази свобода:

—

прекалено големият размер на мултинационалните финансови групировки прави много трудно тяхното управление, надзора от страна на контролните органи и оценката на агенциите за кредитен рейтинг, до степен, че стават ненадеждни;

| — | финансовите инструменти са станали неконтролируеми. Без да се противопоставяме по принцип на финансовата иновация, не е приемливо един финансов продукт да може да циркулира свободно на международния пазар по не особено прозрачен начин и никой да не знае естеството на риска и кой носи крайната отговорност; |
| --- | --- |

—

финансовите инструменти са станали неконтролируеми. Без да се противопоставяме по принцип на финансовата иновация, не е приемливо един финансов продукт да може да циркулира свободно на международния пазар по не особено прозрачен начин и никой да не знае естеството на риска и кой носи крайната отговорност;

| 1.10 | Новите изисквания за собствен капитал, по-специално повишаването на коефициента за собствен капитал с най-високо качество на 9 % до 30 юни 2012 г. за 60 банки със системно значение и от 2015 до 2018 г. за останалите, биха могли да имат пагубни последици за местните банки и за кооперативните банки, които по принцип са по-отзивчиви към МСП и микропредприятията. Не би следвало изискванията за собствен капитал да дискриминират нито една група банки. |
| --- | --- |

1.10

Новите изисквания за собствен капитал, по-специално повишаването на коефициента за собствен капитал с най-високо качество на 9 % до 30 юни 2012 г. за 60 банки със системно значение и от 2015 до 2018 г. за останалите, биха могли да имат пагубни последици за местните банки и за кооперативните банки, които по принцип са по-отзивчиви към МСП и микропредприятията. Не би следвало изискванията за собствен капитал да дискриминират нито една група банки.

| 1.11 | Ако банките изпитват затруднения да мобилизират капитали, за МСП би било по-трудно да получат необходимото им финансиране. Трябва да се избягва свиване на кредитирането и повишаване на банковите разходи. ЕИСК се застъпва пред Комисията, Европейския банков орган и националните надзорни органи да гарантират, че капиталовите буфери на малките банки ще бъдат адаптирани към техния икономически модел. |
| --- | --- |

1.11

Ако банките изпитват затруднения да мобилизират капитали, за МСП би било по-трудно да получат необходимото им финансиране. Трябва да се избягва свиване на кредитирането и повишаване на банковите разходи. ЕИСК се застъпва пред Комисията, Европейския банков орган и националните надзорни органи да гарантират, че капиталовите буфери на малките банки ще бъдат адаптирани към техния икономически модел.

| 1.12 | Пруденциалните изисквания предизвикаха вече свиване на кредитирането и оскъпяването му за малките предприятия, по-конкретно за новосъздадените, иновационните и по-рисковите предприятия. Европа няма да може да постигне целите на стратегията „Европа 2020“, на Програмата в областта на цифровите технологии, на изчисленията в облак, на пътната карта за възобновяемите енергийни източници до 2050 г. или на Small Business Act, ако делът на финансиране за малките и средните предприятия се намали с прилагането на новите пруденциални мерки.
  ЕИСК приканва Комисията да следи съвсем отблизо развитието на кредитирането и на банковите разходи, възникващи за предприятията и за частните лица. |
| --- | --- |

1.12

Пруденциалните изисквания предизвикаха вече свиване на кредитирането и оскъпяването му за малките предприятия, по-конкретно за новосъздадените, иновационните и по-рисковите предприятия. Европа няма да може да постигне целите на стратегията „Европа 2020“, на Програмата в областта на цифровите технологии, на изчисленията в облак, на пътната карта за възобновяемите енергийни източници до 2050 г. или на Small Business Act, ако делът на финансиране за малките и средните предприятия се намали с прилагането на новите пруденциални мерки.

ЕИСК приканва Комисията да следи съвсем отблизо развитието на кредитирането и на банковите разходи, възникващи за предприятията и за частните лица.

| 1.13 | Мерките, които имат за цел да направят по-ефикасен надзора на пазарите от страна на националните, европейските и международните органи, ще имат дълбоки последствия за организацията на банките и на вътрешния контрол. Резултатът от това ще бъде повишена отговорност на ръководството, задължението по-внимателно да се преценява рентабилността на собствения капитал и да се управляват по-добре рисковете. Банките ще трябва да изготвят своите прогнози за продажби и стратегиите си за разработване на продукти и банкови портфейли от гледна точка на рентабилността и оценявайки способността си за усвояване на собствен капитал. Това ще доведе до реорганизация на структурите в посока нарастване на значението на отделите за ИТ, контрол и управление на риска за сметка на други, по-традиционни сектори. |
| --- | --- |

1.13

Мерките, които имат за цел да направят по-ефикасен надзора на пазарите от страна на националните, европейските и международните органи, ще имат дълбоки последствия за организацията на банките и на вътрешния контрол. Резултатът от това ще бъде повишена отговорност на ръководството, задължението по-внимателно да се преценява рентабилността на собствения капитал и да се управляват по-добре рисковете. Банките ще трябва да изготвят своите прогнози за продажби и стратегиите си за разработване на продукти и банкови портфейли от гледна точка на рентабилността и оценявайки способността си за усвояване на собствен капитал. Това ще доведе до реорганизация на структурите в посока нарастване на значението на отделите за ИТ, контрол и управление на риска за сметка на други, по-традиционни сектори.

| 1.14 | Банките в ЕС имат около 3 милиона служители, голямото мнозинство от които работят в областта на банкирането на дребно. От началото на 2011 г. са закрити повече от 150 000 работни места и са затворени много агенции. Според различните прогнози през 2012 г. ще бъдат закрити още до 100 000 работни места. ЕИСК приканва Комисията да даде предимство на подобряването на отрасловия социален диалог и да засили съгласуването със социалните партньори по инициативите, които имат отражение върху развитието на професията. |
| --- | --- |

1.14

Банките в ЕС имат около 3 милиона служители, голямото мнозинство от които работят в областта на банкирането на дребно. От началото на 2011 г. са закрити повече от 150 000 работни места и са затворени много агенции. Според различните прогнози през 2012 г. ще бъдат закрити още до 100 000 работни места. ЕИСК приканва Комисията да даде предимство на подобряването на отрасловия социален диалог и да засили съгласуването със социалните партньори по инициативите, които имат отражение върху развитието на професията.

| 1.15 | ЕИСК би желал при прилагането на новите регулаторни мерки да се отчитат различията на държавите членки и по-специално на новите държави членки на ЕС, чиито кредитни пазари далеч още не са разгърнали пълния си потенциал и в които повечето банки принадлежат на европейски и световни банкови групировки. За да подобрят балансите си и да отговорят на новите изисквания, тези групировки може да се изкушат да трансферират капитал от своите филиали и да ограничат инвестициите си, като значително намалят финансирането на икономиката на тези страни. В тази връзка ЕИСК припомня ангажимента, произтичащ от „Виенската инициатива“ да не се пристъпва към изтегляне на ликвидност. Необходимо е да се защитят някои оригинални модели като кооперативните банки в Германия и Полша. Само в Полша този сектор наброява повече от 300 банки и основното му реформиране, каквото предвиждат новите правила, не би могло да се извърши без преходен период. |
| --- | --- |

1.15

ЕИСК би желал при прилагането на новите регулаторни мерки да се отчитат различията на държавите членки и по-специално на новите държави членки на ЕС, чиито кредитни пазари далеч още не са разгърнали пълния си потенциал и в които повечето банки принадлежат на европейски и световни банкови групировки. За да подобрят балансите си и да отговорят на новите изисквания, тези групировки може да се изкушат да трансферират капитал от своите филиали и да ограничат инвестициите си, като значително намалят финансирането на икономиката на тези страни. В тази връзка ЕИСК припомня ангажимента, произтичащ от „Виенската инициатива“ да не се пристъпва към изтегляне на ликвидност. Необходимо е да се защитят някои оригинални модели като кооперативните банки в Германия и Полша. Само в Полша този сектор наброява повече от 300 банки и основното му реформиране, каквото предвиждат новите правила, не би могло да се извърши без преходен период.

| 1.16 | Необходимо е да се засилят правомощията на Европейския банков орган, за да се подкрепят действията за хармонизиране. ЕИСК припомня, че свободното движение на капитали е гарантирано на европейско равнище, докато сигурността на влоговете и платежоспособността на банките е в компетенциите на националните власти. Кредитният пазар е различен в отделните държави членки. В страните, в които кредитирането не е достатъчно развито, твърде бързото догонване на равнището на задлъжнялост може да доведе до възникването на спекулативен балон. Ако правилата за надзор бъдат приложени по еднакъв начин в целия ЕС, националните власти няма да могат да реагират навреме. При все това би било добре да се обърне внимание на предложението на редица европейски ръководители за създаване на европейски банков съюз с цел на европейско равнище да се установи системен надзор на банковите системи и да се гарантират влоговете в случай на фалит. |
| --- | --- |

1.16

Необходимо е да се засилят правомощията на Европейския банков орган, за да се подкрепят действията за хармонизиране. ЕИСК припомня, че свободното движение на капитали е гарантирано на европейско равнище, докато сигурността на влоговете и платежоспособността на банките е в компетенциите на националните власти. Кредитният пазар е различен в отделните държави членки. В страните, в които кредитирането не е достатъчно развито, твърде бързото догонване на равнището на задлъжнялост може да доведе до възникването на спекулативен балон. Ако правилата за надзор бъдат приложени по еднакъв начин в целия ЕС, националните власти няма да могат да реагират навреме. При все това би било добре да се обърне внимание на предложението на редица европейски ръководители за създаване на европейски банков съюз с цел на европейско равнище да се установи системен надзор на банковите системи и да се гарантират влоговете в случай на фалит.

| 1.17 | В световен план европейските банки рискуват да стават по-малко конкурентоспособни спрямо своите конкуренти. Банките, които желаят допълнително да увеличат собствения си капитал, могат да разчитат най-вече на средства от държавни инвестиционни фондове и от банки в Азия и Близкия изток. Съществува реална опасност структурата на собствеността в европейската банкова система да се изплъзне от контрола на държавите членки на ЕС. Поради тази причина ЕИСК призовава европейските компетентни органи да положат повече усилия, за да се прилагат и на международно равнище същите правила за надзор с цел да се стигне до истинско регулиране в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.17

В световен план европейските банки рискуват да стават по-малко конкурентоспособни спрямо своите конкуренти. Банките, които желаят допълнително да увеличат собствения си капитал, могат да разчитат най-вече на средства от държавни инвестиционни фондове и от банки в Азия и Близкия изток. Съществува реална опасност структурата на собствеността в европейската банкова система да се изплъзне от контрола на държавите членки на ЕС. Поради тази причина ЕИСК призовава европейските компетентни органи да положат повече усилия, за да се прилагат и на международно равнище същите правила за надзор с цел да се стигне до истинско регулиране в световен мащаб.

| 1.18 | Новите информационни технологии като електронно банкиране, банкиране от дома, сигурни виртуални транзакции (електронен подпис), изчисления в облак вече революционизират традиционните банкови услуги. Банките ще имат трудната задача да финансират реалната икономика и да се справят с по-високи разходи за финансиране вследствие на въвеждането на новите технологии, като същевременно рентабилността им е по-ниска. ЕИСК смята, че в хода на тези дълбоки промени е необходимо да се съдейства и оказва подкрепа на всички оператори в банковия сектор. |
| --- | --- |

1.18

Новите информационни технологии като електронно банкиране, банкиране от дома, сигурни виртуални транзакции (електронен подпис), изчисления в облак вече революционизират традиционните банкови услуги. Банките ще имат трудната задача да финансират реалната икономика и да се справят с по-високи разходи за финансиране вследствие на въвеждането на новите технологии, като същевременно рентабилността им е по-ниска. ЕИСК смята, че в хода на тези дълбоки промени е необходимо да се съдейства и оказва подкрепа на всички оператори в банковия сектор.

2.   Въведение

| 2.1 | Финансовата криза и нейните последствия за икономиката накараха правителствата и финансовите институции да потърсят по-дълбоките корени на сриването на една система, за която се смяташе, че е солидно изградена, добре регулирана и ефикасно контролирана. |
| --- | --- |

2.1

Финансовата криза и нейните последствия за икономиката накараха правителствата и финансовите институции да потърсят по-дълбоките корени на сриването на една система, за която се смяташе, че е солидно изградена, добре регулирана и ефикасно контролирана.

| 2.2 | Първите мерки в областта на финансовата и паричната политика (съществено понижаване на основните лихвени проценти, ликвидност, държавни помощи) бяха приети по спешност. Мерките с по-дългосрочно действие имаха за цел да укрепят структурата на пазарите и да предотвратят бъдещи системни кризи и затова имаха регулаторен, надзорен или фискален характер. Организациите с наднационален характер като МВФ, Г20, Банката за международни разплащания (БМР) и Комисията показват готовност за сътрудничество с различия във вижданията си. |
| --- | --- |

2.2

Първите мерки в областта на финансовата и паричната политика (съществено понижаване на основните лихвени проценти, ликвидност, държавни помощи) бяха приети по спешност. Мерките с по-дългосрочно действие имаха за цел да укрепят структурата на пазарите и да предотвратят бъдещи системни кризи и затова имаха регулаторен, надзорен или фискален характер. Организациите с наднационален характер като МВФ, Г20, Банката за международни разплащания (БМР) и Комисията показват готовност за сътрудничество с различия във вижданията си.

| 2.3 | От кризата през 2008 г. насам ЕС прие най-малко 50 законодателни мерки. Деветдесет и девет процента от реформите следва да са предприети до края на 2011 г., за да влязат в сила през 2013 г., с изключение на коефициента за базовия капитал от първи ред, който трябва да се спазва от 30 юни 2012 г. от 60 банки, за които се приема, че имат системно значение. За останалите се предвижда те да влизат в сила между 2015 и 2018 г. |
| --- | --- |

2.3

От кризата през 2008 г. насам ЕС прие най-малко 50 законодателни мерки. Деветдесет и девет процента от реформите следва да са предприети до края на 2011 г., за да влязат в сила през 2013 г., с изключение на коефициента за базовия капитал от първи ред, който трябва да се спазва от 30 юни 2012 г. от 60 банки, за които се приема, че имат системно значение. За останалите се предвижда те да влизат в сила между 2015 и 2018 г.

| 2.4 | Споразумението Базел III, публикувано през ноември 2010 г. изисква банките да поддържат по-голям собствен капитал с по-високо качество, за да могат да противостоят на бъдещи кризи и по-конкретно предвижда:






  — | да разполагат с обикновени акции в размер на 4,5 % и с базов собствен капитал от първи ред в размер на 6 % от рисково претеглените активи; |
| --- | --- | --- |

2.4

Споразумението Базел III, публикувано през ноември 2010 г. изисква банките да поддържат по-голям собствен капитал с по-високо качество, за да могат да противостоят на бъдещи кризи и по-конкретно предвижда:

—

да разполагат с обикновени акции в размер на 4,5 % и с базов собствен капитал от първи ред в размер на 6 % от рисково претеглените активи;

| — | задължителен буфер за запазване на собствения капитал в размер на 2,5 %; |
| --- | --- |

—

задължителен буфер за запазване на собствения капитал в размер на 2,5 %;

| — | доброволен антицикличен капиталов буфер, който позволява на националните регулатори да изискват до 2,5 % допълнителен собствен капитал в периоди на нарастване на кредитите. |
| --- | --- |

—

доброволен антицикличен капиталов буфер, който позволява на националните регулатори да изискват до 2,5 % допълнителен собствен капитал в периоди на нарастване на кредитите.

С Базел III се въвеждат минимален коефициент на ливъридж от 3 % и два задължителни коефициента за ликвидност: коефициент на краткосрочна ликвидност, който изисква всяка банка да поддържа достатъчно висококачествени ликвидни активи, за да покрива нуждите си от ликвидност в продължение на 30 дни; коефициент на дългосрочна ликвидност, равен на минимална сума за стабилно финансиране, което превишава нуждите от ликвидност в продължение на едногодишен период.

| 2.4.1 | Европейската комисия представи предложенията за транспониране на Базел III в ДКИ IV през юли 2011 г., за да се укрепи банковият сектор на ЕС, като същевременно банките се насърчават да продължават да финансират икономическия растеж. Комисията обаче не предприе никаква конкретна инициатива за насърчаване на кредитирането. |
| --- | --- |

2.4.1

Европейската комисия представи предложенията за транспониране на Базел III в ДКИ IV през юли 2011 г., за да се укрепи банковият сектор на ЕС, като същевременно банките се насърчават да продължават да финансират икономическия растеж. Комисията обаче не предприе никаква конкретна инициатива за насърчаване на кредитирането.

| 2.5 | Целта е банките да бъдат стимулирани да разполагат с повече собствен капитал, за да устояват на кризите и да се предложи на надзорните органи нов механизъм за наблюдение на банките и за интервенция при установяване на рискове. |
| --- | --- |

2.5

Целта е банките да бъдат стимулирани да разполагат с повече собствен капитал, за да устояват на кризите и да се предложи на надзорните органи нов механизъм за наблюдение на банките и за интервенция при установяване на рискове.

| 2.6 | ДКИ 4 обхваща областите от настоящата Директива за капиталовите изисквания, но тя следва да бъде въведена в законодателството на държавите членки по адаптиран за всяка отделна държава начин. |
| --- | --- |

2.6

ДКИ 4 обхваща областите от настоящата Директива за капиталовите изисквания, но тя следва да бъде въведена в законодателството на държавите членки по адаптиран за всяка отделна държава начин.

| 2.7 | Въпреки забавянията и несъвършенствата на приетите правила, напредъкът към ново регулиране е реален, но все още остават някои въпроси:






  — | ще покрият ли новите правила цялата съвкупност от финансови практики в световен мащаб? |
| --- | --- | --- |

2.7

Въпреки забавянията и несъвършенствата на приетите правила, напредъкът към ново регулиране е реален, но все още остават някои въпроси:

—

ще покрият ли новите правила цялата съвкупност от финансови практики в световен мащаб?

| — | ще може ли след завършване на регулирането на пазарите да се разчита на ефикасен контрол? |
| --- | --- |

—

ще може ли след завършване на регулирането на пазарите да се разчита на ефикасен контрол?

| — | новите правила ще повлияят ли и ще променят ли положението (структури, консолидация, начини на разпространение, брой на служителите) в европейския банков сектор, състоящ се от повече от 8 000 банки, и неговото поведение по отношение на финансирането на икономиката: кредитите за предприятия, местни и регионални власти и частни лица? |
| --- | --- |

—

новите правила ще повлияят ли и ще променят ли положението (структури, консолидация, начини на разпространение, брой на служителите) в европейския банков сектор, състоящ се от повече от 8 000 банки, и неговото поведение по отношение на финансирането на икономиката: кредитите за предприятия, местни и регионални власти и частни лица?

3.   Влошена финансова и икономическа конюнктура

| 3.1 | Банките в Европа в момента трябва да се справят с резки регулаторни и конюнктурни промени, които предизвикват опасения по отношение на способността на банките да изпълняват ролята си за финансиране на икономиката в икономическа ситуация, която е влошена поради дълговата криза и особено силно засяга еврозоната. |
| --- | --- |

3.1

Банките в Европа в момента трябва да се справят с резки регулаторни и конюнктурни промени, които предизвикват опасения по отношение на способността на банките да изпълняват ролята си за финансиране на икономиката в икономическа ситуация, която е влошена поради дълговата криза и особено силно засяга еврозоната.

| 3.2 | С решенията на Базелския комитет (Базел III) банките са задължени да увеличат собствените си активи, да спазват в дългосрочен план много високите коефициенти на ликвидност NSFR (Net Stable Funding Ratio) и да създадат фондове, отговарящи на изискванията на надзора. |
| --- | --- |

3.2

С решенията на Базелския комитет (Базел III) банките са задължени да увеличат собствените си активи, да спазват в дългосрочен план много високите коефициенти на ликвидност NSFR (Net Stable Funding Ratio) и да създадат фондове, отговарящи на изискванията на надзора.

| 3.3 | Стрес-тестовете, на които банките бяха подложени на два етапа, не премахнаха опасенията от въздействието на евентуалното изпадане в неплатежоспособност на една или няколко държави от еврозоната. |
| --- | --- |

3.3

Стрес-тестовете, на които банките бяха подложени на два етапа, не премахнаха опасенията от въздействието на евентуалното изпадане в неплатежоспособност на една или няколко държави от еврозоната.

| 3.4 | В международната финансова общност се установи климат на недоверие, предизвиквайки на междубанковия пазар проблеми с ликвидността, което накара банките да се насочат към по-сигурни вложения. |
| --- | --- |

3.4

В международната финансова общност се установи климат на недоверие, предизвиквайки на междубанковия пазар проблеми с ликвидността, което накара банките да се насочат към по-сигурни вложения.

| 3.5 | В този контекст ЕЦБ се намеси на два пъти и предложи на банковия сектор кредити в размер на общо 1 трилион евро при 1 % лихва и с падеж от 3 години, нещо което беше жизнено важно за възстановяване на доверието на междубанковия пазар и за поддържане на кредитните потоци за икономиката. Значителна част от тези средства обаче беше повторно депозирана в ЕЦБ, а друга отиде за изкупуване на държавен дълг. ЕИСК счита, че ЕЦБ трябва да създаде механизъм за информация относно използването на тези средства. |
| --- | --- |

3.5

В този контекст ЕЦБ се намеси на два пъти и предложи на банковия сектор кредити в размер на общо 1 трилион евро при 1 % лихва и с падеж от 3 години, нещо което беше жизнено важно за възстановяване на доверието на междубанковия пазар и за поддържане на кредитните потоци за икономиката. Значителна част от тези средства обаче беше повторно депозирана в ЕЦБ, а друга отиде за изкупуване на държавен дълг. ЕИСК счита, че ЕЦБ трябва да създаде механизъм за информация относно използването на тези средства.

| 3.6 | Необходимостта от рекапитализация на банките, оценявана от Европейския банков орган на над 100 милиарда евро, става все по-наложителна. |
| --- | --- |

3.6

Необходимостта от рекапитализация на банките, оценявана от Европейския банков орган на над 100 милиарда евро, става все по-наложителна.

| 3.7 | Отпускането на кредит за предприятията и по-специално за МСП и за местните власти, както и за частни лица става все по-трудно. Освен това банките много внимателно проучват свързаните с него рискове, вследствие на което разходите за финансиране нарастват. Същевременно обаче алтернативата за финансиране на предприятията от страна на финансовите пазари се оказва още по-трудна. Това положение, заедно с политиката за икономии, потвърждава прогнозите за слаб или нулев растеж през 2012 г. в целия ЕС, с редки изключения. |
| --- | --- |

3.7

Отпускането на кредит за предприятията и по-специално за МСП и за местните власти, както и за частни лица става все по-трудно. Освен това банките много внимателно проучват свързаните с него рискове, вследствие на което разходите за финансиране нарастват. Същевременно обаче алтернативата за финансиране на предприятията от страна на финансовите пазари се оказва още по-трудна. Това положение, заедно с политиката за икономии, потвърждава прогнозите за слаб или нулев растеж през 2012 г. в целия ЕС, с редки изключения.

4.   Контрол и регулиране на банковия сектор

| 4.1 | В този контекст трябва да се припомни кризата с високорисковите ипотечни кредити: предупредителните сигнали за избухването на кризата с високорисковите ипотечни кредити трябваше да разтревожат контролните органи. Никой не се съмняваше в надеждността на инвестиция, носеща добри печалби на банкерите и на техните клиенти. При това Федералната корпорация за гарантиране на депозити (Federal Deposit Insurance Corporation – FDIC) беше предупредила за опасността, която представляват тези продукти. Но Федералният резерв не предприе никакви мерки между 2002 и 2006 г. |
| --- | --- |

4.1

В този контекст трябва да се припомни кризата с високорисковите ипотечни кредити: предупредителните сигнали за избухването на кризата с високорисковите ипотечни кредити трябваше да разтревожат контролните органи. Никой не се съмняваше в надеждността на инвестиция, носеща добри печалби на банкерите и на техните клиенти. При това Федералната корпорация за гарантиране на депозити (Federal Deposit Insurance Corporation – FDIC) беше предупредила за опасността, която представляват тези продукти. Но Федералният резерв не предприе никакви мерки между 2002 и 2006 г.

| 4.2 | Фалитът на банката Lehman Brothers можеше да се избегне, ако надзорните органи навреме бяха забелязали сериозните проблеми, които тази институция е имала по отношение на ликвидността си. Опасността, произтичаща от ипотечен кредит, който представлява 100 % или повече от стойността на обезпечението си и се препродава на „пакети“ от финансови посредници, се изплъзна от контрол. За да се избегнат бъдещи кризи, трябва да се въведат мерки за лична отговорност на ръководителите на финансови институции, за липсата на адекватен надзор. |
| --- | --- |

4.2

Фалитът на банката Lehman Brothers можеше да се избегне, ако надзорните органи навреме бяха забелязали сериозните проблеми, които тази институция е имала по отношение на ликвидността си. Опасността, произтичаща от ипотечен кредит, който представлява 100 % или повече от стойността на обезпечението си и се препродава на „пакети“ от финансови посредници, се изплъзна от контрол. За да се избегнат бъдещи кризи, трябва да се въведат мерки за лична отговорност на ръководителите на финансови институции, за липсата на адекватен надзор.

| 4.3 | Ако е вярно, че кризата започна по причина на твърде сложните, т.нар. „токсични“ финансови продукти, то също така се видя, че надзорните органи са могли въз основа на съществуващите тогава правила да забранят създаването и пускането на тези продукти на пазара.
  Новите правила няма да могат със сигурност да гарантират, че ще бъде избегната нова криза, ако надзорните органи не получат достатъчно средства за изпълнение на мисията си и ако вътрешният контрол остане неефективен. |
| --- | --- |

4.3

Ако е вярно, че кризата започна по причина на твърде сложните, т.нар. „токсични“ финансови продукти, то също така се видя, че надзорните органи са могли въз основа на съществуващите тогава правила да забранят създаването и пускането на тези продукти на пазара.

Новите правила няма да могат със сигурност да гарантират, че ще бъде избегната нова криза, ако надзорните органи не получат достатъчно средства за изпълнение на мисията си и ако вътрешният контрол остане неефективен.

| 4.4 | Предвид либерализацията на финансовите пазари правителствата трябва да спазват своите поети на международно равнище ангажименти за сътрудничество, за да не се допусне в различни региони да действат различни правила. |
| --- | --- |

4.4

Предвид либерализацията на финансовите пазари правителствата трябва да спазват своите поети на международно равнище ангажименти за сътрудничество, за да не се допусне в различни региони да действат различни правила.

| 4.5 | Новите разпоредби би следвало да се опрат на следните принципи:






  a) | достъпът до професия в банковия сектор може да бъде открит, но контролът на лицата и на произхода на капиталите следва да бъде много по-строг и ефикасен; |
| --- | --- | --- |

4.5

Новите разпоредби би следвало да се опрат на следните принципи:

a)

достъпът до професия в банковия сектор може да бъде открит, но контролът на лицата и на произхода на капиталите следва да бъде много по-строг и ефикасен;

| б) | лицата, извършващи финансови операции, следва да имат разрешение за това, да подлежат на регламентиране и контрол; задължително трябва да се сложи край на небанковата индустрия и на „сенчестото банкиране“; |
| --- | --- |

б)

лицата, извършващи финансови операции, следва да имат разрешение за това, да подлежат на регламентиране и контрол; задължително трябва да се сложи край на небанковата индустрия и на „сенчестото банкиране“;

| в) | новите финансови продукти следва да подлежат на разрешителен режим и контрол от страна на националните и европейските банкови органи. |
| --- | --- |

в)

новите финансови продукти следва да подлежат на разрешителен режим и контрол от страна на националните и европейските банкови органи.

| 4.6 | Дейността на надзорните органи трябва да бъдат периодично оценявана от независим орган, съставен от експерти, които вече нямат професионални отговорности във финансовия сектор. Тази оценка трябва да наблегне по-конкретно на въздействието на техните решения за управлението на банките. |
| --- | --- |

4.6

Дейността на надзорните органи трябва да бъдат периодично оценявана от независим орган, съставен от експерти, които вече нямат професионални отговорности във финансовия сектор. Тази оценка трябва да наблегне по-конкретно на въздействието на техните решения за управлението на банките.

5.   Какви промени предстоят за банковия сектор в Европа?

| 5.1 | Сега банките са подложени на силен натиск, тъй като трябва да променят своя бизнес модел вследствие на нови регулаторни мерки. Комбинацията от мерки и влошена финансова и икономическа обстановка предизвика:






  — | укрепване на структурата на капитала на всички финансови институции, повечето от които вече спазват коефициента за базовия капитал от първи ред; те ще започнат да намаляват размера на баланса си и да стават по-солидни (Бележка под линия: Проучване на KPMG, декември 2011 г., „Evolving Banking Regulations, A long journey ahead – the outlook for 2012“); |
| --- | --- | --- |

5.1

Сега банките са подложени на силен натиск, тъй като трябва да променят своя бизнес модел вследствие на нови регулаторни мерки. Комбинацията от мерки и влошена финансова и икономическа обстановка предизвика:

—

укрепване на структурата на капитала на всички финансови институции, повечето от които вече спазват коефициента за базовия капитал от първи ред; те ще започнат да намаляват размера на баланса си и да стават по-солидни (Бележка под линия: Проучване на KPMG, декември 2011 г., „Evolving Banking Regulations, A long journey ahead – the outlook for 2012“);

| — | правилата на Базел III и задължението за спазване на коефициентите на ликвидност над един месец NSFR и на коефициента на ликвидност под един месец LCR предизвикаха нарастване на нуждите от собствен капитал и доведоха до необходимостта да се поддържа излишък на ликвидност – в някои случаи четири пъти по-висока от необходимия минимум ликвидност на банките. Тези мерки ще се отразят отрицателно върху финансовите резултати и ще доведат до намаление в балансовите отчети на банките; |
| --- | --- |

—

правилата на Базел III и задължението за спазване на коефициентите на ликвидност над един месец NSFR и на коефициента на ликвидност под един месец LCR предизвикаха нарастване на нуждите от собствен капитал и доведоха до необходимостта да се поддържа излишък на ликвидност – в някои случаи четири пъти по-висока от необходимия минимум ликвидност на банките. Тези мерки ще се отразят отрицателно върху финансовите резултати и ще доведат до намаление в балансовите отчети на банките;

| — | трудности за развитие на кредитни портфейли през периоди на икономически растеж поради т.н. „антицикличен буфер“. Въпреки повишеното търсене на кредити, банките трябва да се справят с предизвикателствата, свързани с по-високите равнища на капиталова адекватност. Кредитните портфейли трябва да поддържат този буфер по искане на надзорните органи; ликвидният буфер, определян от националните надзорни органи може да достигне дори 2,5 % от изискванията за собствен капитал. |
| --- | --- |

—

трудности за развитие на кредитни портфейли през периоди на икономически растеж поради т.н. „антицикличен буфер“. Въпреки повишеното търсене на кредити, банките трябва да се справят с предизвикателствата, свързани с по-високите равнища на капиталова адекватност. Кредитните портфейли трябва да поддържат този буфер по искане на надзорните органи; ликвидният буфер, определян от националните надзорни органи може да достигне дори 2,5 % от изискванията за собствен капитал.

| 5.2 | Всичко това води до:






  5.2.1 | осезаем спад на средния процент на възвръщаемост в банковия сектор от 10 % до 30 % в екстремни случаи, което намалява интереса на инвеститорите към банковия сектор и води до спад на капитализацията на европейските банки; |
| --- | --- | --- |

5.2

Всичко това води до:

5.2.1

осезаем спад на средния процент на възвръщаемост в банковия сектор от 10 % до 30 % в екстремни случаи, което намалява интереса на инвеститорите към банковия сектор и води до спад на капитализацията на европейските банки;

| 5.2.2 | намаляване на финансирането на предприятията и публичните органи и поскъпване на кредитите, особено на кредитите за МСП, които често са считани за предприятия с по-висока степен на риск, тъй като не предлагат достатъчно гаранции или съфинансиране; |
| --- | --- |

5.2.2

намаляване на финансирането на предприятията и публичните органи и поскъпване на кредитите, особено на кредитите за МСП, които често са считани за предприятия с по-висока степен на риск, тъй като не предлагат достатъчно гаранции или съфинансиране;

| 5.2.3 | възможно намаляване на дългосрочните кредити в резултат от прилагането от 2018 г. на коефициента на дългосрочна ликвидност NSFR и на коефициента на ливъридж. Има риск тази ситуация да повлияе отрицателно върху финансирането на инвестициите в инфраструктура; |
| --- | --- |

5.2.3

възможно намаляване на дългосрочните кредити в резултат от прилагането от 2018 г. на коефициента на дългосрочна ликвидност NSFR и на коефициента на ливъридж. Има риск тази ситуация да повлияе отрицателно върху финансирането на инвестициите в инфраструктура;

| 5.2.4 | задължението по-внимателно да се преценява рентабилността на собствения капитал и да се управляват по-добре рисковете. Банките трябва да изготвят своите прогнози за продажби и стратегиите си за разработване на продукти и банкови портфейли от гледна точка на рентабилността и оценявайки способността си за усвояване на собствен капитал; |
| --- | --- |

5.2.4

задължението по-внимателно да се преценява рентабилността на собствения капитал и да се управляват по-добре рисковете. Банките трябва да изготвят своите прогнози за продажби и стратегиите си за разработване на продукти и банкови портфейли от гледна точка на рентабилността и оценявайки способността си за усвояване на собствен капитал;

| 5.2.5 | банките рискуват да понесат много високи разходи за одити и отчитане, за да спазят новите правила и да отговорят на изискванията на националните и международните контролни органи. Това ще се отрази на организацията на банката и структурни промени. |
| --- | --- |

5.2.5

банките рискуват да понесат много високи разходи за одити и отчитане, за да спазят новите правила и да отговорят на изискванията на националните и международните контролни органи. Това ще се отрази на организацията на банката и структурни промени.

| 5.2.6 | отпускането на кредити ще бъде ограничено в секторите с преференциално претегляне на риска. Освен това въвеждането на коефициент на ливъридж може в дългосрочен план да предизвика ограничаване на финансирането на държавите, на местните и регионалните власти или на други сектори, които се ползват с преференциално претегляне на риска; |
| --- | --- |

5.2.6

отпускането на кредити ще бъде ограничено в секторите с преференциално претегляне на риска. Освен това въвеждането на коефициент на ливъридж може в дългосрочен план да предизвика ограничаване на финансирането на държавите, на местните и регионалните власти или на други сектори, които се ползват с преференциално претегляне на риска;

| 5.2.7 | като последица от поскъпването на кредитите е възможно част от дейностите да бъдат прехвърлени на институции, които не са длъжни да прилагат тези правила. Това благоприятства развитие на небанкови институции, чиято дейност не е обект на толкова строг контрол като този, предвиден за банките, и които отпускат кредити на частни лица с много висока лихва и често в брой. |
| --- | --- |

5.2.7

като последица от поскъпването на кредитите е възможно част от дейностите да бъдат прехвърлени на институции, които не са длъжни да прилагат тези правила. Това благоприятства развитие на небанкови институции, чиято дейност не е обект на толкова строг контрол като този, предвиден за банките, и които отпускат кредити на частни лица с много висока лихва и често в брой.

| 5.3 | Новите правила се прилагат еднакво към големите и към малките банкови институции. Те може да се окажат непригодни в някои страни като новите държави членки от Централна и Източна Европа, които имат висок процент на растеж.






  — | В тази страни има вероятност новите регулаторни разпоредби да ограничат инвестициите. Банките в тези държави често принадлежат на мултинационални групировки, а националните акционери имат миноритарен дял в тях. Банките-майки ще трябва да трансферират съществена част от капитала от своите филиали, за да могат по-лесно да изпълняват новите изисквания в глобален план. Изпразнени от своята същност, филиалите ще ограничат приноса си за финансирането на местната икономика. ЕИСК припомня, че свободното движение на капитали е гарантирано на европейско равнище, докато сигурността на влоговете и платежоспособността на банките е в компетенциите на националните власти. |
| --- | --- | --- |

5.3

Новите правила се прилагат еднакво към големите и към малките банкови институции. Те може да се окажат непригодни в някои страни като новите държави членки от Централна и Източна Европа, които имат висок процент на растеж.

—

В тази страни има вероятност новите регулаторни разпоредби да ограничат инвестициите. Банките в тези държави често принадлежат на мултинационални групировки, а националните акционери имат миноритарен дял в тях. Банките-майки ще трябва да трансферират съществена част от капитала от своите филиали, за да могат по-лесно да изпълняват новите изисквания в глобален план. Изпразнени от своята същност, филиалите ще ограничат приноса си за финансирането на местната икономика. ЕИСК припомня, че свободното движение на капитали е гарантирано на европейско равнище, докато сигурността на влоговете и платежоспособността на банките е в компетенциите на националните власти.

| 5.4 | Кредитният пазар е различен в отделните държави членки. В страните, в които кредитирането не е достатъчно развито, твърде бързото догонване на равнището на задлъжнялост може да доведе до възникването на спекулативен балон. Ако правилата за надзор бъдат приложени на европейски равнище, националните власти няма да могат да реагират достатъчно бързо. Необходимо е да се засилят правомощията на Европейския банков орган, за да се подкрепят действията за хармонизиране. |
| --- | --- |

5.4

Кредитният пазар е различен в отделните държави членки. В страните, в които кредитирането не е достатъчно развито, твърде бързото догонване на равнището на задлъжнялост може да доведе до възникването на спекулативен балон. Ако правилата за надзор бъдат приложени на европейски равнище, националните власти няма да могат да реагират достатъчно бързо. Необходимо е да се засилят правомощията на Европейския банков орган, за да се подкрепят действията за хармонизиране.

| 5.5 | Необходимо е да се вземат предвид някои оригинални модели като кооперативните банки, които функционират добре и самостоятелно. Реформиране, каквото предвиждат новите правила, не би могло за се извърши без преходен период. Кооперативните банки са съществен елемент от местното развитие, като действат в интерес на своите акционери, които са едновременно вложители и кредитополучатели: МСП, селскостопански производители, общини и много други оператори на местно равнище. |
| --- | --- |

5.5

Необходимо е да се вземат предвид някои оригинални модели като кооперативните банки, които функционират добре и самостоятелно. Реформиране, каквото предвиждат новите правила, не би могло за се извърши без преходен период. Кооперативните банки са съществен елемент от местното развитие, като действат в интерес на своите акционери, които са едновременно вложители и кредитополучатели: МСП, селскостопански производители, общини и много други оператори на местно равнище.

| 5.6 | Големите банки търсят инвестиции с нисък риск и висока възвръщаемост и към това се прибавят опасенията от по-тежко данъчно облагане и загубите на някои пасиви поради държавния дълг. |
| --- | --- |

5.6

Големите банки търсят инвестиции с нисък риск и висока възвръщаемост и към това се прибавят опасенията от по-тежко данъчно облагане и загубите на някои пасиви поради държавния дълг.

| 5.7 | Процесът на консолидация вероятно ще се ускори - спестовните каси и кооперативните банки могат да разчитат на „автономни“ източници на финансиране, но банките, които трябва да се рефинансират от пазара, ще бъдат принудени да се сливат помежду си с отрицателни последици за МСП и потребителите. Някои банки бяха купени и препродадени след разформироване на тяхната местна или регионална мрежа. Банковата концентрация на национално равнище е силна в сектора на кооперативните банки и взаимоспомагателните каси, както и спестовните каси. |
| --- | --- |

5.7

Процесът на консолидация вероятно ще се ускори - спестовните каси и кооперативните банки могат да разчитат на „автономни“ източници на финансиране, но банките, които трябва да се рефинансират от пазара, ще бъдат принудени да се сливат помежду си с отрицателни последици за МСП и потребителите. Някои банки бяха купени и препродадени след разформироване на тяхната местна или регионална мрежа. Банковата концентрация на национално равнище е силна в сектора на кооперативните банки и взаимоспомагателните каси, както и спестовните каси.

| 5.8 | По-ниската рентабилност на банките, дължаща се включително на по-високата цена на финансирането, както и много рестриктивните принципи за управление на ликвидността могат да доведат до повишаване на банковите разходи и на лихвите по срочните депозити и по сметките на частните клиенти. |
| --- | --- |

5.8

По-ниската рентабилност на банките, дължаща се включително на по-високата цена на финансирането, както и много рестриктивните принципи за управление на ликвидността могат да доведат до повишаване на банковите разходи и на лихвите по срочните депозити и по сметките на частните клиенти.

| 5.9 | В контекста на новите разпоредби банките ускоряват своето вътрешно преструктуриране с помощта на новите технологии (онлайн банкиране, виртуално гише, банкиране през смартфони).






  — | Комбинацията от използване на нови технологии и диверсификацията на предлаганите продукти засилва промените в конфигурацията на мрежата от филиали с увеличаването на броя на гишетата за безкасови операции. Има тенденция филиалите да се превърнат в места само за консултации и за продажба на финансови продукти. Същевременно тези нови начини на парични преводи и плащания изискват засилена защита срещу кибератаките, които застрашават операциите, извършвани по интернет и чрез мобилните телефони. |
| --- | --- | --- |

5.9

В контекста на новите разпоредби банките ускоряват своето вътрешно преструктуриране с помощта на новите технологии (онлайн банкиране, виртуално гише, банкиране през смартфони).

—

Комбинацията от използване на нови технологии и диверсификацията на предлаганите продукти засилва промените в конфигурацията на мрежата от филиали с увеличаването на броя на гишетата за безкасови операции. Има тенденция филиалите да се превърнат в места само за консултации и за продажба на финансови продукти. Същевременно тези нови начини на парични преводи и плащания изискват засилена защита срещу кибератаките, които застрашават операциите, извършвани по интернет и чрез мобилните телефони.

| 5.10 | Развитие на каналите на разпространение ще доведе в крайна сметка до намаляване на мрежите от филиали и до спад на заетостта. Прилагането на ДКИ 4 ще доведе до увеличаване на заетостта в ИТ-отделите и в отделите за управление на риска на банките, за сметка на други банкови секции. Необходимо е на всички равнища да се развие съдържателен социален диалог по въпросите на заетостта и професионалната квалификация, за да се овладеят успешно протичащите процеси. |
| --- | --- |

5.10

Развитие на каналите на разпространение ще доведе в крайна сметка до намаляване на мрежите от филиали и до спад на заетостта. Прилагането на ДКИ 4 ще доведе до увеличаване на заетостта в ИТ-отделите и в отделите за управление на риска на банките, за сметка на други банкови секции. Необходимо е на всички равнища да се развие съдържателен социален диалог по въпросите на заетостта и професионалната квалификация, за да се овладеят успешно протичащите процеси.

6.   Бъдещото развитие

| 6.1 | Европейският парламент възприе по принцип данъка върху финансовите транзакции, Комисията проучва неговото въвеждане, но няма консенсус между държавите членки по въпроса, а американските власти са отрицателно настроени към идеята. Предвижданото невисоко равнище на данъка не би представлявало нито непосилна тежест за кредитните институции, нито пречка за конкурентоспособността в световен план. Както се подчертава в две приети от ЕИСК становища (1), целта на този данък е едновременно да генерира нови данъчни приходи, по-конкретно, за да се финансира помощта за развитието, и да се промени поведението на банките, като се дава приоритет на средно- и дългосрочното финансиране на икономиката, а не на съвсем краткосрочни спекулативни операции. |
| --- | --- |

6.1

Европейският парламент възприе по принцип данъка върху финансовите транзакции, Комисията проучва неговото въвеждане, но няма консенсус между държавите членки по въпроса, а американските власти са отрицателно настроени към идеята. Предвижданото невисоко равнище на данъка не би представлявало нито непосилна тежест за кредитните институции, нито пречка за конкурентоспособността в световен план. Както се подчертава в две приети от ЕИСК становища (1), целта на този данък е едновременно да генерира нови данъчни приходи, по-конкретно, за да се финансира помощта за развитието, и да се промени поведението на банките, като се дава приоритет на средно- и дългосрочното финансиране на икономиката, а не на съвсем краткосрочни спекулативни операции.

| 6.2 | По инициатива на комисаря Barnier се проучва възможността за разделяне на дейностите по банкиране на дребно и тези по финансиране и инвестиции, с което се поставя под въпрос моделът на универсална банка. Дебатът е относно пълно разделяне, обособяване на дейността на инвестиционната банка или забрана за банките да инвестират за собствена сметка. Някои експерти оспорват тази идея, като поддържат мнението, че универсалните банки осигуряват дълбочината и ликвидността на пазарите и по-добро финансиране на икономиката. |
| --- | --- |

6.2

По инициатива на комисаря Barnier се проучва възможността за разделяне на дейностите по банкиране на дребно и тези по финансиране и инвестиции, с което се поставя под въпрос моделът на универсална банка. Дебатът е относно пълно разделяне, обособяване на дейността на инвестиционната банка или забрана за банките да инвестират за собствена сметка. Някои експерти оспорват тази идея, като поддържат мнението, че универсалните банки осигуряват дълбочината и ликвидността на пазарите и по-добро финансиране на икономиката.

| 6.3 | Сценарият на развитие на финансовия свят и на банковия сектор се промени през последните тридесет години. Отварянето на пазарите доведе до глобализация на финансите, която от своя страна допринесе за развитието и умножаването на зоните от типа данъчно и регулаторно убежище. Засилената конкуренция в световен план благоприятства възникването на нови форми на финансови институции, на нови продукти и услуги. |
| --- | --- |

6.3

Сценарият на развитие на финансовия свят и на банковия сектор се промени през последните тридесет години. Отварянето на пазарите доведе до глобализация на финансите, която от своя страна допринесе за развитието и умножаването на зоните от типа данъчно и регулаторно убежище. Засилената конкуренция в световен план благоприятства възникването на нови форми на финансови институции, на нови продукти и услуги.

| 6.4 | Големите банкови групировки показаха слабостите и границите на растеж, който надхвърля възможността за добро управление. Те ще имат тенденцията да намаляват размерите си и да стават по-солидни, с по-слабо променливи, но по-предвидими печалби, без екстравагантни бонуси. Те ще концентрират дейността си върху своето основно предназначение, а именно да приемат влогове и да предлагат кредити, като ограничат предлагането на други услуги, ще ограничат международната си експанзия и ще съсредоточат своите дейности върху по-бързо разрастващи се пазари, което ще ограничи рентабилността им. |
| --- | --- |

6.4

Големите банкови групировки показаха слабостите и границите на растеж, който надхвърля възможността за добро управление. Те ще имат тенденцията да намаляват размерите си и да стават по-солидни, с по-слабо променливи, но по-предвидими печалби, без екстравагантни бонуси. Те ще концентрират дейността си върху своето основно предназначение, а именно да приемат влогове и да предлагат кредити, като ограничат предлагането на други услуги, ще ограничат международната си експанзия и ще съсредоточат своите дейности върху по-бързо разрастващи се пазари, което ще ограничи рентабилността им.

| 6.5 | Благодарение на новите правила разпределянето на бонуси и практиките по отношение на възнагражденията на ръководните кадри ще е свързано с още по-голяма отговорност и ще бъде обект на още по-строг контрол. |
| --- | --- |

6.5

Благодарение на новите правила разпределянето на бонуси и практиките по отношение на възнагражденията на ръководните кадри ще е свързано с още по-голяма отговорност и ще бъде обект на още по-строг контрол.

| 6.6 | Банковият надзор, разпрострян върху всички видове финансови институции, би позволил да се контролира дейността на небанковите институции (от вида „сенчесто банкиране“). |
| --- | --- |

6.6

Банковият надзор, разпрострян върху всички видове финансови институции, би позволил да се контролира дейността на небанковите институции (от вида „сенчесто банкиране“).

| 6.7 | Необходимо е да се установят задължителни правила за достъп до професии в банковия сектор, за да се даде възможност за подбор на персонал, чиято компетентност вдъхва доверие на клиентите и инвеститорите. |
| --- | --- |

6.7

Необходимо е да се установят задължителни правила за достъп до професии в банковия сектор, за да се даде възможност за подбор на персонал, чиято компетентност вдъхва доверие на клиентите и инвеститорите.

| 6.8 | Когато спрат държавните помощи и международните помощи, следствие от финансовите кризи, секторът като цяло несъмнено ще се промени в съответствие с конюнктурата и с развитието на новите технологии, но най-вече следвайки стратегиите, свойствени за всяко добре управлявано предприятие. Банките ще имат трудната задача да запазят доверието като кредитиращи реалната икономика и същевременно да се справят с по-високи разходи за финансиране и с по-ниска рентабилност. |
| --- | --- |

6.8

Когато спрат държавните помощи и международните помощи, следствие от финансовите кризи, секторът като цяло несъмнено ще се промени в съответствие с конюнктурата и с развитието на новите технологии, но най-вече следвайки стратегиите, свойствени за всяко добре управлявано предприятие. Банките ще имат трудната задача да запазят доверието като кредитиращи реалната икономика и същевременно да се справят с по-високи разходи за финансиране и с по-ниска рентабилност.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  СТАНОВИЩЕ на ЕИСК от 29.03.2012 г. относно „Предложение за директива на Съвета относно обща система на данък върху финансовите сделки и за изменение на Директива 2008/7/ЕО“ (ОВ C 181 от 21.10.2012 г. стр. 55) и СТАНОВИЩЕ на ЕИСК от 15.7.2010 г. относно „Данък върху финансовите транзакции“ (становище по собствена инициатива) (2010 г.) (ОВ C 44 от 11.02.2011 г. стр. 81)

1

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/12

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейските технологични платформи (ЕТП) и индустриалните промени“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/03

Докладчик: г-н ZBOŘIL

Съдокладчик: г-н GIBELLIERI

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Европейските технологични платформи (ЕТП) и индустриалните промени“

(становище по собствена инициатива).

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 138 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК осъзнава, че, макар и необходимо, предвиждането на индустриалните промени на практика е трудно и се основава на различни фактори, които оказват влияние върху тези промени. Научните изследвания и иновациите (НИИ) са един от основните двигатели на промяната, а Европейските технологични платформи (ЕТП) са водещите показатели за това.

1.2   ЕИСК призовава Европейската комисия (ЕК) да продължи да подкрепя дейностите на съществуващите ЕТП и да подобрява обмена както между самите тях, така и между тях и съответните европейски институции.

1.3   ЕИСК признава, че индустриалните сектори, свързани с ЕТП, заемат основно място във веригата на стойността. Множество иновации зависят от основни процеси (производство, преработка, горско стопанство, роботика) и материали (химически продукти, стомана и т.н.). Следователно в този смисъл иновациите по отношение на процесите и материалите действат като катализатор на европейските иновации.

1.4   ЕИСК признава, че ЕТП вече решават обществени предизвикателства. Те обхващат област, която оказва голямо влияние върху обществото по отношение на растежа и работните места с добавена стойност. ЕТП дават отговор на ключови политически въпроси (например биоикономика, суровини и ефективност на ресурсите).

1.5   ЕТП представляват ясен и конкретен пример за подход отдолу-нагоре към европейската политика в областта на научните изследвания и иновациите, включващ предприятията и други важни заинтересовани страни на всички етапи от иновациите. Програма „Хоризонт 2020“ се нуждае от подобен подход.

1.6   ЕИСК призовава за по-ефективно прилагане на процеса на ЕК за опростяване на регулаторната рамка (включително участие в проекти на ЕС), за повече усилия за намаляване на разпокъсаността и конкуренцията между институционалните инициативи, за по-координирани политики и за повишена видимост в бъдеще на институционално равнище с цел да се повиши ефективността на ЕТП.

1.6.1   ЕИСК счита, че ЕТП са ключът към засилването на „индустриалната политика“ на ЕС. Те се радват на голямо участие и силна подкрепа от предприятията, един от ключовите стълбове на икономиката на ЕК. ЕТП са ориентирани към предприятията, на което се дължи и индустриалната приложимост на техните инициативи. Приносът на ЕТП е насочен не само към технологичните нужди и нуждите от научни изследвания, но и към трансфера на технологии.

1.6.2   По отношение на съществуващите примери (европейската технологична платформа за стомана – ESTEP, испанският ѝ еквивалент PLATEA и други), профсъюзите и другите съответни заинтересовани страни следва да вземат по-голямо участие в ЕТП, националните (НТП) и регионалните (РТП) технологични платформи на база постоянно сътрудничество, така че да бъдат обхванати социалните и обществените въпроси, които засилват въздействието на програмите за стратегически изследвания (ПСИ).

1.6.3   Трудностите във връзка с участието на МСП следва да бъдат решени чрез непрекъснато сравняване с най-успешните примери, както направи Съвместното предприятие за горивни клетки и водород (Joint Undertaking of Fuel Cell and Hydrogen – FCH-JU).

1.7   Свързаните национални и регионални платформи отразяват структурата на ЕТП на равнище държави членки. Координацията и хармонизацията на европейските, националните и регионалните програми за научни изследвания и иновации следва да бъдат подобрени чрез по-тясно сътрудничество с ЕТП.

1.8   ЕТП могат да допринесат значително за прилагането на европейските политики. Определени са конкретни приоритети за насърчаване на иновациите в публичния и частния сектор: „Ресурсна и енергийна ефективност в преработвателната промишленост“ (SPIRE), ПЧП в областта на биопромишлеността („Биопродукти за растеж“), европейски иновационни партньорства за водите, суровините, интелигентните градове (съвместно с плана ЅЕТ) и Инициативата за промишлени изследвания в областта на енергийните материали (EMIRI). Това засилено междусекторно сътрудничество и координацията чрез ЕТП в крайна сметка ще донесат ползи на европейското общество.

1.9   ЕИСК призовава институциите на ЕС да работят за подобряване на международното сътрудничество с цел привличане на водещ световен експертен опит в интерес на експлоатацията и комерсиализацията в ЕС.

1.10   Необходимо е да се насърчи и улесни допълващият достъп до интелигентната специализация – структурни фондове на национално и регионално равнище за НТП.

1.11   Ролята на ЕТП като доставчик на решения на обществените предизвикателства ще придобива по-голямо значение за иновациите, в допълнение към научните изследвания. Това е ключът към запазването на благосъстоянието и благополучието в Европа.

1.12   ЕИСК поздравява ЕТП за ролята им на свързващо звено в иновационни инструменти от страната на търсенето, която допълва действията в областта на научните изследвания и иновациите и ускорява пускането на пазара. ЕТП са също и ключът към внедряването на резултатите от научните изследвания и иновациите. Комитетът призовава за засилено използване на действия по координация/подкрепа за стимулиране на сътрудничеството по веригата на стойността.

1.13   Производствените процеси и научноизследователската дейност и иновациите, свързани с производството, губят привлекателността си за обществеността като цяло и особено за младите хора. Това е следствие и от делокализацията на производствените дейности извън Европа и, в един порочен кръг, води до по-нататъшна делокализация. ЕИСК очаква ЕТП да могат да допринесат за повишаването на осведомеността за важността на различните процеси в промишленото производство.

1.14   Упадъкът на промишлеността в ЕС може да навреди на ЕТП. Европейските предприятия губят водещата си индустриална позиция в света, поемат много малки рискове и страдат от липса на предприемачески дух в сравнение с други части на света.

1.15   Насоченото към хората образование, учене и обучение следва да се запази и засили в контекста на ЕТП, като стратегически елемент на платформите. Следователно е необходимо да бъдат установени тесни връзки със съответните секторни комитети за социален диалог в ЕС и със Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO) на постоянна основа.

1.16   ЕТП могат да имат също и значително въздействие върху социални и обществени въпроси, особено върху преориентирането на системите на общественото образование и професионалното образование и обучение (ПОО) към нуждите на европейските предприятия и производствени сектори. Необходимо е да се положат големи усилия в посока обучение и преквалификация, за да се подготвят работниците за справяне с новите технологични процеси и продукти, произтичащи от научноизследователската дейност и иновациите. Само квалифицирани и стабилно заети хора ще могат да се справят с новите технологии на високо равнище.

2.   Създаване и история на ЕТП

2.1   През март 2003 г. Съветът на ЕС призова за укрепване на европейското научноизследователско пространство чрез създаване на ЕТП, обединяващи технологично ноу-хау, предприятия, регулатори и финансови институции.

2.2   ЕТП бяха създадени като водени от предприятията форуми на заинтересовани страни, с цел определяне на средносрочни и дългосрочни цели в областта на научните изследвания и технологиите и разработване на пътни карти. Намерението им беше да допринесат за повишаването на синергиите между различните участници в научните изследвания, както и да определят приоритети в редица технологични области за постигане на растеж, конкурентоспособност и устойчивост в ЕС.

2.3   ЕК подкрепи развитието на ЕТП, изпълнявайки ролята на фактор, улесняващ този процес. Днес ЕК действа като наблюдател и се е ангажирала със структурен диалог по приоритетите на научните изследвания. ЕК не притежава и не управлява ЕТП; те са независими организации. Комуникацията се улеснява от уебсайта на Информационната служба на Общността за изследвания и развитие (CORDIS), бюлетина на ЕТП и редовните семинари на ръководителите на ЕТП.

2.4   Някои ЕТП са неформални мрежи, чиито членове се събират на годишни събрания, докато други имат правна структура и членски внос. Всички ЕТП обединяват заинтересовани страни, постигат консенсус за обща визия и създават програма за стратегически изследвания. ЕТП се развиват чрез диалог между индустриални и публични изследователи и представители на националните правителства; те допринасят също така за постигането на консенсус и за по-ефективното съгласуване на инвестиционните усилия.

2.5   ЕТП насърчават ефективни публично-частни партньорства (ПЧП), допринасяйки значително за развитието на европейското научноизследователско пространство на знания за растеж. Такива ПЧП могат да предоставят решения на технологични предизвикателства, които биха могли да бъдат ключ към устойчиво развитие, подобрено предоставяне на публични услуги и преструктуриране на традиционните промишлени сектори.

3.   ЕТП и индустриалните промени

3.1   Индустриалната промяна (1) представлява непрекъснат процес, който се влияе от различни фактори, като пазарни тенденции, организационни, социални и структурни промени и технически иновации в производствените процеси и продуктите.

3.2   Иновацията също е непрекъснат процес и един от основните фактори, влияещи върху индустриалната промяна чрез постоянен трансфер на нови научни открития към веригата на реалното производство. Нещо повече, тя е основният двигател на световната конкурентоспособност на секторите на производството и услугите в ЕС.

3.3   По отношение на иновационния процес е необходимо внимателно да се обмисли използването на ограничените финансови ресурси в Европа. ЕТП са вече съществуващ мощен инструмент и биха могли да предоставят конкретното решение за иновациите и за осъществяването на индустриалната политика.

3.4   Естеството и присъщото съдържание на индустриалните промени се обуславят основно от иновациите, а ЕТП все повече се превръщат в реални физически места, от които възникват иновации. ЕТП са ориентирани към практически промишлени приложения, които оказват въздействие върху производствените процеси, продуктите, организацията на работата и условията на работното място.

3.5   Европейските институции препоръчват балансирано участие на всички заинтересовани страни в ЕТП. По-специално би било желателно институциите на ЕС да подкрепят с всички възможни средства МСП или сдружения за икономически изследвания в корпоративна форма, като кооперациите на знанието, за да се даде възможност на тези много популярни европейски предприятия да участват активно в тези платформи. Разходите на платформите са пречка пред участието на МСП и университетите в изследователската дейност.

3.6   Предвид мащаба и значението на ЕТП в контекста на ЕС като органи, създадени на доброволна основи и отворени за всички заинтересовани страни, е жизненоважно да бъде призната ролята им на мощни инструменти за прилагане на политиката на ЕС.

3.7   Преходът към по по-устойчиво производство и услуги в ЕС и осъществяването на стратегията „Европа 2020“ ще зависят в голяма степен от реалните иновации, които ще бъдат създадени от ЕТП през следващото десетилетие.

3.8   Реални и конкретни иновации и индустриални промени биха могли да бъдат постигнати чрез едновременно разработване на новаторски процеси и продукти и на необходимите умения и организация на труда за цялостното им прилагане в производството и услугите.

3.9   Някои ЕТП са организирани така, че още от самото начало да отчитат социалните аспекти на иновационния процес и да включват в програмите си за стратегически изследвания дейности, свързани с бъдещите нужди от човешки ресурси, често в тясно сътрудничество със съответните отраслови комитети за социален диалог в ЕС, с които също обменят информация.

3.10   Предвид структурата и силните връзки с основните сектори в ЕС, Комисията по индустриални промени на ЕИСК анализира ситуацията в различните отрасли и изпрати препоръки до другите институции на ЕС и МСП посредством този небюрократичен, осъществяван отдолу-нагоре подход. Целта е да се допринесе за прилагането на индустриалната политика на ЕС и да се постигнат желаните индустриални промени.

4.   Роля на ЕТП в научните изследвания и иновациите (НИИ)

ЕК е разработила и прилага поредица от инициативи за засилване на ЕТП и действията на предприятията и за създаване на политики, основаващи се на технологии.

4.1   Съвместните технологични инициативи (СТИ) са средство за осъществяване на програмите за стратегически изследвания на ограничен брой ЕТП. В някои ЕТП мащабът и обхватът на целите са такива, че обичайните инструменти на Рамковата програма за научни изследвания и иновации са недостатъчни. Вместо това за ефективното им постигане е необходим специализиран механизъм, който да осигурява необходимото ръководство и координация за постигане на изследователските цели. За постигането на тези цели беше разработена концепцията за СТИ.

4.2   Бившият комисар по науката и научните изследвания и високопоставени представители на предприятията се срещнаха през март 2009 г., за да направят преглед на напредъка и да обсъдят приоритетите за прилагането на нови изследователски инструменти под формата на ПЧП. Тези приоритети и инструменти бяха използвани за инициативите „Фабрики на бъдещето“, „Енергийно ефективни сгради“ и „Зелени автомобили“, включени в европейския план за икономическо възстановяване, приет през ноември 2008 г.

4.3   Трите ПЧП представляват мощно средство, способно да даде тласък на научноизследователските усилия в три големи промишлени сектора – автомобилостроене, строителство и производство, които бяха засегнати особено силно от икономическия спад и в които иновациите могат да допринесат значително за по-екологична и устойчива икономика.

4.4   Планът SET, приет от ЕС през 2008 г., е първата стъпка в посока на създаване на политика на ЕС в областта на енергийните технологии. Той е инструмент в подкрепа на вземането на решения за енергийната политика на ЕС с цел:

| — | да се ускори натрупването на знания, трансферът на технологии и тяхното внедряване; |
| --- | --- |

—

да се ускори натрупването на знания, трансферът на технологии и тяхното внедряване;

| — | да се запази водещата промишлена роля на ЕС в областта на нисковъглеродните енергийни технологии; |
| --- | --- |

—

да се запази водещата промишлена роля на ЕС в областта на нисковъглеродните енергийни технологии;

| — | да се насърчи науката да трансформира енергийните технологии за постигане на целите в областта на енергетиката и климата до 2020 г.; |
| --- | --- |

—

да се насърчи науката да трансформира енергийните технологии за постигане на целите в областта на енергетиката и климата до 2020 г.;

| — | да се допринесе за световния преход към нисковъглеродна икономика до 2050 г. |
| --- | --- |

—

да се допринесе за световния преход към нисковъглеродна икономика до 2050 г.

Осъществяването на плана SET започна със създаването на европейски индустриални инициативи (ЕИИ), обединяващи предприятията, научноизследователската общност, държавите членки и ЕК в ПЧП за споделяне на риска. Същевременно Съюзът за европейски научни изследвания в областта на енергетиката (EERA) работи от 2008 г. насам за съгласуване на дейностите в областта на научните изследвания и иновациите на отделните научноизследователски организации с нуждите на приоритетите по плана SET и за създаване на съвместна рамкова програма на равнище ЕС.

4.5   Европейската „Инициатива за водещи пазари в Европа“ има за цел да подкрепя действия за шест важни сектора, насочени към премахване на пречките пред пускането на нови продукти или услуги на пазара. ЕК, държавите членки и предприятията работят заедно за осъществяването на плановете за действие. Политическите инструменти са насочени към регулирането, обществените поръчки, стандартизацията и подкрепящите дейности. Инициативата е насочена към следните пазари: електронно здравеопазване, защитни текстилни артикули, устойчиво строителство, рециклиране, биопродукти, възобновяеми енергии.

5.   ЕТП – резултати от SWOT анализа

5.1   Като се има предвид самият брой на ЕТП към момента, очевидно е, че равнището на техните постижения в миналото е било различно и ще остане различно и в бъдеще. Затова Комитетът извърши първоначален анализ в опит да определи основните общи двигатели на високите постижения (силни страни и възможности) и – което е по-важно – основните препятствия (слаби страни и заплахи).

5.2   Силни страни

| — | ЕТП обединяват всички заинтересовани страни: научноизследователски центрове и университети, предприятия (големи играчи и МСП), производители на заводско оборудване, организации с идеална цел и търговски организации, сдружения, публични органи и профсъюзи. |
| --- | --- |

—

ЕТП обединяват всички заинтересовани страни: научноизследователски центрове и университети, предприятия (големи играчи и МСП), производители на заводско оборудване, организации с идеална цел и търговски организации, сдружения, публични органи и профсъюзи.

| — | В платформата има ясно определени „роли“ и йерархия в сектора. Заинтересованите страни споделят обща визия, пътна карта и план за прилагане. |
| --- | --- |

—

В платформата има ясно определени „роли“ и йерархия в сектора. Заинтересованите страни споделят обща визия, пътна карта и план за прилагане.

| — | ЕТП се радват на голямо участие и силна подкрепа от предприятията, един от стълбовете на икономиката на ЕС. ЕТП се ръководят от потребностите на предприятията, като по този начин осигуряват приложимост на своите инициативи. Приносът на ЕТП е насочен не само към нуждите от технологии и научни изследвания, но и към трансфера на технологии. |
| --- | --- |

—

ЕТП се радват на голямо участие и силна подкрепа от предприятията, един от стълбовете на икономиката на ЕС. ЕТП се ръководят от потребностите на предприятията, като по този начин осигуряват приложимост на своите инициативи. Приносът на ЕТП е насочен не само към нуждите от технологии и научни изследвания, но и към трансфера на технологии.

| — | ЕТП имат опростена управленска структура и са гъвкави, мобилизират „сили“ и обединяват ресурси. |
| --- | --- |

—

ЕТП имат опростена управленска структура и са гъвкави, мобилизират „сили“ и обединяват ресурси.

| — | Свързаните с ЕТП промишлени сектори заемат основно място във веригата на стойността. Множество иновации зависят от основни процеси (производство, преработка, горско стопанство, роботика) и материали (химически продукти, стомана). Следователно в този смисъл иновациите в областта на процесите и материалите действат като катализатор на европейските иновации. |
| --- | --- |

—

Свързаните с ЕТП промишлени сектори заемат основно място във веригата на стойността. Множество иновации зависят от основни процеси (производство, преработка, горско стопанство, роботика) и материали (химически продукти, стомана). Следователно в този смисъл иновациите в областта на процесите и материалите действат като катализатор на европейските иновации.

| — | ЕТП вече решават обществени предизвикателства. Те обхващат област, която оказва голямо влияние върху обществото по отношение на растежа и работните места с добавена стойност. ЕТП дават отговор на ключови политически въпроси (например биоикономика, суровини и ефективност на ресурсите). |
| --- | --- |

—

ЕТП вече решават обществени предизвикателства. Те обхващат област, която оказва голямо влияние върху обществото по отношение на растежа и работните места с добавена стойност. ЕТП дават отговор на ключови политически въпроси (например биоикономика, суровини и ефективност на ресурсите).

| — | Някои ЕТП разполагат с национални ТП и регионални ТП във всички страни от ЕС. |
| --- | --- |

—

Някои ЕТП разполагат с национални ТП и регионални ТП във всички страни от ЕС.

| — | Образованието се разглежда като стратегически елемент на платформите. |
| --- | --- |

—

Образованието се разглежда като стратегически елемент на платформите.

| — | Съществуващите ЕТП вече са създали редица форми за осъществяване на своята дейност (напр. ПЧП, клъстери и др.) |
| --- | --- |

—

Съществуващите ЕТП вече са създали редица форми за осъществяване на своята дейност (напр. ПЧП, клъстери и др.)

5.3   Слаби страни

| — | ЕТП следва да мислят стратегически и да избегнат превръщането си в ограничена лобистка група и загубата на ориентация. ЕТП могат да пострадат от дублиране или прекомерно разпокъсване на дейността им. |
| --- | --- |

—

ЕТП следва да мислят стратегически и да избегнат превръщането си в ограничена лобистка група и загубата на ориентация. ЕТП могат да пострадат от дублиране или прекомерно разпокъсване на дейността им.

| — | В някои случаи големите „играчи“ доминират в действията на ЕТП. |
| --- | --- |

—

В някои случаи големите „играчи“ доминират в действията на ЕТП.

| — | ЕТП трудно получават признание за авторство върху изобретените от тях крайни приложения и иновации:






  — | Видимото им присъствие в публичното и в частното пространство е все още слабо. |
| --- | --- | --- |

—

ЕТП трудно получават признание за авторство върху изобретените от тях крайни приложения и иновации:

—

Видимото им присъствие в публичното и в частното пространство е все още слабо.

| — | НПО не са заинтересовани да участват. |
| --- | --- |

—

НПО не са заинтересовани да участват.

| — | До този момент сходните структури в държавите членки (НТП и РТП) като цяло нямат успех. |
| --- | --- |

—

До този момент сходните структури в държавите членки (НТП и РТП) като цяло нямат успех.

| — | Необходими са повече усилия за генериране на многосекторна перспектива, хармонизираща интересите на заинтересованите страни и взаимодействието между тях. |
| --- | --- |

—

Необходими са повече усилия за генериране на многосекторна перспектива, хармонизираща интересите на заинтересованите страни и взаимодействието между тях.

| — | ЕТП следва да подобрят комуникацията си и разпространяването на резултатите. |
| --- | --- |

—

ЕТП следва да подобрят комуникацията си и разпространяването на резултатите.

5.4   Възможности

| — | ЕТП са ключът към укрепването на „индустриалната политика“ на ЕС. Свързаните с тях НТП и РТП отразяват структурата на ЕТП на равнище държави членки, подобрявайки координацията и ефективността на платформите. Координацията и хармонизацията на европейските, националните и регионалните програми за научни изследвания и иновации следва да се подобряват в сътрудничество с ЕТП. |
| --- | --- |

—

ЕТП са ключът към укрепването на „индустриалната политика“ на ЕС. Свързаните с тях НТП и РТП отразяват структурата на ЕТП на равнище държави членки, подобрявайки координацията и ефективността на платформите. Координацията и хармонизацията на европейските, националните и регионалните програми за научни изследвания и иновации следва да се подобряват в сътрудничество с ЕТП.

| — | Ролята на ЕТП на доставчик на решения на обществените предизвикателства ще придобива по-голямо значение с оглед на усъвършенстваната стратегия за насърчаване на иновациите, в допълнение към научните изследвания. |
| --- | --- |

—

Ролята на ЕТП на доставчик на решения на обществените предизвикателства ще придобива по-голямо значение с оглед на усъвършенстваната стратегия за насърчаване на иновациите, в допълнение към научните изследвания.

| — | Определени са конкретни приоритети за стимулиране на иновациите в публичния и частния сектор: „Ресурсна и енергийна ефективност в преработвателната промишленост“ (SPIRE), ПЧП в областта на биопромишлеността, европейски иновационни партньорства за водите, суровините, интелигентните градове (съвместно с плана ЅЕТ и Инициативата за промишлени изследвания в областта на енергийните материали (EMIRI). |
| --- | --- |

—

Определени са конкретни приоритети за стимулиране на иновациите в публичния и частния сектор: „Ресурсна и енергийна ефективност в преработвателната промишленост“ (SPIRE), ПЧП в областта на биопромишлеността, европейски иновационни партньорства за водите, суровините, интелигентните градове (съвместно с плана ЅЕТ и Инициативата за промишлени изследвания в областта на енергийните материали (EMIRI).

| — | ЕТП призовават ЕК да използва в по-голяма степен действия за координация/подкрепа, за да стимулира сътрудничеството по веригата на стойността и да подобри усилията за опростяване. Подобряването на международното сътрудничество, привличането на най-добрия световен опит за комерсиализация и експлоатация в ЕС биха могли да допринесат значително за работата на ЕТП. |
| --- | --- |

—

ЕТП призовават ЕК да използва в по-голяма степен действия за координация/подкрепа, за да стимулира сътрудничеството по веригата на стойността и да подобри усилията за опростяване. Подобряването на международното сътрудничество, привличането на най-добрия световен опит за комерсиализация и експлоатация в ЕС биха могли да допринесат значително за работата на ЕТП.

| — | ЕТП биха могли да свържат новаторските инструменти от страната на търсенето с допълващи действия в областта на научните изследвания, за да ускорят пускането на пазара. |
| --- | --- |

—

ЕТП биха могли да свържат новаторските инструменти от страната на търсенето с допълващи действия в областта на научните изследвания, за да ускорят пускането на пазара.

| — | ЕТП биха могли да повишат осведомеността за значението на различните процеси в промишленото производство за запазване на благосъстоянието и благополучието в Европа. |
| --- | --- |

—

ЕТП биха могли да повишат осведомеността за значението на различните процеси в промишленото производство за запазване на благосъстоянието и благополучието в Европа.

| — | Ориентираните към хората образование, учене и обучение следва да бъдат запазени в контекста на ЕТП. |
| --- | --- |

—

Ориентираните към хората образование, учене и обучение следва да бъдат запазени в контекста на ЕТП.

5.5   Заплахи

| — | ЕТП твърдят, че не разполагат с финансови ресурси да управляват платформите. |
| --- | --- |

—

ЕТП твърдят, че не разполагат с финансови ресурси да управляват платформите.

| — | Упадъкът на промишлеността в ЕС може да навреди на ЕТП. Европейските предприятия губят водещата си индустриална позиция в света; като цяло те поемат много малки рискове и страдат от липса на признание за предприемачеството в сравнение с други части на света. |
| --- | --- |

—

Упадъкът на промишлеността в ЕС може да навреди на ЕТП. Европейските предприятия губят водещата си индустриална позиция в света; като цяло те поемат много малки рискове и страдат от липса на признание за предприемачеството в сравнение с други части на света.

| — | По-ефективното прилагане на процеса на опростяване на регулаторната рамка в ЕС (включително участието в проекти на ЕС), полагането на повече усилия за намаляване на разпокъсаността и конкуренцията между институционалните инициативи, по-добрата координация на политиките и засиленото видимо присъствие в бъдеще на институционално равнище биха могли да повишат ефективността на ЕТП. |
| --- | --- |

—

По-ефективното прилагане на процеса на опростяване на регулаторната рамка в ЕС (включително участието в проекти на ЕС), полагането на повече усилия за намаляване на разпокъсаността и конкуренцията между институционалните инициативи, по-добрата координация на политиките и засиленото видимо присъствие в бъдеще на институционално равнище биха могли да повишат ефективността на ЕТП.

| — | Производствените процеси и свързаните с производството научни изследвания и иновации губят привлекателността си за обществеността като цяло и особено за младите хора. Това е следствие и от делокализацията на производствените дейности извън Европа. |
| --- | --- |

—

Производствените процеси и свързаните с производството научни изследвания и иновации губят привлекателността си за обществеността като цяло и особено за младите хора. Това е следствие и от делокализацията на производствените дейности извън Европа.

6.   Сътрудничество между ЕТП и между ЕТП и Европейската комисия

ЕТП участваха активно в прилагането на Седмата рамкова програма за научни изследвания и иновации в ЕС. Сега ЕТП предоставят информация и правят предложения за текущата работа по създаването на програма „Хоризонт 2020“ с цел привеждането ѝ в съответствие с реалните нужди на европейското общество, и по-специално нуждите на секторите производство и услуги.

6.1   „Хоризонт 2020“

6.1.1   „Хоризонт 2020“ е инструмент за прилагане на „Съюза за иновации“ – водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“, насочена към гарантиране на конкурентоспособността на Европа в световен план. С период на действие от 2014 до 2020 г. и с бюджет от 80 милиарда евро, програмата е част от стремежа за генериране на нов растеж и работни места в Европа. „Хоризонт 2020“:

| — | ще засили позицията на ЕС в науката; |
| --- | --- |

—

ще засили позицията на ЕС в науката;

| — | ще укрепи водещата индустриална позиция в иновациите. Това включва големи инвестиции в ключови технологии, по-голям достъп до капитал и подкрепа за МСП; |
| --- | --- |

—

ще укрепи водещата индустриална позиция в иновациите. Това включва големи инвестиции в ключови технологии, по-голям достъп до капитал и подкрепа за МСП;

| — | ще спомогне за решаването на основни въпроси, общи за всички европейци, по теми като изменението на климата, развитието на устойчив транспорт и мобилността. |
| --- | --- |

—

ще спомогне за решаването на основни въпроси, общи за всички европейци, по теми като изменението на климата, развитието на устойчив транспорт и мобилността.

6.1.2   „Хоризонт 2020“ ще даде отговор на обществените предизвикателства като спомогне за запълването на пропастта между научните изследвания и пазара. Този воден от пазара подход ще включва създаване на партньорства с частния сектор и държавите членки.

6.1.3   „Хоризонт 2020“ ще бъде допълнена с мерки за планиране и развитие на европейското научноизследователско пространство до 2014 г. Тези мерки ще бъдат насочени към премахването на пречките пред създаването на наистина единен пазар на знания, научни изследвания и иновации.

6.2   „Европа 2020“

6.2.1   „Европа 2020“ е стратегията на ЕС за растеж през следващото десетилетие. ЕС следва да се превърне в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика. Тези три взаимно засилващи се приоритета следва да помогнат на ЕС и държавите членки да постигнат високи равнища на заетост, производителност и социално сближаване.

6.2.2   От практическа гледна точка ЕС си е поставил пет амбициозни цели – по отношение на заетостта, образованието, социалното включване, климата и енергетиката – които трябва да бъдат постигнати до 2020 г. Всяка държава членка е приела свои собствени национални цели във всяка от тези области. Стратегията е подкрепена с конкретни действия на европейско и национално равнище.

6.3   Роля на ЕТП в бъдеще

6.3.1   Очаква се в бъдеще ЕТП да запазят ролята си. В допълнение, ЕТП могат също да подкрепят прилагането на инструментите на ЕК, част от които вече бяха изпробвани в 7РП. Очаква се в „Хоризонт 2020“ ЕК да използва в по-голяма степен (било то и ограничен брой) инструменти за прилагане като ПЧП и съвместни технологични инициативи (СТИ).

6.3.2   Предприятията и заинтересованите страни като цяло са твърдо ангажирани с подкрепата за прилагането на гореспоменатите инструменти. Примерите за това включват публично-частни партньорства в областта на биопромишлеността („Биопродукти за растеж“), „Ресурсна и енергийна ефективност в преработвателната промишленост“ (SPIRE), Инициативата за промишлени изследвания в областта на енергийните материали (EMIRI) и „Научни изследвания за бъдещи инфраструктурни мрежи в Европа“ (reFINE).

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Индустриалните промени – настояща ситуация и перспективи. Цялостен подход.“, ОВ C 010, 14.1.2004 г., стр. 105–113.

1

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/17

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Необходимост от европейска отбранителна индустрия: промишлени, иновационни и социални аспекти“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/04

Докладчик: г-н VAN IERSEL

Съдокладчик: г-жа HRUŠECKÁ

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от своя Правилник за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Необходимост от европейска отбранителна индустрия: промишлени, иновационни и социални аспекти“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 132 гласа „за“, 1 глас „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | В световен мащаб се наблюдават бързи геополитически промени. Господстващото положение на Западния свят е поставено под въпрос както в икономическо, така и в политическо отношение. Докато бюджетите за отбрана в рамките на Европейския съюз се орязват, разходите за отбрана в Китай, Индия, Бразилия, Русия и други страни се увеличават. Следователно ЕИСК призовава Съвета и Комисията да направят цялостна оценка на аспектите, които са решаващи за позицията и ролята на ЕС в световен мащаб, която да доведе до убедително осъвременяване на външната политика и политиката на сигурност и отбрана на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.1

В световен мащаб се наблюдават бързи геополитически промени. Господстващото положение на Западния свят е поставено под въпрос както в икономическо, така и в политическо отношение. Докато бюджетите за отбрана в рамките на Европейския съюз се орязват, разходите за отбрана в Китай, Индия, Бразилия, Русия и други страни се увеличават. Следователно ЕИСК призовава Съвета и Комисията да направят цялостна оценка на аспектите, които са решаващи за позицията и ролята на ЕС в световен мащаб, която да доведе до убедително осъвременяване на външната политика и политиката на сигурност и отбрана на Европейския съюз.

| 1.2 | Отбранителната политика се изготвя в зависимост от стратегическите интереси, предполагаемите заплахи и политическите цели на страните, които в Европа се определят основно на национално равнище. Остарелите подходи видимо водят до нарастваща разпокъсаност, пропуски, свръхкапацитет и липса на оперативна съвместимост на европейските отбранителни способности. Аргументите в полза на подобрението са необорими; необходимо е наличието на политическа воля. Това е убедително аргументирано още през далечната 1986 г. (1)! Днес ситуацията е с много по-неотложен характер в политическо, икономическо и отбранително отношение. ЕИСК призовава Съвета да работи сериозно върху изграждането на европейски отбранителен щит. |
| --- | --- |

1.2

Отбранителната политика се изготвя в зависимост от стратегическите интереси, предполагаемите заплахи и политическите цели на страните, които в Европа се определят основно на национално равнище. Остарелите подходи видимо водят до нарастваща разпокъсаност, пропуски, свръхкапацитет и липса на оперативна съвместимост на европейските отбранителни способности. Аргументите в полза на подобрението са необорими; необходимо е наличието на политическа воля. Това е убедително аргументирано още през далечната 1986 г. (1)! Днес ситуацията е с много по-неотложен характер в политическо, икономическо и отбранително отношение. ЕИСК призовава Съвета да работи сериозно върху изграждането на европейски отбранителен щит.

| 1.3 | Политиката за сигурност и отбрана трябва да повиши самоувереността на ЕС и държавите членки. Тя трябва да вдъхва доверие на обществото, на широката общественост, на добре оборудваните военнослужещи, на бизнеса и на работещите в този сектор. Гражданите на Европейския съюз имат право на адекватна защита. Все по-голяма е необходимостта от европейски въоръжения, съобразени с нуждите на бъдещето. В този контекст сегашните изолирани практики на държавите членки са напълно недостатъчни и пилеят парите на данъкоплатците. |
| --- | --- |

1.3

Политиката за сигурност и отбрана трябва да повиши самоувереността на ЕС и държавите членки. Тя трябва да вдъхва доверие на обществото, на широката общественост, на добре оборудваните военнослужещи, на бизнеса и на работещите в този сектор. Гражданите на Европейския съюз имат право на адекватна защита. Все по-голяма е необходимостта от европейски въоръжения, съобразени с нуждите на бъдещето. В този контекст сегашните изолирани практики на държавите членки са напълно недостатъчни и пилеят парите на данъкоплатците.

| 1.4 | В съответствие с политиките и текущите практики в САЩ и други (нововъзникващи) участници на световно равнище и отчитайки изключителната отговорност на правителствата за защита на гражданите и гарантиране на сигурността, ЕИСК подчертава необходимостта от дефиниране на стратегическите интереси на Европа в рамките на обща политика за сигурност и отбрана (ОПСО) (2). В крайна сметка триъгълникът на външните работи и политиката на сигурност, отбранителната политика и индустриалния потенциал е неделим и укрепва позицията на Европа в света, както и нейните икономически и политически интереси и ценности (правата на човека, демокрацията). Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) следва да бъде пряко ангажирана. |
| --- | --- |

1.4

В съответствие с политиките и текущите практики в САЩ и други (нововъзникващи) участници на световно равнище и отчитайки изключителната отговорност на правителствата за защита на гражданите и гарантиране на сигурността, ЕИСК подчертава необходимостта от дефиниране на стратегическите интереси на Европа в рамките на обща политика за сигурност и отбрана (ОПСО) (2). В крайна сметка триъгълникът на външните работи и политиката на сигурност, отбранителната политика и индустриалния потенциал е неделим и укрепва позицията на Европа в света, както и нейните икономически и политически интереси и ценности (правата на човека, демокрацията). Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) следва да бъде пряко ангажирана.

| 1.5 | ЕИСК подчертава, че ако Европа иска да поддържа силна индустрия в областта на сигурността и отбраната чрез създаване на критична маса, необходима за постигане на ефикасност и ефективност на разходите, тя се нуждае от драстична промяна в мисленето и в политиките. Тези промени трябва да доведат до стабилно и предсказуемо бъдеще за въоръжените сили, отговарящо на европейската икономическа и технологична тежест. Предвид големите различия между държавите членки, главната отговорност в това отношение е на онези държави членки, които са основни производители. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК подчертава, че ако Европа иска да поддържа силна индустрия в областта на сигурността и отбраната чрез създаване на критична маса, необходима за постигане на ефикасност и ефективност на разходите, тя се нуждае от драстична промяна в мисленето и в политиките. Тези промени трябва да доведат до стабилно и предсказуемо бъдеще за въоръжените сили, отговарящо на европейската икономическа и технологична тежест. Предвид големите различия между държавите членки, главната отговорност в това отношение е на онези държави членки, които са основни производители.

| 1.6 | Според ЕИСК са налице силни аргументи за укрепване на процесите на планиране и ангажираност за координация в Европа:






  — | секторът се характеризира със сложност, изисква много познания и дългосрочно планиране; |
| --- | --- | --- |

1.6

Според ЕИСК са налице силни аргументи за укрепване на процесите на планиране и ангажираност за координация в Европа:

—

секторът се характеризира със сложност, изисква много познания и дългосрочно планиране;

| — | въпреки приватизацията, правителствата имат голям дял в отбранителната индустрия в качеството си на клиенти, регулатори и органи, издаващи разрешения за износ; |
| --- | --- |

—

въпреки приватизацията, правителствата имат голям дял в отбранителната индустрия в качеството си на клиенти, регулатори и органи, издаващи разрешения за износ;

| — | недостатъците в настоящата структура и (изключително строгите) бюджетни ограничения изискват на мястото на настоящите несъгласувани действия, които подкопават вътрешното и външното доверие, да се извършва една добре планирана реорганизация; |
| --- | --- |

—

недостатъците в настоящата структура и (изключително строгите) бюджетни ограничения изискват на мястото на настоящите несъгласувани действия, които подкопават вътрешното и външното доверие, да се извършва една добре планирана реорганизация;

| — | трябва да бъде осигурена ефективна координация между основните страни производителки и страните, които произвеждат по-малко или не произвеждат, за да се насърчат покупките на оръжия в Европа и да се оползотворят всички налични знания и да се използват големите дружества и МСП на континента; |
| --- | --- |

—

трябва да бъде осигурена ефективна координация между основните страни производителки и страните, които произвеждат по-малко или не произвеждат, за да се насърчат покупките на оръжия в Европа и да се оползотворят всички налични знания и да се използват големите дружества и МСП на континента;

| — | на последно място, успешните резултати на европейската индустрия на световно равнище ще зависят от изграждането на стабилен вътрешен пазар в Европа. |
| --- | --- |

—

на последно място, успешните резултати на европейската индустрия на световно равнище ще зависят от изграждането на стабилен вътрешен пазар в Европа.

| 1.7 | Като допълнение към действията на Европейската агенция по отбрана и „Пакета за отбраната“ на ЕС от 2007 г. (3) ЕИСК призовава за добре разработена европейска индустриална политика за сектора на отбраната със специфичните му характеристики, продиктувани от съчетанието на правителствени изисквания и публично финансиране. В рамките на стратегията „Европа 2020“ тази индустриална политика трябва да се основава на споделени национални и европейски компетенции с Европейската агенция по отбрана и Европейската комисия като пълноправни партньори, както и на консултации с отбранителната индустрия и други заинтересовани страни, сред които социалните партньори, и на необходимостта от добре организиран социален диалог. |
| --- | --- |

1.7

Като допълнение към действията на Европейската агенция по отбрана и „Пакета за отбраната“ на ЕС от 2007 г. (3) ЕИСК призовава за добре разработена европейска индустриална политика за сектора на отбраната със специфичните му характеристики, продиктувани от съчетанието на правителствени изисквания и публично финансиране. В рамките на стратегията „Европа 2020“ тази индустриална политика трябва да се основава на споделени национални и европейски компетенции с Европейската агенция по отбрана и Европейската комисия като пълноправни партньори, както и на консултации с отбранителната индустрия и други заинтересовани страни, сред които социалните партньори, и на необходимостта от добре организиран социален диалог.

| 1.8 | Европейските политики и финансиране трябва да свържат инвестициите на европейско и национално равнище, като по този начин намалят фрагментирането и дублирането на публичните разходи и повишат качеството и оперативната съвместимост. |
| --- | --- |

1.8

Европейските политики и финансиране трябва да свържат инвестициите на европейско и национално равнище, като по този начин намалят фрагментирането и дублирането на публичните разходи и повишат качеството и оперативната съвместимост.

| 1.9 | За разработването на спешно необходимите въоръжения от ново поколение е изключително важно да се използва потенциалът на най-съвременната научноизследователска и развойна дейност. Такава дейност не може да бъде изключителна компетенция на индустрията. Основната отговорност е на правителствата. Вследствие на това тази дейност е много уязвима по отношение на текущото намаляване на бюджета. Съветът и заинтересованите страни следва спешно да идентифицират и да стартират научноизследователски програми, които да помогнат на европейската индустрия да се справи с нежеланите зависимости от други източници. Технологиите с двойна употреба са необходимост. Програмата на ЕС за научноизследователската и развойната дейност (НИРД) следва да оказва подкрепа и да осигурява ефективно трансгранично сътрудничество в тази област. |
| --- | --- |

1.9

За разработването на спешно необходимите въоръжения от ново поколение е изключително важно да се използва потенциалът на най-съвременната научноизследователска и развойна дейност. Такава дейност не може да бъде изключителна компетенция на индустрията. Основната отговорност е на правителствата. Вследствие на това тази дейност е много уязвима по отношение на текущото намаляване на бюджета. Съветът и заинтересованите страни следва спешно да идентифицират и да стартират научноизследователски програми, които да помогнат на европейската индустрия да се справи с нежеланите зависимости от други източници. Технологиите с двойна употреба са необходимост. Програмата на ЕС за научноизследователската и развойната дейност (НИРД) следва да оказва подкрепа и да осигурява ефективно трансгранично сътрудничество в тази област.

| 1.10 | Допълнителното укрепване на европейската отбранителна технологична и промишлена база трябва да бъде планирано във възможно най-голяма степен. За тази цел са необходими задоволителни мерки на равнище Европейски съюз (4). |
| --- | --- |

1.10

Допълнителното укрепване на европейската отбранителна технологична и промишлена база трябва да бъде планирано във възможно най-голяма степен. За тази цел са необходими задоволителни мерки на равнище Европейски съюз (4).

| 1.11 | Необходимо е по-тясно сътрудничество между Комисията, Европейската агенция по отбрана и други заинтересовани страни. Подновеният ангажимент на председателя Barroso (5), заместник-председателя Tajani и комисаря Barnier, както и създаването на специална група за отбрана, са много навременни. ЕИСК също приветства далновидната и добре изготвена резолюция на ЕП от миналия декември относно европейската отбрана и широкия спектър от разглеждани въпроси (6). |
| --- | --- |

1.11

Необходимо е по-тясно сътрудничество между Комисията, Европейската агенция по отбрана и други заинтересовани страни. Подновеният ангажимент на председателя Barroso (5), заместник-председателя Tajani и комисаря Barnier, както и създаването на специална група за отбрана, са много навременни. ЕИСК също приветства далновидната и добре изготвена резолюция на ЕП от миналия декември относно европейската отбрана и широкия спектър от разглеждани въпроси (6).

| 1.12 | В същия дух и с оглед на укрепването на инициативата на ЕК „Специална група за отбрана“, ЕИСК призовава Комисията да повдигне тези въпроси публично. Комисията следва също да обмисли предоставянето на елементи на подходящи отговори на констатациите, произтичащи от различията в промишлените и технологичните способности на държавите членки, както и от различията в равнищата на инвестициите в областта на научните изследвания и отбраната като цяло. |
| --- | --- |

1.12

В същия дух и с оглед на укрепването на инициативата на ЕК „Специална група за отбрана“, ЕИСК призовава Комисията да повдигне тези въпроси публично. Комисията следва също да обмисли предоставянето на елементи на подходящи отговори на констатациите, произтичащи от различията в промишлените и технологичните способности на държавите членки, както и от различията в равнищата на инвестициите в областта на научните изследвания и отбраната като цяло.

2.   Въведение

| 2.1 | Член 42 от Договора за Европейския съюз гласи, че общата политика за сигурност и отбрана е неразделна част от общата външна политика и политика на сигурност. Член 42, параграф 3 допълва, че държавите членки предоставят военни способности на разположение на Съюза, с оглед прилагането на тази политика. От 2005 г. насам Европейската агенция по отбрана работи за укрепване на индустриалната и технологичната база на сектора на отбраната и за предоставяне на по-добро оборудване на военнослужещите. Въпреки това напредъкът е много ограничен. |
| --- | --- |

2.1

Член 42 от Договора за Европейския съюз гласи, че общата политика за сигурност и отбрана е неразделна част от общата външна политика и политика на сигурност. Член 42, параграф 3 допълва, че държавите членки предоставят военни способности на разположение на Съюза, с оглед прилагането на тази политика. От 2005 г. насам Европейската агенция по отбрана работи за укрепване на индустриалната и технологичната база на сектора на отбраната и за предоставяне на по-добро оборудване на военнослужещите. Въпреки това напредъкът е много ограничен.

| 2.2 | Доизграждането на вътрешния пазар, както и ефективната финансова координация понастоящем са важни приоритети. Стратегията „Европа 2020“ силно подкрепя и двете цели. Този напредък трябва да бъде последван и от нови стъпки в областта на европейската отбрана. |
| --- | --- |

2.2

Доизграждането на вътрешния пазар, както и ефективната финансова координация понастоящем са важни приоритети. Стратегията „Европа 2020“ силно подкрепя и двете цели. Този напредък трябва да бъде последван и от нови стъпки в областта на европейската отбрана.

| 2.3 | При все това в сектора на отбраната липсва подобно развитие. Военният съюз, сключен между Франция и Обединеното кралство през 1998 г., изглеждаше като предвестник на ново мислене и на ново начало. Същият дух на тясно сътрудничество в областта на отбраната беше отразен в създаването на Европейския авиационен и отбранителен консорциум (EADS) през 2003 г. Това обаче не беше затвърдено впоследствие. От важно значение е, че страните по Писмото за намерения (групата страни с най-голям производствен капацитет, т.е. Франция, Германия, Обединеното кралство, Италия, Испания и Швеция), противно на предишните им намерения, все още не са представили надеждни предложения за рационализация или консолидация. |
| --- | --- |

2.3

При все това в сектора на отбраната липсва подобно развитие. Военният съюз, сключен между Франция и Обединеното кралство през 1998 г., изглеждаше като предвестник на ново мислене и на ново начало. Същият дух на тясно сътрудничество в областта на отбраната беше отразен в създаването на Европейския авиационен и отбранителен консорциум (EADS) през 2003 г. Това обаче не беше затвърдено впоследствие. От важно значение е, че страните по Писмото за намерения (групата страни с най-голям производствен капацитет, т.е. Франция, Германия, Обединеното кралство, Италия, Испания и Швеция), противно на предишните им намерения, все още не са представили надеждни предложения за рационализация или консолидация.

| 2.4 | Стагнацията доведе до възприемане на национални подходи и поставяне на акцент върху националното производство. Наблюдава се известна ренационализация. Всички установени в ЕС индустриални предприятия се насочват към експортните пазари. Липсва обща стратегическа концепция както между правителствата, така и между индустриалните партньори. |
| --- | --- |

2.4

Стагнацията доведе до възприемане на национални подходи и поставяне на акцент върху националното производство. Наблюдава се известна ренационализация. Всички установени в ЕС индустриални предприятия се насочват към експортните пазари. Липсва обща стратегическа концепция както между правителствата, така и между индустриалните партньори.

| 2.5 | Междувременно новите предизвикателства все повече ще влияят на потенциалните пазари. Разработването на въоръжения в развиващите се икономики е огромно предизвикателство. Китай, Русия, Индия и Бразилия (групата БРИК), следвани от някои по-малки държави, са поели по този път. Очаква се до 2015 г. бюджетът за отбрана на Китай да се увеличи от текущите 120 милиарда евро на 250 милиарда евро. Русия обяви огромно увеличение на своя бюджет за отбрана до 2015 г. САЩ изразходва над два пъти повече от общия европейски бюджет: 450 млрд евро спрямо 204 млрд евро през 2007 г., а европейският бюджет продължава да намалява. Целият европейски бюджет за научноизследователска и развойна дейност се равнява най-много на 20 % от този на САЩ. Петдесет процента от европейския бюджет за отбрана е отделен за работната ръка, спрямо 25 % в САЩ. Европа има много по-голям брой военнослужещи, но те са далеч по-зле оборудвани. Условията в световен мащаб никога няма да бъдат същите, както преди. Времето не работи в наша полза. |
| --- | --- |

2.5

Междувременно новите предизвикателства все повече ще влияят на потенциалните пазари. Разработването на въоръжения в развиващите се икономики е огромно предизвикателство. Китай, Русия, Индия и Бразилия (групата БРИК), следвани от някои по-малки държави, са поели по този път. Очаква се до 2015 г. бюджетът за отбрана на Китай да се увеличи от текущите 120 милиарда евро на 250 милиарда евро. Русия обяви огромно увеличение на своя бюджет за отбрана до 2015 г. САЩ изразходва над два пъти повече от общия европейски бюджет: 450 млрд евро спрямо 204 млрд евро през 2007 г., а европейският бюджет продължава да намалява. Целият европейски бюджет за научноизследователска и развойна дейност се равнява най-много на 20 % от този на САЩ. Петдесет процента от европейския бюджет за отбрана е отделен за работната ръка, спрямо 25 % в САЩ. Европа има много по-голям брой военнослужещи, но те са далеч по-зле оборудвани. Условията в световен мащаб никога няма да бъдат същите, както преди. Времето не работи в наша полза.

| 2.6 | През последното десетилетие много проучвания призоваваха за адаптиране на отбранителната индустрия към световния пазар. Всички те изтъкват трайни недостатъци, тъй като се оказва, че пазарите в областта на отбраната са много несъвършени и повечето държави продължават да подкрепят своята „собствена“ индустрия. Опитите да се подобрят пазарите, като например „Пакетът за отбраната“ на ЕС от 2007 г., имат за цел да преодолеят някои от недостатъците на пазарите и различните национални практики. |
| --- | --- |

2.6

През последното десетилетие много проучвания призоваваха за адаптиране на отбранителната индустрия към световния пазар. Всички те изтъкват трайни недостатъци, тъй като се оказва, че пазарите в областта на отбраната са много несъвършени и повечето държави продължават да подкрепят своята „собствена“ индустрия. Опитите да се подобрят пазарите, като например „Пакетът за отбраната“ на ЕС от 2007 г., имат за цел да преодолеят някои от недостатъците на пазарите и различните национални практики.

| 2.7 | Разглежданите въпроси са сложни, отчасти поради голямото забавяне във времето между етапа на проектиране и пускането на продуктите в експлоатация. Поради това ЕИСК счита, че възприемането на широк подход, който разглежда технологичните, икономическите и социалните аспекти, а не само отбранителната перспектива, ще бъде по-целесъобразен начин за обсъждане на тази област. |
| --- | --- |

2.7

Разглежданите въпроси са сложни, отчасти поради голямото забавяне във времето между етапа на проектиране и пускането на продуктите в експлоатация. Поради това ЕИСК счита, че възприемането на широк подход, който разглежда технологичните, икономическите и социалните аспекти, а не само отбранителната перспектива, ще бъде по-целесъобразен начин за обсъждане на тази област.

| 2.8 | Ключов елемент са различията в стратегическите концепции на страните със значима по мащаб оръжейна индустрия, по-конкретно по отношение на определението за „основни интереси, свързани с националната сигурност“ и връзката между националната сигурност и експортните пазари. Някои по-малки страни имат доста добре развита индустрия, докато други на практика нямат никакви производствени мощности. Ясно е, че подходите на всички страни се различават в зависимост от техните нужди и потенциал. Резултатът е фрагментиране и разнородна визия за отбранителната индустрия. Операциите, подобни на тази в Либия, правят растящите пропуски в наличните оръжейни системи болезнено видими. Последиците трябва да бъдат ясно признати и оценени. |
| --- | --- |

2.8

Ключов елемент са различията в стратегическите концепции на страните със значима по мащаб оръжейна индустрия, по-конкретно по отношение на определението за „основни интереси, свързани с националната сигурност“ и връзката между националната сигурност и експортните пазари. Някои по-малки страни имат доста добре развита индустрия, докато други на практика нямат никакви производствени мощности. Ясно е, че подходите на всички страни се различават в зависимост от техните нужди и потенциал. Резултатът е фрагментиране и разнородна визия за отбранителната индустрия. Операциите, подобни на тази в Либия, правят растящите пропуски в наличните оръжейни системи болезнено видими. Последиците трябва да бъдат ясно признати и оценени.

| 2.9 | Тези тенденции се отнасят както за инвестициите, така и за заетостта. Отбранителната индустрия е високотехнологичен сектор, в който са заети пряко 600 000 квалифицирани служители, а непряко – още два милиона души. Обезпокоителен е натискът за допълнителни съкращения. Често производствените обекти имат силна регионална концентрация и биха могли да се превърнат в центрове за високи постижения, но от друга страна са изложени на риск от финансови ограничения. Тези обекти ще претърпят големи загуби, ако реорганизацията и съкращенията се осъществят по непланиран и неструктуриран начин. |
| --- | --- |

2.9

Тези тенденции се отнасят както за инвестициите, така и за заетостта. Отбранителната индустрия е високотехнологичен сектор, в който са заети пряко 600 000 квалифицирани служители, а непряко – още два милиона души. Обезпокоителен е натискът за допълнителни съкращения. Често производствените обекти имат силна регионална концентрация и биха могли да се превърнат в центрове за високи постижения, но от друга страна са изложени на риск от финансови ограничения. Тези обекти ще претърпят големи загуби, ако реорганизацията и съкращенията се осъществят по непланиран и неструктуриран начин.

| 2.10 | Текущата заетост, разбира се, е също така първостепенна грижа за отделните правителства. На свой ред тя би могла да възпрепятства развитието на обща визия, необходима, за да се отговори по подходящ начин на социалните последици от западащата отбранителна индустрия, включително загубата на ноу хау и въздействието от това върху човешкия капитал. От друга страна, една обща визия ще благоприятства балансираното създаване на работни места и ще предотврати риска от разпиляване в посока към трети страни на научните изследователи и на високо специализираните технически и научни кадри – нещо, което би било в противоречие с целите, които ЕС си поставя посредством стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

2.10

Текущата заетост, разбира се, е също така първостепенна грижа за отделните правителства. На свой ред тя би могла да възпрепятства развитието на обща визия, необходима, за да се отговори по подходящ начин на социалните последици от западащата отбранителна индустрия, включително загубата на ноу хау и въздействието от това върху човешкия капитал. От друга страна, една обща визия ще благоприятства балансираното създаване на работни места и ще предотврати риска от разпиляване в посока към трети страни на научните изследователи и на високо специализираните технически и научни кадри – нещо, което би било в противоречие с целите, които ЕС си поставя посредством стратегията „Европа 2020“.

| 2.11 | Европейските подходи и междуправителствената рамка могат и следва да работят в посоката на една и съща перспектива. Докато националният суверенитет има преимущество, резултатите от общата рамка ще бъдат ограничени, а подобренията във връзка със свръхкапацитета, припокриването и фрагментирането – малобройни. Противоречията между философията на националния суверенитет, от една страна, и финансовите, технологичните, икономическите и социалните потребности, от друга, са явни. |
| --- | --- |

2.11

Европейските подходи и междуправителствената рамка могат и следва да работят в посоката на една и съща перспектива. Докато националният суверенитет има преимущество, резултатите от общата рамка ще бъдат ограничени, а подобренията във връзка със свръхкапацитета, припокриването и фрагментирането – малобройни. Противоречията между философията на националния суверенитет, от една страна, и финансовите, технологичните, икономическите и социалните потребности, от друга, са явни.

| 2.12 | Следователно е обезпокоително, че целта за „общо ползване и споделяне“, т.е. организацията на европейската взаимозависимост, не е представена под формата на обща стратегия. Въпреки широката осведоменост за променения международен контекст, външният натиск очевидно все още не е достатъчно голям, за да насърчи общи походи и решения. От друга страна е забележително, че европейските страни все още са склонни да останат зависими от САЩ по отношение на обществените поръчки в областта на отбраната, вместо да извършват покупки в Европа. |
| --- | --- |

2.12

Следователно е обезпокоително, че целта за „общо ползване и споделяне“, т.е. организацията на европейската взаимозависимост, не е представена под формата на обща стратегия. Въпреки широката осведоменост за променения международен контекст, външният натиск очевидно все още не е достатъчно голям, за да насърчи общи походи и решения. От друга страна е забележително, че европейските страни все още са склонни да останат зависими от САЩ по отношение на обществените поръчки в областта на отбраната, вместо да извършват покупки в Европа.

| 2.13 | За да поддържа силна индустрия в областта на сигурността и отбраната, способна да произвежда модерни системи, обезпечавайки по този начин собствената си сигурност, Европа се нуждае от драстична промяна в мисленето и в политиките. Ако бездействието продължи, понижаването на способностите ще се ускори и ще спадне до равнища, от които ЕС не би могъл да се издигне обратно на върха в някои ключови области. Това ще бъде допълнително затруднено, тъй като орязването на разходите за научноизследователска и развойна дейност ще окаже пряко въздействие върху цяло поколение изследователи и квалифицирани служители. Ако Европа не се справи с това, могат да изчезнат индустрии, да се изгубят работни места и ноу хау, поставяйки Европа в зависимост от други. Тези, които са загрижени за Европа и за европейската сигурност, трябва да придобият усещане за спешност и необходимост от действие. |
| --- | --- |

2.13

За да поддържа силна индустрия в областта на сигурността и отбраната, способна да произвежда модерни системи, обезпечавайки по този начин собствената си сигурност, Европа се нуждае от драстична промяна в мисленето и в политиките. Ако бездействието продължи, понижаването на способностите ще се ускори и ще спадне до равнища, от които ЕС не би могъл да се издигне обратно на върха в някои ключови области. Това ще бъде допълнително затруднено, тъй като орязването на разходите за научноизследователска и развойна дейност ще окаже пряко въздействие върху цяло поколение изследователи и квалифицирани служители. Ако Европа не се справи с това, могат да изчезнат индустрии, да се изгубят работни места и ноу хау, поставяйки Европа в зависимост от други. Тези, които са загрижени за Европа и за европейската сигурност, трябва да придобият усещане за спешност и необходимост от действие.

3.   Политически контекст

| 3.1 | Договорът за Европейския съюз с основание подчертава неразделната връзка между външната политика, политиката на сигурност и отбранителната политика. Ефективната външна политика трябва да бъде изградена върху убедителни отбранителни способности. Съответните отбранителни способности на свой ред трябва да бъдат проектирани и разработени с оглед на предполагаемите заплахи и договорените цели в много сложен и неустойчив международен контекст. |
| --- | --- |

3.1

Договорът за Европейския съюз с основание подчертава неразделната връзка между външната политика, политиката на сигурност и отбранителната политика. Ефективната външна политика трябва да бъде изградена върху убедителни отбранителни способности. Съответните отбранителни способности на свой ред трябва да бъдат проектирани и разработени с оглед на предполагаемите заплахи и договорените цели в много сложен и неустойчив международен контекст.

| 3.2 | Ключовият фактор е позицията и ролята на ЕС в утрешния свят, като се вземат предвид бързо променящите се геополитически реалности, в които се появяват все повече участници от световен мащаб. От тази гледна точка ЕИСК счита, че е крайно време в Европа да се предприемат целенасочени действия. Опитът от близкото и далечното минало показва, че ако се запазят традиционните подходи, има риск Европа и държавите членки да останат на заден план. |
| --- | --- |

3.2

Ключовият фактор е позицията и ролята на ЕС в утрешния свят, като се вземат предвид бързо променящите се геополитически реалности, в които се появяват все повече участници от световен мащаб. От тази гледна точка ЕИСК счита, че е крайно време в Европа да се предприемат целенасочени действия. Опитът от близкото и далечното минало показва, че ако се запазят традиционните подходи, има риск Европа и държавите членки да останат на заден план.

| 3.3 | ЕИСК призовава за стабилно и предсказуемо бъдеще за европейските въоръжени сили, отговарящо на текущата европейска икономическа и технологична тежест. Голямото забавяне във времето между проектирането на системите и въвеждането им в експлоатация затвърждава необходимостта от вземане на решения още тази година. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК призовава за стабилно и предсказуемо бъдеще за европейските въоръжени сили, отговарящо на текущата европейска икономическа и технологична тежест. Голямото забавяне във времето между проектирането на системите и въвеждането им в експлоатация затвърждава необходимостта от вземане на решения още тази година.

| 3.4 | От социална и политическа гледна точка ЕИСК подчертава четири важни аспекта във връзка с необходимостта от ефективни европейски отбранителни способности:






  — | закрила на населението; |
| --- | --- | --- |

3.4

От социална и политическа гледна точка ЕИСК подчертава четири важни аспекта във връзка с необходимостта от ефективни европейски отбранителни способности:

—

закрила на населението;

| — | необходимост от добре оборудвани военнослужещи; |
| --- | --- |

—

необходимост от добре оборудвани военнослужещи;

| — | стабилни и предсказуеми работни места; |
| --- | --- |

—

стабилни и предсказуеми работни места;

| — | добре обмислени европейски хуманитарни и военни действия в света. |
| --- | --- |

—

добре обмислени европейски хуманитарни и военни действия в света.

| 3.5 | Налице е непрекъснат дебат за бъдещето на ОПСО, но той рядко се определя в такъв смисъл. Много теми, като например използването на бойните групи, противоречията около разработването на единен оперативен щаб, финансирането на мисиите на ЕС във връзка с ОПСО, осигуряването на участие в тези мисии и призивите за преразглеждането на стратегията за европейска сигурност, на практика представляват разисквания на тема ОПСО, без да бъдат афиширани като такива. Ще бъде крачка напред да се подходи към този дебат, назовавайки го с правилното му име. Освен това във всички разисквания по тези важни въпроси трябва също да се отчитат последствията на решенията (или невземането на решения) за индустрията. Това ще покаже и силната връзка между индустриалния потенциал и прилагането на ОПСО. Основната отговорност е на правителствата. |
| --- | --- |

3.5

Налице е непрекъснат дебат за бъдещето на ОПСО, но той рядко се определя в такъв смисъл. Много теми, като например използването на бойните групи, противоречията около разработването на единен оперативен щаб, финансирането на мисиите на ЕС във връзка с ОПСО, осигуряването на участие в тези мисии и призивите за преразглеждането на стратегията за европейска сигурност, на практика представляват разисквания на тема ОПСО, без да бъдат афиширани като такива. Ще бъде крачка напред да се подходи към този дебат, назовавайки го с правилното му име. Освен това във всички разисквания по тези важни въпроси трябва също да се отчитат последствията на решенията (или невземането на решения) за индустрията. Това ще покаже и силната връзка между индустриалния потенциал и прилагането на ОПСО. Основната отговорност е на правителствата.

| 3.6 | Трансатлантическите отношения и НАТО са от ключово значение. Дълго време американците силно критикуваха начина, по който европейците съблюдават своите задължения в областта на отбраната в рамките на Алианса. Налице е постоянен призив от двете страни на Атлантика за „европейски стълб“ в НАТО. Досега се случва тъкмо обратното. |
| --- | --- |

3.6

Трансатлантическите отношения и НАТО са от ключово значение. Дълго време американците силно критикуваха начина, по който европейците съблюдават своите задължения в областта на отбраната в рамките на Алианса. Налице е постоянен призив от двете страни на Атлантика за „европейски стълб“ в НАТО. Досега се случва тъкмо обратното.

| 3.7 | Причините за липсата на истински „европейски стълб“ се коренят в политиката. В Европа все още липсва достатъчна политическа воля за определяне на европейски „стратегически“ интереси или общи ключови военни способности. За разлика от нея, САЩ и други страни използват понятието за стратегически дейности, които обхващат всички научноизследователски дейности и индустрии, допринасящи за цялостната сигурност на гражданите им, без значение дали са цивилни или военни. |
| --- | --- |

3.7

Причините за липсата на истински „европейски стълб“ се коренят в политиката. В Европа все още липсва достатъчна политическа воля за определяне на европейски „стратегически“ интереси или общи ключови военни способности. За разлика от нея, САЩ и други страни използват понятието за стратегически дейности, които обхващат всички научноизследователски дейности и индустрии, допринасящи за цялостната сигурност на гражданите им, без значение дали са цивилни или военни.

| 3.8 | В този контекст ЕИСК счита, че чрез изграждането на европейски стълб прекомерната зависимост на европейските военни способност от САЩ ще бъде заменена с по-балансирани отношения. Успоредно с неотложната дискусия относно общите европейски стратегически интереси, която е от изключителната компетентност на правителствата, организираното планиране чрез сътрудничество между европейските институции, държавите членки и отбранителните индустрии, както и постепенното преразглеждане на навиците на държавите членки автоматично да купуват „готови продукти“ в САЩ, трябва да започне възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.8

В този контекст ЕИСК счита, че чрез изграждането на европейски стълб прекомерната зависимост на европейските военни способност от САЩ ще бъде заменена с по-балансирани отношения. Успоредно с неотложната дискусия относно общите европейски стратегически интереси, която е от изключителната компетентност на правителствата, организираното планиране чрез сътрудничество между европейските институции, държавите членки и отбранителните индустрии, както и постепенното преразглеждане на навиците на държавите членки автоматично да купуват „готови продукти“ в САЩ, трябва да започне възможно най-скоро.

| 3.9 | Подобряването на условията за индустриално сътрудничество с индустриите на САЩ на по-равна основа ще бъде от полза както от индустриална, така и от финансова гледна точка. |
| --- | --- |

3.9

Подобряването на условията за индустриално сътрудничество с индустриите на САЩ на по-равна основа ще бъде от полза както от индустриална, така и от финансова гледна точка.

4.   Европейска отбранителна индустрия

| 4.1 | Външната политика и политиката на сигурност и отбрана са тясно свързани с отбранителната индустрия. Въпреки приватизацията, правителствата имат голям дял в отбранителната индустрия в ролята на клиенти, регулатори и органи, издаващи разрешения за износ. |
| --- | --- |

4.1

Външната политика и политиката на сигурност и отбрана са тясно свързани с отбранителната индустрия. Въпреки приватизацията, правителствата имат голям дял в отбранителната индустрия в ролята на клиенти, регулатори и органи, издаващи разрешения за износ.

| 4.2 | Отбранителните индустрии имат голяма свобода на действие на експортните пазари. Това се дължи отчасти на приватизацията и отчасти на насърчителните практики, прилагани от правителствата: икономическата криза е причина някои министри на отбраната да се превърнат буквално в „рекламни лица“ на износа. При всички положения кризата принуждава сектора на отбраната да разглежда износа като основен елемент в своя бизнес модел. Като цяло, 2011 г. беше много доходоносна за европейските индустрии. Предприятията също отбелязват значителен успех в разработването на продукция с двойна употреба. |
| --- | --- |

4.2

Отбранителните индустрии имат голяма свобода на действие на експортните пазари. Това се дължи отчасти на приватизацията и отчасти на насърчителните практики, прилагани от правителствата: икономическата криза е причина някои министри на отбраната да се превърнат буквално в „рекламни лица“ на износа. При всички положения кризата принуждава сектора на отбраната да разглежда износа като основен елемент в своя бизнес модел. Като цяло, 2011 г. беше много доходоносна за европейските индустрии. Предприятията също отбелязват значителен успех в разработването на продукция с двойна употреба.

| 4.3 | Участниците в световен мащаб като Китай, Индия и Бразилия, например, имат своите собствени външнополитически амбиции, което води до ръст в бюджетите за отбрана. В момента това създава осезаеми възможности за европейския износ. Докога обаче ще продължи? Индустрията все още е в добро състояние, но тези резултати се дължат до голяма степен на инвестиции от преди 20 до 25 години. Допълнителното намаляване или стагнация на инвестициите вече би довело до необратими последици в близкото бъдеще. |
| --- | --- |

4.3

Участниците в световен мащаб като Китай, Индия и Бразилия, например, имат своите собствени външнополитически амбиции, което води до ръст в бюджетите за отбрана. В момента това създава осезаеми възможности за европейския износ. Докога обаче ще продължи? Индустрията все още е в добро състояние, но тези резултати се дължат до голяма степен на инвестиции от преди 20 до 25 години. Допълнителното намаляване или стагнация на инвестициите вече би довело до необратими последици в близкото бъдеще.

| 4.4 | Освен това е реалистично да се очаква, че нововъзникващите сили ще започнат да изграждат своите индустрии независимо от западните и че впоследствие, в качеството си на бъдещи конкуренти на Европа на пазарите на трети страни, ще започнат все по-често да блокират вноса от западните страни или да го обвързват с условия. |
| --- | --- |

4.4

Освен това е реалистично да се очаква, че нововъзникващите сили ще започнат да изграждат своите индустрии независимо от западните и че впоследствие, в качеството си на бъдещи конкуренти на Европа на пазарите на трети страни, ще започнат все по-често да блокират вноса от западните страни или да го обвързват с условия.

| 4.5 | Понастоящем в Европа не се очаква да стартират нови ключови програми и това без съмнение ще повлияе на успеха на износа в бъдеще. Освен това от много време не се е случвало водещи страни с развиваща се икономика да се нуждаят от значителен трансфер на технологии и производство в техните страни. |
| --- | --- |

4.5

Понастоящем в Европа не се очаква да стартират нови ключови програми и това без съмнение ще повлияе на успеха на износа в бъдеще. Освен това от много време не се е случвало водещи страни с развиваща се икономика да се нуждаят от значителен трансфер на технологии и производство в техните страни.

| 4.6 | По всяка вероятност ще бъдат използвани еднократни договори за износ, за да се копира технологията от западните индустрии. В тези случаи освен да се блокира вносът, другата възможност би могла да бъде изграждането на съоръжения за производство и развойна дейност в съответните страни. Към момента е по-скоро въпрос на спекулации до каква степен подобно развитие би засегнало производствените мощности и възможностите за работа в Европа. В по-дългосрочен план е възможно позицията на европейската индустрия да бъде подкопана от нововъзникващите гиганти. По-развитите технологии и по-голямото производство в тези страни ще се отрази също и на (потенциалните) европейски експортни пазари в други трети страни. Съревнованието на продуктите и цените ще стане още по-ожесточено. |
| --- | --- |

4.6

По всяка вероятност ще бъдат използвани еднократни договори за износ, за да се копира технологията от западните индустрии. В тези случаи освен да се блокира вносът, другата възможност би могла да бъде изграждането на съоръжения за производство и развойна дейност в съответните страни. Към момента е по-скоро въпрос на спекулации до каква степен подобно развитие би засегнало производствените мощности и възможностите за работа в Европа. В по-дългосрочен план е възможно позицията на европейската индустрия да бъде подкопана от нововъзникващите гиганти. По-развитите технологии и по-голямото производство в тези страни ще се отрази също и на (потенциалните) европейски експортни пазари в други трети страни. Съревнованието на продуктите и цените ще стане още по-ожесточено.

| 4.7 | Поради големите закъснения в разработването и производството, както и технологичните инвестиции и непрекъснатите иновации, Европа се нуждае от целенасочено сътрудничество с цел да гарантира наличието на съвременна и самостоятелна отбранителна индустрия. Доколкото размерът на пазара се определя предимно от националните граници, той почти автоматично се намира под прага на критичната маса дори в големите държави членки. Износът за трети страни би могъл да облекчи това положение до известна степен, но бъдещето е несигурно, а пазарните условия често са твърде нестабилни. |
| --- | --- |

4.7

Поради големите закъснения в разработването и производството, както и технологичните инвестиции и непрекъснатите иновации, Европа се нуждае от целенасочено сътрудничество с цел да гарантира наличието на съвременна и самостоятелна отбранителна индустрия. Доколкото размерът на пазара се определя предимно от националните граници, той почти автоматично се намира под прага на критичната маса дори в големите държави членки. Износът за трети страни би могъл да облекчи това положение до известна степен, но бъдещето е несигурно, а пазарните условия често са твърде нестабилни.

| 4.8 | Непрестанно намаляващите бюджети, които в настоящите условия означават значителни ограничения, трябва да дадат сигнал за тревога. Те оказват въздействие върху бюджетите за инвестиции и обществени поръчки, особено когато оперативните разходи и разходите за поддръжка се запазват на същото равнище или се увеличават в резултат на текущи военни операции (като например операциите в Афганистан, Либия и операциите срещу пиратството). |
| --- | --- |

4.8

Непрестанно намаляващите бюджети, които в настоящите условия означават значителни ограничения, трябва да дадат сигнал за тревога. Те оказват въздействие върху бюджетите за инвестиции и обществени поръчки, особено когато оперативните разходи и разходите за поддръжка се запазват на същото равнище или се увеличават в резултат на текущи военни операции (като например операциите в Афганистан, Либия и операциите срещу пиратството).

| 4.9 | Това води до отлагане или дори отмяна на инвестиции, които са от ключово значение за индустрията, за да може да поддържа и подновява производствените и развойните способности. Освен това самата индустрия би била по-малко склонна да инвестира в такава поддръжка или нови дейности през трудните времена. Необходимите инвестиции могат да бъдат осигурени, само ако се работи последователно и със съвместни усилия. |
| --- | --- |

4.9

Това води до отлагане или дори отмяна на инвестиции, които са от ключово значение за индустрията, за да може да поддържа и подновява производствените и развойните способности. Освен това самата индустрия би била по-малко склонна да инвестира в такава поддръжка или нови дейности през трудните времена. Необходимите инвестиции могат да бъдат осигурени, само ако се работи последователно и със съвместни усилия.

| 4.10 | ЕИСК призовава за добре разработена европейската индустриална политика за сектора на отбраната, която обхваща всички фази от проектирането на системите до оперативното им приложение. Става въпрос за специфична индустриална политика. По своята природа тя представлява обществен пазар: поради ниските маржове на печалба в началото и специфичните правителствени изисквания, е необходимо НИРД трябва да продължат да бъдат финансирани и след получаването на началния капитал. Необходимо е да се идентифицират ключови европейски индустриални способности, както и да се разработят инвестиционни политики за насърчаване на стабилно европейско производство. Тъй като нито една страна не разполага с необходимите ресурси за финансиране на въоръжения „от ново поколение“, налага се да се обединят националните и европейските цели, както и националните и европейските ресурси, както във финансов, така и в индустриален план. Управлението следва да се основава на споделени национални и европейски компетенции в съответствие с договорената стратегия „Европа 2020“. Това представлява също ефективен „етикет“ за оптимизиране на сътрудничеството между европейските институции и в рамките на Комисията, което все още не е оползотворено напълно. Във връзка с това Специалната група за отбрана, която скоро ще започне да действа като платформа за обсъждане на приоритетите, способностите и пропуските – с участието на Комисията, Европейската агенция по отбрана и Европейска служба за външна дейност (ЕСВД) – би могла да окаже ценна подкрепа. |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК призовава за добре разработена европейската индустриална политика за сектора на отбраната, която обхваща всички фази от проектирането на системите до оперативното им приложение. Става въпрос за специфична индустриална политика. По своята природа тя представлява обществен пазар: поради ниските маржове на печалба в началото и специфичните правителствени изисквания, е необходимо НИРД трябва да продължат да бъдат финансирани и след получаването на началния капитал. Необходимо е да се идентифицират ключови европейски индустриални способности, както и да се разработят инвестиционни политики за насърчаване на стабилно европейско производство. Тъй като нито една страна не разполага с необходимите ресурси за финансиране на въоръжения „от ново поколение“, налага се да се обединят националните и европейските цели, както и националните и европейските ресурси, както във финансов, така и в индустриален план. Управлението следва да се основава на споделени национални и европейски компетенции в съответствие с договорената стратегия „Европа 2020“. Това представлява също ефективен „етикет“ за оптимизиране на сътрудничеството между европейските институции и в рамките на Комисията, което все още не е оползотворено напълно. Във връзка с това Специалната група за отбрана, която скоро ще започне да действа като платформа за обсъждане на приоритетите, способностите и пропуските – с участието на Комисията, Европейската агенция по отбрана и Европейска служба за външна дейност (ЕСВД) – би могла да окаже ценна подкрепа.

| 4.11 | Научноизследователската и развойната дейност е централна тема. Отбранителната индустрия е високотехнологична, изискваща много знания индустриална дейност, която ще бъде необходима за пълното разработване на прототипи. Научноизследователската и развойната дейност почти в никой случай не е изключителна отговорност единствено на индустрията. Развитието и жизненият цикъл на системите са твърде дълги, а финансовото въздействие – твърде голямо, за да бъдат поети от индустрията всички финансови рискове. Историята показва, че всички успешни програми се изпълняват съвместно от правителствата и индустрията. |
| --- | --- |

4.11

Научноизследователската и развойната дейност е централна тема. Отбранителната индустрия е високотехнологична, изискваща много знания индустриална дейност, която ще бъде необходима за пълното разработване на прототипи. Научноизследователската и развойната дейност почти в никой случай не е изключителна отговорност единствено на индустрията. Развитието и жизненият цикъл на системите са твърде дълги, а финансовото въздействие – твърде голямо, за да бъдат поети от индустрията всички финансови рискове. Историята показва, че всички успешни програми се изпълняват съвместно от правителствата и индустрията.

| 4.12 | Голяма част от НИРД в областта на отбраната по света идва пряко или непряко от страна на правителствата посредством покупки. Като се има предвид естеството на продуктите, не е изненадващо, че като цяло отбранителните индустрии избягват прекомерния финансов риск. НИРД в областта на отбраната е особено уязвима по отношение на правителствените съкращения. |
| --- | --- |

4.12

Голяма част от НИРД в областта на отбраната по света идва пряко или непряко от страна на правителствата посредством покупки. Като се има предвид естеството на продуктите, не е изненадващо, че като цяло отбранителните индустрии избягват прекомерния финансов риск. НИРД в областта на отбраната е особено уязвима по отношение на правителствените съкращения.

| 4.13 | Поради това в допълнение към индустриалната консолидация държавите членки, Комисията и индустрията трябва да се споразумеят за достатъчно финансиране и обединяване на научноизследователската дейност, технологиите и развитието. Инвестициите в отбраната изискват високо равнище на финансиране за НИРД и технологични проекти. Освен това трябва да е гарантиран достъпът до ключови технологии. Ако достъпът до ключови за развитието и производството технологии бъде отнет поради ограничения на износа, наложени от трети страни, биха възникнали сериозни проблеми за постигане на целите за европейска сигурност. |
| --- | --- |

4.13

Поради това в допълнение към индустриалната консолидация държавите членки, Комисията и индустрията трябва да се споразумеят за достатъчно финансиране и обединяване на научноизследователската дейност, технологиите и развитието. Инвестициите в отбраната изискват високо равнище на финансиране за НИРД и технологични проекти. Освен това трябва да е гарантиран достъпът до ключови технологии. Ако достъпът до ключови за развитието и производството технологии бъде отнет поради ограничения на износа, наложени от трети страни, биха възникнали сериозни проблеми за постигане на целите за европейска сигурност.

| 4.14 | НИРД, осъществена извън организациите за военно сътрудничество, заема все по-важно място поради постигнатия в много области напредък на независимите науки и технологии. Често се случва едва в последната фаза на развитие крайното приложение да покаже дали научноизследователската и развойната дейност може да се определи като военна или гражданска. НИРД „с двойна употреба“ е с нарастващо значение за целите на отбраната – пример за това са информационните технологии. Следователно е от ключово значение за европейската отбранителна технологична и промишлена база (ЕОТПБ) да стимулира НИРД „с двойна употреба“, по-конкретно защото това позволява получаването на финансиране отвъд средите, свързани с отбраната. |
| --- | --- |

4.14

НИРД, осъществена извън организациите за военно сътрудничество, заема все по-важно място поради постигнатия в много области напредък на независимите науки и технологии. Често се случва едва в последната фаза на развитие крайното приложение да покаже дали научноизследователската и развойната дейност може да се определи като военна или гражданска. НИРД „с двойна употреба“ е с нарастващо значение за целите на отбраната – пример за това са информационните технологии. Следователно е от ключово значение за европейската отбранителна технологична и промишлена база (ЕОТПБ) да стимулира НИРД „с двойна употреба“, по-конкретно защото това позволява получаването на финансиране отвъд средите, свързани с отбраната.

| 4.15 | Държавите членки трябва да се договорят за публичното финансиране за НИРД на равнище ЕС. То може да бъде отпуснато по предстоящата Осма рамкова програма (8РП) или чрез отделен фонд, за предпочитане чрез пакети за модерни научноизследователски области, например нанотехнологии и изкуствен интелект. Трябва да бъдат планирани специални процедури, като се има предвид връзката между отбранителната индустрия и публичния сектор. |
| --- | --- |

4.15

Държавите членки трябва да се договорят за публичното финансиране за НИРД на равнище ЕС. То може да бъде отпуснато по предстоящата Осма рамкова програма (8РП) или чрез отделен фонд, за предпочитане чрез пакети за модерни научноизследователски области, например нанотехнологии и изкуствен интелект. Трябва да бъдат планирани специални процедури, като се има предвид връзката между отбранителната индустрия и публичния сектор.

| 4.16 | Европейската агенция по отбрана и Европейската комисия трябва да играят важна роля, както е предвидено в Европейската рамка за сътрудничество, също за да се избегне текущата политическа намеса. Европейската агенция по отбрана следва да получи възможност да разгърне цялостната си роля, предвидена в Договора от Лисабон (7). |
| --- | --- |

4.16

Европейската агенция по отбрана и Европейската комисия трябва да играят важна роля, както е предвидено в Европейската рамка за сътрудничество, също за да се избегне текущата политическа намеса. Европейската агенция по отбрана следва да получи възможност да разгърне цялостната си роля, предвидена в Договора от Лисабон (7).

| 4.17 | От ключово значение за разработването на индустриална програма и програма за НИРД в областта на отбраната е работещите в сектора да разполагат с по-актуални умения (8). Това е поредният силен аргумент в полза на стабилна рамка за НИРД и индустрията, вместо хаотичното преструктуриране. Не трябва да се забравя, че работната сила в сектора на отбраната е основата, върху която се изгражда бъдещето на отбранителните способности. Консултациите и комуникацията с индустрията, научноизследователските институти, висшите учебни заведения, военните организации и заинтересованите синдикати трябва да допринасят за това текущото преструктуриране и ориентираното към бъдещето оръжейно производство в Европа да бъдат правилно организирани. |
| --- | --- |

4.17

От ключово значение за разработването на индустриална програма и програма за НИРД в областта на отбраната е работещите в сектора да разполагат с по-актуални умения (8). Това е поредният силен аргумент в полза на стабилна рамка за НИРД и индустрията, вместо хаотичното преструктуриране. Не трябва да се забравя, че работната сила в сектора на отбраната е основата, върху която се изгражда бъдещето на отбранителните способности. Консултациите и комуникацията с индустрията, научноизследователските институти, висшите учебни заведения, военните организации и заинтересованите синдикати трябва да допринасят за това текущото преструктуриране и ориентираното към бъдещето оръжейно производство в Европа да бъдат правилно организирани.

| 4.18 | Бюджетните ограничения налагат търсене на решение за припокриването и неефективността. Контролираната консолидация не означава непременно създаване на големи предприятия, а натрупване на достатъчно критична маса и качество, съобразено с международните стандарти, които осигуряват конкурентна позиция на вътрешните пазари и на пазарите на трети страни. Все по-нарастваща е необходимостта от координация на планирането на проектите на равнище ЕС от правителствата, съответните участници от ЕС и индустрията. |
| --- | --- |

4.18

Бюджетните ограничения налагат търсене на решение за припокриването и неефективността. Контролираната консолидация не означава непременно създаване на големи предприятия, а натрупване на достатъчно критична маса и качество, съобразено с международните стандарти, които осигуряват конкурентна позиция на вътрешните пазари и на пазарите на трети страни. Все по-нарастваща е необходимостта от координация на планирането на проектите на равнище ЕС от правителствата, съответните участници от ЕС и индустрията.

| 4.19 | Различията в размера и продукцията на индустриите са факт. Държавите членки се различават много по отношение на индустриалната си значимост. Евентуално споразумение между участващите страни следва да включва гаранцията, че индустриите на държавите, които не са страни по Писмото за намеренията (т.е. основни производители) ще бъдат свързани с релевантни проекти. Този подход не само е желателен от политическа гледна точка, но също насърчава продуктивни взаимоотношения между големите и по-малките предприятия, както и научноизследователските институти. В качеството си на доставчици МСП следва успешно да дават принос за веригите на интелигентна специализация. |
| --- | --- |

4.19

Различията в размера и продукцията на индустриите са факт. Държавите членки се различават много по отношение на индустриалната си значимост. Евентуално споразумение между участващите страни следва да включва гаранцията, че индустриите на държавите, които не са страни по Писмото за намеренията (т.е. основни производители) ще бъдат свързани с релевантни проекти. Този подход не само е желателен от политическа гледна точка, но също насърчава продуктивни взаимоотношения между големите и по-малките предприятия, както и научноизследователските институти. В качеството си на доставчици МСП следва успешно да дават принос за веригите на интелигентна специализация.

| 4.20 | Необходимо е да се обърне специално внимание във връзка с констатирана уязвимост в някои страни от Централна Европа поради тяхното изложено на рискове географско положение. С оглед на необходимостта гражданите на тези страни да се чувстват добре защитени, както и на желателното оползотворяване на специфичните технически знания в областта на отбраната, ЕИСК изтъква необходимостта от подходящо интегриране на наличните знания и умения в страните в Централна Европа в текущи и бъдещи проекти в областта на отбраната. |
| --- | --- |

4.20

Необходимо е да се обърне специално внимание във връзка с констатирана уязвимост в някои страни от Централна Европа поради тяхното изложено на рискове географско положение. С оглед на необходимостта гражданите на тези страни да се чувстват добре защитени, както и на желателното оползотворяване на специфичните технически знания в областта на отбраната, ЕИСК изтъква необходимостта от подходящо интегриране на наличните знания и умения в страните в Централна Европа в текущи и бъдещи проекти в областта на отбраната.

| 4.21 | Един интегриран европейски пазар за отбранителни продукти би изградил по-стабилен вътрешен пазар. Освен че ще обедини съществуващите национални пазари, европейският пазар ще насърчи хармонизацията или дори стандартизацията на изискванията и на правилата за обществените поръчки на отделните държави членки. По-голямата хармонизация или стандартизация биха подобрили финансовите и икономическите условия, повишавайки конкурентоспособността на европейските предприятия на глобалния пазар. |
| --- | --- |

4.21

Един интегриран европейски пазар за отбранителни продукти би изградил по-стабилен вътрешен пазар. Освен че ще обедини съществуващите национални пазари, европейският пазар ще насърчи хармонизацията или дори стандартизацията на изискванията и на правилата за обществените поръчки на отделните държави членки. По-голямата хармонизация или стандартизация биха подобрили финансовите и икономическите условия, повишавайки конкурентоспособността на европейските предприятия на глобалния пазар.

| 4.22 | Един европейски пазар в областта на отбраната би имал критична маса. В този контекст ЕИСК посочва неблагоприятните последици от това държавите членки да продължават да купуват „готови продукти“ в чужбина, особено от САЩ. Това на първо място подкопава предимствата от наличието на европейски пазар за индустрията; в резултат цените на тези отбранителни продукти ще се увеличат за европейските клиенти, ако на индустрията се попречи да продава на пазарите на трети страни, където (държавната) конкуренция без съмнение ще става все по-ожесточена. На второ място, европейските държави, които купуват „готови продукти“ в САЩ, плащат за американските технологичните разходи, които са включени в цената на продуктите. |
| --- | --- |

4.22

Един европейски пазар в областта на отбраната би имал критична маса. В този контекст ЕИСК посочва неблагоприятните последици от това държавите членки да продължават да купуват „готови продукти“ в чужбина, особено от САЩ. Това на първо място подкопава предимствата от наличието на европейски пазар за индустрията; в резултат цените на тези отбранителни продукти ще се увеличат за европейските клиенти, ако на индустрията се попречи да продава на пазарите на трети страни, където (държавната) конкуренция без съмнение ще става все по-ожесточена. На второ място, европейските държави, които купуват „готови продукти“ в САЩ, плащат за американските технологичните разходи, които са включени в цената на продуктите.

| 4.23 | Предвид финансовите и международните политически перспективи, е задължително провеждането на задълбочен европейски дебат и извличането на оперативни заключения. Ако не всички държави членки са склонни да участват в една обща рамка, би следвало предимство да има принципът на „засиленото сътрудничество“. По-голямата интеграция и позитивното отношение спрямо купуването на европейски продукти ще се окаже единственият начин пазарните размери да се доближат до тези на САЩ и да станат съпоставими с тях. Без наличието на ефективен вътрешен пазар има сериозни основания за съмнения дали европейската индустрия има шанс да се конкурира на световно равнище. |
| --- | --- |

4.23

Предвид финансовите и международните политически перспективи, е задължително провеждането на задълбочен европейски дебат и извличането на оперативни заключения. Ако не всички държави членки са склонни да участват в една обща рамка, би следвало предимство да има принципът на „засиленото сътрудничество“. По-голямата интеграция и позитивното отношение спрямо купуването на европейски продукти ще се окаже единственият начин пазарните размери да се доближат до тези на САЩ и да станат съпоставими с тях. Без наличието на ефективен вътрешен пазар има сериозни основания за съмнения дали европейската индустрия има шанс да се конкурира на световно равнище.

5.   Някои специфични въпроси

| 5.1 | Индустриалната ситуация на различните видове въоръжени сили – сухоземни, морски, въздушни – значително се отличава в отделните страни. В редица области вече за нито една страна не може да се каже, че е способна със собствени сили да разработи въоръжения от ново поколение. |
| --- | --- |

5.1

Индустриалната ситуация на различните видове въоръжени сили – сухоземни, морски, въздушни – значително се отличава в отделните страни. В редица области вече за нито една страна не може да се каже, че е способна със собствени сили да разработи въоръжения от ново поколение.

| 5.2 | В сухоземния сектор само ограничен брой големи предприятия за интегриране на системи са способни да разработват и произвеждат основни бойни танкове (ОБТ) и по-леки военни превозни средства. Основните европейски производители са във Франция, Германия и Обединеното кралство. Има широк кръг от недостатъчно представени производители на подсистеми и третични доставчици от Централна Европа. |
| --- | --- |

5.2

В сухоземния сектор само ограничен брой големи предприятия за интегриране на системи са способни да разработват и произвеждат основни бойни танкове (ОБТ) и по-леки военни превозни средства. Основните европейски производители са във Франция, Германия и Обединеното кралство. Има широк кръг от недостатъчно представени производители на подсистеми и третични доставчици от Централна Европа.

| 5.3 | Много страни развиват своя „собствена“ корабостроителна промишленост и строят плавателни съдове, които са много различни по размер и сложност в отделните страни. Страните по Писмото за намерения и Нидерландия са водещи; това се отнася и за областта на идейните проекти и сложната апаратура за военноморски изследвания, които значително се различават от развитието на търговското корабостроене. Тук отново са налице широк кръг производители на подсистеми и третични доставчици. |
| --- | --- |

5.3

Много страни развиват своя „собствена“ корабостроителна промишленост и строят плавателни съдове, които са много различни по размер и сложност в отделните страни. Страните по Писмото за намерения и Нидерландия са водещи; това се отнася и за областта на идейните проекти и сложната апаратура за военноморски изследвания, които значително се различават от развитието на търговското корабостроене. Тук отново са налице широк кръг производители на подсистеми и третични доставчици.

| 5.4 | Само в няколко страни се разработват и произвеждат военновъздушни средства. Индустрията е концентрирана в малко на брой предимно мултинационални компании, които работят на европейско равнище и извън европейските рамки. Индустрията основно е съсредоточена в Европейския авиационен и отбранителен консорциум (EADS) и предприятията BAE Systems, Dassault и Saab-Aircraft. Най-модерните изследвания в областта на аеродинамиката се извършват в малко на брой страни. |
| --- | --- |

5.4

Само в няколко страни се разработват и произвеждат военновъздушни средства. Индустрията е концентрирана в малко на брой предимно мултинационални компании, които работят на европейско равнище и извън европейските рамки. Индустрията основно е съсредоточена в Европейския авиационен и отбранителен консорциум (EADS) и предприятията BAE Systems, Dassault и Saab-Aircraft. Най-модерните изследвания в областта на аеродинамиката се извършват в малко на брой страни.

| 5.5 | Секторът на електрониката, включително сектор „Командване, комуникации и контрол“, с ключови играчи като Thales, BAE Systems и Finmeccanica е с нарастващо значение за отбраната. За Philips и Siemens – най-големите европейски индустриални групи за електроника – секторът на отбраната не е от такова значение. В техния случай производственият обем за рентабилно масово производство на специфични електронни компоненти, като интегрални схеми за отбраната, бездруго е твърде малък. Въпреки това ангажирането на тези големи индустриални групи подчертава значението на двойната употреба в тази област. |
| --- | --- |

5.5

Секторът на електрониката, включително сектор „Командване, комуникации и контрол“, с ключови играчи като Thales, BAE Systems и Finmeccanica е с нарастващо значение за отбраната. За Philips и Siemens – най-големите европейски индустриални групи за електроника – секторът на отбраната не е от такова значение. В техния случай производственият обем за рентабилно масово производство на специфични електронни компоненти, като интегрални схеми за отбраната, бездруго е твърде малък. Въпреки това ангажирането на тези големи индустриални групи подчертава значението на двойната употреба в тази област.

| 5.6 | Кръгът на предприятията, произвеждащи боеприпаси и взривни вещества постепенно намаля през последните десетилетия в резултат на ограниченията, свързани с околната среда. Обществената безопасност принуждава тези отрасли или да местят старите производствени обекти, или направо да ги затварят. |
| --- | --- |

5.6

Кръгът на предприятията, произвеждащи боеприпаси и взривни вещества постепенно намаля през последните десетилетия в резултат на ограниченията, свързани с околната среда. Обществената безопасност принуждава тези отрасли или да местят старите производствени обекти, или направо да ги затварят.

| 5.7 | Достъпът до ключови технологии е от основно значение и трябва да бъде подкрепян в рамките на ОПСО. Същото се отнася и за някои материали, като например въглеродните влакна или материалите за електронни компоненти. |
| --- | --- |

5.7

Достъпът до ключови технологии е от основно значение и трябва да бъде подкрепян в рамките на ОПСО. Същото се отнася и за някои материали, като например въглеродните влакна или материалите за електронни компоненти.

| 5.8 | „Пакетът за отбраната“ на ЕС от 2007 г., приет през 2009 г., би могъл да окаже значителна помощ. Държавите членки трябваше да транспонират директивите през лятото на 2011 г. Все още е твърде рано за положително или скептично отношение спрямо техните вторични ефекти за създаването на вътрешния пазар. Процесът все още не е завършен и изпълнението на целта за междуобщностен трансфер на отбранителни продукти, както и на понятия като „основни интереси на националната сигурност“, все още предстои. |
| --- | --- |

5.8

„Пакетът за отбраната“ на ЕС от 2007 г., приет през 2009 г., би могъл да окаже значителна помощ. Държавите членки трябваше да транспонират директивите през лятото на 2011 г. Все още е твърде рано за положително или скептично отношение спрямо техните вторични ефекти за създаването на вътрешния пазар. Процесът все още не е завършен и изпълнението на целта за междуобщностен трансфер на отбранителни продукти, както и на понятия като „основни интереси на националната сигурност“, все още предстои.

| 5.9 | Член 346 от ДФЕС предвижда възможност за дерогация от законодателството на ЕС за обществените поръчки, с цел опазване на основните интереси на националната сигурност. Тази широка формулировка би могла да попречи на правилното развитие на пазара, по-конкретно в посока на желаните вериги за доставка. ЕИСК призовава за по-специфично тълкуване на член 346, което създава достатъчно възможности за разработване на европейски решения и оптимални европейски вериги за доставка и насърчава сигурността на доставките, наличната специализация в държавите членки и доброто съотношение между качеството и вложените средства. |
| --- | --- |

5.9

Член 346 от ДФЕС предвижда възможност за дерогация от законодателството на ЕС за обществените поръчки, с цел опазване на основните интереси на националната сигурност. Тази широка формулировка би могла да попречи на правилното развитие на пазара, по-конкретно в посока на желаните вериги за доставка. ЕИСК призовава за по-специфично тълкуване на член 346, което създава достатъчно възможности за разработване на европейски решения и оптимални европейски вериги за доставка и насърчава сигурността на доставките, наличната специализация в държавите членки и доброто съотношение между качеството и вложените средства.

| 5.10 | Националната сигурност на информацията поражда проблеми, сходни със споменатите в параграф 5.9, и също трябва да бъде преразгледана. Тя представлява важен и чувствителен въпрос във връзка с участието на европейските индустрии в отбранителни проекти в САЩ. |
| --- | --- |

5.10

Националната сигурност на информацията поражда проблеми, сходни със споменатите в параграф 5.9, и също трябва да бъде преразгледана. Тя представлява важен и чувствителен въпрос във връзка с участието на европейските индустрии в отбранителни проекти в САЩ.

| 5.11 | „Споделянето и общото ползване“, както и общите програми за обучение, трябва да са насочени към бъдещето. Основно условие е думите да се заменят с конкретно планиране и целенасочен подход с ясно определени стъпки. Независимо от това, докато не се постигне споразумение по въпроса за отбранителните доктрини, ще бъде много трудно да се изпълнява по подходящ начин „споделянето и общото ползване“. |
| --- | --- |

5.11

„Споделянето и общото ползване“, както и общите програми за обучение, трябва да са насочени към бъдещето. Основно условие е думите да се заменят с конкретно планиране и целенасочен подход с ясно определени стъпки. Независимо от това, докато не се постигне споразумение по въпроса за отбранителните доктрини, ще бъде много трудно да се изпълнява по подходящ начин „споделянето и общото ползване“.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Вж. „Към по-силна Европа“, доклад на независим проучващ екип, сформиран от министрите на отбраната на държавите от Европейската межправителствена организация, съдействаща за развитието на изследвания и производства в сферата на отбранителната промишленост (Independent European Program Group) с цел да представи предложения за подобряване на конкурентоспособността на европейската промишленост за отбранителна техника.

1

(2)  Общата политика за сигурност и отбрана като неразделна част от общата външна политика и политика на сигурност, Договор за Европейския съюз (ДЕС), чл. 42 и следващия. ОВ C 115, 9.5.2008 г.

2

(3)  Директива 2009/43/ЕО (ОВ L 146, 10.6.2009 г.) и 2009/81/ЕО (ОВ L 216, 20.8.2009 г.). „Пакетът за отбраната“ беше приет от Съвета и ЕП през 2009 г. Той трябваше да бъде транспониран от държавите членки през лятото на 2011 г. Пакетът включваше и Съобщение относно „Стратегия за по-силна и по-конкурентоспособна европейска отбранителна промишленост“, COM (2007) 764, 5.12.2007 г.

3

(4)  Европейските фондове, а именно предстоящата 8 РП, Европейският фонд за регионално развитие, Кохезионният фонд, Европейският социален фонд, трябва да са част от този процес.

4

(5)  Състояние на Европейския съюз, ноември 2011 г.

5

(6)  Резолюция на ЕП от 14 декември 2011 г. относно въздействието на финансовия сектор върху сектора на отбраната в държавите членки на ЕС (2011/2177(INI).

6

(7)  Вж. чл. 45, параграф 1 и чл. 42, параграф 3 от ДЕС, ОВ C 115, 9.5.2008 г.

7

(8)  Вж. „Цялостен анализ на възникващите компетенции и нуждите от умения за оптимална подготовка и управление на промяната в отбранителната индустрия на ЕС, Окончателен доклад“, май 2009 г., доклад на Eurostrategies за Европейската комисия.

8

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Жените предприемачи — конкретни политики за насърчаване на растежа и заетостта в ЕС“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/05

Докладчик: г-жа Madi SHARMA

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Жените предприемачи - конкретни политики за насърчаване на растежа и заетостта в ЕС“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 121 гласа „за“, 7 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки за насърчаване на предприемачеството сред жените в Европа

1.1   В настоящото становище се правят четири конкретни предложения за политически мерки за насърчаване и развитие на предприемачеството сред жените с цел подпомагане на устойчивия растеж в Европа. То се концентрира само върху предприемачеството сред жените и не разглежда по-широкото измерение на женското участие на пазара на труда или в процеса на вземане на решения.

1.2   Политическите препоръки не са неутрални по отношение на разходите, но малката инвестиция, която се изисква от Европейската комисия и държавите членки ще бъде компенсирана от възвръщаемостта на инвестициите от добавената икономическа полза, която произтича от увеличаването на броя на предприятията, собственост на жени, в икономиката и от създаването на работни места в тях. Може също така да се предполага, че биха могли да бъдат пренасочени средства от проекти с ниско въздействие, за да се подпомогне по-добре постигането на целите.

1.3   Освен това политическите препоръки не изискват никакви нови структури и могат да бъдат интегрирани в съществуващите министерства на икономическото развитие, но не трябва да се установяват в министерства по въпроси на равенството между половете, защото предприемачеството сред жените е „икономически“ въпрос.

1.4   Тези препоръки могат да бъдат подкрепени с доказателства за рентабилността на инвестициите от резултатите на подобни действия в САЩ, при които броят на жените предприемачи се е удвоил, създадени са повече работни места и по-голям икономически принос за обществото. Най-голямо въздействие са оказали задължителният характер на събирането на данни и политиката на възлагане на поръчки (1).

1.5   Да се създаде офис на европейските жени, собственици на предприятия в рамките на Европейската комисия и в компетентните министерства (за предпочитане не в министерства по въпроси на равенството между половете, за да се направи разграничение между икономически дейности и отговорности във връзка с равенството между половете) на равнище държави членки, без да се създават изцяло нови структури.

1.6   Да се определи директор/специален пратеник или представител на високо равнище по въпросите на предприемачеството сред жените в рамките на Европейската комисия и министерствата на предприемачеството сред жените в държавите членки, с междуведомствена роля в повишаването на осведомеността за икономическите ползи от насърчаването на повече жени да започнат и да развиват бизнес.

1.7   Да се събират данни и да се изготвят годишни актуализации на политиката и изследванията относно предприемачеството сред жените в европейските региони, като се увеличава достъпът до данни, групирани по полов признак, в правителствените отдели и агенции.

1.8   Да се привежда в изпълнение действащото законодателство в области на равенство между половете. Това би трябвало да включва специално внимание върху осигуряването на анализ на разпределението по полов признак на ресурсите и средствата, така че да се гарантира прозрачност, отчетност и добросъвестност по отношение на доказателствата за действителното спазване на равенството между половете.

1.9   За да се създаде благоприятна за жените предприемачи среда, би трябвало да се вземат предвид следните аспекти:

| — | включване на мъже в дебата и комуникацията; |
| --- | --- |

—

включване на мъже в дебата и комуникацията;

| — | премахване на стереотипите въз основа на пола, особено в образованието и кариерното развитие; |
| --- | --- |

—

премахване на стереотипите въз основа на пола, особено в образованието и кариерното развитие;

| — | насърчаване на академични проучвания, което може да доведе до възникването на нови предприятия на жени; |
| --- | --- |

—

насърчаване на академични проучвания, което може да доведе до възникването на нови предприятия на жени;

| — | осигуряване на справедлив достъп до финансиране и ресурси при равни условия и |
| --- | --- |

—

осигуряване на справедлив достъп до финансиране и ресурси при равни условия и

| — | подобряване на социалната защита за самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

—

подобряване на социалната защита за самостоятелно заетите лица.

2.   Контекст

2.1   Растежът на ЕС и малките и средните предприятия (МСП)

2.1.1   В резолюцията на Европейският парламент относно предприемаческата дейност на жените в малките и средните предприятия (2) се признава, че съществуват различия „между държавите-членки по отношение на броя жени предприемачи [...]; като има предвид, че сред онези, които възприемат предприемачеството като обещаваща възможност за кариера, жените са по-малко от мъжете и че въпреки увеличаването през последното десетилетие на броя на жените, управляващи МСП, в Европейския съюз едва 1 от всеки 10 жени е предприемач, докато сред мъжете това съотношение е 1 от 4; като има предвид, че жените съставляват около 60 % от всички завършили университетско образование, но са много по-слабо представени на пазара на труда по отношение на работата на пълен работен ден, особено в стопанската сфера; като има предвид, че е особено важно жените да бъдат насърчавани и да имат възможността да започват предприемаческа дейност, за да се намали съществуващото неравенство между половете“.

2.1.2   В контекста на финансовата криза в Европа, ограничителните мерки се превърнаха в ключова дума за намирането на изход от кризата. До неотдавна дискусиите за ограничителни мерки бяха допълвани от дискусии за инвестиции. Политиките за насърчаване на растежа трябва да бъдат основния акцент.

2.1.3   В глобално променяща се среда, която се характеризира с несигурност, непрекъснати промени и по-голяма световна конкуренция, признаването на ролята на предприемачите за канализирането на тези инвестиции за постигането на икономическо възстановяване е един от ключовите елементи за осигуряването на конкурентоспособна и динамична европейска икономика. След като призна ролята на МСП в нашето общество, за Европейската комисия използването на потенциала на МСП сега е тема от първостепенно значение.

2.1.4   Предприемачите придобиват все по-важна роля като предоставящи възможности за заетост и като ключови фигури за благосъстоянието на местните и регионалните общности (3). Така посредством Лисабонската стратегия за растеж и заетост, законодателния акт за малкия бизнес в Европа, стратегията „Европа 2020“ и новата COSME (4) ЕС категорично постави нуждите на МСП в основата на своите дейности за постигане на положителни резултати.

2.1.5   Националната и местната среда, в която работят МСП в рамките на ЕС, както и естеството на самите МСП, се различават значително. Политиките, които се занимават с потребностите на МСП следователно трябва да признаят изцяло това разнообразие и да спазват напълно принципа на субсидиарност (Мисли първо за малките – „Small Business Act“ за Европа).

2.1.6   В неотдавнашното си становище относно съобщението „Малък бизнес, голям свят — ново партньорство за подпомагане на МСП да се възползват от глобални възможности“ (5) ЕИСК отбелязва, че Комисията възприема равенството между половете в своята дейност, но не отправя конкретни препоръки за подпомагане на МСП, собственост от жени, които се стремят към интернационализация.

2.1.7   Европа не разполага с инфраструктура, която конкретно да подпомага предприемачеството сред жените. Нито една от горепосочените политики, последващи мерки или разпоредби не признава изцяло свързаните с половата принадлежност въпроси в областта на фирмената собственост, нито пък открива възможностите за растеж или разнообразието в сферата на бизнеса (надомна работа, микропредприятия, семеен бизнес).

2.2   Настояща политика по отношение на предприятията, собственост на жени

2.2.1   Предприятията, които са собственост на жени, са от решаващо значение за жизнеността на европейската икономика. Вече повече от десетилетие правителства и редица организации в публичния и частния сектор и академичната сфера отбелязват стойността на подкрепата за предприятията на жените както от политическа, така и от практическа гледна точка. В резултат на това все повече се осъзнава приносът на тези предприятия за икономиката.

2.2.2   Понастоящем Комисията работи съвместно с държавите членки, за да открие начини за преодоляване на факторите, които възпират жените да се занимават с предприемачество, и бяха лансирани редица инициативи, сред които:

| — | Европейската мрежа на менторите на жените предприемачи, официално представена по време на проява на полското председателство на 15 ноември 2011 г. Мрежата е една от мерките, предложени в прегледа на SBA за 2011 г., която подкрепя и допълва действията за популяризиране, подпомагане и насърчаване на предприемачеството сред жените; |
| --- | --- |

—

Европейската мрежа на менторите на жените предприемачи, официално представена по време на проява на полското председателство на 15 ноември 2011 г. Мрежата е една от мерките, предложени в прегледа на SBA за 2011 г., която подкрепя и допълва действията за популяризиране, подпомагане и насърчаване на предприемачеството сред жените;

| — | Европейска мрежа за управляващи политиките лица за насърчаване на предприемачеството сред жените (WES); |
| --- | --- |

—

Европейска мрежа за управляващи политиките лица за насърчаване на предприемачеството сред жените (WES);

| — | Портал за предприемачество сред жените (6). |
| --- | --- |

—

Портал за предприемачество сред жените (6).

3.   Икономическият потенциал

3.1   Въпреки обнадеждаващия напредък ЕС трябва все още да предприеме допълнителни съществени мерки, за да се освободи целия потенциал на предприятията и особено на МСП, собственост на жени. Присъствието на жените на бизнес сцената е твърде често незабележимо – в медиите, в представителните организации на бизнеса, както и когато става въпрос за оказване на влияние върху политиката.

3.2   Продължава да е налице различие между половете в областта на предприемачеството, израз на което е по-малкият брой жени предприемачи. Днес жените предприемачи в Европа са едва 30 % от всички предприемачи. Това увеличава неизползвания потенциал за икономически растеж.

3.3   През 2012 г. ролята на предприятията, притежавани от жени, е по-важна от всякога: те съществуват в цяла Европа, в съседните региони, като страните от Евромед (7), и във всеки сектор и тяхната роля за развитието на икономиката и създаването и запазването на работни места е от съществено значение за възстановяването и растежа.

3.4   Най-обезпокояващо е, че във време, когато правителственото финансиране в подкрепа на бизнеса беше намалено в много страни, и когато много предприятия се борят за оцеляване и растеж, политиките за подкрепа на предприятия, собственост на жени, отпаднаха от дневния ред въпреки силните думи. Предприятията, притежавани от жени, са „възможност за няколко милиарда евро“ (8), която трябва да се признае, а не да се пренебрегва.

3.5   Липсата на количествени и качествени данни е едно от най-големите предизвикателства в статистическото отразяване на предприемачеството сред жените в Европа. В бизнес регистрите и в много източници за националната статистика (включително регистрациите по ДДС) липсва групиране по полов признак. Така също информация, свързана с пола не се предоставя охотно от банки или организации, подкрепящи бизнеса.

3.6   Въпреки тези недостатъци, някои последователни източници на информация относно предприемачеството и самостоятелната заетост предоставят информация относно бизнес дейностите на мъжете и жените. Те включват Global Entrepreneurship Monitor (GEM – Глобален наблюдател на предприемачеството) и ежегодните проучвания на населението в повечето европейски държави (преброяване на населението). Събирането на данни в ЕС изтъква потенциала за Европа (9).

3.7   Проучванията показват (10), че предприятията, собственост на жени, инвестират повече в обучението на своя персонал отколкото работодателите като цяло и че около две-трети от тях се стремят да увеличат лидерския капацитет на своите мениджъри. Така инвестициите в подкрепата за насочените към растежа предприятия, собственост на жени, твърде вероятно ще имат по-голяма рентабилност отколкото инвестициите в предприятията като цяло.

3.8   Повечето статистики са консервативни прогнози и съществуват значителни доказателства от проучвания, които сочат още по-силен стремеж към растеж сред жените предприемачи, включително онези от тях, които са майки (11). Проучване на Natwest Bank в Обединеното кралство показва, че 88 % от жените в сравнение с 74 % от мъжете предвиждат растеж за своите предприятия. Прогнозираният растеж възлиза средно на 25 %.

4.   Равенството между мъжете и жените в бизнеса

4.1   ЕС има етичното задължение да даде на жените това, което те наистина заслужават. Въпросът за равенството между половете трябва винаги да бъде на преден план в управлението на политиките на ЕС. Във време на криза „равенството между мъжете и жените“ придобива още по-голямо значение. Както мъжете, така и жените трябва да участват в дебата, тъй като твърде често въпроси, които засягат жените привличат само жени около масата за преговори.

4.2   Политиките на равенство между половете, включително законодателството, се прилагат в Европа, но те не включват акцент върху осигуряването на анализ за разпределянето на ресурси или средства по полов признак. За да се гарантира прозрачност, отчетност и добросъвестност по отношение на доказателствата за действителното спазване на равенството между половете, е необходимо да се предоставя такъв анализ.

4.3   Това е правно изискване в Обединеното кралство, наречено „Gender Equality Duty“ (задължение за равенство между половете) (12), което изисква всички публични власти при изпълнението на всичките им функции да спазват следното:

| — | да отстраняват незаконната дискриминация и тормоза въз основа на пола; |
| --- | --- |

—

да отстраняват незаконната дискриминация и тормоза въз основа на пола;

| — | да насърчават равните възможности между жените и мъжете. |
| --- | --- |

—

да насърчават равните възможности между жените и мъжете.

Това ще изисква анализ на разпределянето на ресурсите и средствата, за да се докаже неутралност от гледна точка на пола.

4.4   Концепцията за задължението за равенство между половете е важна за осигуряването на равенство между мъжете и жените чрез отговорност и цялостна оценка на предоставянето на ресурси и събирането на данни, групирани по полов признак. Това би подпомогнало определящите политиките лица в оценяването на истинското въздействие на предприемачеството сред жените. (Например фондът за регионално развитие (ЕФРР) или социалния фонд (ЕСФ): ЕС предоставя средства на държавите членки, които от своя страна ги разпределят на местно равнище. Често тези средства се използват за създаване на работни места посредством основаване на предприятия, но никога не се подвига въпросът за равенството между половете.) За да се осигури равенство между половете, отговарящите за политиките лица на всяко равнище би трябвало да разглеждат и анализират разпределянето на финансовите средства по полов признак.

4.5   Полът може да се разглежда като „лупа“, през която могат да се разберат други неравенства (на основата на раса, увреждане или възраст) и да се предприемат действия за отстраняването им. За да може принципът на равенство между половете да бъде разглеждан ефективно в Европа, е необходим интегриран подход, както е изтъкнато по-специално в доклада на ОИСР „Tackle gender gap to boost growth“ („Справяне с неравенствата между половете, с цел стимулиране на растежа“) (13). Акцентът върху половия признак обхваща всички аспекти на равенството и засяга всички – и мъже, и жени. Акцентът върху половия признак признава, че неравенството между жените и мъжете произтича от несправедливост или стереотипи, които засягат всекиго.

4.6   Необходим е анализ въз основа на пола, за да се избегне прахосване на ресурси за образование и обучение, за по-високи равнища на заболеваемост, икономически разходи за предприятия, в които уменията на жените не се оценяват и техният потенциал и талант не се признават. Освен това подкрепата за кариерното развитие, преодоляването на стереотипите и разчупването на т.нар. „стъклен таван“ са от съществено значение за разширяването на възможностите за жените от всички възрасти. Жените, които са модели за подражание и жените – лидери също трябва да присъстват по-широко в медиите и обществото, за да се насърчават положителните промени, които жените могат да донесат за икономиката.

5.   Препоръки

5.1   Политически мерки

5.1.1   ЕИСК признава, че Европа е подложена на ограничителни мерки, но прости, конкретни политики за предприятия на жени предприемачи, биха могли да донесат рентабилност на инвестициите, която надхвърля малките суми от страна на ЕС и държавите членки за осъществяването на тези четири предложения.

5.1.2   Тези предложения не са случайно подбрани, а са формулирани след консултации с жени предприемачи и със сдружения на бизнеса. Подобни препоръки бяха отправени в резолюцията на Европейския парламент (14). Още по-важно е, че подобни мерки бяха въведени в САЩ със Закона за предприятията, собственост на жени – „Women's Business Ownership Act“ (1988 г.). Най-голямо въздействие оказаха задължителният характер на събирането на данни и на възлагането на поръчки. Съотношението на жените предприемачи спрямо мъжете предприемачи в САЩ е около 2:1 (броят на жените, собственици на предприятия в САЩ като процентен дял от всички предприятия се повиши от 26 % през 1992 г. на 57 % през 2002 г.). Това доведе до удвояване на броя на жените предприемачи, създаване на повече работни мести и по-голям икономически принос за обществото.

5.1.3   Предложенията са:

| 5.1.3.1 | Да се създаде офис на жените, собственици на предприятия в рамките на Европейската комисия и в компетентните министерства на държавите членки. За предпочитане е това да става не в министерства по въпросите на равенството между половете, за да се направи ясно разграничение между икономически предприемачески дейности и отговорности, във връзка с равенството между половете. Този офис трябва да има сериозен мандат с цели и ресурси. Понастоящем в ГД „Предприятия и промишленост“ само 1 служител от 900 души се занимава специално с предприемачеството сред жените в Европа! |
| --- | --- |

5.1.3.1

Да се създаде офис на жените, собственици на предприятия в рамките на Европейската комисия и в компетентните министерства на държавите членки. За предпочитане е това да става не в министерства по въпросите на равенството между половете, за да се направи ясно разграничение между икономически предприемачески дейности и отговорности, във връзка с равенството между половете. Този офис трябва да има сериозен мандат с цели и ресурси. Понастоящем в ГД „Предприятия и промишленост“ само 1 служител от 900 души се занимава специално с предприемачеството сред жените в Европа!

| 5.1.3.2 | Да се определи директор/специален пратеник или представител на високо равнище по въпросите на предприемачеството сред жените в рамките на Европейската комисия и министерствата на предприемачеството сред жените в държавите членки, но с междуведомствена роля за повишаването на осведомеността за икономическите ползи от насърчаването на повече жени да започнат и да развиват бизнес. Тези длъжности би трябвало да бъдат времево ограничени (от 4 до 10 години в зависимост от икономическата и финансовата структура) и би трябвало да имат много ясни правомощия с конкретни цели и отчетност. Директорът/специалният пратеник или представителят на високо равнище по въпросите на предприемачеството сред жените би могъл да отговаря и за насърчаването на кариерното развитие в промишлеността и академичната сфера, което ще доведе до повишаване на броя на жените предприемачи в изследователската дейност, науката, високите технологии, директната търговия и онлайн/ИТ разработките. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Да се определи директор/специален пратеник или представител на високо равнище по въпросите на предприемачеството сред жените в рамките на Европейската комисия и министерствата на предприемачеството сред жените в държавите членки, но с междуведомствена роля за повишаването на осведомеността за икономическите ползи от насърчаването на повече жени да започнат и да развиват бизнес. Тези длъжности би трябвало да бъдат времево ограничени (от 4 до 10 години в зависимост от икономическата и финансовата структура) и би трябвало да имат много ясни правомощия с конкретни цели и отчетност. Директорът/специалният пратеник или представителят на високо равнище по въпросите на предприемачеството сред жените би могъл да отговаря и за насърчаването на кариерното развитие в промишлеността и академичната сфера, което ще доведе до повишаване на броя на жените предприемачи в изследователската дейност, науката, високите технологии, директната търговия и онлайн/ИТ разработките.

| 5.1.3.3 | Да се събират съществени данни, което ще позволи да се отразяват и отчитат в количествено отношение отпуснатите ресурси за жени предприемачи – основната причина, поради която жените са подложени на дискриминация в бизнеса, особено при основаването на предприятия. Трябва да се подкрепя изготвянето на годишен преглед на политиката и проучванията в областта на предприемачеството сред жените в европейските региони. Да се увеличи събирането и достъпът до данни, групирани по полов признак, в правителствените учреждения и агенции. От съществено значение е ГД „Предприятия и промишленост“ и министерствата на икономическото развитие в държавите членки да извършват оценка на въздействието върху равенството между половете, като събират съответни данни, които включват броя на жените предприемачи, броя на предприятията, собственост на жени, броя на служителите в тези предприятия, отпускането на ресурси за тези предприятия и предприемачи. Важно е да се признае, че страни като Австралия, Канада и САЩ успешно повишиха равнището на предприемачеството сред жените чрез събирането и анализирането на подобни данни. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Да се събират съществени данни, което ще позволи да се отразяват и отчитат в количествено отношение отпуснатите ресурси за жени предприемачи – основната причина, поради която жените са подложени на дискриминация в бизнеса, особено при основаването на предприятия. Трябва да се подкрепя изготвянето на годишен преглед на политиката и проучванията в областта на предприемачеството сред жените в европейските региони. Да се увеличи събирането и достъпът до данни, групирани по полов признак, в правителствените учреждения и агенции. От съществено значение е ГД „Предприятия и промишленост“ и министерствата на икономическото развитие в държавите членки да извършват оценка на въздействието върху равенството между половете, като събират съответни данни, които включват броя на жените предприемачи, броя на предприятията, собственост на жени, броя на служителите в тези предприятия, отпускането на ресурси за тези предприятия и предприемачи. Важно е да се признае, че страни като Австралия, Канада и САЩ успешно повишиха равнището на предприемачеството сред жените чрез събирането и анализирането на подобни данни.

| 5.1.3.4 | Да се привежда в изпълнение действащото законодателство в области на равенството между половете. Последните данни показват, че безработицата сред жените е достигнала най-високото си равнище в Европа от 23 години насам. Отбелязва се и рекордно равнище на младите хора, включително много дипломирани жени, които не са икономически активни. Разликата в заплащането на жените и мъжете съществува и липсват представители на жените в процеса на вземане на решения в Европа. От съществено значение е ЕС и държавите членки да изпълнят своето задължение по отношение на равенството между половете при представянето на информация по полов признак, особено при събирането на данни и отпускането на ресурси. |
| --- | --- |

5.1.3.4

Да се привежда в изпълнение действащото законодателство в области на равенството между половете. Последните данни показват, че безработицата сред жените е достигнала най-високото си равнище в Европа от 23 години насам. Отбелязва се и рекордно равнище на младите хора, включително много дипломирани жени, които не са икономически активни. Разликата в заплащането на жените и мъжете съществува и липсват представители на жените в процеса на вземане на решения в Европа. От съществено значение е ЕС и държавите членки да изпълнят своето задължение по отношение на равенството между половете при представянето на информация по полов признак, особено при събирането на данни и отпускането на ресурси.

5.2   Мерки на гражданското общество

5.2.1   Предлага се:

| 5.2.1.1 | Тъй като всички дейности, свързани с насърчаването на предприемачеството между жените и предприятията, собственост на жени са от социална и икономическа полза за всички, мъжете трябва да бъдат насърчавани да участват в този дебат и да признаят добавената стойност на насърчаването на предприемаческата активност на жените. Съответните методи на комуникация, мрежи и обучения би трябвало да включват и двата пола, а системата за социална защита би трябвало да гарантира, че всички в обществото са третирани по един и същи начин. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Тъй като всички дейности, свързани с насърчаването на предприемачеството между жените и предприятията, собственост на жени са от социална и икономическа полза за всички, мъжете трябва да бъдат насърчавани да участват в този дебат и да признаят добавената стойност на насърчаването на предприемаческата активност на жените. Съответните методи на комуникация, мрежи и обучения би трябвало да включват и двата пола, а системата за социална защита би трябвало да гарантира, че всички в обществото са третирани по един и същи начин.

| 5.2.1.2 | Да се осигури достъп за всички до предприемачеството, като се гарантира, че образованието на всички равнища премахва стереотипите за предприемачите въз основа на пола и като се следи за езика и понятията, които се използват при описването на предприемачите. В същото време да се гарантира, че подкрепата, която понастоящем се предлага на предприемачите от страна на университети и институции за допълнителна квалификация, е привлекателна и полезна за младите жени, като по този начин ще се преодолеят различията между броя на младите мъже и младите жени, които започват бизнес. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Да се осигури достъп за всички до предприемачеството, като се гарантира, че образованието на всички равнища премахва стереотипите за предприемачите въз основа на пола и като се следи за езика и понятията, които се използват при описването на предприемачите. В същото време да се гарантира, че подкрепата, която понастоящем се предлага на предприемачите от страна на университети и институции за допълнителна квалификация, е привлекателна и полезна за младите жени, като по този начин ще се преодолеят различията между броя на младите мъже и младите жени, които започват бизнес.

| 5.2.1.3 | Да се насърчават традиционното и нетрадиционното кариерно развитие на жени от всички възрасти по неутрален спрямо пола начин. Европа разполага с голям брой висококвалифицирани жени с дипломи, много от които в сегашния момент са без работа в резултат на кризата и които може би не са се замисляли за варианта да започнат собствен бизнес. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Да се насърчават традиционното и нетрадиционното кариерно развитие на жени от всички възрасти по неутрален спрямо пола начин. Европа разполага с голям брой висококвалифицирани жени с дипломи, много от които в сегашния момент са без работа в резултат на кризата и които може би не са се замисляли за варианта да започнат собствен бизнес.

| 5.2.1.4 | Да се създадат специални бизнес центрове за жени, където да се предлагат основна бизнес информация, мрежи, обмен на знания, обучение и наставничество. Те липсват в някои държави на ЕС и често разполагат с недостатъчно ресурси в рамките на сдруженията на бизнеса и търговските камари в ЕС. Въпреки това тези центрове, към които се насочват целеви ресурси, могат да бъдат изключително ефективни в насърчаването на предприемачеството сред жените. В Германия могат да бъдат намерени много примери за добри практики. |
| --- | --- |

5.2.1.4

Да се създадат специални бизнес центрове за жени, където да се предлагат основна бизнес информация, мрежи, обмен на знания, обучение и наставничество. Те липсват в някои държави на ЕС и често разполагат с недостатъчно ресурси в рамките на сдруженията на бизнеса и търговските камари в ЕС. Въпреки това тези центрове, към които се насочват целеви ресурси, могат да бъдат изключително ефективни в насърчаването на предприемачеството сред жените. В Германия могат да бъдат намерени много примери за добри практики.

| 5.2.1.5 | За жени, които биха искали да създадат свое собствено предприятия или да се занимават с изследователска дейност или иновации, да се осигури подкрепа и достъп до информация, средства и ресурси за изследвания, наука и технологии. |
| --- | --- |

5.2.1.5

За жени, които биха искали да създадат свое собствено предприятия или да се занимават с изследователска дейност или иновации, да се осигури подкрепа и достъп до информация, средства и ресурси за изследвания, наука и технологии.

| 5.2.1.6 | Финансовите институции да преразгледат предоставянето на информация за кредитирането в съответствие с пола. Някои проучвания показват, че отпускането на кредити на жени е на ниско равнище и често при значително по-високи лихви отколкото за мъжете (15). |
| --- | --- |

5.2.1.6

Финансовите институции да преразгледат предоставянето на информация за кредитирането в съответствие с пола. Някои проучвания показват, че отпускането на кредити на жени е на ниско равнище и често при значително по-високи лихви отколкото за мъжете (15).

| 5.2.1.7 | Да се преразгледат правилата за социална защита за всички предприемачи, но по-специално практическите аспекти на разпоредбите за жените предприемачи по време на бременност, за жените предприемачи, които са майки и за тези, които полагат грижи за роднини. Планът за действие на Комисията „Европейска програма за предприемачество“ (16) привлича вниманието върху необходимостта от по-добри схеми за социална защита, но не се задълбочава в предоставянето на съответни предложения. |
| --- | --- |

5.2.1.7

Да се преразгледат правилата за социална защита за всички предприемачи, но по-специално практическите аспекти на разпоредбите за жените предприемачи по време на бременност, за жените предприемачи, които са майки и за тези, които полагат грижи за роднини. Планът за действие на Комисията „Европейска програма за предприемачество“ (16) привлича вниманието върху необходимостта от по-добри схеми за социална защита, но не се задълбочава в предоставянето на съответни предложения.

| 5.2.1.8 | Да се разработи и прилага споразумение за публично разпространение, валидно за целия ЕС, с което обществените медии от държавите членки да се насърчават да поемат ангажимент за определянето на цели за балансирано по отношение на пола медийно отразяване във връзка с предприемачеството – жените да бъдат махнати от „женските страници“ и да бъдат прехвърлени в тези, посветени на бизнеса! Проучвания показват, че медийното отразяване може да повлияе значително и положително върху възприемането на жените предприемачи и отношението към тях. Засиленото медийно отразяване на успешни жени предприемачи като модели за подражание би имало измеримо въздействие върху отношението на обществото спрямо жените предприемачи. |
| --- | --- |

5.2.1.8

Да се разработи и прилага споразумение за публично разпространение, валидно за целия ЕС, с което обществените медии от държавите членки да се насърчават да поемат ангажимент за определянето на цели за балансирано по отношение на пола медийно отразяване във връзка с предприемачеството – жените да бъдат махнати от „женските страници“ и да бъдат прехвърлени в тези, посветени на бизнеса! Проучвания показват, че медийното отразяване може да повлияе значително и положително върху възприемането на жените предприемачи и отношението към тях. Засиленото медийно отразяване на успешни жени предприемачи като модели за подражание би имало измеримо въздействие върху отношението на обществото спрямо жените предприемачи.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  1988: Women’s Business Ownership Act (HR5050) (Закон за предприятията, собственост на жени) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

1

(2)  (2010/2275(INI).

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Пригодност за заетост и предприемачество — ролята на гражданското общество, социалните партньори и регионалните и местни органи от гледна точка на пола“ (ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стp. 114).

3

(4)  Програма за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (COSME) 2014-2020 г.

4

(5)  COM(2011) 702 final.

5

(6)  Вж: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

6

(7)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на предприемаческия дух у жените в Евро-средиземноморския регион“ (ОВ C 256 от 27.10.2007 г.).

7

(8)  Вж.: www.wescotland.co.uk/wepg.

8

(9)  http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm.

9

(10)  http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf.

10

(11)  http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf.

11

(12)  http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html.

12

(13)  http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html.

13

(14)  (2010/2275(INI).

14

(15)  Вж. например: „Women and banks - Are female customers facing discrimination?“ („Жените и банките. Има ли дискриминация спрямо клиентите-жени?“), доклад на IPPR, ноември 2011 г., в: http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; „Women’s business ownership: a review of the academic, popular and internet literature“ („Жените, собственици на предприятия: преглед на академични, популярни и онлайн източници“) в: http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

15

(16)  COM(2004) 70 final.

16

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/29

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на жените като движеща сила за модел на развитие и иновации в селското стопанство и селските райони“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/06

Докладчик: г-жа Daniela RONDINELLI

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Ролята на жените като движеща сила за модел на развитие и иновации в селското стопанство и селските райони“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 204 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Потенциалът на жените, работещи и/или упражняващи предприемаческа дейност в селското стопанство и селските райони, трябва да се анализира, отчита и насърчава във всички политики на ЕС, а не да се санкционира от някои от тях: това е необходимата основа, за да могат жените да бъдат действащи лица в развитието и иновациите, което помага на всички сектори да излязат от кризата. |
| --- | --- |

1.1

Потенциалът на жените, работещи и/или упражняващи предприемаческа дейност в селското стопанство и селските райони, трябва да се анализира, отчита и насърчава във всички политики на ЕС, а не да се санкционира от някои от тях: това е необходимата основа, за да могат жените да бъдат действащи лица в развитието и иновациите, което помага на всички сектори да излязат от кризата.

| 1.2 | В цялото законодателство на ЕС и в неговите програми трябва да бъдат гарантирани равно третиране, равни възможности и мерки за подобряване на положението на жените чрез ефективно включване в политиките на въпросите, свързани с равнопоставеността на половете, чрез опростяване на процедурите за достъп до ресурси и периодична проверка на резултатите. |
| --- | --- |

1.2

В цялото законодателство на ЕС и в неговите програми трябва да бъдат гарантирани равно третиране, равни възможности и мерки за подобряване на положението на жените чрез ефективно включване в политиките на въпросите, свързани с равнопоставеността на половете, чрез опростяване на процедурите за достъп до ресурси и периодична проверка на резултатите.

| 1.3 | Жените трябва да бъдат включени в плановете за развитие на сектора на териториално и регионално равнище: това предполага, че те имат възможност да участват, да изразяват своите нужди, да споделят опит и проекти (изграждане на капацитет). |
| --- | --- |

1.3

Жените трябва да бъдат включени в плановете за развитие на сектора на териториално и регионално равнище: това предполага, че те имат възможност да участват, да изразяват своите нужди, да споделят опит и проекти (изграждане на капацитет).

| 1.4 | Чрез взаимодействието на университети и изследователски центрове със заинтересованите жени трябва да се анализират потенциалът и нуждите; да се осигурят обучителни инструменти и технологии за подкрепа на развитието на предприятията, управлявани от жени; да се подобри качеството на работа и живот на жените в селското стопанство. |
| --- | --- |

1.4

Чрез взаимодействието на университети и изследователски центрове със заинтересованите жени трябва да се анализират потенциалът и нуждите; да се осигурят обучителни инструменти и технологии за подкрепа на развитието на предприятията, управлявани от жени; да се подобри качеството на работа и живот на жените в селското стопанство.

| 1.5 | ИКТ (1) са от решаващо значение за развитието и подобряването на участието на жените в селското стопанство, при условие че са ефикасни, добре разпределени по цялата територия, достъпни и евтини (широколентови). Това може също да създаде работа и за техници в областта на ИКТ. |
| --- | --- |

1.5

ИКТ (1) са от решаващо значение за развитието и подобряването на участието на жените в селското стопанство, при условие че са ефикасни, добре разпределени по цялата територия, достъпни и евтини (широколентови). Това може също да създаде работа и за техници в областта на ИКТ.

| 1.6 | Създаването на мрежи от жени, улеснено от висококачествените ИКТ, развива контакти, подкрепя участието и благоприятства отношенията и обмена на добри практики между жените от ЕС и жените от страните кандидатки и от трети страни, което е от полза за международното сътрудничество и търговията. |
| --- | --- |

1.6

Създаването на мрежи от жени, улеснено от висококачествените ИКТ, развива контакти, подкрепя участието и благоприятства отношенията и обмена на добри практики между жените от ЕС и жените от страните кандидатки и от трети страни, което е от полза за международното сътрудничество и търговията.

| 1.7 | Обучението следва да бъде насочено към нуждите и потенциала на заинтересованите жени; иновационните форми на разпространение на знанията могат да бъдат възложени на самите жени (дискусионни групи и самообучение, рубрики в пресата, действия по предоставяне на информация в учебните заведения и др.). |
| --- | --- |

1.7

Обучението следва да бъде насочено към нуждите и потенциала на заинтересованите жени; иновационните форми на разпространение на знанията могат да бъдат възложени на самите жени (дискусионни групи и самообучение, рубрики в пресата, действия по предоставяне на информация в учебните заведения и др.).

| 1.8 | За да могат жените да се организират и участват, като развиват своя потенциал, са нужни ефикасни, достъпни и гъвкави услуги, които да освобождават време за сметка на работата, свързана с полагане на грижи. Това се отнася до здравеопазването, транспорта, кредитите, дистрибуцията, маркетинга, грижите за възрастни хора и деца, но също така и за секторите, свързани със социалните грижи, за да се гарантира защита на жените, които не разполагат с такава. И в този случай се създава работа – в съответните служби. |
| --- | --- |

1.8

За да могат жените да се организират и участват, като развиват своя потенциал, са нужни ефикасни, достъпни и гъвкави услуги, които да освобождават време за сметка на работата, свързана с полагане на грижи. Това се отнася до здравеопазването, транспорта, кредитите, дистрибуцията, маркетинга, грижите за възрастни хора и деца, но също така и за секторите, свързани със социалните грижи, за да се гарантира защита на жените, които не разполагат с такава. И в този случай се създава работа – в съответните служби.

| 1.9 | Всички държави членки на ЕС би трябвало да насърчават правното признаване на неплатените семейни работници в селското стопанство с цел осигуряването на превантивна и здравна защита. На равнището на ЕС би било целесъобразно да се определи нормативна рамка за съсобствеността, евентуално чрез създаване на статут на жената от земеделските и селските райони. |
| --- | --- |

1.9

Всички държави членки на ЕС би трябвало да насърчават правното признаване на неплатените семейни работници в селското стопанство с цел осигуряването на превантивна и здравна защита. На равнището на ЕС би било целесъобразно да се определи нормативна рамка за съсобствеността, евентуално чрез създаване на статут на жената от земеделските и селските райони.

| 1.10 | Жените могат да допринасят за устойчивостта на селското стопанство и територията, ако разполагат с необходимите познавателни средства и технологии (екологосъобразни технологии, управление и ефикасно използване на ресурсите, производството на чиста енергия). За създаването на този вид иновационни и устойчиви предприятия следва да се предвиди ускорена процедура за лесен достъп до ресурси (особено по II стълб на ОСП). |
| --- | --- |

1.10

Жените могат да допринасят за устойчивостта на селското стопанство и територията, ако разполагат с необходимите познавателни средства и технологии (екологосъобразни технологии, управление и ефикасно използване на ресурсите, производството на чиста енергия). За създаването на този вид иновационни и устойчиви предприятия следва да се предвиди ускорена процедура за лесен достъп до ресурси (особено по II стълб на ОСП).

| 1.11 | Жените могат да бъдат двигател за възстановяването на занаятчийството, на традиционните качествени продукти и биологично чисти храни, включително чрез по-тясно взаимодействие между производителки и потребителки, което трябва да бъде проучено и насърчено (както в случая на „късите вериги“). |
| --- | --- |

1.11

Жените могат да бъдат двигател за възстановяването на занаятчийството, на традиционните качествени продукти и биологично чисти храни, включително чрез по-тясно взаимодействие между производителки и потребителки, което трябва да бъде проучено и насърчено (както в случая на „късите вериги“).

| 1.12 | Реформата на ОСП и политиките за развитие на селските райони трябва да спомогнат за насърчаване на работата и дейността на жените, като това се извърши, по-специално, чрез тематични програми, предназначени за жените (II стълб). |
| --- | --- |

1.12

Реформата на ОСП и политиките за развитие на селските райони трябва да спомогнат за насърчаване на работата и дейността на жените, като това се извърши, по-специално, чрез тематични програми, предназначени за жените (II стълб).

| 1.13 | Държавите членки, регионите, местните власти и социалните партньори споделено носят отговорността за насърчаване на потенциала на жените, живеещи в селските райони, гарантирайки условия, при които се спазват законите и прилагането на подходяща юридическа рамка, в която се гарантира принципът на равнопоставеност и представителство на половете, включително и във вътрешната им структура. Положителните примери в отделни държави членки трябва да служат като стимул за това жените да бъдат представени в подобаваща степен във всички политически, икономически и социални органи в селскостопанския сектор и в селските райони, за което настоява и Европейският парламент. |
| --- | --- |

1.13

Държавите членки, регионите, местните власти и социалните партньори споделено носят отговорността за насърчаване на потенциала на жените, живеещи в селските райони, гарантирайки условия, при които се спазват законите и прилагането на подходяща юридическа рамка, в която се гарантира принципът на равнопоставеност и представителство на половете, включително и във вътрешната им структура. Положителните примери в отделни държави членки трябва да служат като стимул за това жените да бъдат представени в подобаваща степен във всички политически, икономически и социални органи в селскостопанския сектор и в селските райони, за което настоява и Европейският парламент.

2.   Потенциал, който трябва да бъде разгърнат

| 2.1 | Потенциалът, представляван от жените в селското стопанство и в селските райони, е силно подценен: в доклада за ОСП за 2010 г. (2) жените се споменават само чрез статистиките на Евростат, а в доклада за развитието на селските райони за 2010 г. бегло се споменава разликата в процента участие в работата (76 % мъже, 62 % жени (3)). Дори и в интересното решение на Съвета от 20.2.2006 г. относно „Стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони“ (4) жените са споменати само във връзка с необходимостта от насърчаване на достъпа до заетост. |
| --- | --- |

2.1

Потенциалът, представляван от жените в селското стопанство и в селските райони, е силно подценен: в доклада за ОСП за 2010 г. (2) жените се споменават само чрез статистиките на Евростат, а в доклада за развитието на селските райони за 2010 г. бегло се споменава разликата в процента участие в работата (76 % мъже, 62 % жени (3)). Дори и в интересното решение на Съвета от 20.2.2006 г. относно „Стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони“ (4) жените са споменати само във връзка с необходимостта от насърчаване на достъпа до заетост.

| 2.2 | Европейският парламент обаче с резолюция от 2011 г. относно ролята на жените в селското стопанство и селските райони
   (5), акуратно изброява основните проблеми, с които се сблъскват жените, и предлага някои стратегически начини да им се окаже подкрепа в тази социална и икономическа реалност. ЕИСК изразява съгласие с анализа на ЕП и одобрява заключенията от него, като същевременно припомня редица свои становища (6). |
| --- | --- |

2.2

Европейският парламент обаче с резолюция от 2011 г. относно ролята на жените в селското стопанство и селските райони
   (5), акуратно изброява основните проблеми, с които се сблъскват жените, и предлага някои стратегически начини да им се окаже подкрепа в тази социална и икономическа реалност. ЕИСК изразява съгласие с анализа на ЕП и одобрява заключенията от него, като същевременно припомня редица свои становища (6).

| 2.3 | ЕИСК приветства предложението на Комисията за регламент с общи разпоредби относно структурните фондове и придружаващите го работни документи на службите на Комисията (7), както и съобщението относно Европейското партньорство за иновациите в селското стопанство (8): тези текстове съдържат интересни елементи, които дават надежда, че институциите ще обърнат повече внимание на въпросите, свързани с равенството между половете и се надява те да бъдат последвани от подходящи решения на Съвета. |
| --- | --- |

2.3

ЕИСК приветства предложението на Комисията за регламент с общи разпоредби относно структурните фондове и придружаващите го работни документи на службите на Комисията (7), както и съобщението относно Европейското партньорство за иновациите в селското стопанство (8): тези текстове съдържат интересни елементи, които дават надежда, че институциите ще обърнат повече внимание на въпросите, свързани с равенството между половете и се надява те да бъдат последвани от подходящи решения на Съвета.

| 2.4 | ЕИСК приветства изрично дейността на организациите на жените в селските райони и на подобни на тях мрежи в редица държави членки. Някои от тях са самостоятелни, други са част от сдруженията на селскостопанските производители. Съществуват и младежки организации в селските райони, които се ангажират в значителна степен в полза на равенството на половете. По този начин много жени получават квалификация и биват мотивирани да се ангажират още по-силно в предприемачество, в социалната област, в професионални организации и в политиката. Освен това те имат значителен принос за постигнатия досега напредък – например по отношение на социалното осигуряване на семействата на селскостопанските производители. В някои сдружения на селскостопански производители, в които досега традиционно са доминирали мъжете, днес активна роля и значително влияние имат жените (9). Такива примери следва да бъдат образец за всички държави членки. |
| --- | --- |

2.4

ЕИСК приветства изрично дейността на организациите на жените в селските райони и на подобни на тях мрежи в редица държави членки. Някои от тях са самостоятелни, други са част от сдруженията на селскостопанските производители. Съществуват и младежки организации в селските райони, които се ангажират в значителна степен в полза на равенството на половете. По този начин много жени получават квалификация и биват мотивирани да се ангажират още по-силно в предприемачество, в социалната област, в професионални организации и в политиката. Освен това те имат значителен принос за постигнатия досега напредък – например по отношение на социалното осигуряване на семействата на селскостопанските производители. В някои сдружения на селскостопански производители, в които досега традиционно са доминирали мъжете, днес активна роля и значително влияние имат жените (9). Такива примери следва да бъдат образец за всички държави членки.

| 2.5 | Това становище има за цел да набележи, успоредно с цитираните документи, някои политики и мерки, които могат да помогнат на жените да разгърнат своя потенциал на работнички и предприемачки, като възприема новаторски подход, благоприятстващ устойчивото развитие и качествените работни места. По-доброто определяне на потребностите и нуждите на заетостта и женското предприемачество в земеделието и селските райони може да подобри производството, да го направи по-квалифицирано, да даде стратегически размах, да го разнообрази и създаде по-голяма съгласуваност между ОСП и политиките за развитие на селските райони и териториалното сближаване. |
| --- | --- |

2.5

Това становище има за цел да набележи, успоредно с цитираните документи, някои политики и мерки, които могат да помогнат на жените да разгърнат своя потенциал на работнички и предприемачки, като възприема новаторски подход, благоприятстващ устойчивото развитие и качествените работни места. По-доброто определяне на потребностите и нуждите на заетостта и женското предприемачество в земеделието и селските райони може да подобри производството, да го направи по-квалифицирано, да даде стратегически размах, да го разнообрази и създаде по-голяма съгласуваност между ОСП и политиките за развитие на селските райони и териториалното сближаване.

3.   Данни и критерии за прочит

| 3.1 | Последователните реформи на ОСП размиха границата между понятията селскостопанска икономика, селска икономика и управление/утвърждаване на стойността на територията. Това поставя анализа на проблемите, пред които са изправени жените, в по-широка перспектива (10), но и поражда по-голяма необходимост от точни качествени данни, разпределени по категории, като се задълбочат усилията, които Евростат вече полага. Според Резолюцията на ЕП от 2011 г. „редовно работещите в селското стопанство“ са 26,7 млн., от които 42 % (т.е. 11,2 милиона) са жени, като това включва всички селскостопански и селски дейности, свързани с извършване на някаква работа (която често обаче не е нито единствената, нито основната им дейност), докато Евростат измерва заетостта в селското стопанство на базата на годишни работни единици (AWU – Annual Working Units), което намалява общия брой на работещите през 2010 г. в селскостопанския сектор мъже и жени, независимо от статута им, на 11,1 милиона (за земеделието, горското стопанство, лова и риболова) и, следователно, на женската заетост - на около 4,7 милиона (11). |
| --- | --- |

3.1

Последователните реформи на ОСП размиха границата между понятията селскостопанска икономика, селска икономика и управление/утвърждаване на стойността на територията. Това поставя анализа на проблемите, пред които са изправени жените, в по-широка перспектива (10), но и поражда по-голяма необходимост от точни качествени данни, разпределени по категории, като се задълбочат усилията, които Евростат вече полага. Според Резолюцията на ЕП от 2011 г. „редовно работещите в селското стопанство“ са 26,7 млн., от които 42 % (т.е. 11,2 милиона) са жени, като това включва всички селскостопански и селски дейности, свързани с извършване на някаква работа (която често обаче не е нито единствената, нито основната им дейност), докато Евростат измерва заетостта в селското стопанство на базата на годишни работни единици (AWU – Annual Working Units), което намалява общия брой на работещите през 2010 г. в селскостопанския сектор мъже и жени, независимо от статута им, на 11,1 милиона (за земеделието, горското стопанство, лова и риболова) и, следователно, на женската заетост - на около 4,7 милиона (11).

| 3.2 | Това позоваване на статистическата методология има за цел да покаже, че проблемът не се отнася до количествени критерии, а до стратегическото значение на селскостопанските и селските райони в тяхното взаимодействие с градските и крайградските райони и тяхното устойчиво развитие (екологично и социално). Следователно положението на жените в селското стопанство и селските райони ще се разглежда от двойна гледна точка: високо равнище на европейските производствени стандарти и потенциала на жените, който може да бъде разгърнат с ограничени ресурси, но използвани ефективно и целенасочено. Ще се има предвид, че все още сме в период на тежка криза, която причинява трудности, но и създава възможности за жените, живеещи и работещи в селските и селскостопанските райони. |
| --- | --- |

3.2

Това позоваване на статистическата методология има за цел да покаже, че проблемът не се отнася до количествени критерии, а до стратегическото значение на селскостопанските и селските райони в тяхното взаимодействие с градските и крайградските райони и тяхното устойчиво развитие (екологично и социално). Следователно положението на жените в селското стопанство и селските райони ще се разглежда от двойна гледна точка: високо равнище на европейските производствени стандарти и потенциала на жените, който може да бъде разгърнат с ограничени ресурси, но използвани ефективно и целенасочено. Ще се има предвид, че все още сме в период на тежка криза, която причинява трудности, но и създава възможности за жените, живеещи и работещи в селските и селскостопанските райони.

4.   Селскостопанската и селската икономика и последиците от кризата

| 4.1 | Наскоро проведени проучвания на ситуацията в селскостопанските и селските райони показват, че след спад в производството и заетостта, дължащ се на спад в потреблението и износа, секторът се връща към растеж и доходите нарастват. Вътрешният пазар по-специално показва известно предпочитание към качество и устойчивост: например купуването на местни (разпространение на „0 км“ или къса верига (12)) и/или биологични продукти се възприема положително от потребителите. |
| --- | --- |

4.1

Наскоро проведени проучвания на ситуацията в селскостопанските и селските райони показват, че след спад в производството и заетостта, дължащ се на спад в потреблението и износа, секторът се връща към растеж и доходите нарастват. Вътрешният пазар по-специално показва известно предпочитание към качество и устойчивост: например купуването на местни (разпространение на „0 км“ или къса верига (12)) и/или биологични продукти се възприема положително от потребителите.

| 4.2 | По отношение на заетостта, между 2007 и 2008 г. са изгубени около 900 хиляди работни места в селското стопанство, а между 2008 и 2009 г., балансът е бил - 200 000 AWU (13). Отрицателната тенденция в заетостта би могла да се стабилизира около стойности, които отразяват естествен спад в заетостта, дължащ се на рационализация на предприятията, при която неквалифицираната работна ръка намалява в полза на по-квалифицираната. |
| --- | --- |

4.2

По отношение на заетостта, между 2007 и 2008 г. са изгубени около 900 хиляди работни места в селското стопанство, а между 2008 и 2009 г., балансът е бил - 200 000 AWU (13). Отрицателната тенденция в заетостта би могла да се стабилизира около стойности, които отразяват естествен спад в заетостта, дължащ се на рационализация на предприятията, при която неквалифицираната работна ръка намалява в полза на по-квалифицираната.

| 4.3 | Въпреки тези вдъхващи надежда елементи, със сигурност не сме излезли от кризата, не се е подобрило и положението на жените: голяма част от селскостопанските предприятия продължават да използват неофициално женския труд, който и без това е поставен в неблагоприятно положение, както по отношение на пълното работно време (26 % от жените в сравнение с 52 % от мъжете), така и на непълното (9,7 % от мъжете в сравнение с 11,8 % от жените (14)). Тези данни не обхващат сезонната работа (в която броят на заетите е голям, като само малък процент от тях работят на безсрочен трудов договор), неофициалната и незаконно наетата работна ръка, т.е. обширна, невидима и неохарактеризирана в количествено отношение сфера, по отношение на която трябва да се вземат мерки чрез насърчаване на декларирането на недекларирания труд, и, в рамките на възможното, стабилизиране на женския труд. |
| --- | --- |

4.3

Въпреки тези вдъхващи надежда елементи, със сигурност не сме излезли от кризата, не се е подобрило и положението на жените: голяма част от селскостопанските предприятия продължават да използват неофициално женския труд, който и без това е поставен в неблагоприятно положение, както по отношение на пълното работно време (26 % от жените в сравнение с 52 % от мъжете), така и на непълното (9,7 % от мъжете в сравнение с 11,8 % от жените (14)). Тези данни не обхващат сезонната работа (в която броят на заетите е голям, като само малък процент от тях работят на безсрочен трудов договор), неофициалната и незаконно наетата работна ръка, т.е. обширна, невидима и неохарактеризирана в количествено отношение сфера, по отношение на която трябва да се вземат мерки чрез насърчаване на декларирането на недекларирания труд, и, в рамките на възможното, стабилизиране на женския труд.

| 4.3.1 | Много тревожно е положението на имигрантките (както от Общността, така и извън нея), които често са лишени от най-елементарните права, като се започне със закъснялото изплащане на заплатите или необоснованото и неоправданото им намаляване. Тази ситуация се влоши от началото на кризата и не може да бъде оправдана с трудното предоставяне на заеми на малките земеделски стопанства и предприятия за преработка; има много случаи на работнички, на които се е наложило да се върнат в страната си на произход, без трудът им да е бил заплатен, или които са станали жертва на експлоататори, престъпници и търговци на работна ръка, които, за съжаление, все още не са наказуеми в някои държави членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.1

Много тревожно е положението на имигрантките (както от Общността, така и извън нея), които често са лишени от най-елементарните права, като се започне със закъснялото изплащане на заплатите или необоснованото и неоправданото им намаляване. Тази ситуация се влоши от началото на кризата и не може да бъде оправдана с трудното предоставяне на заеми на малките земеделски стопанства и предприятия за преработка; има много случаи на работнички, на които се е наложило да се върнат в страната си на произход, без трудът им да е бил заплатен, или които са станали жертва на експлоататори, престъпници и търговци на работна ръка, които, за съжаление, все още не са наказуеми в някои държави членки на ЕС.

| 4.3.2 | Пространствената разпръснатост на земеделските стопанства и малките размери на много от тях усложняват контрола върху коректността на трудовите отношения. Въпреки това едно внимателно управление от страна на местните власти, заедно със социалните партньори и организациите на гражданското общество, може да бъде отправна точка в борбата с нередностите и престъпността, като гарантира права и сигурност за всички. |
| --- | --- |

4.3.2

Пространствената разпръснатост на земеделските стопанства и малките размери на много от тях усложняват контрола върху коректността на трудовите отношения. Въпреки това едно внимателно управление от страна на местните власти, заедно със социалните партньори и организациите на гражданското общество, може да бъде отправна точка в борбата с нередностите и престъпността, като гарантира права и сигурност за всички.

5.   За подобряване живота и труда на жените в селскостопанските и селските райони ...

| 5.1 | Качественото измерение на селскостопанското производство е важен аспект на труда на жените, както като производители, така и като неплатени семейни работници и потребители, индивиди, които предават традициите, креативността и автентичните модели на поведение. За да се извлече полза от тази ситуация, е необходимо на територията да се вземат съгласувани решения. |
| --- | --- |

5.1

Качественото измерение на селскостопанското производство е важен аспект на труда на жените, както като производители, така и като неплатени семейни работници и потребители, индивиди, които предават традициите, креативността и автентичните модели на поведение. За да се извлече полза от тази ситуация, е необходимо на територията да се вземат съгласувани решения.

| 5.2 | При разработването и прилагането на усъвършенствани техники за производство, професионалната ориентация и обучението трябва да се опират на взаимодействието на изследователските центрове и университетите със селските райони, като проучванията на нуждите на жените и анализа на техния потенциал. |
| --- | --- |

5.2

При разработването и прилагането на усъвършенствани техники за производство, професионалната ориентация и обучението трябва да се опират на взаимодействието на изследователските центрове и университетите със селските райони, като проучванията на нуждите на жените и анализа на техния потенциал.

| 5.3 | Често се смята, че всеки проблем на подобряване на качеството и насърчаване на конкурентоспособността може да бъде решен чрез някакъв вид обучение. Това може да доведе по-скоро до количествено, отколкото до качествено и целенасочено увеличение на предлагането на обучения, което често не отговаря адекватно нито на реалните потребности на икономиката и съответните социални участници, нито на стратегията за устойчиво развитие. За да се развива, селскостопанският сектор се нуждае от подготвени работнички и предприемачки, но обучението само по себе си не е достатъчно, за да промени веднага работата, дейността и живота, ако липсват съоръжения и услуги и ако не се създават устойчиви и качествени работни места. |
| --- | --- |

5.3

Често се смята, че всеки проблем на подобряване на качеството и насърчаване на конкурентоспособността може да бъде решен чрез някакъв вид обучение. Това може да доведе по-скоро до количествено, отколкото до качествено и целенасочено увеличение на предлагането на обучения, което често не отговаря адекватно нито на реалните потребности на икономиката и съответните социални участници, нито на стратегията за устойчиво развитие. За да се развива, селскостопанският сектор се нуждае от подготвени работнички и предприемачки, но обучението само по себе си не е достатъчно, за да промени веднага работата, дейността и живота, ако липсват съоръжения и услуги и ако не се създават устойчиви и качествени работни места.

6.   ...и анализ на нуждите и потенциала на територията

| 6.1 | Всяка дейност за обучение, предоставяне на услуги или рационализация трябва да започва с анализ на конкретните условия и възможностите на жените, които живеят и работят в селскостопанска и селска среда. Това предполага внимателен анализ на територията, на потенциала и на очакванията на хората, който трябва да се провежда с активното участие на заинтересованите жени. Участието е динамичен процес, който обвързва с отговорност националните, регионалните и местните власти, но също така и социално-професионалните организации. Общият потенциал на дадена територия може да се повиши, ако се разгърне потенциалът на жените, които живеят там. Целеви и ефективни програми за развитие на иновациите, предприемачеството и женския труд могат да създадат работни места (особено за младите), като забавят, а понякога дори и преобърнат тенденцията на обезлюдяване на селските райони. |
| --- | --- |

6.1

Всяка дейност за обучение, предоставяне на услуги или рационализация трябва да започва с анализ на конкретните условия и възможностите на жените, които живеят и работят в селскостопанска и селска среда. Това предполага внимателен анализ на територията, на потенциала и на очакванията на хората, който трябва да се провежда с активното участие на заинтересованите жени. Участието е динамичен процес, който обвързва с отговорност националните, регионалните и местните власти, но също така и социално-професионалните организации. Общият потенциал на дадена територия може да се повиши, ако се разгърне потенциалът на жените, които живеят там. Целеви и ефективни програми за развитие на иновациите, предприемачеството и женския труд могат да създадат работни места (особено за младите), като забавят, а понякога дори и преобърнат тенденцията на обезлюдяване на селските райони.

| 6.1.1 | Университетите и територията трябва да си взаимодействат в анализа на този потенциал: изследователските центрове трябва да бъдат включени в проектирането и оценката на плановете за развитие. Това изисква осигуряване на ефективни връзки, чрез съвременни и достъпни ИКТ между университетите и жените за извършване на по-точни изследвания и изпитването им на място (15). |
| --- | --- |

6.1.1

Университетите и територията трябва да си взаимодействат в анализа на този потенциал: изследователските центрове трябва да бъдат включени в проектирането и оценката на плановете за развитие. Това изисква осигуряване на ефективни връзки, чрез съвременни и достъпни ИКТ между университетите и жените за извършване на по-точни изследвания и изпитването им на място (15).

| 6.1.2 | Плановете за териториално развитие би трябвало да съдържат конкретни действия, насочени към обучение на работничките, неплатените семейни работнички и предприемачките, като изтъкват способността им за адаптация, иновации, за предаване на знания и модели на поведение. Преминалите през обучение жени би трябвало да бъдат насърчавани да предават наученото на други жени чрез официални (кооперации, структури за участие в решенията на местните власти, групи за действие в рамките на развитието на селските райони и др.) и неофициални средства (дискусионни групи и групи за самостоятелно обучение, лекции в учебните заведения, радио- и телевизионни предавания, рубрики във вестниците, социални предприятия и др.). Необходимият стимул се изразява не само във финансови средства, но и в освобождаване на време за жените, благодарение на улеснения и добри местни услуги (платен отпуск, детски заведения, ефективен и безплатен транспорт (16), временно заместване в работата при полагане на грижи, селски детски градини и др.). |
| --- | --- |

6.1.2

Плановете за териториално развитие би трябвало да съдържат конкретни действия, насочени към обучение на работничките, неплатените семейни работнички и предприемачките, като изтъкват способността им за адаптация, иновации, за предаване на знания и модели на поведение. Преминалите през обучение жени би трябвало да бъдат насърчавани да предават наученото на други жени чрез официални (кооперации, структури за участие в решенията на местните власти, групи за действие в рамките на развитието на селските райони и др.) и неофициални средства (дискусионни групи и групи за самостоятелно обучение, лекции в учебните заведения, радио- и телевизионни предавания, рубрики във вестниците, социални предприятия и др.). Необходимият стимул се изразява не само във финансови средства, но и в освобождаване на време за жените, благодарение на улеснения и добри местни услуги (платен отпуск, детски заведения, ефективен и безплатен транспорт (16), временно заместване в работата при полагане на грижи, селски детски градини и др.).

| 6.2 | Предпоставка за това е ефективното, бързо (широколентово) и евтино интернет покритие, предвид факта, че в цели държави от ЕС по-малко от 60 % от домовете са свързани към мрежата. По-широкото използване на ИКТ може също така да улесни дистанционното обучение, комуникацията между отдалечени части от територията и представлява стимул за общуване с жените от селските райони на други страни, като събужда и интерес за изучаване на чужди езици и обмяна на опит. |
| --- | --- |

6.2

Предпоставка за това е ефективното, бързо (широколентово) и евтино интернет покритие, предвид факта, че в цели държави от ЕС по-малко от 60 % от домовете са свързани към мрежата. По-широкото използване на ИКТ може също така да улесни дистанционното обучение, комуникацията между отдалечени части от територията и представлява стимул за общуване с жените от селските райони на други страни, като събужда и интерес за изучаване на чужди езици и обмяна на опит.

| 6.2.1 | Освен това ИКТ улесняват създаването на мрежи на предприемачки, неплатени семейни работнички и обикновени работнички, които, стимулирани от присъствието на мигрантки от страни извън ЕС, общуват и взаимодействат с жени от трети страни кандидатки. Това може да породи ползотворен обмен на опит, по-добро сътрудничество за развитие и дори още по-голяма търговска интеграция, както и да допринесе за решаването на предизвикателството, свързано с продоволствените доставки на световно равнище. |
| --- | --- |

6.2.1

Освен това ИКТ улесняват създаването на мрежи на предприемачки, неплатени семейни работнички и обикновени работнички, които, стимулирани от присъствието на мигрантки от страни извън ЕС, общуват и взаимодействат с жени от трети страни кандидатки. Това може да породи ползотворен обмен на опит, по-добро сътрудничество за развитие и дори още по-голяма търговска интеграция, както и да допринесе за решаването на предизвикателството, свързано с продоволствените доставки на световно равнище.

| 6.3 | Здравето на жените в селскостопанските и селските райони е приоритет. Ефективни здравни услуги, включително със съоръжения за дистанционна медицина и дистанционно диагностициране, и качествени медицински служби трябва да следят за здравето, безопасността и професионалните заболявания на работното място, и това също може да създаде работни места за квалифициран персонал. Тези услуги (особено за репродуктивното здраве и гинекологична превенция) би трябвало да бъдат безплатни; във всички случаи разходите винаги трябва да бъдат съизмерими със семейните доходи и разходи. Важен аспект е наличието на множество възрастни жени: в някои страни със силно селскостопанско и селско измерение, средната продължителност на живота на жените е много по-дълга от тази на мъжете, така че по-голямата част от женското население е над 60 години (17). За тези жени е от съществено значение наличието на медицински услуги, помощ и подкрепа, също и за да не задължават по-младите жени да поемат допълнителни семейни тежести. |
| --- | --- |

6.3

Здравето на жените в селскостопанските и селските райони е приоритет. Ефективни здравни услуги, включително със съоръжения за дистанционна медицина и дистанционно диагностициране, и качествени медицински служби трябва да следят за здравето, безопасността и професионалните заболявания на работното място, и това също може да създаде работни места за квалифициран персонал. Тези услуги (особено за репродуктивното здраве и гинекологична превенция) би трябвало да бъдат безплатни; във всички случаи разходите винаги трябва да бъдат съизмерими със семейните доходи и разходи. Важен аспект е наличието на множество възрастни жени: в някои страни със силно селскостопанско и селско измерение, средната продължителност на живота на жените е много по-дълга от тази на мъжете, така че по-голямата част от женското население е над 60 години (17). За тези жени е от съществено значение наличието на медицински услуги, помощ и подкрепа, също и за да не задължават по-младите жени да поемат допълнителни семейни тежести.

| 6.4 | Положението на жените неплатени семейни работнички продължава да се разглежда по много различен начин в отделните страни. Официално те не се признават за работнички, независимо че работят усилено в тази сфера, и в някои държави членки продължават да са лишени от каквито и да било здравни грижи и пенсия (с изключение на универсалната основна пенсия там, където социалната система предвижда такава). Необходими са инструменти за да се осигури покриването на осигуровките на тези жени чрез, например, специфични пенсионни фондове, популяризирани от социалните партньори или от териториалните органи. Би било целесъобразно също да се определи нормативна рамка за съсобствеността, евентуално чрез създаване на европейски статут на жената от земеделските и селските зони. |
| --- | --- |

6.4

Положението на жените неплатени семейни работнички продължава да се разглежда по много различен начин в отделните страни. Официално те не се признават за работнички, независимо че работят усилено в тази сфера, и в някои държави членки продължават да са лишени от каквито и да било здравни грижи и пенсия (с изключение на универсалната основна пенсия там, където социалната система предвижда такава). Необходими са инструменти за да се осигури покриването на осигуровките на тези жени чрез, например, специфични пенсионни фондове, популяризирани от социалните партньори или от териториалните органи. Би било целесъобразно също да се определи нормативна рамка за съсобствеността, евентуално чрез създаване на европейски статут на жената от земеделските и селските зони.

| 6.5 | Жените в качеството им на управителки на семейната икономика са главни действащи лица в рационалното използване на енергията и унищожаването на отпадъците. Разделно събиране на отпадъците и подходящи съоръжения за компостиране и трансформация (биомаса) могат да бъдат интегрирани с целите на икономията на енергия и положителните цикли на селскостопанското и биологичното производство, които на практика са самодостатъчни в енергиен план. Достъпът до новите екологосъобразни технологии за производството и ефективното използване на ресурсите би трябвало да бъдат улеснявани и да се ползват от специални стимули за предприятия и дейности, управлявани от жени. |
| --- | --- |

6.5

Жените в качеството им на управителки на семейната икономика са главни действащи лица в рационалното използване на енергията и унищожаването на отпадъците. Разделно събиране на отпадъците и подходящи съоръжения за компостиране и трансформация (биомаса) могат да бъдат интегрирани с целите на икономията на енергия и положителните цикли на селскостопанското и биологичното производство, които на практика са самодостатъчни в енергиен план. Достъпът до новите екологосъобразни технологии за производството и ефективното използване на ресурсите би трябвало да бъдат улеснявани и да се ползват от специални стимули за предприятия и дейности, управлявани от жени.

| 6.6 | В много страни по инициатива на групи от жени е натрупан положителен опит в областта на селския туризъм, по-специално в туризма с кооперативен характер, като са постигнати отлични управленчески резултати. Предвид нарастващия интерес към този вид туризъм, тези дейности следва да бъдат свързани в мрежа за обмен на най-добрите практики. |
| --- | --- |

6.6

В много страни по инициатива на групи от жени е натрупан положителен опит в областта на селския туризъм, по-специално в туризма с кооперативен характер, като са постигнати отлични управленчески резултати. Предвид нарастващия интерес към този вид туризъм, тези дейности следва да бъдат свързани в мрежа за обмен на най-добрите практики.

| 6.7 | За да допринася за устойчивото развитие и дейностите на жените (често упражнявани върху малки парцели), дистрибуцията трябва да бъде с високо качество, функционална и гъвкава: местните кооперации за дистрибуция, с ниски разходи, биха могли да улесняват продажбата на качествени местни продукти на по-достъпни цени. Организирането на специални прояви за популяризирането на такива продукти е доказало своята полезност. |
| --- | --- |

6.7

За да допринася за устойчивото развитие и дейностите на жените (често упражнявани върху малки парцели), дистрибуцията трябва да бъде с високо качество, функционална и гъвкава: местните кооперации за дистрибуция, с ниски разходи, биха могли да улесняват продажбата на качествени местни продукти на по-достъпни цени. Организирането на специални прояви за популяризирането на такива продукти е доказало своята полезност.

| 6.8 | Важно е да се изтъква стойността на занаятчийските и типичните производства, които постепенно се изгубват. Целенасочени действия за предоставяне на информация и извършване на маркетинг може да спомогнат за поддържането или създаването на дейности и работни места, като възпрепятстват напускането на селските райони и влошаването на качеството, причинени от масовия внос. Затова ефикасното взаимодействие на адекватни служби, технологии и транспорт, свързващи селските и селскостопанските райони с градските пазари е от съществено значение (18). |
| --- | --- |

6.8

Важно е да се изтъква стойността на занаятчийските и типичните производства, които постепенно се изгубват. Целенасочени действия за предоставяне на информация и извършване на маркетинг може да спомогнат за поддържането или създаването на дейности и работни места, като възпрепятстват напускането на селските райони и влошаването на качеството, причинени от масовия внос. Затова ефикасното взаимодействие на адекватни служби, технологии и транспорт, свързващи селските и селскостопанските райони с градските пазари е от съществено значение (18).

| 6.9 | Необходимо е да се подобри достъпът до кредити за създаване на селскостопански предприятия и кооперации, като се направи така, че традиционните банки (особено земеделските каси и местните спестовни каси) да носят отговорност, но също и чрез насърчаване на програми за микрокредитиране, предназначени предимно за жените. |
| --- | --- |

6.9

Необходимо е да се подобри достъпът до кредити за създаване на селскостопански предприятия и кооперации, като се направи така, че традиционните банки (особено земеделските каси и местните спестовни каси) да носят отговорност, но също и чрез насърчаване на програми за микрокредитиране, предназначени предимно за жените.

7.   Политиките на ЕС и участието на гражданското общество

| 7.1 | В очакване на приемането на предложението за регламент, съдържащ общите разпоредби на структурните фондове (19), припомняме, че в Регламента относно ЕЗФРСР се подчертава необходимостта да се използват ресурсите на Фонда за насърчаване на равенството между мъжете и жените и се предвижда информиране и участие на органите, ангажирани с постигането на тази цел (20). Новият общ регламент би могъл да бъде засилен чрез въвеждането на „ускорена процедура“ за жените, които създават селскостопанско или занаятчийско новаторско и устойчиво предприятие. Това би дало повече сила на гражданските организации, участващи в партньорството, посочено в член 6 от посочения нормативен текст, и би подобрило техния капацитет за даване на предложения. |
| --- | --- |

7.1

В очакване на приемането на предложението за регламент, съдържащ общите разпоредби на структурните фондове (19), припомняме, че в Регламента относно ЕЗФРСР се подчертава необходимостта да се използват ресурсите на Фонда за насърчаване на равенството между мъжете и жените и се предвижда информиране и участие на органите, ангажирани с постигането на тази цел (20). Новият общ регламент би могъл да бъде засилен чрез въвеждането на „ускорена процедура“ за жените, които създават селскостопанско или занаятчийско новаторско и устойчиво предприятие. Това би дало повече сила на гражданските организации, участващи в партньорството, посочено в член 6 от посочения нормативен текст, и би подобрило техния капацитет за даване на предложения.

| 7.2 | Що се отнася до предложението за общ регламент за фондовете, което вече е предмет на становище на ЕИСК (21), тук се потвърждава силна загриженост за последиците, до които обвързването с макроикономически условия (член 21) би могло да доведе по отношение на проектите, насочени към развитието на инициативи в полза на жените. ЕИСК отправя искане да се приемат конкретни нормативни мерки, за да не се допуска по-уязвимите социални субекти, в това число и жените, да бъдат засегнати пряко или непряко. |
| --- | --- |

7.2

Що се отнася до предложението за общ регламент за фондовете, което вече е предмет на становище на ЕИСК (21), тук се потвърждава силна загриженост за последиците, до които обвързването с макроикономически условия (член 21) би могло да доведе по отношение на проектите, насочени към развитието на инициативи в полза на жените. ЕИСК отправя искане да се приемат конкретни нормативни мерки, за да не се допуска по-уязвимите социални субекти, в това число и жените, да бъдат засегнати пряко или непряко.

| 7.3 | ЕИСК изразява желание, Комисията, освен вече разработения в посочените по-горе предложения ангажимент, по-своевременно да набелязва промените и нуждите на жените, като избягва най-вече закостенялостта в съдържанието и методологията на програмите за подобряване на положението на жените в селското стопанство и селските райони. |
| --- | --- |

7.3

ЕИСК изразява желание, Комисията, освен вече разработения в посочените по-горе предложения ангажимент, по-своевременно да набелязва промените и нуждите на жените, като избягва най-вече закостенялостта в съдържанието и методологията на програмите за подобряване на положението на жените в селското стопанство и селските райони.

| 7.4 | По-силното и по-добро участие на жените в развитието на селското стопанство и селските райони би трябвало редовно да бъде включвано в европейските програми за изследвания и развитие, обучение (Европейски социален фонд и не само той) и мобилност на работниците, както и, естествено, в прилагането на политиката на икономическо, социално и териториално сближаване. |
| --- | --- |

7.4

По-силното и по-добро участие на жените в развитието на селското стопанство и селските райони би трябвало редовно да бъде включвано в европейските програми за изследвания и развитие, обучение (Европейски социален фонд и не само той) и мобилност на работниците, както и, естествено, в прилагането на политиката на икономическо, социално и териториално сближаване.

| 7.5 | Разпоредби, програми и проекти, отнасящи се до прилагането на втория стълб, би трябвало да бъдат предмет на периодични проверки в рамките на процедурите по мониторинг на ОСП, за да се оцени тяхната ефективност в постигането на равни възможности и правилното използване на вложените средства. |
| --- | --- |

7.5

Разпоредби, програми и проекти, отнасящи се до прилагането на втория стълб, би трябвало да бъдат предмет на периодични проверки в рамките на процедурите по мониторинг на ОСП, за да се оцени тяхната ефективност в постигането на равни възможности и правилното използване на вложените средства.

| 7.6 | Трябва да се осигурят тематични подпрограми в областта на политиките за развитието на селските райони и по подходящ начин да се насърчава и разпространява опитът на програмата „Leader“. |
| --- | --- |

7.6

Трябва да се осигурят тематични подпрограми в областта на политиките за развитието на селските райони и по подходящ начин да се насърчава и разпространява опитът на програмата „Leader“.

| 7.7 | За да се разработят програми, в които приоритет да бъде разгръщането на потенциала на жените, е необходимо територията – в нейния физически административен и социологически смисъл – да бъде главно действащо лице в динамиката на участието. Организациите на социалните партньори и гражданското общество трябва съвместно и лично да носят отговорността за взетите решения и тяхното изпълнение. За да се направи това, те трябва също да покажат, че са в състояние конкретно и ефикасно да представляват нуждите на жените и да могат да ги интегрират на всички равнища на организациите, като се погрижат и за укрепване на техния капацитет. |
| --- | --- |

7.7

За да се разработят програми, в които приоритет да бъде разгръщането на потенциала на жените, е необходимо територията – в нейния физически административен и социологически смисъл – да бъде главно действащо лице в динамиката на участието. Организациите на социалните партньори и гражданското общество трябва съвместно и лично да носят отговорността за взетите решения и тяхното изпълнение. За да се направи това, те трябва също да покажат, че са в състояние конкретно и ефикасно да представляват нуждите на жените и да могат да ги интегрират на всички равнища на организациите, като се погрижат и за укрепване на техния капацитет.

| 7.7.1 | ЕИСК призовава всички организации, представени в него, да обръщат голямо внимание на жените, които работят и живеят в селскостопански и селски райони, да изразяват техните нужди и стремежи и редовно да ги включват в различните структури за хоризонтално и вертикално партньорство. |
| --- | --- |

7.7.1

ЕИСК призовава всички организации, представени в него, да обръщат голямо внимание на жените, които работят и живеят в селскостопански и селски райони, да изразяват техните нужди и стремежи и редовно да ги включват в различните структури за хоризонтално и вертикално партньорство.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Информационни и комуникационни технологии.

1

(2)  „Agriculture in the EU - Statistical and Economic Information“ („Селското стопанство в ЕС– статистическа и икономическа информация“) – доклад за 2010 г., март 2011 г.

2

(3)  Стр. 146, таблица 3.5.1.4. от посочения доклад.

3

(4)  Решение No. 2006/144/ЕО от 20 февруари 2006 г. (програмен период 2007-2013 г.) – ОВ L 55, 25.2.2006 г., стр. 20.

4

(5)  P7_TA(2011)0122.

5

(6)  Сред тях трябва да се припомнят становища CESE, ОВ C 256, 27.1.2007 г., стр. 144-149, CESE, ОВ C 317, 23.12.2009 г., стр. 49, CESE, ОВ C 347, 18.12.2010 г., стр. 4, CESE, ОВ C 376, 22.12.2011 г., CESE, ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 35-39, CESE, ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 116-129.

6

(7)  COM(2011) 615 final/2 и SWD 61 final, част 1 и 2.

7

(8)  COM(2012) 79 final.

8

(9)  Така например начело на Федерацията на шведските селскостопански производители (LRF) е жена – активна селскостопанска производителка.

9

(10)  92 % от европейската територия се счита за селска и на нея живеят около 56 % от населението, произвеждайки 45 % от добавената стойност в ЕС (данни от решението, посочено в параграф 2.1).

10

(11)  Комисията подготвя поредица от доклади и проучвания в тази област. ЕИСК се надява те да съдържат още по-точни качествени данни, представени в разбивка.

11

(12)  Да припомним конференцията „Local agriculture and short food supply chains“ (Местно селско стопанство и къси вериги на предлагане на храни) (Брюксел, 20.4.2012 г.)

12

(13)  Данни от Евростат.

13

(14)  Доклад за ОСП за 2010 г., таблица 3.5.1.4 (http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2010/table_en/index.htm).

14

(15)  Обширни селскостопански райони не разполагат с университетски изследователски структури. Интересно е тук да се припомни изборът за създаването на университета в Umeå (Швеция) в слабо развит селски район, който обаче се оживи отново, когато изследователският център започна да функционира с пълен капацитет.

15

(16)  В част 2 от вече цитирания в бележка под линия 7 работен документ на Комисията (SWD) се посочва, че жените използват обществения транспорт по-често от мъжете.

16

(17)  В Литва жените живеят средно 11 години повече от мъжете; в Латвия–10, в Полша, Румъния и Словакия – 8, в България, Чешката република, Португалия, Словения и Испания – 7.

17

(18)  Положението на занаятчийството в селските райони е подробно разгледано в становището CESE, ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 35-39.

18

(19)  COM(2011) 615 final/2.

19

(20)  Вж. Регламент 1698/2005 на Съвета, от 20 септември 2005 г. (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1–40), член 6, параграф 1, буква в); член 62, параграф 1, буква б); член 76, параграф 2, буква a).

20

(21)  CESE, ОВ С 191, 29.6.2012 г., стр. 30-37, параграф 3.3.3.

21

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отношенията ЕС—Молдова: Каква е ролята на организираното гражданско общество?“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/07

Докладчик: г-жа PICHENOT

На пленарната си сесия, проведена на 13 и 14 юли 2011 г., Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Отношенията ЕС—Молдова: Каква е ролята на организираното гражданско общество?“

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 143 гласа „за“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Осъзнавайки общия интерес от сближаване между Европейския съюз и Република Молдова, след посещението си там през март 2012 г., ЕИСК реши да предложи следните препоръки в настоящото становище, като има за цел:






  — | укрепване на ролята на гражданското общество, по-специално чрез създаване на Молдовски икономически, социален и екологичен съвет (МИСЕС); |
| --- | --- | --- |

1.1

Осъзнавайки общия интерес от сближаване между Европейския съюз и Република Молдова, след посещението си там през март 2012 г., ЕИСК реши да предложи следните препоръки в настоящото становище, като има за цел:

—

укрепване на ролята на гражданското общество, по-специално чрез създаване на Молдовски икономически, социален и екологичен съвет (МИСЕС);

| — | сключване на задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия (ЗВССТ), |
| --- | --- |

—

сключване на задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия (ЗВССТ),

| — | възстановяване на териториалната цялост на Молдова. |
| --- | --- |

—

възстановяване на териториалната цялост на Молдова.

| 1.2 | Като отправя своите препоръки към Комисията и Европейския парламент, Комитетът препоръчва да се постигне балансирано споразумение за свободна търговия, като се следи за участието на организациите на гражданското общество във всички фази на процеса. За постигане на ЗВССТ би било добре дейността на ГД „Търговия“ и ГД „Развитие“ да се съгласува с тази на ЕСВД. Комитетът препоръчва:






  — | да се провери надлежното участие на молдовските институции в текущите обществени консултации
   (1), публичните изслушвания и разискванията, предвидени за гражданското общество в рамките на оценката на въздействието на устойчивото развитие; |
| --- | --- | --- |

1.2

Като отправя своите препоръки към Комисията и Европейския парламент, Комитетът препоръчва да се постигне балансирано споразумение за свободна търговия, като се следи за участието на организациите на гражданското общество във всички фази на процеса. За постигане на ЗВССТ би било добре дейността на ГД „Търговия“ и ГД „Развитие“ да се съгласува с тази на ЕСВД. Комитетът препоръчва:

—

да се провери надлежното участие на молдовските институции в текущите обществени консултации
   (1), публичните изслушвания и разискванията, предвидени за гражданското общество в рамките на оценката на въздействието на устойчивото развитие;

| — | да се организира конференция за резултата от оценката на въздействието с молдовския парламент, ЕИСК и организираното гражданско общество на Молдова и да се продължи периодичното предоставяне на информация за съдържанието на преговорите с гражданското общество; |
| --- | --- |

—

да се организира конференция за резултата от оценката на въздействието с молдовския парламент, ЕИСК и организираното гражданско общество на Молдова и да се продължи периодичното предоставяне на информация за съдържанието на преговорите с гражданското общество;

| — | да се обърне внимание на установяването на социалното и екологичното въздействие, по-специално като се изхожда от наблюденията на доклада относно постигането на Целите на хилядолетието (2), за да се уточни частта относно устойчивото развитие в едно бъдещо споразумение; |
| --- | --- |

—

да се обърне внимание на установяването на социалното и екологичното въздействие, по-специално като се изхожда от наблюденията на доклада относно постигането на Целите на хилядолетието (2), за да се уточни частта относно устойчивото развитие в едно бъдещо споразумение;

| — | да се започне проучване на условията за реинтеграция на икономиката на Приднестровието в процеса на отваряне на търговията; |
| --- | --- |

—

да се започне проучване на условията за реинтеграция на икономиката на Приднестровието в процеса на отваряне на търговията;

| — | да се активизират усилията за обучение на взимащите решения от социално-професионалните среди и медиите, относно прилагането в практиката на достиженията на правото на ЕС в сферата на търговията; |
| --- | --- |

—

да се активизират усилията за обучение на взимащите решения от социално-професионалните среди и медиите, относно прилагането в практиката на достиженията на правото на ЕС в сферата на търговията;

| — | да се вземе под внимание необходимостта от техническа помощ за достигане на стандартите на достиженията на правото на ЕС, по-конкретно в областта на хранително-вкусовата промишленост; |
| --- | --- |

—

да се вземе под внимание необходимостта от техническа помощ за достигане на стандартите на достиженията на правото на ЕС, по-конкретно в областта на хранително-вкусовата промишленост;

| — | да се предвидят подходящи съпътстващи мерки с процедура за адаптиране, за да може да се извлекат всички възможни ползи от реалното включване в европейската икономика; и особено внимателно да се следи за сигурността на външните граници, като се включат партньорите, ползващи се от този вид споразумение; |
| --- | --- |

—

да се предвидят подходящи съпътстващи мерки с процедура за адаптиране, за да може да се извлекат всички възможни ползи от реалното включване в европейската икономика; и особено внимателно да се следи за сигурността на външните граници, като се включат партньорите, ползващи се от този вид споразумение;

| — | да се предвиди създаване на съвместен комитет за наблюдение на търговското споразумение и с подкрепата на Комитета да се подпомогне участието на гражданското общество в наблюдението на бъдещото ЗВССТ с финансиране в полза на структурирането на гражданското общество на Молдова; |
| --- | --- |

—

да се предвиди създаване на съвместен комитет за наблюдение на търговското споразумение и с подкрепата на Комитета да се подпомогне участието на гражданското общество в наблюдението на бъдещото ЗВССТ с финансиране в полза на структурирането на гражданското общество на Молдова;

| — | да се гарантира по-засилено участие на социалните партньори от Молдова в Източното партньорство и в дневния ред на 5-тата работна група „Социален диалог“ на Източното партньорство да се включат социалните условия на споразумението; |
| --- | --- |

—

да се гарантира по-засилено участие на социалните партньори от Молдова в Източното партньорство и в дневния ред на 5-тата работна група „Социален диалог“ на Източното партньорство да се включат социалните условия на споразумението;

| — | с подкрепата на ОССЕ, да се насърчат контактите с гражданското общество в Приднестровието, за да се осигури неговото участие в политиките на сближаване с ЕС. |
| --- | --- |

—

с подкрепата на ОССЕ, да се насърчат контактите с гражданското общество в Приднестровието, за да се осигури неговото участие в политиките на сближаване с ЕС.

| 1.3 | Като отправя своите препоръки към молдовските публични органи, Комитетът насърчава правителството и парламента:






  — | да информират широк кръг от обществени организации за развитието на сближаването с ЕС и да насърчават обществен дебат за сближаването с ЕС с участието на социалните партньори и сдруженията, защитаващи различни интереси (земеделски производители, потребители, природозащитници, жени, защитници на правата на човека...); |
| --- | --- | --- |

1.3

Като отправя своите препоръки към молдовските публични органи, Комитетът насърчава правителството и парламента:

—

да информират широк кръг от обществени организации за развитието на сближаването с ЕС и да насърчават обществен дебат за сближаването с ЕС с участието на социалните партньори и сдруженията, защитаващи различни интереси (земеделски производители, потребители, природозащитници, жени, защитници на правата на човека...);

| — | да проявяват постоянство в споделянето на информация със социалните и професионалните участници в Министерството по европейските въпроси и да поддържат ролята на наблюдател на Националния съвет за участие (НСУ) към правителството; |
| --- | --- |

—

да проявяват постоянство в споделянето на информация със социалните и професионалните участници в Министерството по европейските въпроси и да поддържат ролята на наблюдател на Националния съвет за участие (НСУ) към правителството;

| — | да създадат Молдовски икономически, социален и екологичен съвет (МИСЕС) въз основа на съществуващия опит в ЕС или в рамките на политиката на съседство; |
| --- | --- |

—

да създадат Молдовски икономически, социален и екологичен съвет (МИСЕС) въз основа на съществуващия опит в ЕС или в рамките на политиката на съседство;

| — | да осигурят участието на заинтересованите страни в разработването на споразумения с ЕС в областта на енергетиката и научните изследвания; |
| --- | --- |

—

да осигурят участието на заинтересованите страни в разработването на споразумения с ЕС в областта на енергетиката и научните изследвания;

| — | да укрепят социалния диалог и да следят за въвеждането на Социалната харта на Съвета на Европа, по-специално като оттеглят резервите и като приемат протокола относно механизма за подаване на колективни жалби; |
| --- | --- |

—

да укрепят социалния диалог и да следят за въвеждането на Социалната харта на Съвета на Европа, по-специално като оттеглят резервите и като приемат протокола относно механизма за подаване на колективни жалби;

| — | да дадат най-висок приоритет на включването на младите хора и жените в пазара на труда; |
| --- | --- |

—

да дадат най-висок приоритет на включването на младите хора и жените в пазара на труда;

| — | да допринесат за ефективността на механизмите за борба с корупцията. |
| --- | --- |

—

да допринесат за ефективността на механизмите за борба с корупцията.

| 1.4 | Като отправя своите препоръки към молдовските организации на гражданското общество, Комитетът изразява желание за развитие на своите отношения с молдовското гражданско общество в рамките на Източното партньорство. Той представя на гражданското общество следните предложения, които е готов да изложи и обсъди в Молдова на конференция за конкретизиране на частта „Контакти между народите“ на партньорството. Освен създаването на МИСЕС ЕИСК препоръчва на социалните партньори и партньорите от гражданското общество:






  — | да се сближават с големите европейски платформи от различни сектори, като платформата за борба с бедността или работодателските организации от различните държави членки, както и чрез статута на наблюдател в рамките на Европейската конфедерация на профсъюзите; |
| --- | --- | --- |

1.4

Като отправя своите препоръки към молдовските организации на гражданското общество, Комитетът изразява желание за развитие на своите отношения с молдовското гражданско общество в рамките на Източното партньорство. Той представя на гражданското общество следните предложения, които е готов да изложи и обсъди в Молдова на конференция за конкретизиране на частта „Контакти между народите“ на партньорството. Освен създаването на МИСЕС ЕИСК препоръчва на социалните партньори и партньорите от гражданското общество:

—

да се сближават с големите европейски платформи от различни сектори, като платформата за борба с бедността или работодателските организации от различните държави членки, както и чрез статута на наблюдател в рамките на Европейската конфедерация на профсъюзите;

| — | да укрепят звеното за наблюдение към профсъюзните и работодателските организации и към Националната комисия за колективните договори по отношение на европейските въпроси; |
| --- | --- |

—

да укрепят звеното за наблюдение към профсъюзните и работодателските организации и към Националната комисия за колективните договори по отношение на европейските въпроси;

| — | да развиват социалния диалог при спазване на конвенциите на МОТ и на Социалната харта на Съвета на Европа; |
| --- | --- |

—

да развиват социалния диалог при спазване на конвенциите на МОТ и на Социалната харта на Съвета на Европа;

| — | да дадат тласък на гражданския диалог с оглед на проследяването на ЗВССТ; |
| --- | --- |

—

да дадат тласък на гражданския диалог с оглед на проследяването на ЗВССТ;

| — | да развиват опита в прилагането на екологични подходи, като намаляването на парниковите газове, анализа на жизнения цикъл, въглеродния отпечатък или екосистемните услуги. |
| --- | --- |

—

да развиват опита в прилагането на екологични подходи, като намаляването на парниковите газове, анализа на жизнения цикъл, въглеродния отпечатък или екосистемните услуги.

2.   Молдовското гражданско общество в сближаването с Европа и Източното партньорство

| 2.1 | Молдовското гражданско общество вече участва в политиката на сближаване с ЕС чрез определени съществуващи механизми. Създаден през януари 2011 г., НСУ е консултативен орган с 30 членове, който работи съвместно с правителството, като към парламента съществува и друга консултативна инстанция. Националната конвенция за европейска интеграция, основана през ноември 2010 г., обединява няколко организации с цел представяне на предложения и разпространение на информация относно процеса на европейска интеграция, за да се даде възможност за пряк и открит диалог със заинтересованите страни. Освен това на национално равнище са създадени няколко тематични платформи на организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.1

Молдовското гражданско общество вече участва в политиката на сближаване с ЕС чрез определени съществуващи механизми. Създаден през януари 2011 г., НСУ е консултативен орган с 30 членове, който работи съвместно с правителството, като към парламента съществува и друга консултативна инстанция. Националната конвенция за европейска интеграция, основана през ноември 2010 г., обединява няколко организации с цел представяне на предложения и разпространение на информация относно процеса на европейска интеграция, за да се даде възможност за пряк и открит диалог със заинтересованите страни. Освен това на национално равнище са създадени няколко тематични платформи на организации на гражданското общество.

| 2.2 | Молдовски организации участват в различни групи на форума на гражданското общество в Източното партньорство: демокрация, права на човека, добро управление и стабилност; общи препоръки; околна среда, енергетика и изменение на климата; контакти между хората. ЕИСК изразява желание да насърчи развитието на 5-ата работна група относно социалния диалог, занимаваща се също и с икономическите и социалните въпроси (3). |
| --- | --- |

2.2

Молдовски организации участват в различни групи на форума на гражданското общество в Източното партньорство: демокрация, права на човека, добро управление и стабилност; общи препоръки; околна среда, енергетика и изменение на климата; контакти между хората. ЕИСК изразява желание да насърчи развитието на 5-ата работна група относно социалния диалог, занимаваща се също и с икономическите и социалните въпроси (3).

| 2.3 | Социалните партньори играят ключова роля в сближаването между ЕС и Молдова. Независимостта на профсъюзните организации е призната от конституцията, а Законът за профсъюзите от юли 2000 г. гарантира синдикалната свобода, колективното договаряне и защита на синдикалното имущество. Състоянието на профсъюзите се е променило значително през последните години: двата съществуващи профсъюза, Конфедерация на профсъюзите на Република Молдова (КПРМ) и „Солидаритате“, се обединиха в единна профсъюзна централа: Национална конфедерация на профсъюзите на Молдова (НКПМ). С присъединяването си към Международната профсъюзна организация, НКПМ се включи в международните дейности и заседания. Тя би могла да поиска статут на наблюдател в рамките на Европейската конфедерация на профсъюзите. |
| --- | --- |

2.3

Социалните партньори играят ключова роля в сближаването между ЕС и Молдова. Независимостта на профсъюзните организации е призната от конституцията, а Законът за профсъюзите от юли 2000 г. гарантира синдикалната свобода, колективното договаряне и защита на синдикалното имущество. Състоянието на профсъюзите се е променило значително през последните години: двата съществуващи профсъюза, Конфедерация на профсъюзите на Република Молдова (КПРМ) и „Солидаритате“, се обединиха в единна профсъюзна централа: Национална конфедерация на профсъюзите на Молдова (НКПМ). С присъединяването си към Международната профсъюзна организация, НКПМ се включи в международните дейности и заседания. Тя би могла да поиска статут на наблюдател в рамките на Европейската конфедерация на профсъюзите.

| 2.3.1 | Най-представителната работодателска организация е Националната работодателска конфедерация на Молдова, която е основана през 1996 г., състои се от 32 членове и се определя като неполитическа и независима. Националната агенция по заетостта на работната сила ръководи проекта „Партньорство за мобилност“ между ЕС и Молдова, за да може интеграцията на молдовския пазар на труда да се осъществи безпроблемно. Работодателските организации участват в тази интеграция, като изпълняват решенията на проекта на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

2.3.1

Най-представителната работодателска организация е Националната работодателска конфедерация на Молдова, която е основана през 1996 г., състои се от 32 членове и се определя като неполитическа и независима. Националната агенция по заетостта на работната сила ръководи проекта „Партньорство за мобилност“ между ЕС и Молдова, за да може интеграцията на молдовския пазар на труда да се осъществи безпроблемно. Работодателските организации участват в тази интеграция, като изпълняват решенията на проекта на местно и регионално равнище.

| 2.3.2 | Следователно би било полезно да се засилят информационните звена на социалните партньори, които работят по въпросите на ЗВССТ в сътрудничество с колегите си от Европа или от държавите членки. |
| --- | --- |

2.3.2

Следователно би било полезно да се засилят информационните звена на социалните партньори, които работят по въпросите на ЗВССТ в сътрудничество с колегите си от Европа или от държавите членки.

| 2.4 | Положението на определени категории от населението, най-вече в селските райони, остава нестабилно. Влошаването на социалното положение е най-вече в ущърб на жените: висока безработица, деквалифициране, понижаване на заплатите, сезонна заетост или недостатъчни социални помощи. Жените имат сходни права с тези на мъжете, но са по-уязвими на пазара на труда. Освен това едва 14 % от молдовските предприемачи са жени. Най-голямата част от хората, които живеят под прага на бедността, са в селските райони (4), а делът на бедните в селските райони се е увеличил през 2009 г. Децата в Молдова са изправени пред сериозни проблеми: тревога будят липсата на постоянно жилище, детският труд, трафикът на хора и проституцията. Широко разпространено остава явлението „социални сираци“, тоест деца, дадени от своите родители в сиропиталища поради бедност. |
| --- | --- |

2.4

Положението на определени категории от населението, най-вече в селските райони, остава нестабилно. Влошаването на социалното положение е най-вече в ущърб на жените: висока безработица, деквалифициране, понижаване на заплатите, сезонна заетост или недостатъчни социални помощи. Жените имат сходни права с тези на мъжете, но са по-уязвими на пазара на труда. Освен това едва 14 % от молдовските предприемачи са жени. Най-голямата част от хората, които живеят под прага на бедността, са в селските райони (4), а делът на бедните в селските райони се е увеличил през 2009 г. Децата в Молдова са изправени пред сериозни проблеми: тревога будят липсата на постоянно жилище, детският труд, трафикът на хора и проституцията. Широко разпространено остава явлението „социални сираци“, тоест деца, дадени от своите родители в сиропиталища поради бедност.

| 2.5 | Функционирането на медиите се е подобрило през последните години. В края на октомври 2010 г., с помощта на ЕС и на Съвета на Европа, Съветът за координиране на аудио-визуалните средства прие нова методология за наблюдение на отразяването на политиката в средствата за масова информация. Освен това през 2010 г. се появиха два нови телевизионни канала (Jurnal TV и Publika TV), както и четири нови радиостанции (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Обучението на журналистите по европейските въпроси следва да бъде приоритет. Напредъкът в областта на свободата на словото ще позволи на гражданите и стопанската общност, включително земеделските производители, да бъдат по-добре информирани за предизвикателствата на сближаването. |
| --- | --- |

2.5

Функционирането на медиите се е подобрило през последните години. В края на октомври 2010 г., с помощта на ЕС и на Съвета на Европа, Съветът за координиране на аудио-визуалните средства прие нова методология за наблюдение на отразяването на политиката в средствата за масова информация. Освен това през 2010 г. се появиха два нови телевизионни канала (Jurnal TV и Publika TV), както и четири нови радиостанции (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Обучението на журналистите по европейските въпроси следва да бъде приоритет. Напредъкът в областта на свободата на словото ще позволи на гражданите и стопанската общност, включително земеделските производители, да бъдат по-добре информирани за предизвикателствата на сближаването.

| 2.6 | Въпреки безспорния напредък, гражданското общество все още среща сериозни организационни трудности. Все още съществува териториално неравенство: неправителственият сектор е активен в големите центрове: Кишинев, Balti, Cahul и Ungheni, но е слабо активен в останалите обширни територии на страната. От друга страна, профсъюзите имат по-добро териториално покритие. В резултат от продължаващото разделение, сътрудничеството е все още доста ограничено между двата бряга на Днестър. Освен това НПО зависят в доста голяма степен от няколко външни дарители, което може да навреди на тяхната независимост и устойчивост. Накрая, дори да са качествени, експертните мрежи разполагат с прекалено ограничен кръг от специалисти, като списъкът на големите НПО в региона не се е променил много през последните години. |
| --- | --- |

2.6

Въпреки безспорния напредък, гражданското общество все още среща сериозни организационни трудности. Все още съществува териториално неравенство: неправителственият сектор е активен в големите центрове: Кишинев, Balti, Cahul и Ungheni, но е слабо активен в останалите обширни територии на страната. От друга страна, профсъюзите имат по-добро териториално покритие. В резултат от продължаващото разделение, сътрудничеството е все още доста ограничено между двата бряга на Днестър. Освен това НПО зависят в доста голяма степен от няколко външни дарители, което може да навреди на тяхната независимост и устойчивост. Накрая, дори да са качествени, експертните мрежи разполагат с прекалено ограничен кръг от специалисти, като списъкът на големите НПО в региона не се е променил много през последните години.

3.   Гражданското общество и новото задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия (ЗВССТ)

| 3.1 | Подготовката на ЗВССТ между ЕС и Молдова засяга стоките, услугите и инвестициите, но сложността и задълбочеността му води до въвеждане и ефективно прилагане на достиженията на правото на ЕС в сферата на търговията. Споразумението предполага подходяща подкрепа и значителни реформи. В действителност, молдовската икономика страда от липса на конкурентоспособност, която се дължи на различни фактори: слаба транспортната инфраструктура (особено пътна), малък вътрешен пазар, недостатъчно иновативна среда, хронична нестабилност на политиките, труден достъп до финансиране и корупция. Износът вече не е насочен единствено към пазарите на страните от бившия Съветски съюз. Преориентирането на външната търговия към Европа е напълно реално: почти половината от изнасяните стоки са насочени в това направление. Това е резултат от увеличението на дела на текстилния сектор в износа (от 10 % през 1999 г. до 22,7 % през 2008 г.) (5), което се дължи на ниската цена на квалифицирана работна ръка. |
| --- | --- |

3.1

Подготовката на ЗВССТ между ЕС и Молдова засяга стоките, услугите и инвестициите, но сложността и задълбочеността му води до въвеждане и ефективно прилагане на достиженията на правото на ЕС в сферата на търговията. Споразумението предполага подходяща подкрепа и значителни реформи. В действителност, молдовската икономика страда от липса на конкурентоспособност, която се дължи на различни фактори: слаба транспортната инфраструктура (особено пътна), малък вътрешен пазар, недостатъчно иновативна среда, хронична нестабилност на политиките, труден достъп до финансиране и корупция. Износът вече не е насочен единствено към пазарите на страните от бившия Съветски съюз. Преориентирането на външната търговия към Европа е напълно реално: почти половината от изнасяните стоки са насочени в това направление. Това е резултат от увеличението на дела на текстилния сектор в износа (от 10 % през 1999 г. до 22,7 % през 2008 г.) (5), което се дължи на ниската цена на квалифицирана работна ръка.

| 3.2 | Извършва се оценка на въздействието по отношение на устойчивото развитие, съвпадаща с началото на преговорите, и тя би трябвало до септември 2012 г. да предостави информация относно положителните и отрицателните последици на такова отваряне на търговията (6). В спецификациите на консултанта (7) ЕИСК трябва да бъде консултиран относно предизвикателствата на тези преговори, както и относно приноса на обществените консултации. Освен това Комитетът ще обърне особено внимание на „документа за позицията“, който Комисията ще изготви в резултат на тази оценка на въздействието, и ще следи за придружаващите мерки. |
| --- | --- |

3.2

Извършва се оценка на въздействието по отношение на устойчивото развитие, съвпадаща с началото на преговорите, и тя би трябвало до септември 2012 г. да предостави информация относно положителните и отрицателните последици на такова отваряне на търговията (6). В спецификациите на консултанта (7) ЕИСК трябва да бъде консултиран относно предизвикателствата на тези преговори, както и относно приноса на обществените консултации. Освен това Комитетът ще обърне особено внимание на „документа за позицията“, който Комисията ще изготви в резултат на тази оценка на въздействието, и ще следи за придружаващите мерки.

| 3.3 | Рисковете за ЕС във връзка със споразумението са ограничени: те засягат най-вече санитарните и фитосанитарните стандарти и гарантирането на инвестициите. Необходимото подобряване на стопанския климат за привличане на европейски инвестиции преминава през засилена борба с корупцията. Индексът за възприятие на корупцията за 2011 г. поставя Молдова на 112-о място в световен мащаб с резултат от 2,9 на 10 (8). Институциите, за които това се отнася са Центърът за борба с икономическите престъпления и корупцията, както и Специалната прокуратура за борба с корупцията. Действащото законодателство е подходящо, но прилагането на антикорупционната политика е незадоволително. Следва да се отбележат липсата на финансиране на политическия живот, едно по-скоро фаталистично отношение на гражданите и недостатъчна активност на гражданското общество по тези въпроси. Борбата с корупцията е един от основните приоритети на международните дарители на помощ (Съветът на Европа, ЕС, Шведската агенция за международно развитие (SIDA), Световната банка, ПРООН, Американската агенция за международно развитие (USAID)). Няколко коалиции на НПО също са инвестирали в този сектор (Центърът за анализ и предотвратяване на корупцията, Международна прозрачност — Молдова, Обединението за борба с корупцията, а също и Центърът за разследваща журналистика). Смяната на политическата власт до момента не е довела до осезаеми резултати в тази област. |
| --- | --- |

3.3

Рисковете за ЕС във връзка със споразумението са ограничени: те засягат най-вече санитарните и фитосанитарните стандарти и гарантирането на инвестициите. Необходимото подобряване на стопанския климат за привличане на европейски инвестиции преминава през засилена борба с корупцията. Индексът за възприятие на корупцията за 2011 г. поставя Молдова на 112-о място в световен мащаб с резултат от 2,9 на 10 (8). Институциите, за които това се отнася са Центърът за борба с икономическите престъпления и корупцията, както и Специалната прокуратура за борба с корупцията. Действащото законодателство е подходящо, но прилагането на антикорупционната политика е незадоволително. Следва да се отбележат липсата на финансиране на политическия живот, едно по-скоро фаталистично отношение на гражданите и недостатъчна активност на гражданското общество по тези въпроси. Борбата с корупцията е един от основните приоритети на международните дарители на помощ (Съветът на Европа, ЕС, Шведската агенция за международно развитие (SIDA), Световната банка, ПРООН, Американската агенция за международно развитие (USAID)). Няколко коалиции на НПО също са инвестирали в този сектор (Центърът за анализ и предотвратяване на корупцията, Международна прозрачност — Молдова, Обединението за борба с корупцията, а също и Центърът за разследваща журналистика). Смяната на политическата власт до момента не е довела до осезаеми резултати в тази област.

| 3.4 | ЗВССТ ще има множество последици в социалната област. Във връзка с това ЕИСК подчертава значението на социалния диалог за развитието на страната. ЕИСК препоръчва приемането на протокола за колективни жалби на Социалната харта на Съвета на Европа, подобряването на инспекцията по труда и създаването на съдилища по трудовоправни въпроси. Молдовските органи си сътрудничат с МОТ по въпроса за черния пазар на труда, с цел сближаване с европейските стандарти, и участват в Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) Също така следва да се подобри приемът на завръщащите се в Молдова мигранти и да се насърчат правата на молдовските граждани в чужбина. Обучението и преквалификацията на работната ръка са също сред областите, на които следва да се даде предимство. |
| --- | --- |

3.4

ЗВССТ ще има множество последици в социалната област. Във връзка с това ЕИСК подчертава значението на социалния диалог за развитието на страната. ЕИСК препоръчва приемането на протокола за колективни жалби на Социалната харта на Съвета на Европа, подобряването на инспекцията по труда и създаването на съдилища по трудовоправни въпроси. Молдовските органи си сътрудничат с МОТ по въпроса за черния пазар на труда, с цел сближаване с европейските стандарти, и участват в Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) Също така следва да се подобри приемът на завръщащите се в Молдова мигранти и да се насърчат правата на молдовските граждани в чужбина. Обучението и преквалификацията на работната ръка са също сред областите, на които следва да се даде предимство.

| 3.5 | Селскостопанският сектор и хранително-вкусовата промишленост са от съществено значение в Молдова за преговорите по споразумението. Молдовското селско стопанство следва още повече да подобрява сертифицирането на произхода, контрола на съответствието със санитарните и фитосанитарните стандарти или зачитането на правилата на конкуренцията, ако иска да изнася на европейските пазари и да гарантира безопасността на произвежданите от него храни. До този момент стандартите са приети, но тяхното ефективно прилагане е дълъг и скъпо струващ процес, особено за животновъдството (през 2008 г. единственият годен за износ животински продукт е бил пчелният мед). Привеждането в съответствие с европейските стандарти води до по-високи разходи за малките производители, ето защо органите следва да провеждат политика на институционални реформи и подпомагане на хранително-вкусовата промишленост и лозарството. Проектите, финансирани по програмата „Помощ за търговията“ на Комисията ще бъдат от голямо значение за постигане на необходимото равнище. |
| --- | --- |

3.5

Селскостопанският сектор и хранително-вкусовата промишленост са от съществено значение в Молдова за преговорите по споразумението. Молдовското селско стопанство следва още повече да подобрява сертифицирането на произхода, контрола на съответствието със санитарните и фитосанитарните стандарти или зачитането на правилата на конкуренцията, ако иска да изнася на европейските пазари и да гарантира безопасността на произвежданите от него храни. До този момент стандартите са приети, но тяхното ефективно прилагане е дълъг и скъпо струващ процес, особено за животновъдството (през 2008 г. единственият годен за износ животински продукт е бил пчелният мед). Привеждането в съответствие с европейските стандарти води до по-високи разходи за малките производители, ето защо органите следва да провеждат политика на институционални реформи и подпомагане на хранително-вкусовата промишленост и лозарството. Проектите, финансирани по програмата „Помощ за търговията“ на Комисията ще бъдат от голямо значение за постигане на необходимото равнище.

| 3.6 | Производствата, които от дълго време западат, изглежда успяват да се възползват от конкурентоспособността на ниските цени в близост до европейските пазари, както показва бързото развитие на текстилния сектор. Тази лека промишленост може да се развива по цялата територия на страната, особено в по-бедните южни райони. Автомобилната промишленост наскоро направи пробив в северната част на страната, благодарение на германски инвеститори. Участието на Молдова в стратегията за региона на река Дунав и модернизацията на големите промишлени съоръжения (по-специално тези, които са разположени по десния бряг на Днестър) ще бъдат важни преимущества за развитието. |
| --- | --- |

3.6

Производствата, които от дълго време западат, изглежда успяват да се възползват от конкурентоспособността на ниските цени в близост до европейските пазари, както показва бързото развитие на текстилния сектор. Тази лека промишленост може да се развива по цялата територия на страната, особено в по-бедните южни райони. Автомобилната промишленост наскоро направи пробив в северната част на страната, благодарение на германски инвеститори. Участието на Молдова в стратегията за региона на река Дунав и модернизацията на големите промишлени съоръжения (по-специално тези, които са разположени по десния бряг на Днестър) ще бъдат важни преимущества за развитието.

| 3.7 | За да бъде определено като „задълбочено и всеобхватно“ едно такова споразумение за свободна търговия с ЕС трябва да се изгради въз основа на способността на Молдова да приведе своето право в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Това изискване ще доведе до необходимостта от подходящо финансиране. Опитът от разширяването на вътрешния пазар многократно доказа определящата роля на структурните фондове за гарантирането на социалното и териториалното сближаване. Вследствие на това Комитетът препоръчва да се вземат съпътстващи мерки с еквивалентна стойност, за да се намали риска от нарастване на социалните неравенства или териториалната неравнопоставеност. За тази цел комитетът за мониторинг на споразумението ще обърне особено внимание на прилагането на програмата за развитие на земеделието и селските райони ENPARD. |
| --- | --- |

3.7

За да бъде определено като „задълбочено и всеобхватно“ едно такова споразумение за свободна търговия с ЕС трябва да се изгради въз основа на способността на Молдова да приведе своето право в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Това изискване ще доведе до необходимостта от подходящо финансиране. Опитът от разширяването на вътрешния пазар многократно доказа определящата роля на структурните фондове за гарантирането на социалното и териториалното сближаване. Вследствие на това Комитетът препоръчва да се вземат съпътстващи мерки с еквивалентна стойност, за да се намали риска от нарастване на социалните неравенства или териториалната неравнопоставеност. За тази цел комитетът за мониторинг на споразумението ще обърне особено внимание на прилагането на програмата за развитие на земеделието и селските райони ENPARD.

| 3.8 | Екологичният баланс в Молдова дава реални основания за безпокойство за бъдещето (почва, вода, енергетика), които следва да се отчитат в рамките на преговорите по споразумението. Съветското наследство в тази област е особено тежко, по-специално по отношение на управлението на токсичните остатъци. Сушите, които преобладават през последните години, показват, че молдовската икономика е уязвима по отношение на влошаването на околната среда и климата. Освен това, повече от половината от подпочвените води са замърсени, при положение че подземните води покриват две трети от нуждите на населението от питейна вода. Политиката в областта на околната среда е белязана от липсата на достатъчно средства, въпреки международните ангажименти, като тези на ЕИБ. Освен това съществува сериозна необходимост от повишаване на осведомеността на всички икономически участници, които все още не осъзнават достатъчно добре предизвикателствата в областта на транспорта или строителството. Молдова, която се присъедини към Европейската общност за атомна енергия, също е особено зависима от вноса на изкопаеми горива, докато енергийната ефективност е все още ниска. ЕИСК призовава да се окаже подкрепа на екологичните организации по отношение на енергоспестяването, рационалното използване на ресурсите и управлението на отпадъците. |
| --- | --- |

3.8

Екологичният баланс в Молдова дава реални основания за безпокойство за бъдещето (почва, вода, енергетика), които следва да се отчитат в рамките на преговорите по споразумението. Съветското наследство в тази област е особено тежко, по-специално по отношение на управлението на токсичните остатъци. Сушите, които преобладават през последните години, показват, че молдовската икономика е уязвима по отношение на влошаването на околната среда и климата. Освен това, повече от половината от подпочвените води са замърсени, при положение че подземните води покриват две трети от нуждите на населението от питейна вода. Политиката в областта на околната среда е белязана от липсата на достатъчно средства, въпреки международните ангажименти, като тези на ЕИБ. Освен това съществува сериозна необходимост от повишаване на осведомеността на всички икономически участници, които все още не осъзнават достатъчно добре предизвикателствата в областта на транспорта или строителството. Молдова, която се присъедини към Европейската общност за атомна енергия, също е особено зависима от вноса на изкопаеми горива, докато енергийната ефективност е все още ниска. ЕИСК призовава да се окаже подкрепа на екологичните организации по отношение на енергоспестяването, рационалното използване на ресурсите и управлението на отпадъците.

| 3.9 | В оценката на въздействието трябва да се обърне особено внимание на положението на Приднестровието, за да се оценят, в светлината на ЗВССТ, възможните последици по отношение на сигурността на границите и отражението в икономическата и социалната област. Това споразумение би могло да допринесе за изглаждането на вътрешните спорове и да гарантира териториалната цялост. |
| --- | --- |

3.9

В оценката на въздействието трябва да се обърне особено внимание на положението на Приднестровието, за да се оценят, в светлината на ЗВССТ, възможните последици по отношение на сигурността на границите и отражението в икономическата и социалната област. Това споразумение би могло да допринесе за изглаждането на вътрешните спорове и да гарантира териториалната цялост.

4.   Предложение за създаване на Молдовски икономически, социален и екологичен съвет

| 4.1 | С цел да се насърчи напредъкът на гражданското общество в постигането на повече диалог и консултации, ЕИСК препоръчва да се създаде МИСЕС, както бе направено в други страни от региона. Оценката на многостранния европейски опит ще позволи да се очертае верният път за Молдова. |
| --- | --- |

4.1

С цел да се насърчи напредъкът на гражданското общество в постигането на повече диалог и консултации, ЕИСК препоръчва да се създаде МИСЕС, както бе направено в други страни от региона. Оценката на многостранния европейски опит ще позволи да се очертае верният път за Молдова.

| 4.2 | Проектът за МИСЕС ще отговори на необходимостта от структуриране на гражданското общество и ще засили неговото влияние и значение. Настоящото увеличаване на броя на ad hoc структури осигурява гъвкава и експериментална рамка, но тяхното просъществуване е несигурно, а функционирането им неустойчиво. Съпоставянето на позициите на социалните партньори и сдруженията, или НПО, показва, че те са по-малко разбираеми в обществения дебат. |
| --- | --- |

4.2

Проектът за МИСЕС ще отговори на необходимостта от структуриране на гражданското общество и ще засили неговото влияние и значение. Настоящото увеличаване на броя на ad hoc структури осигурява гъвкава и експериментална рамка, но тяхното просъществуване е несигурно, а функционирането им неустойчиво. Съпоставянето на позициите на социалните партньори и сдруженията, или НПО, показва, че те са по-малко разбираеми в обществения дебат.

| 4.3 | МИСЕС ще предостави ценен принос за постигане на консенсус относно избора на обществото, позволявайки да се вземат под внимание различните интереси в модела на развитие. Съвместната работа, основана на взаимна съгласуваност, трябва да бъде изградена около трите стълба на устойчиво развитие. Това е също така важна стъпка за постигане на устойчива стратегия за реинтеграция на Приднестровието. |
| --- | --- |

4.3

МИСЕС ще предостави ценен принос за постигане на консенсус относно избора на обществото, позволявайки да се вземат под внимание различните интереси в модела на развитие. Съвместната работа, основана на взаимна съгласуваност, трябва да бъде изградена около трите стълба на устойчиво развитие. Това е също така важна стъпка за постигане на устойчива стратегия за реинтеграция на Приднестровието.

| 4.4 | Икономическият, социален и екологичен съвет дава възможност да се гарантира независимостта на анализите, предпазвайки ги от партийни спорове и спорове относно произхода на средствата, същевременно позволявайки съпоставяне на гледните точки. Освен това този съвет следва да разгледа въпросите за борба с дискриминацията въз основа на пола, произхода или религията. |
| --- | --- |

4.4

Икономическият, социален и екологичен съвет дава възможност да се гарантира независимостта на анализите, предпазвайки ги от партийни спорове и спорове относно произхода на средствата, същевременно позволявайки съпоставяне на гледните точки. Освен това този съвет следва да разгледа въпросите за борба с дискриминацията въз основа на пола, произхода или религията.

| 4.5 | Молдовският икономически, социален и екологичен съвет ще отговори на необходимостта от оценка на обществените политики във връзка с приемането на достиженията на правото на ЕС. Тази институция може да приеме комитета за наблюдение на търговското споразумение съвместно с Европейския икономически и социален комитет. |
| --- | --- |

4.5

Молдовският икономически, социален и екологичен съвет ще отговори на необходимостта от оценка на обществените политики във връзка с приемането на достиженията на правото на ЕС. Тази институция може да приеме комитета за наблюдение на търговското споразумение съвместно с Европейския икономически и социален комитет.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ГД „Търговия“, Консултации за създаване на задълбочени и всеобхватни зони за свободна търговия/ЕС — Молдова 2012 г.

1

(2)  Организация на обединените нации, Втори доклад относно Целите на хилядолетието за развитие, Република Молдова, 2010 г.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Приносът на гражданското общество към Източното партньорство“, ОВ C 248 от 25.08.2011 г., становище на ЕИСК относно „Нов отговор на промените в съседните държави“, ОВ C 43 от 15.02.2012 г.

3

(4)  Статистика — Молдова, на сайта „Портал за бедността в селските райони“: http://www.ruralpovertyportal.org/web/guest/country/statistics/tags/moldova.

4

(5)  Florent Parmentier, „Молдова — голям европейски успех за Източното партньорство?“, Фондация „Робер Шуман“, 22 ноември 2010 г., http://www.robert-schuman.eu/doc/questions_europe/qe-186-fr.pdf.

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Оценки на въздействието върху устойчивостта (ОВУ) и търговска политика на Европейския съюз“, ОВ C 218 от 23.07.2011 г.

6

(7)  "Trade Sustainability Impact Assessment in support of negotations of DCFTAs between the EU and respectively Georgia and the Republic of Moldova" (Оценка на въздействието на устойчивата търговия в подкрепа на преговорите за комплексните и широкообхватни зони за свободна търговия между ЕС и, съответно, Грузия и Република Молдова), Ecorys, 6 февруари 2012 г.

7

(8)  Европейска комисия, "ENP Country Progress Report 2011 – Republic of Moldova" (ЕПС- Доклад за напредъка на страните– Република Молдова), бележка, Брюксел, 15 май 2012 г.

8

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в Многостранното споразумение за търговия (МСТ) между ЕС, Колумбия и Перу“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/08

Докладчик: г-н Giuseppe IULIANO

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 9, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Ролята на гражданското общество в Многостранното споразумение за търговия (МСТ) между ЕС, Колумбия и Перу“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 139 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Тъй като не беше възможно да се приключат преговорите за споразумение за асоцииране с всички страни, формиращи Андския регион, ЕС реши, по искане на Колумбия и Перу, да продължи изграждането на нови търговски отношения с двете страни. Преговорите приключиха през май 2010 г., а Многостранното споразумение за търговия (МСТ) беше парафирано от трите страни на 24 март 2011 г. и официално подписано на 13 април 2011 г. Понастоящем текстът се разглежда от Европейския парламент, който трябва да вземе решение за одобрение или отхвърляне, без възможност за внасяне на изменения. На този етап от процедурата ЕИСК представя на вниманието на всички заинтересовани лица своята оценка и редица насоки, които да бъдат взети под внимание при приемане и ратификация на Споразумението (1).

1.2   Европейският икономически и социален комитет счита, че сключването на търговско споразумение на ЕС с Колумбия и Перу може да бъде положителен инструмент както за Европа, така и за всички участващи страни от Андския регион. Еквадор и Боливия евентуално биха се върнали на масата за преговори. МСТ може да допринесе за генериране на растеж, конкурентоспособност и достоен труд, тъй като търговията е важен механизъм за подкрепа на развитието и намаляване на бедността. При все това трябва да бъде направена внимателна оценка на неговите икономически, социални и екологични последици в условия на прозрачност и в общ интерес на всички страни. В този смисъл гражданското общество може и трябва да играе основна роля.

1.3   В процеса на преговорите по това МСТ беше отбелязан недостатъчният диалог с организираното гражданско общество в тези страни. За да запълни a posteriori този пропуск и за да присъедини официално гражданското общество към диалога, ЕИСК предлага, след като по време на неотдавнашното си посещение в Перу и Колумбия проведе обсъждане с институционалните партньори и с организираното гражданското общество на двете страни, да се създаде съвместен консултативен комитет (СКК), състоящ се от представители на европейското, перуанското и колумбийското гражданско общество, който да има консултативни функции по въпроси, засягащи правата на човека, устойчивото развитие и оценката на секторното въздействие на многостранното споразумение. Този СКК ще определя областите, които подлежат на мониторинг (2), ще може да бъде консултиран по тези теми по искане на подписалите страни или да изготвя становища, препоръки или проучвания по своя собствена инициатива. Освен ако по взаимно съгласие не бъде договорено друго, СКК ще заседава един път годишно с органа, представляващ страните по споразумението. СКК е съвместим със заседанието, открито за цялото гражданско общество и за всички граждани, предвидено в член 282 от споразумението. СКК може да договори със страните възможността за установяване на показатели за секторното въздействие във връзка с прилагането на споразумението.

Вече приетите механизми от предходни споразумения за търговия на ЕС с други страни и региони по света биха могли да послужат като отправна точка за практическото осъществяване на консултативно пространство с тези характеристики.

1.4   ЕИСК счита, че е важно да се активизира сътрудничеството между Европейския парламент и парламентите на Колумбия и Перу и приветства резолюцията, приета от Европейския парламент, която би могла да доведе до създаването на парламентарни механизми за едновременен мониторинг на поетите ангажименти. Това се отнася по-специално за тези, които са свързани със състоянието на правата на човека, програмата за достоен труд на МОТ относно трудовите и синдикалните условия, равенството между мъжете и жените, законната имиграция с гаранции, споразуменията за защита на околната среда и възможността за формиране на комисия за уреждане на споровете.

1.5   ЕИСК счита, че консултативен орган от този вид ще даде възможност за включване на участието на гражданското общество в МСТ, за институционализиране на консултациите, за влияние върху техния ход, за определяне на предизвикателствата, които ще се появят, за гарантиране на лесна и директна комуникация с отговарящите за прилагането на споразумението и за формулиране на конкретни препоръки относно положителните или отрицателните последици от неговото прилагане.

1.6   Делегация на ЕИСК посети Колумбия и Перу през май 2012 г. Резултатите от посещението бяха положителни предвид броя и равнището на срещите със заинтересованите страни и събраната интересна информация, които допринесоха за отразяването в становището на позициите на гражданското общество в двете страни и за формулирането на предложението за създаване на съвместен консултативен комитет на гражданското общество за проследяване на МСТ. В становището са анализирани най-големите проблеми в Колумбия и Перу, които следва да бъдат предмет на наблюдение от страна на организираното гражданско общество.

2.   Общи бележки

2.1   Европейският съюз поддържа с Андския регион, и по-специално с Колумбия и Перу, все по-тесни икономически и търговски отношения. Днес ЕС е вторият по големина търговски партньор на страните от Андския регион след Съединените щати. През последното десетилетие се наблюдава значителен ръст на търговските взаимоотношения между ЕС и страните от Андския регион: двустранният обмен е нараснал от 9 100 млн. евро през 2000 г. на 15 800 млн. евро през 2007 г., което представлява среден годишен ръст в размер на 8,25 % (3). През 2010 г. двустранният обмен на стоки между ЕС, Колумбия и Перу се изчислява на 16 000 млн. евро.

2.2   Страните, участващи в Споразумението за търговия, са изградили връзки, които надхвърлят икономическата рамка и обхващат, редом с други, области като политическия диалог, културата, образованието и науката. ЕС наблюдаваше процесите на преход към демокрация и допринесе за защита на основните права, като пое ангажименти за солидарност, които ЕИСК приветства и споделя.

2.3   Предшественици на настоящото МСТ са „Споразумение за политически диалог и сътрудничество между Европейската общност и нейните държави-членки, от една страна, и Андската общност и нейните страни-членки, от друга страна“, подписано през 2003 г., и съответните права и задължения, поети от страните като членки на Световната търговска организация (4).

2.4   МСТ ще позволи вноса на съответните национални пазари на стоки и продукти от страните по споразумението със значително намаляване на митата. Към промишления сектор на Колумбия и Перу ще се прилага по-гъвкав подход по отношение на критериите за внос, наложени на редица техни продукти, обект на по-рестриктивни стандарти в рамките на ОСП+ (5). Бяха договорени промени в редица сектори, сред които нефтохимически продукти, пластмаси, текстил и конфекция, банани, захар и кафе. Също така ще бъде важно да се наблюдават последиците от прилагането на МСТ за селскостопанските сектори на страните по въпроси като наименованията за произход, предпазните клаузи, секторните механизми за стабилизиране, които следва да бъдат предмет на проследяване и оценка. Комитетът приветства позоваванията на значението на търговията за устойчивото развитие и насърчаването на честна и справедлива търговия (6).

2.5   Размерът на неформалната икономика е значителен както в Колумбия, така и в Перу. Една от най-сериозните последици от нейното съществуване е високият процент на работа на черно, регистриран в страните от Андския регион, което дава на Комитета повод да изрази своята загриженост относно стандартите на труд в Колумбия и Перу. Положението на младежите и жените е особено трудно, тъй като за тях безработицата и условията на наемане на работа и труд са по-неблагоприятни. В оценките на въздействието трябва да се включва аспектът, свързан с равенството на половете, и да се обърне внимание на състоянието на младежката заетост, тъй като жените и младите хора са изправени пред специфични предизвикателства (7). Също така ЕИСК подчертава отново необходимостта да се решават и прилагат конкретни и ефективни действия за постепенното премахване на детския труд, обезпокояващ факт, който се наблюдава и в двете страни.

2.6   Положението на правата на човека, включително правата на труд и на синдикална дейност, в Колумбия и Перу е повод за сериозна загриженост за колумбийския и перуанския народ и европейското гражданско общество. ЕИСК приветства факта, че в член 1 от МСТ ясно се казва, че нарушенията на демократичните принципи и на основните права могат да доведат до временно или окончателно прекратяване на Споразумението. ЕИСК приветства също така поетите от страните ангажименти за спазване на основните конвенции на МОТ, съдържащи се в член 269.3 от документа (8) и призовава по време на прилагането на Споразумението да се гарантира тяхното пълно зачитане и спазване.

2.7   ЕИСК нееднократно е споделял мнението си за това как следва да се развиват преговорите по споразуменията за търговия. Комитетът счита, че двустранните споразумения трябва да бъдат съвместими с принципите на многостранното сътрудничество (9). Комитетът смята, че двустранните преговори не трябва да са основание за ЕС да намали своите изисквания в социалната, трудовата и екологичната област. Тези измерения, както и икономическото измерение, трябва да бъдат надлежно взети предвид и трябва да се търсят механизми за хармонизирането им по време на прилагане на споразуменията.

2.8   От друга страна, Комитетът счита, че опитът ясно показва, че активната роля на гражданското общество по време на изпълнението на споразуменията позволява да се определят важни потенциални партньори в участващите страни, да се установят полезни връзки за всички страни и да се улесни решаването на евентуални спорове. Искането за включване на социално измерение в договаряните споразумения е позиция, която Комитетът вече е приел и която е включена в предходни становища на ЕИСК (10).

2.9   В предходни становища ЕИСК вече оцени положително решението на ЕС за изготвяне на оценки на въздействието върху устойчивостта (ОВУ), които дават възможност за представяне на предложения и установяване на коригиращи мерки за постигане на максимални положителни последици и минимални отрицателни последици от дадено търговско споразумение. ЕИСК отново повтаря искането си гражданското общество да участва пълноценно в изготвянето на ОВУ, с цел да се гарантират поетите ангажименти, да се сведат до минимум рисковете и да се увеличат възможностите за отварянето на търговията (11).

2.10   ЕИСК не може да не спомене, че договарянето на споразумението с Колумбия и Перу беше предмет на критики и въпроси от страна на обществените организации и на синдикалното движение (12) в страните. ЕИСК е особено загрижен от липсата на диалог с гражданското общество по време на преговорния процес. Ето защо приветства приемането на резолюция от Европейския парламент, в която се подчертава важността на установяването на ясни механизми за мониторинг и проследяване с участието на представители на гражданското общество на изпълнението на МСТ (13).

2.11   От гледна точка на гражданското общество Комитетът счита, че търговските споразумения трябва да улесняват промените, които, наред с друго, насърчават развитието на социалната отговорност на предприятията, изискват от европейските предприятия да прилагат трудовите практики, съществуващи в техните държави на произход, създават качествени работни места и с гаранции, поощряват развитието на колективното трудово договаряне, дават възможност за проследяване отблизо на експлоатацията на природни ресурси, допринасят за намаляване на неформалната икономика и заетост. Те допринасят също и за прекратяване нарушаването на правата на човека, помагат в борбата срещу бедността и социалните неравенства и позволяват подобряване на условията на живот на населението, в частност на най-уязвимата част от него.

2.12   ЕИСК счита, че МСТ съдържа членове, сред които член 1, свързан с правата на човека, член 282, посветен на участието на организациите на гражданското общество или член 286 относно оценките на въздействието, които улесняват институционализираното, представителното и самостоятелното участие, в малък мащаб, на организациите на гражданското общество от двете страни (14) посредством създаването на съвместен консултативен комитет, както и създаването на открит форум за цялото перуанско, колумбийско и европейско общество.

2.13   ЕИСК се надява, че това МСТ ще помогне на участващите в него страни да се справят с най-неотложните социално-икономически проблеми като бедността, социалното неравенство и насилието, и ще даде възможност за подобряване на условията на живот на населението, в частност на най-необлагодетелстваната част от него, поради което счита, че е абсолютно наложително гражданското общество от трите страни да може да участва активно в прилагането на споразумението и в оценката на неговото въздействие.

2.14   Делегация на ЕИСК посети Колумбия и Перу през май 2012 г. Резултатите от посещението бяха положителни предвид броя и равнището на срещите със заинтересованите страни и събраната интересна информация, които допринесоха за отразяването в становището на позициите на гражданското общество в двете страни по отношение на МСТ и за формулирането на предложението за създаване на съвместен консултативен комитет на гражданското общество за проследяване на споразумението. Посещението даде възможност да се установи реалната ситуация по отношение на социалните, трудовите и икономическите проблеми в двете страни и недоверието на ОГО (с изключение единствено на организациите на работодателите, които подкрепят споразумението в двете страни) както по отношение на капацитета на собствените им правителства, така и на способността на многостранното споразумение да допринесат за решаването на тези проблеми. Посещението очерта различията между гледната точка на правителствата, които твърдят, че са провели широки консултации и информационни дейности, и начина, по който ги възприемат ОГО (15).

2.15   В становището се изтъкват част от най-големите проблеми в страните, предмет на споразумението, които следва да бъдат наблюдавани от страна на организираното гражданско общество в съответните страни. За Колумбия се подчертават въпросът за правата на човека с положителни и отрицателни аспекти, състоянието на прилагането на Закона за обезщетяване на жертвите и за реституцията на земята, проблемът с безнаказаността. За Перу се прави анализ на социално-трудовото положение, на въпроса за детския труд, на имиграцията към Европа и на правата на коренните народи.

2.16   ЕИСК призовава участващите страни да изготвят в консултация с гражданското общество – в идеалния случай посредством СКК – прозрачен и обвързващ, допълващ МСТ план за действие за правата на човека, правата в областта на околната среда и трудовите права. В този план за действие следва да бъдат заложени ясни, обвързани със срокове и ориентирани към резултати цели във всяка от горепосочените области. В този смисъл ЕИСК споделя исканията, които се поставят в параграф 15 на резолюцията на Европейския парламент от 13 юни 2012 г.

3.   Колумбия

3.1   Правата на човека: силни и слаби страни

3.1.1   През август 2010 г. властта беше поета от ново правителство. Начело на правителството застана президентът Santos, който предприе промяна на политиката в областта на правата на човека. Вицепрезидент е A. Garzón, бивш генерален секретар на профсъюза Central Unitaria de Trabajadores и бивш министър на труда, който в съответствие със своите правомощия насърчава политика на засилване на националния социален диалог. Позицията на президента Santos по въпросите, свързани с правата на човека, се различава от тази, поддържана от администрацията на неговия предшественик Á. Uribe. Вместо да използва твърда реторика, която поставя защитниците на правата на човека в реална опасност, правителството смекчи тона и направи жестове в посока насърчаване на диалога. То например за първи път призна за съществуването на въоръжен вътрешен конфликт и изглежда поема по пътя към неговото окончателно разрешаване.

3.1.2   Колумбия страда от последиците на тежък вътрешен конфликт, който разтърсва страната вече повече от 60 години – въоръжен конфликт, в който различните участници са едновременно източник и главни действащи лица в насилието. Въпреки усилията, положени от правителството, както посочва Амнести Интернешънъл, положението продължава да бъде много сложно (16).

3.1.3   В Колумбия продължава да действа най-старата партизанска група на континента – Колумбийските революционни въоръжени сили (FARC). Те, както и Армията за национално освобождение (ELN), продължават да набират деца, които използват във въоръжения конфликт, и да поставят противопехотни мини в много зони, като освен това се финансират чрез връзки с наркотрафикантите. След Демократична република Конго Колумбия е страната с най-голям брой деца войници (17).

3.1.4   Между 1,5 и 3 млн. души са били преместени от обичайното им място на живеене и работа. През февруари 2012 г. FARC обявиха, че прекратяват практиката с вземането на заложници и освободиха 10 военни заложници. При все това те продължават да държат като заложници неопределен брой цивилни (18).

3.1.5   В продължение на години, по-специално след 70-те години, този конфликт отнема живота на хиляди селяни, работници, синдикалисти, преподаватели, защитници на правата на човека, ръководители на обществени организации на ниво квартал, община и селски район. Според Escuela Nacional Sindical, НПО, призната за работата си в областта на защита на правата на човека и синдикалните права, повече от 2 900 синдикалисти са били убити от 1986 г. насам. Наркотрафикът продължава да бъде често срещана незаконна дейност с мрежи по цялата национална територия и с международни разклонения. Опитите за изкореняване на явлението manu militari често са допринасяли за нарастване на насилието. Редица членове на въоръжените сили и на силите на реда са били обвинявани от национални и международни организации за защита на правата на човека, че са убили предполагаеми партизани, така наречените „фалшиви положителни резултати“ (19).

3.1.6   Жените продължават да бъдат жертва на неравенство и дискриминация в колумбийското общество. Неравенството между мъжете и жените се проявява в семейната среда със значителни равнища на насилие по полов признак; в икономическата сфера – с висок процент на женска безработица, нарастващ дял на жените в неформалната икономика (57 %) и значителни различия в заплащането; в политическата област – със слабо представяне на жените на висшите равнища на вземане на решения.

3.1.7   Според докладите на синдикалните централи на страната (CUT, CTC, CGT) социалният диалог, силно засегнат по време на предходните правителства, все още не показва достатъчно признаци за положителни промени. Конфедерациите отбелязват, че липсата на социален диалог е довела до спад на участието в синдикални организации – от 14 % на 4 %. Следва да се отбележи, че през последните години състоянието на синдикалните права в Колумбия е под прякото наблюдение на МОТ (20). Организацията проведе редица проучвателни мисии и поддържа постоянна група, натоварена да извършва мониторинг на нарушенията на правата на човека, на трудовите и синдикални права. През 2011 г. са убити 29 синдикални ръководители и активисти. В много от случаите отговорните са „демобилизирани“ паравоенни. Срещу други десет синдикалисти са правени опити за убийство. На 27 април 2012 г. е убит D. Aguirre, генерален секретар на Националния синдикат на берачите на тръстика, и така броят на убитите синдикалисти през годината достигна 7.

3.1.8   Като положителен елемент трябва да се посочи увеличаването на персонала на националната Главна прокуратура (FGN), натоварен с изясняването на тези престъпления. Освен това по инициатива на FGN Националният конгрес одобри реформа на член 200 от Наказателния кодекс, който позволява налагане на затвор и глоби на всеки, който възпрепятства или смущава събрание или упражняването на правото на труд или участва в репресии над лица, упражняващи законното си право на стачка, събиране или сдружаване (21). През януари 2012 г. FGN и Escuela Nacional Sindical сключиха споразумение за обмен на информация и постигане на напредък към единна методология за определяне, установяване и документиране на престъпления, извършени срещу членове на синдикални организации.

3.1.9   Но въпреки че насилието в страната бележи спад, продължават да се наблюдават терористични актове: в деня на влизане в сила на Договора за свободна търговия със САЩ, 15 май 2012 г., беше извършен атентат срещу бившия министър Hoyos, в който загинаха двамата му охранители и бяха ранени 49 човека.

3.1.10   Закон за жертвите и връщането на земите. С този закон, приет през 2011 г., се признават съществуването на въоръжен конфликт и правата на жертвите. Предвижда се обезщетение за преживелите нарушения на правата на човека, включително за онези, извършени от държавни служители. До момента прилагането на този закон е нередовно и непълно, но представлява значителна промяна за жертвите, на които досега не се признаваха никакви права. По време на посещението на ЕИСК организациите на гражданското общество изтъкнаха, че лица или общности, на които са били реституирани земи, са получавали заплахи. Министерството на земеделието информира делегацията на ЕИСК за проведеното обучение на магистрати във връзка с реституцията на земи въз основа на несправедливи съдебни жалби. С тях се узаконява собствеността на лицата, които са изкупили терените на свръхниски цени чрез принудително преместване на селяните, чиято собственост е била земята, в много случаи използвана за незаконно оглеждане на наркотици. Освен това се предлагат мерки за защита на бедните семейства, които са се настанили отново в поставените под възбрана земи под натиск от страна на партизаните, опитващи се по този начин да установят контрол над териториите.

3.1.11   Безнаказаността – хроничен проблем за Колумбия. Беше постигнат известен напредък по отношение на ключови разследвания относно правата на човека, включително тези, свързани с „параполитическия“ скандал, който разкри съществуването на незаконни връзки между законодатели и паравоенни групировки. Повече от 120 бивши членове на Парламента бяха разследвани, а срещу близо 40 бяха повдигнати обвинения (22). Но през февруари 2012 г. беше отменен изборът на национален главен прокурор (23), на когото бяха възложени основните дела за корупция и срещу паравоенни, наркотрафиканти и партизани, и който беше поел твърд ангажимент да сложи край на безнаказаността. Направените разследвания показаха връзки между DAS (административен департамент за сигурност) и паравоенните и пряката му отговорност в редица случаи на заплахи и убийства на защитници на правата на човека, магистрати, журналисти, синдикалисти и адвокати (24). През октомври 2011 г. правителството обяви закриването на DAS и създаването на нова разузнавателна агенция.

3.1.12   Правителството предложи оспорвана реформа на член 221 от Конституцията, съгласно която военният наказателен съд ще осъществява първоначалния контрол върху разследванията, провеждани за евентуални злоупотреби и нарушения на правата на човека, извършени от силите на сигурността. Тази реформа би довела до презумпцията, че всички престъпления, извършени от служители на обществените сили по време на операции и/или процедури са били „във връзка със службата“ и в този контекст са от компетенцията, поне на първа инстанция, на военните съдилища. Междуамериканската комисия за правата на човека и Обединените нации многократно са отбелязвали липсата на безпристрастност и независимост на военното правосъдие, което дискредитира неговите решения (25). Колумбийските въоръжени сили и силите за сигурност многократно са били обвинявани за извънсъдебни екзекуции, а по оценка на Бюрото на Върховния комисариат на Обединените нации за правата на човека в Колумбия между 2004 и 2008 г. повече от 3 000 души са станали жертви на убийства, извършени от държавни служители. Оттогава се наблюдава значително намаляване на случаите, но тази практика не е напълно изчезнала (26). Редица национални и международни организации са отправили искане към президента Santos да оттегли предложеното изменение (27).

3.1.13   За разлика от предходни становища, от разговорите с представителите на предприемаческия сектор стана ясно, че според този сектор Споразумението ще има благоприятни последици за законната икономическа дейност, формализирането на трудовите правоотношения, правата на човека и околната среда, и ще подпомогне за снижаването на показателите за насилие.

4.   Перу

4.1   През последното десетилетие се наблюдава намаляване на бедността, но според данни на Световната банка (28) 15 % от населението все още живеят с по-малко от два долара на ден. Различията между градските и селските райони продължават да бъдат значителни. До момента растежът се е изразявал в много неравномерно разпределение на доходите. Средните доходи (и оттам личното потребление) са нараснали, но не достатъчно, като през 2010 г. се равняват на 404 USD.

4.2   Състояние на труда и синдикализма. През 2009 г. почти 73 % от наемните работници нямат трудови договори, 7 % имат постоянни договори, а 20 % – временни (29). МОТ отбеляза през 2011 г. увеличаването на работата на черно и непълната заетост, намаляването на реалната минимална заплата и много високо равнище на детски труд (42 %). Перу изживява бум на износа на селскостопански продукти, който обаче все още не се отразява благоприятно на работниците от сектора. През 2008 г. преди избухването на международната криза бяха наети на работа малко над 200 хил. работници. През първата половина на 2011 г. се наблюдава консолидация на възстановяването, нивото на заплатите на наетите работници достигна най-високите си исторически нива. Но в този сектор работните дни могат да надхвърлят законния максимум, възнагражденията са по-ниски от обичайната минимална заплата (30), извънредните часове се заплащат по-ниско и преобладават временните договори (31).

4.3   Комитетът счита за положителни ангажиментите за спазване на основните конвенции на МОТ и Програмата за достоен труд, но подчертава, че е важно перуанските и европейските организации на гражданското общество да участват в мониторинга на изпълнението. Съществена предпоставка за достойния труд е социалният диалог, иначе казано, участието на организациите на работодателите и синдикатите в колективното трудово договаряне. Последното е много важно, защото допълва законодателството с цел подобряване на условията на труд. В тази връзка обменът на опит, свързан със социалния диалог, е друга задача, която ЕИСК препоръчва да се формализира.

4.4   Детският труд в Перу от дълго време е повод за загриженост сред перуанското гражданско общество. Това е в сила особено за рудодобива, където работят и момичета. Цифрите могат да се вземат само като референция, тъй като официалната статистика не отразява напълно мащаба на явлението, но според данни от Международната програма на МОТ за премахване на детския труд (IPEC-МОТ) (32) в две от три миньорски семейства младежите под 18 години работят в някой сектор на добива, обработката и транспортирането на материала. Момичета, макар обикновено да не работят в дълбините на мината, все повече участват в дейности вътре в мината и се занимават с комуникацията между външния свят и мината. МОТ подчертава, че премахването на детския труд в мините ще помогне за насърчаване на технологичните промени, подобряване на социалната закрила и разширяване на образователните възможности за непълнолетните. Участието на гражданското общество в този прогресивен процес е от основно значение. ЕС пое конкретни ангажименти по отношение на премахване на детския труд със своите търговски партньори и с предприятията от ЕС, работещи в други континенти. Въпросите, свързани със социалната отговорност на предприятията, както и с правото на труд и правата на човека, не свършват на европейските граници. За времето на прилагане на многостранното споразумение тези ангажименти трябва да се подновяват и трябва да се направи оценка на въздействието им върху актуалното състояние на детския труд.

4.5   Имиграция към ЕС. По данни на Националния институт за статистика и информатика (33)2 038 107 перуанци са емигрирали в чужбина в периода от 1990 до 2009 г. След Испания (с близо 200 000 пребиваващи перуанци) Италия е една от страните, която е приела най-много перуанци през последните години (34). За ЕИСК законната имиграция с гаранции е положителен и обогатяващ фактор. Следва да се предвидят действия за наблюдение и контрол на състоянието на човешките права на имигрантите и за превенция на незаконния трафик в рамките на механизма за мониторинг с участието на гражданското общество, който ще бъде установен по силата на многостранното споразумение.

4.6   Права на коренното население. ЕИСК отбелязва влизането в сила на Закона за предварителната консултация, приет през 2011 г. (35) Този закон, който признава правата на местното население, може да допринесе за социалното приобщаване и да направи така, че племенните народи най-накрая да могат да се ползват от предимствата на демокрацията. Той е резултат от усилията на много хора от социалната област и в частност на самото местно население, които не се преставали да настояват за законодателство, което да гарантира реално спазване на задължението за консултации. Пълното прилагане на закона ще бъде доказателство, че се изпълняват задълженията, поети от Перу в рамките на Конвенция No 169 на МОТ.

4.7   Правителството на Ollanta Humala, което пое функциите си през 2011 г., е изправено пред значителни предизвикателства и не малки очаквания. Подписването на МСТ с ЕС може да допринесе за благоприятното решаване на предизвикателствата и превръщане на очакванията в убеденост за положителни промени, при условие обаче да не се разчита, че само подписването е достатъчно за извършване на желаните промени. Чрез настоящото становище ЕИСК заявява намерението си да допринася за подобряване в бъдеще на отношенията между ЕС и Перу чрез участието на перуанското гражданско общество в механизмите за мониторинг и оценка на въздействието, които ще бъдат въведени. ЕИСК вече е отбелязвал колко е важно тези структури или механизми за участие на гражданското общество да бъдат представителни и независими от изпълнителната власт.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  МСТ трябва да бъде ратифицирано от 27-те парламента на Съюза и от парламентите на Колумбия и Перу.

1

(2)  Както е установено, например, в Плана за действие относно правата на труд, включени в споразумението между Колумбия и САЩ и в Общата система за преференции+.

2

(3)  Оценка на въздействието относно жизнеспособността на търговията, изготвена по поръчка на Европейската комисия от Development Solutions, Център за изследване на икономическата политика и Университета в Манчестър, 2009 г.

3

(4)  Както и целите, посочени в Протокола за правата на човека, ЕС-Колумбия (2009 г.), ратифициран по време на шестото редовно заседание на Механизма за диалог относно правата на човека, проведено в Богота на 30.01.2012 г.

4

(5)  Схема от Общи тарифни преференции Плюс.

5

(6)  Членове 271 и 324 от МСТ.

6

(7)  Становище CESE „Преговори за сключване на нови търговски споразумения: позицията на ЕИСК“ (докладчици: г-н Peel и г-жа Pichenot) (ОВ С 211, 19.8.2008 г., стр. 82).

7

(8)  „Всяка страна по споразумението се ангажира с популяризирането и ефективното прилагане в своите правни норми и практики и на цялата си територия на международно признатите основни трудови стандарти, съдържащи се в основните конвенции на МОТ“, член 269, параграф 3 от МСТ.

8

(9)  ОВ С 211, 19.8.2008 г., стр. 82.

9

(10)  „ЕИСК счита за изключително важно включването (...) на социално измерение, в съответствие с духа на едно споразумение за асоцииране, което надхвърля границите на своите търговски аспекти и което има за основна цел повишаването на социалното сближаване“, докладчик: J. M. ZUFIAUR, (ОВ С 248, 25.8.2011 г., стр. 55).

10

(11)  Становище CESE „Оценки на въздействието върху устойчивостта (ОВУ) и търговска политика на Европейския съюз“, докладчик: E. Pichenot, (ОВ С 218, 23.7.2011 г., стр. 14).

11

(12)  Съобщение до Европейския парламент от Европейската конфедерация на синдикатите, Международната конфедерация на профсъюзите, Американската конфедерация на профсъюзите и Съвет на световните синдикати от 22 февруари 2012 г. Позиция на Колумбийската обща конфедерация на труда относно търговското споразумение между ЕС и Колумбия, 2012 г.

12

(13)  Резолюция на Европейския парламент относно МСТ между Европейския съюз, Колумбия, Перу, приета на 13 юни 2012 г.

13

(14)  ЕИСК като представител на ЕС.

14

(15)  За доклада и програмата на посещението вж. Приложение Б.

15

(16)  Декларация на „Амнести Интернешънъл“ до 19-ата сесия на Съвета за правата на човека към ООН, проведена през 2012 г. в Женева.

16

(17)  Доклад на Международния трибунал за децата, пострадали от войната и бедността, http://www.tribunalinternacionalinfancia.org.

17

(18)  На 28.04.2012 г. нарушиха обещанието си като задържаха френския журналист R. Langlois; Освободиха го няколко седмици по-късно.

18

(19)  По смисъла на колумбийското право става дума за убийство на защитени лица.

19

(20)  Източник: последователни доклади на Комисията за прилагане на стандартите, на Международни конференции на труда.

20

(21)  Доклад, получен от Посолството на Колумбия в Брюксел, относно действията на Главната прокуратура, март 2012 г.

21

(22)  През февруари 2011 г. бившият сенатор Mario Uribe, бивш председател на Конгреса и братовчед на президента Álvaro Uribe, беше обявен за виновен за връзки с паравоенните.

22

(23)  Изборът на г-жа V. Morales беше анулиран поради процедурни нарушения при номинирането.

23

(24)  През септември 2011 г. J. N. Cotes, който беше начело на DAS от 2002 до 2005 г., беше обявен за виновен, че е поставил разузнавателната агенция в услуга на паравоенните групировки и за убийството на университетски професор през 2004 г.

24

(25)  Доклад за Колумбия, Междуамериканска комисия за правата на човека.

25

(26)  Световен доклад за правата на човека, 2012 г., Human Rights Watch.

26

(27)  Писмо до президента Santos, Human Rights Watch, 2012 г.

27

(28)  Показатели за развитието в света, Световна банка, 2011 г.

28

(29)  Данни на Министерство на труда на Перу.

29

(30)  Дневната надница варира между 8,84 USD и 10 USD, а минималната месечна заплата ...възлиза на 259,61 USD.

30

(31)  Секторът на палмовото олио е фрапиращ пример за неподходящо използване на временни договори.

31

(32)  Програма на МОТ за премахване на детския труд. www.ilo.org.

32

(33)  Перу: статистика за емиграцията в чужбина на перуански граждани и за чуждестранните имигранти, 1990–2009 г., Лима, 2010 г.

33

(34)  От 2011 г. ЕС финансира проекта „Мигриращ Перу“.

34

(35)  Закон No 29785, Закон относно правото на предварителна консултация на местното и коренното население, признато в Конвенция No 169 на МОТ.

35

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Кооперативи и развитие на хранително-вкусовата промишленост“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 299/09

Докладчик: г-н Carlos TRIAS PINTÓ

На своята пленарна сесия на 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Кооперативи и развитие на хранително-вкусовата промишленост“

(становище по собствена инициатива).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 144 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   В търсене на по-устойчив икономически модел, кооперативното движение се явява конкурентноспособно и ефикасно алтернативно решение, което предлага нови отговори на дисбалансите на веригата за създаване на стойност на хранително-вкусовия отрасъл, който на свой ред насърчава заетостта и развива местните вериги за доставка на храни, безопасността на храните, участието и социалната отговорност.

1.2   Необходимо е да се извършат структурни реформи на сегашните пазари на хранителни продукти в съответствие с целите, посочени в стратегията „Европа 2020“ и други общностни инициативи. Традиционните дистрибуторски мрежи не предоставят необходимата прозрачност за ценообразуването, което създава големи дисбаланси в капацитета за преговори на участниците и вреди на производители и потребители (началното и крайното звено на веригата). Освен това се правят ненужни екологични разходи от една енергийно неефективна дистрибуция, например при складиране на пресни продукти в хладилници извън сезона и превозването им до пазари, много отдалечени от мястото на производство.

1.3   Реорганизацията на пазара би трябвало да се ориентира към кръгова концепция, която да насърчава дистрибуцията на близки разстояния с цел подобряване на връзката между предлагането и търсенето в мрежата, насърчена от най-базовите единици в контекст на иновации и технологически напредък.

1.4   Кооперациите, с присъщите им принципи и ценности, допринасят за справедливи търговски отношения и взаимодействия, които позволяват да се възстанови равновесието във веригата за създаване на стойност в хранително-вкусовия отрасъл, като обединяват интереси, оптимизират споделената стойност и укрепват устойчивостта на начините на производство и потребление.

1.5   Следователно ЕИСК приканва европейските институции да насърчават създаването на необходимите условия за популяризирането на кооперативния модел, като приемат общностни политики, съдържащи подходящи мерки в правната, икономическата, данъчната, техническата и други области, така че да се осигури хармоничното му развитие.

2.   Въведение

2.1   Кооперативният модел спомага за развитието на благоприятна среда за предприемачество в Европейския съюз и по-конкретно за икономическата демокрация, като допринася за необходимата промяна в модела на производство.

2.2   Тъй като 2012 г. е обявена от ООН за „Международна година на кооперативите“ се предоставя подходяща рамка за разискване на ролята на кооперативите в създаването на нов двигател на устойчивия и приобщаващ растеж, който да спомогне за възникването от настоящата криза на висококонкурентоспособна социална пазарна икономика (1).

2.3   Кооперативният сектор в ЕС в действителност е много различен. Някои кооперативи развиват търговска дейност, която не се различава от тази на конкурентите им, докато други комбинират търговската си дейност с „политически“ позиции в полза на потребителите, околната среда и др., които включват в своите информационни или маркетингови стратегии. Трябва също да се разграничат кооперативите, които действат в началото (производство) и в края (потребление) на веригата за създаване на стойност, като често между тях няма координация.

2.4   Структурната реформа на пазарите, която има за цел да подпомогне следването на устойчив модел на производство и потребление, изисква постигането на нов баланс във веригата за създаване на стойност в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост (2), като на селскостопанските сдружения по принцип и на кооперативите в частност се даде регулаторна и интегрираща роля, която да позволи осъществяването на подходящите промени и настройки посредством диалог и междуотраслово взаимодействие.

2.5   Този подход спомага за развитие на изразените от ЕИСК позиции и е опит да се даде отговор на бъдещите предизвикателства пред общностните политики в перспективата на стратегията „Европа 2020“ и новата Обща селскостопанска политика, Плана за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишленост и Акта за единния пазар.

2.6   В тази връзка следва да се отбележи, че настоящото становище по собствена инициатива се основава на принципа на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж въз основа на знанието, на икономика с ниски въглеродни емисии (3), пригодността за трудова заетост и социалното и териториалното сближаване.

2.7   Накрая това предложение има принос и за други напречни аспекти от важно значение за общностните политики сред които са въпросите, свързани с независимостта и сигурността на хранителните доставки, териториалния баланс, запазването на местните вериги за доставка на храни (4), социалното предприемачество, защитата на правата и интересите на потребителите и прякото участие на гражданското общество в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост (5).

3.   Бележки на ЕИСК

3.1   Диагностика на пазара към момента

3.1.1   Функционирането на пазара би трябвало да осигурява предлагане на продукти от вид и с качество, съответстващи на желанието на потребителите. Това изисква сигналите на потребителите да се предават по веригата за създаване на стойност и да достигат без изкривяване до производителите. За съжаление в днешно време пазарът често се характеризира с линейния си характер, което пречи на подаването на положителна обратна информация, и със степен на сложност, която изкривява мисията му и вреди на същинската му дейност – снабдяване на населението с продукти по най-задоволителен начин.

3.1.2   Потребителите все повече търсят сигурни и устойчиви продукти, произведени по новаторски, отговорен и екологичен начин, в подходящи условия на труд и с хуманно отношение към животните, като при това не бива да се забравят най-евтините хранителни продукти, тъй като цената остава определящ фактор при взимането на решение за покупка. За съжаление веригата за създаване на стойност в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост не предава важната информация между звената (първично производство, преработване, складиране, дистрибуция и продажба).

3.1.3   Наред с това, че отдалечиха доставчиците от потребителите, търговските мрежи затрудняват прозрачността на операциите, които извършват, така че производствените разходи са подценени и цените, плащани на производителите, често не достигат минималните прагове, необходими за икономическото им оцеляване.

3.1.4   На свой ред недостатъчната търговска мощ и зависимостта на действащите лица, които търпят несправедливи цени по отношение на дейността, която развиват, задълбочават дисбаланса по веригата за създаване на стойност в хранително-вкусовия отрасъл (6), утвърждавайки ненормалното поведение на пазара.

3.1.5   Следователно анализът на пазара към момента, с оглед на реформата му, сочи следната диагноза: разпокъсаност на предлагането, концентрация на дистрибуцията и непостоянство на търсенето. При тези условия спекулата намира естествено поле за развитие.

3.1.6   Да не забравяме, че етапът на дистрибуцията има социални и екологични последици, произтичащи от превоза на дълги разстояния, продължителното складиране в хладилни камери, изнасяне на предприятията и др.

3.2   Към по-кооперативен пазар – подход, основан на нови начини на устойчиво производство и потребление

Кооперативната идентичност се засилва от ценностите на демокрацията, равенството, равнопоставеността, солидарността, прозрачността и социалната отговорност. Международният кооперативен съюз (ICA) е приел седем принципа, които кооперациите следва да спазват: доброволно и открито членство; демократичен контрол от страна на членовете; икономическо участие на членовете; автономност и независимост; образование, обучение и информация; сътрудничество между кооперациите и загриженост за общността (7).

Кооперативен пазар в областта на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост е този, който се основава на кооперативното движение и функционира въз основа на предлагането и търсенето на хранителни продукти, както и на отношения на взаимност или взаимополза, в търсене на по-справедлива и по-ефикасна верига на създаване на стойност в икономически, социален и екологичен план. В крайна сметка става въпрос да се изгради пазарът като сбор с положителен резултат, където всички участници печелят, като се увеличи създаването на споделена стойност чрез сдружаване и дългосрочни ангажименти между основните участници (производители и потребители) при справедливи условия на лоялна конкуренция. Ключовите аспекти за реорганизация на пазара, така че да отговаря на изложените в настоящия документ предпоставки, са следните:

| 3.2.1 | Обръщане на „производствената пирамида“ с транснационален кооперативен подход, чиято критична маса да гарантира необходимия мащаб и обхват. Тръгвайки от едноличния или семейния производител, трябва да се насърчава сдружаването или основните кооперативи – движещият елемент на икономиката на селските райони – като се интегрират в по-мащабни структури като регионални мрежи и конкурентоспособни центрове, които да доближат селскостопанските производители до звената с най-голяма добавена стойност на търговските мрежи. Тази кооперативна структура ще позволи да се увеличат максимално добивите и да се отговори на многообразието на търсенето чрез продажба на по-близки разстояния между пунктовете на производство и на потребление (8). По същия начин кооперативната интеграция (9) осигурява по-добра проследяемост през целия процес, както на качеството, така и на ценообразуването, което на свой предполага оптимизация на средствата и по-добра ефективност. |
| --- | --- |

3.2.1

Обръщане на „производствената пирамида“ с транснационален кооперативен подход, чиято критична маса да гарантира необходимия мащаб и обхват. Тръгвайки от едноличния или семейния производител, трябва да се насърчава сдружаването или основните кооперативи – движещият елемент на икономиката на селските райони – като се интегрират в по-мащабни структури като регионални мрежи и конкурентоспособни центрове, които да доближат селскостопанските производители до звената с най-голяма добавена стойност на търговските мрежи. Тази кооперативна структура ще позволи да се увеличат максимално добивите и да се отговори на многообразието на търсенето чрез продажба на по-близки разстояния между пунктовете на производство и на потребление (8). По същия начин кооперативната интеграция (9) осигурява по-добра проследяемост през целия процес, както на качеството, така и на ценообразуването, което на свой предполага оптимизация на средствата и по-добра ефективност.

| 3.2.2 | Кооперативна социална възвръщаемост. Печалбите, генерирани в мрежата на кооперациите, се връщат на участващите кооперации, което увеличава възможностите за подобряване на тяхната пазарна позиция, води до по-добра пригодност за трудова заетост и по-универсален достъп до основни ресурси и при по-благоприятни условия за производители и потребители, благоприятствайки възникването на синергии в новата среда на търговски отношения. |
| --- | --- |

3.2.2

Кооперативна социална възвръщаемост. Печалбите, генерирани в мрежата на кооперациите, се връщат на участващите кооперации, което увеличава възможностите за подобряване на тяхната пазарна позиция, води до по-добра пригодност за трудова заетост и по-универсален достъп до основни ресурси и при по-благоприятни условия за производители и потребители, благоприятствайки възникването на синергии в новата среда на търговски отношения.

| 3.2.3 | Концентрация на търсенето
   (10). Чрез кооперациите на потребителите и насърчаване на потребителски мрежи, които да обединяват търсенето на гражданите, се цели по-лесен достъп до продуктите на по-изгодни цени и качество. Пряката връзка с производителите се изгражда чрез местни и квартални пазари, които спомагат за напредък към по-добри виртуални търговски транзакции по интернет. Това съответства на целите, посочени от основните организации на земеделските стопани и кооперативите в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в Европейския съюз: „Целта е да се насърчат/подкрепят инициативите на земеделците във връзка с директната продажба на техните продукти на крайните потребители (напр. директни продажби в земеделското стопанство, посредством земеделски кооперации, на местни пазари, посредством колективни платформи или предприятия под контрола на производителите)“ (11). |
| --- | --- |

3.2.3

Концентрация на търсенето
   (10). Чрез кооперациите на потребителите и насърчаване на потребителски мрежи, които да обединяват търсенето на гражданите, се цели по-лесен достъп до продуктите на по-изгодни цени и качество. Пряката връзка с производителите се изгражда чрез местни и квартални пазари, които спомагат за напредък към по-добри виртуални търговски транзакции по интернет. Това съответства на целите, посочени от основните организации на земеделските стопани и кооперативите в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в Европейския съюз: „Целта е да се насърчат/подкрепят инициативите на земеделците във връзка с директната продажба на техните продукти на крайните потребители (напр. директни продажби в земеделското стопанство, посредством земеделски кооперации, на местни пазари, посредством колективни платформи или предприятия под контрола на производителите)“ (11).

| 3.2.4 | Циркулярен
   (12)
  пазарен модел въз основа на продажби на по-близки разстояния. За да се противостои на несъразмерната тежест на участниците, които не добавят стойност към веригата на пускане на пазара на селскостопанските продукти, трябва да се насърчава възможността за продажби на близки разстояния, които да доближат възможно най-много производствените единици и потреблението, съответно първичните производители и крайните потребители (13). По този начин се улеснява появата на „пазарни вериги“, които дават възможност за подходящо напасване на средства и разходи между потребностите на населението и производствените средства, като се избягват излишъци и дефицити, които освен това са причина за изкуствена нестабилност на цените. Това ще доведе до по-справедливо, прозрачно и балансирано функциониране на веригата за доставка на хранителни продукти, което ще допринесе за изкореняване на нелоялни практики и злоупотреби, които застрашават лоялната конкуренция. |
| --- | --- |

3.2.4

Циркулярен
   (12)
  пазарен модел въз основа на продажби на по-близки разстояния. За да се противостои на несъразмерната тежест на участниците, които не добавят стойност към веригата на пускане на пазара на селскостопанските продукти, трябва да се насърчава възможността за продажби на близки разстояния, които да доближат възможно най-много производствените единици и потреблението, съответно първичните производители и крайните потребители (13). По този начин се улеснява появата на „пазарни вериги“, които дават възможност за подходящо напасване на средства и разходи между потребностите на населението и производствените средства, като се избягват излишъци и дефицити, които освен това са причина за изкуствена нестабилност на цените. Това ще доведе до по-справедливо, прозрачно и балансирано функциониране на веригата за доставка на хранителни продукти, което ще допринесе за изкореняване на нелоялни практики и злоупотреби, които застрашават лоялната конкуренция.

| 3.2.5 | Нови технологии
   (14). Новите технологии са крайъгълният камък, на който се опира концепцията за по-кооперативен пазар, както за развитие на новаторски техники за производство на хранителни продукти, така и за създаване на логистичната инфраструктура за оптимизация на ефикасността на комуникационните процеси при въвеждането на интелигентни мрежи за производство, дистрибуция и потребление (като организационни форми с високо равнище на самоорганизация и развиваща се гъвкавост с капацитет за учене и действие за постигане на целите). Защитата от вируси, оперативната съвместимост и взаимната свързаност на тези мрежи в цифрова среда ще позволи да се заменят ненужните посредници. Следователно новите технологии трябва да бъдат инструментите за изграждане на по-висока колективна ефективност, с оглед на техния капацитет за промяна и въвеждане на иновациите във веригите за доставка на хранителни продукти. |
| --- | --- |

3.2.5

Нови технологии
   (14). Новите технологии са крайъгълният камък, на който се опира концепцията за по-кооперативен пазар, както за развитие на новаторски техники за производство на хранителни продукти, така и за създаване на логистичната инфраструктура за оптимизация на ефикасността на комуникационните процеси при въвеждането на интелигентни мрежи за производство, дистрибуция и потребление (като организационни форми с високо равнище на самоорганизация и развиваща се гъвкавост с капацитет за учене и действие за постигане на целите). Защитата от вируси, оперативната съвместимост и взаимната свързаност на тези мрежи в цифрова среда ще позволи да се заменят ненужните посредници. Следователно новите технологии трябва да бъдат инструментите за изграждане на по-висока колективна ефективност, с оглед на техния капацитет за промяна и въвеждане на иновациите във веригите за доставка на хранителни продукти.

3.3   Как да се постигне по-кооперативен пазар

Промяната в световен мащаб по отношение на отговорно и устойчиво производство и потребление се разглежда като действителност, която включва различни участници и в която всички и всяка заинтересована група може да оказва влияние и да бъде повлияна от кооперативната дейност („съвместна отговорност на кооперативното движение“). Когато се насърчават модели за потребление и за кооперативно и междукооперативно производство, следва да се има предвид един стратегически въпрос – предвиждането на институционални инструменти и механизми за въвеждане на модела в условия на конкуренция с конвенционалната верига за създаване на стойност. Някои съображения може да са от полза при взимането на решения, като например следните:

| 3.3.1 | Приемане на мерки в рамките на общностните политики. Следва да се насърчават, посредством реформа на правната рамка и подходяща политика на стимули, мерки в подкрепа на развитието на кооперативи чрез агенции за развитие, финансови кредити и др., средства за интеграция и интернационализация на кооперативите, мерки за сближаване и социални иновации и мерки за подкрепа на партньорства между обществени институции, малки и средни предприятия, кооперативи, сдружения на потребители и други организации. |
| --- | --- |

3.3.1

Приемане на мерки в рамките на общностните политики. Следва да се насърчават, посредством реформа на правната рамка и подходяща политика на стимули, мерки в подкрепа на развитието на кооперативи чрез агенции за развитие, финансови кредити и др., средства за интеграция и интернационализация на кооперативите, мерки за сближаване и социални иновации и мерки за подкрепа на партньорства между обществени институции, малки и средни предприятия, кооперативи, сдружения на потребители и други организации.

| 3.3.2 | Кооперативни обществени поръчки
   (15). Осъщественият през последните години напредък в рамките на зелените обществени поръчки и, още по-наскоро, в приемането на етични критерии в процедурите за обявяване на обществени поръчки на администрациите, оказаха осезаемо влияние върху обществения и икономическия напредък на дейностите за устойчивост и сътрудничество. Възможността обществените поръчки да служат за пример и големият обем на поръчките несъмнено ги прави незаменим инструмент за насърчаване постигането на поставените цели. Насърчаването на пазарните потоци между обществените администрации и кооперативните мрежи може да бъде определящо за новия устойчив модел на производство и потребление. |
| --- | --- |

3.3.2

Кооперативни обществени поръчки
   (15). Осъщественият през последните години напредък в рамките на зелените обществени поръчки и, още по-наскоро, в приемането на етични критерии в процедурите за обявяване на обществени поръчки на администрациите, оказаха осезаемо влияние върху обществения и икономическия напредък на дейностите за устойчивост и сътрудничество. Възможността обществените поръчки да служат за пример и големият обем на поръчките несъмнено ги прави незаменим инструмент за насърчаване постигането на поставените цели. Насърчаването на пазарните потоци между обществените администрации и кооперативните мрежи може да бъде определящо за новия устойчив модел на производство и потребление.

| 3.3.3 | Маркировки за качество
   (16). Маркировките за качество са инструменти за непряко насърчаване, които указват произхода, характеристиките и качествата на търгуваните продукти, като в случая се подчертава добавената стойност на социалния елемент, който присъства в кооперативното производство („кооперативна маркировка“). Образът на марката предлага популярност и дава възможност на селскостопанските сдружения да преминат от производствена към пазарна насоченост. |
| --- | --- |

3.3.3

Маркировки за качество
   (16). Маркировките за качество са инструменти за непряко насърчаване, които указват произхода, характеристиките и качествата на търгуваните продукти, като в случая се подчертава добавената стойност на социалния елемент, който присъства в кооперативното производство („кооперативна маркировка“). Образът на марката предлага популярност и дава възможност на селскостопанските сдружения да преминат от производствена към пазарна насоченост.

| 3.3.4 | Прозрачност и информация за потребителите
   (17). Прозрачността, особено във връзка с качеството и проследяемостта, е балансиращ фактор във веригата за създаване на стойност, заедно с кампаниите за информиране на гражданите за избора на покупки в рамките на кооперативния пазар. Това води до по-голяма симетрия на информацията и координирани действия между производство и потребление (необходими за ефективността на модела, основан на устойчивост), и свързва във времето и пространството доставката с търсенето в интеграцията на съответните процеси на пускане на пазара. Групирането на потребители също трябва да бъде приоритетно, като успоредно се определят пътищата, водещи до уместната концентрация на крайното търсене на продукти на хранително-вкусовия сектор. |
| --- | --- |

3.3.4

Прозрачност и информация за потребителите
   (17). Прозрачността, особено във връзка с качеството и проследяемостта, е балансиращ фактор във веригата за създаване на стойност, заедно с кампаниите за информиране на гражданите за избора на покупки в рамките на кооперативния пазар. Това води до по-голяма симетрия на информацията и координирани действия между производство и потребление (необходими за ефективността на модела, основан на устойчивост), и свързва във времето и пространството доставката с търсенето в интеграцията на съответните процеси на пускане на пазара. Групирането на потребители също трябва да бъде приоритетно, като успоредно се определят пътищата, водещи до уместната концентрация на крайното търсене на продукти на хранително-вкусовия сектор.

| 3.3.5 | Образование и обучение в социално предприемачество и кооперативно движение
   (18). Макар че този инструмент е определено проактивен и резултатите от него не са непосредствени, той е жизнено важен за затвърждаване на настъпилите на пазара промени. Усвояването на знания и кооперативни принципи в училище не само създава отрано положително отношение към този кооперативен модел и към кооперативното движение като източник на доверие, но на практика се отнася и до родителите на децата, насърчавайки ги да възприемат модели на потребление в съответствие с предложените дейности. В тази връзка е особено важно да се насърчава предприемаческият дух на младите хора и да се мотивира създаването и укрепването на кооперативи, било в производството, търговията или потреблението. Без съмнение за това ще помогнат знанията, обменът и разпространението на добрите кооперативни практики. |
| --- | --- |

3.3.5

Образование и обучение в социално предприемачество и кооперативно движение
   (18). Макар че този инструмент е определено проактивен и резултатите от него не са непосредствени, той е жизнено важен за затвърждаване на настъпилите на пазара промени. Усвояването на знания и кооперативни принципи в училище не само създава отрано положително отношение към този кооперативен модел и към кооперативното движение като източник на доверие, но на практика се отнася и до родителите на децата, насърчавайки ги да възприемат модели на потребление в съответствие с предложените дейности. В тази връзка е особено важно да се насърчава предприемаческият дух на младите хора и да се мотивира създаването и укрепването на кооперативи, било в производството, търговията или потреблението. Без съмнение за това ще помогнат знанията, обменът и разпространението на добрите кооперативни практики.

| 3.3.6 | Диференцирано данъчно облагане
   (19). Необходимо е едно по-справедливо данъчно облагане да даде възможност потреблението да се насочи към ефективно използване на ресурсите (20), за да се отчитат социалните и екологичните аспекти на всички продукти, както и добавената социална стойност въз основа на кооперативната формула. Въз основа на специфична данъчна рамка, данъчните стимули и компенсаторни помощи са сред най-директните и потенциално най-ефективните инструменти. Както показва опитът на различни държави членки, приемането на диференциран данъчен режим насърчава финансовата независимост и автономията, но, подобно на някои предходни инициативи, е необходим предварителен анализ на въздействието. |
| --- | --- |

3.3.6

Диференцирано данъчно облагане
   (19). Необходимо е едно по-справедливо данъчно облагане да даде възможност потреблението да се насочи към ефективно използване на ресурсите (20), за да се отчитат социалните и екологичните аспекти на всички продукти, както и добавената социална стойност въз основа на кооперативната формула. Въз основа на специфична данъчна рамка, данъчните стимули и компенсаторни помощи са сред най-директните и потенциално най-ефективните инструменти. Както показва опитът на различни държави членки, приемането на диференциран данъчен режим насърчава финансовата независимост и автономията, но, подобно на някои предходни инициативи, е необходим предварителен анализ на въздействието.

| 3.3.7 | Въвеждане на нови технологии. Технологическият напредък и повсеместният достъп са най-добрият стимул за постигане на набелязаните цели. В тази връзка трябва да се посочат следните инициативи: научни изследвания и иновации в хранително-вкусовата промишленост, създаване на нови пространства и канали за пускане на пазара и накрая, удостоверяване на високото качество чрез присъждане на точки за хранителна стойност, гаранции за доставка и други ползи за обществото и отнемане на точки, например за социални и екологични разходи, наред с други, така че да се сертифицират критерии като здраве и безопасност на храните, екологичен отпечатък или социален ефект, и освен това да бъдат оценени от потребителите по отношение на цената, производствените разходи и разходите за дистрибуция. Тази система за сертифициране се нуждае от подкрепата на други елементи като интелигентни телефони, специфични информационни приложения и социални мрежи. |
| --- | --- |

3.3.7

Въвеждане на нови технологии. Технологическият напредък и повсеместният достъп са най-добрият стимул за постигане на набелязаните цели. В тази връзка трябва да се посочат следните инициативи: научни изследвания и иновации в хранително-вкусовата промишленост, създаване на нови пространства и канали за пускане на пазара и накрая, удостоверяване на високото качество чрез присъждане на точки за хранителна стойност, гаранции за доставка и други ползи за обществото и отнемане на точки, например за социални и екологични разходи, наред с други, така че да се сертифицират критерии като здраве и безопасност на храните, екологичен отпечатък или социален ефект, и освен това да бъдат оценени от потребителите по отношение на цената, производствените разходи и разходите за дистрибуция. Тази система за сертифициране се нуждае от подкрепата на други елементи като интелигентни телефони, специфични информационни приложения и социални мрежи.

3.4   Конкурентни предимства на кооперативния пазар

Освен очевидните предимства на един модел, опиращ се на устойчивостта и икономическото и социалното сътрудничество, кооперативният пазар предлага поредица от предимства с последици за някои изключително важни аспекти за политиките на ЕС в следните области:

| 3.4.1 | Икономическа: стабилен и сигурен достъп до пазарите за продуктите на селскостопанските производители, устойчиво финансиране, социално отговорни инвестиции, раздвижване на пазара, защита на конкуренцията, защита на правата и интересите на потребителите и др. |
| --- | --- |

3.4.1

Икономическа: стабилен и сигурен достъп до пазарите за продуктите на селскостопанските производители, устойчиво финансиране, социално отговорни инвестиции, раздвижване на пазара, защита на конкуренцията, защита на правата и интересите на потребителите и др.

| 3.4.2 | Социална: териториално устройство, развитие на селските райони и включване, културно наследство и местна и регионална идентичност, безопасност на храните и независимост на снабдяването, отсъствие на свръхпроизводство и достъпност на храните, социална проследяемост на продуктите, недопускане на изнасяне на предприятията, гарантиране на достойно заплащане и подобряване на условията на труд, социална отговорност и отговорно потребление, обществено здраве и здравословен начин на живот, пряко участие на гражданите във взимането на решения от страна на институциите и др. |
| --- | --- |

3.4.2

Социална: териториално устройство, развитие на селските райони и включване, културно наследство и местна и регионална идентичност, безопасност на храните и независимост на снабдяването, отсъствие на свръхпроизводство и достъпност на храните, социална проследяемост на продуктите, недопускане на изнасяне на предприятията, гарантиране на достойно заплащане и подобряване на условията на труд, социална отговорност и отговорно потребление, обществено здраве и здравословен начин на живот, пряко участие на гражданите във взимането на решения от страна на институциите и др.

| 3.4.3 | Екологична: енергоспестяване, опазване на екосистемите, екологичен отпечатък, агроекология, рационално и отговорно използване на суровините и природните ресурси, жизнен цикъл на продуктите на хранително-вкусовия сектор, създаване на зелена заетост като стратегия за разширяване на пазара и др. |
| --- | --- |

3.4.3

Екологична: енергоспестяване, опазване на екосистемите, екологичен отпечатък, агроекология, рационално и отговорно използване на суровините и природните ресурси, жизнен цикъл на продуктите на хранително-вкусовия сектор, създаване на зелена заетост като стратегия за разширяване на пазара и др.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Съобщение на Комисията „Акт за единния пазар“ COM (2011) 206 final.

1

(2)  Съобщение на Комисията относно план за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика COM(2008) 397 final.

2

(3)  Становище CESE „Икономика с ниска въглеродна интензивност - Пътна карта до 2050 г.“ОВ C 376 от 22.12.2011 г., стр. 110-116.

3

(4)  Общо събрание на ООН, Доклад на специалния докладчик относно правото на храна Оливие де Схутер (A/HRC/19/59 - 26 декември 2011 г.).

4

(5)  Заключения на председателя Nilsson на конференцията „Храна за всички – към световно споразумение“.

5

„Храна за всички – към световно споразумение“

(6)  Становище CESE „По-добре функционираща верига на предлагането на храни в Европа”ОВ C 48 от 15.2.2011 г., стр. 145.

6

(7)  Становище CESE „Кооперации и преструктуриране“ОВ C 191 от 29.06.2012 г., стр. 24-30.

7

(8)  Съобщение на Комисията „Интегрирана политика за продукти“ COM (2003) 302 final.

8

(9)  В тази връзка и като възникваща формула на предприемачество, интегралната кооперация или кооперативното дружество с колективен интерес се явява предприятие, което произвежда стоки или услуги за задоволяване на колективните потребности на дадена територия посредством мобилизация на заинтересованите действащи лица.

9

интегралната кооперация

кооперативното дружество с колективен интерес

(10)  Съобщение на Комисията „Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“ (СOM(2010)672 final).

10

(11)  Общата селскостопанска политика след 2013 г. Отговор на земеделските стопани и на земеделските кооперации в ЕС на законодателните предложения на Комисията (COPA-COGECA, 2012).

11

(12)  Salcedo Aznal, Alejandro. “¿Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual” („Потребителско общество или потребителски мрежи? Опит за социален анализ на съвременния потребител“) (2008 г.).

12

“¿Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual”

(13)  Съобщение на Комисията относно план за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика COM(2008) 397 final.

13

(14)  Становище CESE „Селскостопанският модел на Общността: качество на производството и информиране на потребителите като елементи на конкурентоспособността“ОВ C 18 от 19.1.2011 г., стр. 5.

14

(15)  Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Обновена стратегия на ЕС за периода 2011-2014 г. за корпоративната социална отговорност“ COM(2011) 681 final.

15

(16)  Съобщение на Комисията „Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“ (СOM(2010)672 final).

16

(17)  Съобщение на Комисията относно план за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика COM(2008) 397 final.

17

(18)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите „Инициатива за социалното предприемачество Създаване на благоприятна среда за насърчаване на социалните предприятия като основни участници в икономиката и социалната иновативност“ COM(2011) 682 final.

18

(19)  Становище CESE „Многообразие на формите на предприятия“ОВ C 318 от 23.12.2009 г., стр. 22-28.

19

(20)  COM(2011) 571 final и становище „Насърчаване на устойчивите методи на производство и потребление в ЕС“ОВ C 191 от 29.06.2012 г., стр. 6.

20

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/49

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преразглеждане на насоките от 1994 г. и 2005 г. за въздухоплаването и летищата в ЕС“ (допълнение към становище)

2012/C 299/10

Докладчик: г-н KRAWCZYK

Съдокладчик: г-н WENNMACHER

На 14 юли 2011 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви допълнение към становище относно

„Преразглеждане на насоките от 1994 г. и 2005 г. за въздухоплаването и летищата в ЕС“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 143 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения

1.1   Европейската комисия предвижда преразглеждане, от една страна, на Насоките от 1994 г. относно прилагането на член 92 и член 93 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи в сектора на въздухоплаването и, от друга, на Насоките на ЕС от 2005 г. за финансирането на летища и за предоставянето на първоначални държавни помощи за авиолинии, опериращи от регионални летища (наричани по-долу „насоки за въздухоплаването“).

1.2   От 2005 г. насам държавите членки се въздържат от уведомяване на Комисията за множество случаи, в които летищата или местните общности са предоставяли субсидии.

1.3   ЕИСК споделя гледната точка на основните заинтересовани страни, че преразглеждането на настоящите насоки за въздухоплаването е абсолютно наложително и че, за да се създадат необходимите равни условия за всички участници, то следва да се извърши възможно най-скоро. Развитието на регионалните летища е важно за икономическия растеж и териториалното сближаване и изисква ясни правила относно държавните помощи.

1.4   ЕИСК счита, че що се отнася до прилагането на насоките за въздухоплаването, е необходимо да се изготви проучване, в което да бъдат представени настоящите практики за отпускане на държавни помощи, както и други подобни практики. Освен анализ на настоящите практики в тази област, в проучването следва също да бъде предоставена информация относно количеството и вида на отпуснатите държавни помощи, тяхното въздействие върху реалното икономическо развитие и тяхното количествено и качествено въздействие върху заетостта.

1.5   В препоръките на ЕИСК относно преразгледаните насоки за въздухоплаването, представени в параграф 5 от настоящото становище, Комитетът:

| — | се застъпва за необходимостта от стандартизирана правна рамка на ЕС за целия сектор на въздухоплаването, която да предотвратява практиките на безконтролно предоставяне на субсидии и да гарантира равни условия за всички участници на пазара, включително на местно равнище; |
| --- | --- |

—

се застъпва за необходимостта от стандартизирана правна рамка на ЕС за целия сектор на въздухоплаването, която да предотвратява практиките на безконтролно предоставяне на субсидии и да гарантира равни условия за всички участници на пазара, включително на местно равнище;

| — | изразява съгласие с общия принцип, че частните инвестиции не могат да се считат за държавна помощ. Същевременно даден обществен оператор може да действа като частен инвеститор, ако инвестицията е оправдана от търговска гледна точка; |
| --- | --- |

—

изразява съгласие с общия принцип, че частните инвестиции не могат да се считат за държавна помощ. Същевременно даден обществен оператор може да действа като частен инвеститор, ако инвестицията е оправдана от търговска гледна точка;

| — | препоръчва отпускането на държавни помощи за инвестиции в летищната инфраструктура и на първоначални помощи за авиолинии да бъде възможно само в строго определени случаи и да бъде ограничено в зависимост от времевия период и интензивността; |
| --- | --- |

—

препоръчва отпускането на държавни помощи за инвестиции в летищната инфраструктура и на първоначални помощи за авиолинии да бъде възможно само в строго определени случаи и да бъде ограничено в зависимост от времевия период и интензивността;

| — | одобрява необходимостта от пълно оповестяване на наличната помощ за летищата и превозвачите и на условията, при които е можело да бъде отпусната помощ; |
| --- | --- |

—

одобрява необходимостта от пълно оповестяване на наличната помощ за летищата и превозвачите и на условията, при които е можело да бъде отпусната помощ;

| — | призовава за по-нататъшно насърчаване на социалния диалог и предотвратяване на социалния дъмпинг в сектора; |
| --- | --- |

—

призовава за по-нататъшно насърчаване на социалния диалог и предотвратяване на социалния дъмпинг в сектора;

| — | подчертава важността на правилното прилагане на насоките – изпълнението им е от първостепенно значение; |
| --- | --- |

—

подчертава важността на правилното прилагане на насоките – изпълнението им е от първостепенно значение;

| — | призовава за дългосрочна политика що се отнася до развитието или регионалните летища. Насоките за въздухоплаването могат да бъдат прилагани успешно само ако бъдат приети ясни политически приоритети за развитието на регионалните летища. |
| --- | --- |

—

призовава за дългосрочна политика що се отнася до развитието или регионалните летища. Насоките за въздухоплаването могат да бъдат прилагани успешно само ако бъдат приети ясни политически приоритети за развитието на регионалните летища.

2.   Въведение

2.1   Европейският сектор на въздушния транспорт претърпя редица промени през последните две десетилетия, което се дължи основно на либерализирането на пазара и на последвалото създаване на нискобюджетни превозвачи. Чрез създаването на нови авиокомпании, нови регионални летища и по-ниски тарифи единният авиационен пазар предостави достъп до въздушния транспорт на по-голям брой европейски граждани, като в същото време оказа значително въздействие върху заетостта и трудовите взаимоотношения в сектора.

2.2   През 1994 г., в контекста на либерализацията на пазара на услугите в областта на въздушния транспорт, Комисията прие първите насоки на ЕС за въздухоплаването, които съдържат разпоредби за оценка на социалните помощи и помощите за преструктуриране на авиолиниите, с цел да се осигурят равни условия за въздушните превозвачи. През 2005 г. те бяха допълнени от насоки относно публичното финансиране на летищата и отпускането на първоначални помощи за въздухоплавателни услуги, извършвани от регионални летища.

2.3   Европейската комисия предвижда преразглеждане, от една страна, на Насоките от 1994 г. относно прилагането на член 92 и член 93 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи в сектора на въздухоплаването и, от друга, на Насоките на ЕС от 2005 г. за финансирането на летища и за предоставянето на първоначални държавни помощи за авиолинии, опериращи от регионални летища.

2.4   Според редица европейски „мрежово ориентирани“ превозвачи (повечето от които са членове на Асоциацията на европейските авиокомпании – АЕА) през последните години те са изправени пред нов вид конкуренция, произтичаща от превозвачите, които имат възможност да извлекат съществени приходи от местните общности и летища. Превозвачите от АЕА заявиха своята позиция, че тези субсидии са незаконни и представляват фрапиращи случаи на отпускане на държавна помощ, което води до сериозно нарушение на конкуренцията на европейския пазар на въздушния транспорт.

2.5   Според Европейската асоциация на нискобюджетните авиокомпании (ELFAA) увеличаващата се консолидация сред мрежово ориентираните превозвачи, насочена към обслужване на техните възлови центрове, е довела до по-малко алтернативи за регионите и техните летища, които се стремят към развитие на по-широка гама от преки връзки от вида „от точка до точка“. В много случаи нискобюджетните превозвачи са единствената перспектива за растеж за регионалните летища на европейския пазар. Неотдавнашното разширяване на ЕС разкри нови пазарни възможности и много от тези пазари разчитат до голяма степен на нискобюджетния бизнес модел за целите на развитието и поддържането на транспортните потоци. Според ELFAA тези линии са ценни от социална и икономическа гледна точка в контекста на европейското сближаване и регионално развитие.

2.6   От 2005 г. насам държавите членки се въздържат от уведомяване на Комисията за множество случаи, в които летищата или местните общности са предоставяли субсидии. Насоките за въздухоплаването от 2005 г. не дават указания относно създаването на национални схеми, в които да бъдат точно определени условията за предоставяне на помощи и, което е може би още по-лошо, в тези няколко случая, за които е постъпило уведомление и е започната официална процедура от страна на Комисията, решенията са най-малкото бавни и оставят множество неразрешени въпроси. Това допринесе за установяването до известна степен на безнаказаност и пасивност.

2.7   Концепцията за летището като двигател на икономическото развитие в региона беше подкрепена от увеличаващото се пряко освобождаване от (финансови) ангажименти на държавата, която прехвърля на регионите и другите местни власти задължението да осъществяват надзор, да управляват и финансират тези важни инфраструктури. Регионалните власти все повече гледат на летището като на един от основните инструменти за развитие на местната икономика.

2.8   Понастоящем в Комисията са подадени значителен брой жалби в този сектор от бившите национални превозвачи срещу нискобюджетните авиолинии, от една страна, и от последните срещу първите, от друга. От 2005 г. насам броят на уведомленията, постъпили в Европейската комисия, е по-скоро малък в сравнение с мащабното разрастване на регионалните летища в ЕС.

2.9   В основните резултати от обществената консултация, инициирана от Комисията, се предвиждат:

| — | необходимост от опростяване и увеличаване на прозрачността на насоките; |
| --- | --- |

—

необходимост от опростяване и увеличаване на прозрачността на насоките;

| — | подкрепа за по-строго прилагане на правилата за държавните помощи по отношение на авиокомпаниите и летищата; |
| --- | --- |

—

подкрепа за по-строго прилагане на правилата за държавните помощи по отношение на авиокомпаниите и летищата;

| — | нова категория правила с цел предотвратяване на нарушенията на конкуренцията между летищата, които се намират в един и същ район на ползване; |
| --- | --- |

—

нова категория правила с цел предотвратяване на нарушенията на конкуренцията между летищата, които се намират в един и същ район на ползване;

| — | по-голяма яснота и предвидимост на правилата относно инвестиционната помощ (ясно определяне на финансовите параметри). |
| --- | --- |

—

по-голяма яснота и предвидимост на правилата относно инвестиционната помощ (ясно определяне на финансовите параметри).

2.10   Ето защо ЕИСК споделя гледната точка на основните заинтересовани страни, че преразглеждането на настоящите насоки за въздухоплаването е абсолютно наложително и че, за да се създадат необходимите равни условия за всички участници, то следва да се извърши възможно най-скоро. Развитието на регионалните летища е важно за икономическия растеж и териториалното сближаване и изисква ясни правила относно държавните помощи.

2.11   ЕИСК счита, че що се отнася до прилагането на насоките за въздухоплаването, е необходимо да се изготви проучване, в което да бъдат представени настоящите практики за предоставяне на държавни помощи, както и други подобни практики. По-специално, за да се оцени до каква степен настоящата практика нарушава или не нарушава равните условия сред летищата и сред авиолиниите, в проучването следва да бъде предоставена подробна информация относно количеството и вида на отпуснатите държавни помощи, тяхното въздействие върху реалното икономическо развитие и ефективност, както и тяхното количествено и качествено въздействие върху заетостта.

2.12   Настоящата световна икономическа криза и по-специално нарастващият натиск върху бюджетите на ЕС и на държавите членки могат да се окажат предизвикателство за съществуващата политика на предоставяне на държавни помощи за развитието на регионалните летища. Необходимо е да се разбере по-добре до каква степен настоящият икономически модел на функциониране на регионалните летища е устойчив в по-дългосрочна перспектива. Както показва текущата дискусия относно МФР за периода 2014-2020 г., въпросът как да се постигне повече в ЕС с по-малко налични ресурси е голямо предизвикателство. Очевидно това се отнася и за разглежданата в настоящото становище тема.

3.   Пазарът

3.1   В държавите членки на ЕС се използват приблизително 460 летища за целите на гражданската авиация. През 2010 г. приблизително 60 % от летищата в ЕС са обслужили по-малко от 1 милион пътници.

3.2   Пазарът на въздушния транспорт претърпя бурно развитие през последните години – нискобюджетните превозвачи разработиха нови и всеобхватни бизнес модели, свързани с регионалните летища, и придобиха съществен пазарен дял. Същевременно почти всички бивши национални превозвачи преминаха през процес на преструктуриране, като затвърдиха допълнително присъствието си в Европа.

3.3   През 2005 г. нискобюджетните превозвачи са разполагали с дял от 25 % от вътрешноевропейския пазар, а през 2010 г. този дял е нараснал до 39 %. Когато се разглежда единствено превозът от точка до точка, делът им се увеличава до 43 %. От 2008 г. до 2010 г. традиционните „мрежово ориентирани“ авиокомпании, членуващи в АЕА, претърпяха значителни загуби от своите вътрешноевропейски операции и въпреки положителните им резултати при полетите на дълги разстояния (1 милиард евро през 2008 г., 100 милиона евро през 2009 г. и 1,1 милиарда евро през 2010 г.), общият резултат преди лихвите и данъците беше отрицателен поради тежестта на отрицателния резултат от вътрешноевропейските полети на къси разстояния.

3.4   Според ELFAA до 2020 г., въз основа на настоящите тенденции и планове за подмяна на флотата на авиокомпаниите, делът на нискобюджетните авиокомпании се очаква да нарасне, достигайки между 45 % и 53 % от вътрешноевропейския въздушен пътнически превоз. За превоза от точка до точка се предвижда делът на нискобюджетните авиокомпании да нарасне, достигайки между 50 % и 60 %. Тези превозвачи не загубиха толкова пари в последната криза, колкото „мрежово ориентираните“ превозвачи.

3.5   Нискобюджетните превозвачи са безспорните доминиращи участници в регионалните операции от точка до точка. В категорията на нискобюджетните превозвачи три оператора разполагат с повече от 52 % от пазара, докато трите най-големи „мрежово ориентирани“ оператора представляват само 22 % вътрешния мрежов пазар. При комбинирането на а) нарастващия дял на нискобюджетните превозвачи във вътрешноевропейските линии и б) нарастващия дял на регионалните линии „от точка до точка“ спрямо традиционните операции „от възел до възел“, може да се достигне до заключението, че днес предлагането е по-голямо от преди, но част от това увеличено предлагане (а именно линиите „от точка до точка“) се осъществява от ограничен брой конкуренти.

3.6   С изключение на основните европейски възлови летища и най-големите регионални летища, голям брой европейски регионални летища не могат да се разглеждат като икономически изгодни, ако се отчитат действителните разходи за инфраструктурата. Множество малки регионални летища не могат да си позволят необходимите разходи за инфраструктурата, която се финансира от други налични фондове, често на регионално равнище. Голям брой летища просто щяха да затворят, ако трябваше да плащат действителните разходи за инфраструктурата.

3.7   Важно е да се има предвид, че Европа е изправена пред недостиг на капацитет на летищата през идните години. Проучването на Евроконтрол „Challenges of growth“ („Предизвикателства на растежа“) от 2008 г. и неотдавнашната дългосрочна прогноза от 2010 г. акцентират върху недостига на капацитет на европейските летища предвид прогнозираното увеличение на движението до 2030 г. (16,9 милиона полета, 1,8 пъти броя на полетите през 2009 г.). Според тези авторитетни доклади, независимо от планираното увеличение на капацитета на европейската летищна мрежа с 41 % до 2030 г., буди тревога фактът, че 10 % от всички полети няма да могат да бъдат поети поради недостатъчния капацитет на летищата.

3.8   Въпреки че външното финансиране на инфраструктурата обикновено не е ключово за основните летища, то е жизненоважно за множество регионални летища, които не разполагат с икономиите от мащаба и с търговските приходи, които биха могли да генерират маржовете, необходими за финансиране на тяхната инфраструктура.

3.9   Един нов пазар на линиите „от точка до точка“ представлява както възможност, така и причина за несигурност сред някои регионални летища поради силно колебливия пазар. По-специално нискобюджетните превозвачи могат да пренасочат своите самолети и екипажи из цяла Европа с много кратко предизвестие, в зависимост от икономическия потенциал на дадена нова линия до алтернативно летище. Стабилността и предвидимостта на приходите на тези летища е поставена под въпрос.

3.10   Първоначалните помощи, отпускани в съответствие с настоящите насоки, доведоха до „състезание на инвестиции“ между различните региони с цел развитие на техните регионални летища, много често включително чрез използване на фондовете на ЕС. Ако дадено регионално летище бъде изправено пред финансови затруднения, регионът иска допълнителни помощи, като използва аргументите, че тези регионални летища се използват в недостатъчна степен и представляват необходим разход за местните общности.

4.   Специфични бележки

4.1   В дългосрочна перспектива секторът на въздухоплаването е много слабо рентабилен, а конкуренцията в него вече е голяма. В такава среда дори малките субсидии могат да се отразят на конкуренцията, поради което е необходимо този проблем да се разгледа много внимателно.

4.2   Основният въпрос е от какъв вид подход се нуждаем при изготвянето на нови насоки за въздухоплаването. Има поне няколко възможности.

4.2.1   Според ELFAA разгръщането на потенциала на регионалните летища е решаващо за продължаването на процеса на териториално сближаване и регионално развитие в ЕС, а така също и за преодоляване на претоварването на „възловите“ летища на „мрежово ориентираните“ авиокомпании. Развитието на регионалните летища означава повече заетост, по-големи възможности за бизнес в периферните райони на ЕС, по-ниски емисии чрез директни връзки от регион до регион вместо чрез полети с прекачване на възловите летища и по-малко емисии от наземния транспорт посредством използването от страна на пътниците на техните местни летища. Разрастването на регионалните летища, според ELFAA, трябва да бъде насърчавано по-скоро чрез гъвкави насоки за държавните помощи, които да бъдат насочени към принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (Market Economy Investor Principle – MEIP), отколкото чрез строги правила, които да не допускат растеж там, където се търси растеж.

4.2.2   Според AEA новите насоки следва да имат за цел защитата на всички опериращи превозвачи в сектора срещу дискриминационни и неясни финансови помощи за авиокомпаниите, предоставяни от регионалните летища или местните общности. Подобни помощи следва да могат да се използват само в строго определени случаи и да бъдат ограничени в зависимост от времевия период и интензивността. Освен това такива помощи биха могли да се отпускат само на индивидуална основа при спазване на принципите на прозрачност, равно третиране и недискриминация между операторите.

4.2.3   Според ACI ЕВРОПА ръководният принцип за оценка на мерките за държавни помощи следва да бъде евентуалното нарушение на конкуренцията от страна на дадено летище по отношение на обема на трафика.

4.2.3.1   Освобождаване на летищата от категория D (до 1 милион пътници): всепризнат факт е, че летищата под определен праг обикновено не са изгодни от търговска гледна точка и може да се нуждаят от обществено финансиране. Освен това тези малки летища често осигуряват териториалната свързаност на регионите и агломерациите и обикновено не оказват отрицателно въздействие върху условията за търговия в ЕС предвид ограничения обем на трафика. Ето защо според ACI използването на обществени средства за развитието на нова инфраструктура и нови линии следва да бъде разрешено без предварително уведомление. Въпреки това всяко обществено финансиране следва да бъде прекратено веднага щом бъде достигнат прагът от един милион пътници.

4.2.3.2   Общественото финансиране на инфраструктурата и финансирането на първоначалната помощ от страна на летищата с над един милион пътници трябва да отговаря на критерий за частния инвеститор (Private Investor Test – PIP), който да бъде пригоден към специфичните потребности на летищния сектор.

4.3   ЕИСК подкрепя позицията, изразена от Комисията, според която, що се отнася до преразглеждането на общия подход към държавните помощи, обхванати от насоките, следва да бъдат установени следните принципи:

| — | не бива да има нарушения на конкуренцията; |
| --- | --- |

—

не бива да има нарушения на конкуренцията;

| — | следва да се подобрят развитието и достъпността на регионите чрез по-нататъшно укрепване на регионалния въздушен транспорт; |
| --- | --- |

—

следва да се подобрят развитието и достъпността на регионите чрез по-нататъшно укрепване на регионалния въздушен транспорт;

| — | следва да се избягва припокриването на нерентабилни летища; |
| --- | --- |

—

следва да се избягва припокриването на нерентабилни летища;

| — | следва да се избягва създаването и поддържането на свръхкапацитет. |
| --- | --- |

—

следва да се избягва създаването и поддържането на свръхкапацитет.

4.4   Следва да се насърчава развитието на летищата, които могат да покриват своите разходи, както и по-голямото участие на частни инвеститори. От друга страна, ЕИСК разбира и подкрепя необходимостта от задължение за предоставяне на обществена услуга за тези въздухоплавателни услуги, които представляват икономически интерес, особено свързването на отдалечените региони и островите.

5.   Препоръки

5.1   ЕИСК се застъпва за необходимостта от стандартизирана правна рамка на ЕС за целия сектор на въздухоплаването, която да предотвратява практиките на безконтролно предоставяне на субсидии и да гарантира равни условия за всички участници на пазара, включително на местно равнище.

5.2   По принцип частните инвестиции не могат да се считат за държавна помощ. Същевременно даден обществен оператор може да действа като частен инвеститор, ако инвестицията е оправдана от търговска гледна точка.

5.3   Новите насоки, които предстои да бъдат предложени от Комисията, следва да имат за цел защитата на всички превозвачи и летища срещу дискриминационни, неясни и нарушаващи конкуренцията финансови помощи, предоставяни от регионалните правителства или летища. Общественото финансиране не трябва да нарушава конкуренцията нито между летищата, нито между авиокомпаниите. ЕИСК не счита, че груповите освобождавания за определена категория летища или авиокомпании са необходими за укрепване на регионалното развитие.

5.3.1   Отпускането на държавни помощи за инвестиции в летищната инфраструктура и на първоначални помощи за авиолинии следва да бъде възможно само в строго определени случаи и да бъде ограничено в зависимост от времевия период и интензивността. Освен това такива помощи следва да се отпускат само при изключителни обстоятелства и при надлежно спазване на принципите на прозрачност, равно третиране и недискриминация.

5.3.2   Що се отнася до прозрачността, условията, при които се отпускат държавните помощи, следва да бъдат публикувани за широката общественост. Следва да има пълно оповестяване на наличната помощ за летищата и превозвачите и на условията, при които е можело да бъде отпусната помощ.

5.3.3   Новите насоки трябва да бъдат установени посредством ясен и прост набор от правила за постигане на правна сигурност за европейския въздухоплавателен сектор. ЕИСК иска да подчертае важността на правилното прилагане на насоките – изпълнението им е от първостепенно значение.

5.4   Новите насоки трябва да отчитат интересите на работниците и пътниците. Като се има предвид, че човешките ресурси са основен елемент, който определя качеството на системата за въздушен транспорт, един устойчив сектор на гражданското въздухоплаване трябва да предлага качествена заетост и добри условия на труд. В този ред на мисли е важно да се насърчава социалният диалог и да се предотвратява социалният дъмпинг в сектора.

5.5   ЕИСК призовава за дългосрочна политика що се отнася до развитието или регионалните летища. Насоките за въздухоплаването могат да бъдат прилагани успешно само ако се постигне споразумение относно ясни политически приоритети за развитието на регионалните летища. Задачата на Комисията е да разработи подобен политически дневен ред, който следва да бъде изготвен възможно най-скоро.

5.6   ЕИСК призовава държавите членки за силна подкрепа и ангажимент към подготовката и прилагането на новите насоки. В случаите на предоставяне на държавни помощи следва да бъде изпратено уведомление.

5.7   Изграждането на ефективни връзки за комбиниране на железопътния и въздушния транспорт трябва да бъде допълнително проучено и приложено, за да се разкрият повече възможности в някои области и да се отговори на екологичните изисквания.

5.8   Това е особено важно предвид разпределението на фондовете на ЕС в новата МФР. Постигането на повече резултати с по-малък бюджет изисква ясни приоритети. Регионалното развитие е много важно, но то не бива да служи като допълнителен аргумент в подкрепа на развитието на летища, за които няма възможност за създаване на достатъчно търсене.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален съвет

Staffan NILSSON

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

482-ра пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г.

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/54

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит?“ (Зелена книга)

COM(2012) 7 final

2012/C 299/11

Докладчик: г-н PEZZINI

Съдокладчик: г-н STUDENT

На 17 януари 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно Зелената книга:

„Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит?“

COM(2012) 7 final.

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 134 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Преди всичко Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) иска да подчертае, че по дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване на единиците, опериращи на пазарите, поради което е в центъра на процесите по преструктуриране. |
| --- | --- |

1.1

Преди всичко Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) иска да подчертае, че по дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване на единиците, опериращи на пазарите, поради което е в центъра на процесите по преструктуриране.

| 1.2 | Комитетът подчертава важната роля по отношение на индустриалните преструктурирания, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) е изпълнявала и продължава да изпълнява като място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения към Комисията, Съвета и Европейския парламент. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът подчертава важната роля по отношение на индустриалните преструктурирания, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) е изпълнявала и продължава да изпълнява като място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения към Комисията, Съвета и Европейския парламент.

| 1.3 | ЕИСК подчертава, че като цяло преструктурирането е сложен процес. Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да посрещнат новите предизвикателства чрез свеждане до минимум на социалното въздействие на промените, максимално увеличаване на възможностите за успех, създаване на среда на взаимно доверие и решително включване на социалните партньори и организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК подчертава, че като цяло преструктурирането е сложен процес. Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да посрещнат новите предизвикателства чрез свеждане до минимум на социалното въздействие на промените, максимално увеличаване на възможностите за успех, създаване на среда на взаимно доверие и решително включване на социалните партньори и организираното гражданско общество.

| 1.4 | Работниците и предприятията от ЕС са изправени пред:






  — | бързо протичащи промени на съответните вътрешни и международни пазари; |
| --- | --- | --- |

1.4

Работниците и предприятията от ЕС са изправени пред:

—

бързо протичащи промени на съответните вътрешни и международни пазари;

| — | навлизането на нови партньори от цял свят; |
| --- | --- |

—

навлизането на нови партньори от цял свят;

| — | въвеждането на нови технологични приложения, които ускоряват процесите на морално остаряване; |
| --- | --- |

—

въвеждането на нови технологични приложения, които ускоряват процесите на морално остаряване;

| — | потребители, които все по-добре осъзнават своята роля за ориентиране на потреблението и инвестициите към опазване на околната среда и устойчиво развитие; |
| --- | --- |

—

потребители, които все по-добре осъзнават своята роля за ориентиране на потреблението и инвестициите към опазване на околната среда и устойчиво развитие;

| — | демографски тенденции, акцентиращи върху застаряването на работната сила; |
| --- | --- |

—

демографски тенденции, акцентиращи върху застаряването на работната сила;

| — | големи промени на пазарите на труда, придружени от масивен социален дъмпинг; |
| --- | --- |

—

големи промени на пазарите на труда, придружени от масивен социален дъмпинг;

| — | и понастоящем – продължаващи критични моменти вследствие на икономическата и финансова криза и очевидната слабост на Европа на световните пазари. |
| --- | --- |

—

и понастоящем – продължаващи критични моменти вследствие на икономическата и финансова криза и очевидната слабост на Европа на световните пазари.

| 1.5 | Затова ЕИСК счита, че представянето на Зелената книга е навременно и подходящо, но би желал, освен започването на въпросните обсъждания и дебати, да последват конкретни и ефективни действия чрез интегриран подход на всички равнища от производството, потреблението и предоставянето на услуги. Това изисква взаимодействие и обмен на информация между различните равнища на веригата за производство и доставки, придружени от обмен на съответните добри практики и от календар с конкретни срокове за прилагането на насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи и споделени ценности. |
| --- | --- |

1.5

Затова ЕИСК счита, че представянето на Зелената книга е навременно и подходящо, но би желал, освен започването на въпросните обсъждания и дебати, да последват конкретни и ефективни действия чрез интегриран подход на всички равнища от производството, потреблението и предоставянето на услуги. Това изисква взаимодействие и обмен на информация между различните равнища на веригата за производство и доставки, придружени от обмен на съответните добри практики и от календар с конкретни срокове за прилагането на насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи и споделени ценности.

| 1.6 | ЕИСК счита, че в процесите на предвиждане и преструктуриране е от основно значение да се оцени ролята на социалните партньори, на организираното гражданско общество и на потребителите на общностно, национално, регионално и местно равнище, както и на равнище предприятие, с участието на местните лидери и чрез мрежите от знания и умения. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК счита, че в процесите на предвиждане и преструктуриране е от основно значение да се оцени ролята на социалните партньори, на организираното гражданско общество и на потребителите на общностно, национално, регионално и местно равнище, както и на равнище предприятие, с участието на местните лидери и чрез мрежите от знания и умения.

| 1.7 | ЕИСК смята, че социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, но също така и инструменти, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК смята, че социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, но също така и инструменти, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики.

| 1.8 | Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и на научноизследователската дейност, би трябвало да бъдат насочени към проактивна подкрепа на механизмите за предвиждане и подпомагане на преструктурирането, с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията. |
| --- | --- |

1.8

Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и на научноизследователската дейност, би трябвало да бъдат насочени към проактивна подкрепа на механизмите за предвиждане и подпомагане на преструктурирането, с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията.

| 1.9 | ЕИСК счита, че за гарантирането на успеха на европейската структурна политика е от съществено значение икономическите и социалните партньори да вземат по-голямо участие в органите за наблюдение на структурните фондове. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК счита, че за гарантирането на успеха на европейската структурна политика е от съществено значение икономическите и социалните партньори да вземат по-голямо участие в органите за наблюдение на структурните фондове.

| 1.10 | ЕИСК препоръчва мерките на структурната политика да бъдат тясно свързани и съгласувани с тези за подкрепа на научноизследователската дейност и иновациите, подкрепяйки чрез инвестиции и индустриални политики прехода към европейска икономика с ниски въглеродни емисии. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК препоръчва мерките на структурната политика да бъдат тясно свързани и съгласувани с тези за подкрепа на научноизследователската дейност и иновациите, подкрепяйки чрез инвестиции и индустриални политики прехода към европейска икономика с ниски въглеродни емисии.

| 1.11 | Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало да бъдат предпочитани инструменти от публичните органи и предприятията за проактивно предвиждане на промените, в допълнение към непрекъснатите усилия на икономическите оператори, най-вече МСП, и на работниците. |
| --- | --- |

1.11

Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало да бъдат предпочитани инструменти от публичните органи и предприятията за проактивно предвиждане на промените, в допълнение към непрекъснатите усилия на икономическите оператори, най-вече МСП, и на работниците.

| 1.12 | ЕИСК препоръчва на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията, агенциите и многобройните наблюдатели, с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин. По-специално МСП и микропредприятията, които изпитват очевидни трудности в предвиждането на преструктуриранията, би трябвало да могат да се възползват от подходящи механизми за подкрепа и наставничество. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК препоръчва на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията, агенциите и многобройните наблюдатели, с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин. По-специално МСП и микропредприятията, които изпитват очевидни трудности в предвиждането на преструктуриранията, би трябвало да могат да се възползват от подходящи механизми за подкрепа и наставничество.

| 1.13 | ЕИСК подчертава необходимостта държавните помощи, предвидени в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от проблемите, свързани с глобализацията, да се основават на условия, гарантиращи свободната и лоялна конкуренция. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК подчертава необходимостта държавните помощи, предвидени в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от проблемите, свързани с глобализацията, да се основават на условия, гарантиращи свободната и лоялна конкуренция.

| 1.14 | Накрая, с цел реализиране на общата и споделена визия, ЕИСК отправя искане да бъде засилена европейската политика за подпомагане на развитието на териториални и секторни прогнозни проучвания (foresight) с широко участие, включително с помощта на едно по-голямо оползотворяване на потенциала на територията, която да създава повече и по-добри работни места в стабилни и конкурентоспособни предприятия. |
| --- | --- |

1.14

Накрая, с цел реализиране на общата и споделена визия, ЕИСК отправя искане да бъде засилена европейската политика за подпомагане на развитието на териториални и секторни прогнозни проучвания (foresight) с широко участие, включително с помощта на едно по-голямо оползотворяване на потенциала на територията, която да създава повече и по-добри работни места в стабилни и конкурентоспособни предприятия.

| 1.15 | Предвид демографските тенденции в Европа ЕИСК счита за особено важна активната политика по отношение на застаряването и на т.нар. „сребърна икономика“ (silver economy), като се адаптират производството и услугите към тази нова действителност. |
| --- | --- |

1.15

Предвид демографските тенденции в Европа ЕИСК счита за особено важна активната политика по отношение на застаряването и на т.нар. „сребърна икономика“ (silver economy), като се адаптират производството и услугите към тази нова действителност.

2.   Въведение

| 2.1 | Ще отнеме време на европейската икономика да се възстанови и да излезе от най-тежката рецесия от десетилетия насам, засегнала Европа. Кризата подлага на силен натиск националните публични финанси и правителствата и предизвиква рационализиране, преструктуриране и затваряне на предприятия от реалната икономика, което има драматичен ефект върху безработицата. |
| --- | --- |

2.1

Ще отнеме време на европейската икономика да се възстанови и да излезе от най-тежката рецесия от десетилетия насам, засегнала Европа. Кризата подлага на силен натиск националните публични финанси и правителствата и предизвиква рационализиране, преструктуриране и затваряне на предприятия от реалната икономика, което има драматичен ефект върху безработицата.

| 2.2 | Преструктурирането се извършва чрез сложни процеси, протичащи в многоизмерни форми и включващи промени в корпоративните стратегии по отношение на организацията, формата, размера и дейността на предприятието. |
| --- | --- |

2.2

Преструктурирането се извършва чрез сложни процеси, протичащи в многоизмерни форми и включващи промени в корпоративните стратегии по отношение на организацията, формата, размера и дейността на предприятието.

| 2.2.1 | Най-вече на секторно равнище би трябвало да бъдат определени множество икономически и оперативни цели, свързани със състоянието на световните пазари и на секторите, в които оперира предприятието. |
| --- | --- |

2.2.1

Най-вече на секторно равнище би трябвало да бъдат определени множество икономически и оперативни цели, свързани със състоянието на световните пазари и на секторите, в които оперира предприятието.

| 2.3 | Този процес би трябвало да бъде конкретно насочен към предвиждане на възможностите за заетост в нововъзникващите сектори с особено внимание към МСП, които понасят най-тежките последици от настоящата криза, като при това се отчитат надлежно интересите и поведението на потребителите. |
| --- | --- |

2.3

Този процес би трябвало да бъде конкретно насочен към предвиждане на възможностите за заетост в нововъзникващите сектори с особено внимание към МСП, които понасят най-тежките последици от настоящата криза, като при това се отчитат надлежно интересите и поведението на потребителите.

| 2.4 | Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да отговорят на бъдещото развитие, но също така и да се предвиди преструктурирането, нужно за посрещане на новите предизвикателства, свеждайки до минимум социалното въздействие на промените, гарантирайки стабилност и намалявайки разходите, като се защитават околната среда и устойчивото развитие. Европейските технологични платформи и извършваните от тях проучвания могат да предоставят конкретни перспективи както за работниците, така и за предприятията. |
| --- | --- |

2.4

Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да отговорят на бъдещото развитие, но също така и да се предвиди преструктурирането, нужно за посрещане на новите предизвикателства, свеждайки до минимум социалното въздействие на промените, гарантирайки стабилност и намалявайки разходите, като се защитават околната среда и устойчивото развитие. Европейските технологични платформи и извършваните от тях проучвания могат да предоставят конкретни перспективи както за работниците, така и за предприятията.

| 2.5 | През последните две десетилетия сме свидетели на ускоряване на явленията пазарно препозициониране, преместване, реорганизиране и/или закриване на производствени единици, сливания, придобивания и/или аутсорсинг на дейности. Въпреки това обаче през последните четири години в Европа нуждите от укрепване на уменията за предвиждане на тези процеси бяха усетени с постоянно нарастваща неотложност предвид скоростта на промените и спешното преструктуриране, наложени от изострянето на икономическата и финансова криза и кризата на пазарите. Явления като силното нарастване на обема на продажбите по интернет и на трансграничните продажби също оказват влияние на пазарите в различните страни. |
| --- | --- |

2.5

През последните две десетилетия сме свидетели на ускоряване на явленията пазарно препозициониране, преместване, реорганизиране и/или закриване на производствени единици, сливания, придобивания и/или аутсорсинг на дейности. Въпреки това обаче през последните четири години в Европа нуждите от укрепване на уменията за предвиждане на тези процеси бяха усетени с постоянно нарастваща неотложност предвид скоростта на промените и спешното преструктуриране, наложени от изострянето на икономическата и финансова криза и кризата на пазарите. Явления като силното нарастване на обема на продажбите по интернет и на трансграничните продажби също оказват влияние на пазарите в различните страни.

| 2.6 | Икономическата и финансова криза не само ускори процесите на преструктуриране на различни равнища, но и доведе до мерки за бюджетна дисциплина и намаляване на публичните разходи, последвани от значителна загуба на работни места в публичния сектор, а също така и подкопа различните системи за закрила на работниците, местните общности и предприятията в много държави. |
| --- | --- |

2.6

Икономическата и финансова криза не само ускори процесите на преструктуриране на различни равнища, но и доведе до мерки за бюджетна дисциплина и намаляване на публичните разходи, последвани от значителна загуба на работни места в публичния сектор, а също така и подкопа различните системи за закрила на работниците, местните общности и предприятията в много държави.

| 2.7 | По отношение на преструктурирането, целта на Комисията е да помогне за укрепването и разпространяването на културата на предвиждането и иновацията в процеса на самото преструктуриране: Съюзът носи споделена отговорност с държавите членки с цел постигане на целите на член 3 от Договора за Европейския съюз (чл. 145 от ДФЕС). |
| --- | --- |

2.7

По отношение на преструктурирането, целта на Комисията е да помогне за укрепването и разпространяването на културата на предвиждането и иновацията в процеса на самото преструктуриране: Съюзът носи споделена отговорност с държавите членки с цел постигане на целите на член 3 от Договора за Европейския съюз (чл. 145 от ДФЕС).

| 2.8 | Още в съобщението си от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост Комисията призна проблемите, свързани със социалните разходи на преструктурирането, не само за самите работници, изпитващи нарастваща несигурност по отношение на условията на труд, но също и за различните сектори на икономиката. |
| --- | --- |

2.8

Още в съобщението си от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост Комисията призна проблемите, свързани със социалните разходи на преструктурирането, не само за самите работници, изпитващи нарастваща несигурност по отношение на условията на труд, но също и за различните сектори на икономиката.

| 2.9 | Въпреки че преструктурирането е обект основно на национално и регионално регулиране, Съюзът носи голяма отговорност за неговото управление, контрол и ускоряване, тъй като е длъжен да следи както за правилното функциониране на общностната регулаторна рамка в тази област, така и за информацията, консултацията и закрилата на работниците (1), и да играе активна роля, основаваща се главно на стратегията „Европа 2020“ и на задълженията, залегнали в Договора. |
| --- | --- |

2.9

Въпреки че преструктурирането е обект основно на национално и регионално регулиране, Съюзът носи голяма отговорност за неговото управление, контрол и ускоряване, тъй като е длъжен да следи както за правилното функциониране на общностната регулаторна рамка в тази област, така и за информацията, консултацията и закрилата на работниците (1), и да играе активна роля, основаваща се главно на стратегията „Европа 2020“ и на задълженията, залегнали в Договора.

| 2.10 | Ако иска успешно да отговори на предизвикателствата, породени от финансовата и икономическа криза, глобализацията, изменението на климата, демографските тенденции и нарастващите неравенства, произтичащи от социалната цена на програмите за бюджетна дисциплина, ЕС трябва да развива и укрепва проактивните стратегии за предвиждане и управление на преструктурирането, на базата на обща рамка от ценности и практики, съответстваща на основните социални и икономически цели на Договора. |
| --- | --- |

2.10

Ако иска успешно да отговори на предизвикателствата, породени от финансовата и икономическа криза, глобализацията, изменението на климата, демографските тенденции и нарастващите неравенства, произтичащи от социалната цена на програмите за бюджетна дисциплина, ЕС трябва да развива и укрепва проактивните стратегии за предвиждане и управление на преструктурирането, на базата на обща рамка от ценности и практики, съответстваща на основните социални и икономически цели на Договора.

| 2.11 | В рамките на „интегрираните насоки“ на стратегията „Европа 2020“ (приети от Съвета на 22 април 2010 г.) Съюзът и държавите членки следва да проведат реформи, насочени към „интелигентен растеж“, воден от знание и иновации, като отчитат нуждите и поведението на потребителите, с цел:






  — | насърчаване на координирани структурни реформи, имащи ефективен принос за растежа и заетостта и засилващи конкурентоспособността на Съюза в световната икономика; |
| --- | --- | --- |

2.11

В рамките на „интегрираните насоки“ на стратегията „Европа 2020“ (приети от Съвета на 22 април 2010 г.) Съюзът и държавите членки следва да проведат реформи, насочени към „интелигентен растеж“, воден от знание и иновации, като отчитат нуждите и поведението на потребителите, с цел:

—

насърчаване на координирани структурни реформи, имащи ефективен принос за растежа и заетостта и засилващи конкурентоспособността на Съюза в световната икономика;

| — | гарантиране на функционирането на пазарите на труда чрез инвестиции, насочени към успешния преход, развитието на подходящи умения, подобряване качеството на работните места и борбата срещу структурната безработица, дълготрайната безработица и неактивността; |
| --- | --- |

—

гарантиране на функционирането на пазарите на труда чрез инвестиции, насочени към успешния преход, развитието на подходящи умения, подобряване качеството на работните места и борбата срещу структурната безработица, дълготрайната безработица и неактивността;

| — | подобряване на бизнес климата и насърчаване на създаването на нови предприятия и нови работни места, особено в зелената и сребърната икономика; |
| --- | --- |

—

подобряване на бизнес климата и насърчаване на създаването на нови предприятия и нови работни места, особено в зелената и сребърната икономика;

| — | подобряване на качеството на образованието, осигурявайки достъп за всички и укрепвайки връзките между образованието, академичните среди и пазара на труда; |
| --- | --- |

—

подобряване на качеството на образованието, осигурявайки достъп за всички и укрепвайки връзките между образованието, академичните среди и пазара на труда;

| — | насърчаване на проактивни модели на добри практики, чрез които могат да се предвидят преструктуриранията на предприятия, необходими за един пазар на труда в процес на преход; |
| --- | --- |

—

насърчаване на проактивни модели на добри практики, чрез които могат да се предвидят преструктуриранията на предприятия, необходими за един пазар на труда в процес на преход;

| — | усъвършенстване на регулаторната рамка с цел насърчаване на иновациите и трансфера на знания в целия Съюз; |
| --- | --- |

—

усъвършенстване на регулаторната рамка с цел насърчаване на иновациите и трансфера на знания в целия Съюз;

| — | насърчаване на предприемачеството и допринасяне за превръщането на творческите идеи в продукти, услуги и процеси, позволяващи създаването на качествени работни места; |
| --- | --- |

—

насърчаване на предприемачеството и допринасяне за превръщането на творческите идеи в продукти, услуги и процеси, позволяващи създаването на качествени работни места;

| — | насърчаване на териториалното, икономическото и социалното сближаване; |
| --- | --- |

—

насърчаване на териториалното, икономическото и социалното сближаване;

| — | по-добро справяне с предизвикателствата, пред които е изправено европейското и световното общество. |
| --- | --- |

—

по-добро справяне с предизвикателствата, пред които е изправено европейското и световното общество.

| 2.12 | Подкрепата за преструктурирането на предприятията и на секторите се извършва посредством системи за ранно предупреждение (вж. Европейски наблюдател на преструктурирането (European Restructuring Monitor – ERM) в предприятията, което е предварително условие за ефективно планиране на споделени от всички заинтересовани страни процеси по преструктуриране, които да позволяват на работниците адекватна професионална преквалификация, както и да гарантират развитието на секторни и междусекторни мрежи, оказвайки съдействие за управлението на промяната по един интегриран начин, с помощта на професионалната ориентация, осигуряваща високи равнища на заетост. |
| --- | --- |

2.12

Подкрепата за преструктурирането на предприятията и на секторите се извършва посредством системи за ранно предупреждение (вж. Европейски наблюдател на преструктурирането (European Restructuring Monitor – ERM) в предприятията, което е предварително условие за ефективно планиране на споделени от всички заинтересовани страни процеси по преструктуриране, които да позволяват на работниците адекватна професионална преквалификация, както и да гарантират развитието на секторни и междусекторни мрежи, оказвайки съдействие за управлението на промяната по един интегриран начин, с помощта на професионалната ориентация, осигуряваща високи равнища на заетост.

| 2.13 | На 18 април 2012 г. в Страсбург Комисията представи своя нов пакет от мерки за заетостта, по който ЕИСК ще може да се произнесе; в него настоятелно се призовава държавите членки да укрепят националните си политики за заетост и се подготвя почвата за засилена координация и мониторинг на политиките за заетост. |
| --- | --- |

2.13

На 18 април 2012 г. в Страсбург Комисията представи своя нов пакет от мерки за заетостта, по който ЕИСК ще може да се произнесе; в него настоятелно се призовава държавите членки да укрепят националните си политики за заетост и се подготвя почвата за засилена координация и мониторинг на политиките за заетост.

3.   Зелената книга на Комисията

| 3.1 | Комисията започна обществена консултация относно корпоративното преструктуриране и предвиждане на промените с цел „да се набележат успешни практики и политики“ в тази област. |
| --- | --- |

3.1

Комисията започна обществена консултация относно корпоративното преструктуриране и предвиждане на промените с цел „да се набележат успешни практики и политики“ в тази област.

| 3.2 | В Зелената книга са формулирани редица въпроси относно поуките, които следва да бъдат извлечени от кризата, възможните процеси на приспособяване в сферата на икономиката и промишлеността, приспособимостта на предприятията и работниците, ролята на регионалните и местните администрации, ролята на професионалното обучение в управлението на човешките ресурси и в диалога между икономическите и социалните действащи лица. |
| --- | --- |

3.2

В Зелената книга са формулирани редица въпроси относно поуките, които следва да бъдат извлечени от кризата, възможните процеси на приспособяване в сферата на икономиката и промишлеността, приспособимостта на предприятията и работниците, ролята на регионалните и местните администрации, ролята на професионалното обучение в управлението на човешките ресурси и в диалога между икономическите и социалните действащи лица.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Според Комитета Зелената книга следва да се разглежда като продължение на съобщението от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост, чиято цел беше да определи ролята на ЕС в предвиждането и управлението на преструктурирането с цел развиване на заетостта. |
| --- | --- |

4.1

Според Комитета Зелената книга следва да се разглежда като продължение на съобщението от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост, чиято цел беше да определи ролята на ЕС в предвиждането и управлението на преструктурирането с цел развиване на заетостта.

| 4.2 | Според Комитета съобщението от 2005 г. доведе на общностно равнище до положителното развитие на различни дейности за насърчаване на европейския подход към предвиждането и преструктурирането, като многобройни тематични конференции на високо равнище и експертни семинари (форум „Преструктуриране“), инициативи в рамките на ЕСФ, различни сравнителни проучвания и разработване на инструментариуми и насоки, нагледен пример за което е работният документ на службите на Комисията „Restructuring in Europe 2011“ („Преструктуриране в Европа през 2011 г.“), който придружава Зелената книга. |
| --- | --- |

4.2

Според Комитета съобщението от 2005 г. доведе на общностно равнище до положителното развитие на различни дейности за насърчаване на европейския подход към предвиждането и преструктурирането, като многобройни тематични конференции на високо равнище и експертни семинари (форум „Преструктуриране“), инициативи в рамките на ЕСФ, различни сравнителни проучвания и разработване на инструментариуми и насоки, нагледен пример за което е работният документ на службите на Комисията „Restructuring in Europe 2011“ („Преструктуриране в Европа през 2011 г.“), който придружава Зелената книга.

| 4.3 | ЕИСК отбелязва със загриженост, че подходът в Зелената книга не съдържа предложения за действия, включени в календар с точни и кратки срокове в отговор на тежестта на настоящата криза, а се основава на редица отворени въпроси, без да уточнява срокове и начини на изпълнение. За разлика от това, по-ефективни се оказват мерките, посочени в други инструменти, например в Пакета за заетост, публикуван през май 2012 г.; ЕИСК ще има възможност да се произнесе по тези мерки. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК отбелязва със загриженост, че подходът в Зелената книга не съдържа предложения за действия, включени в календар с точни и кратки срокове в отговор на тежестта на настоящата криза, а се основава на редица отворени въпроси, без да уточнява срокове и начини на изпълнение. За разлика от това, по-ефективни се оказват мерките, посочени в други инструменти, например в Пакета за заетост, публикуван през май 2012 г.; ЕИСК ще има възможност да се произнесе по тези мерки.

| 4.4 | По дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване и позициониране на своите опериращи на пазарите единици, а следователно и в процесите по преструктуриране, произтичащи от тези оперативни стратегии, без обаче да се пренебрегват следните фактори:






  — | контекстът на глобализация на икономиките с участието на нови държави с все по-перспективни и конкурентни сектори на европейския пазар и на международните пазари; |
| --- | --- | --- |

4.4

По дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване и позициониране на своите опериращи на пазарите единици, а следователно и в процесите по преструктуриране, произтичащи от тези оперативни стратегии, без обаче да се пренебрегват следните фактори:

—

контекстът на глобализация на икономиките с участието на нови държави с все по-перспективни и конкурентни сектори на европейския пазар и на международните пазари;

| — | особеностите на отделните държави в рамките на Съюза и извън него; |
| --- | --- |

—

особеностите на отделните държави в рамките на Съюза и извън него;

| — | многоизмерната рамка на съответните европейските политики, оказваща пряко влияние върху функционирането и избора на самото предприятие, както по отношение на приложимите правила, така и по отношение на стратегическите и оперативните възможности; |
| --- | --- |

—

многоизмерната рамка на съответните европейските политики, оказваща пряко влияние върху функционирането и избора на самото предприятие, както по отношение на приложимите правила, така и по отношение на стратегическите и оперативните възможности;

| — | националната/регионалната рамка, определяща оперативно-техническия контекст, в който са поставени предприятието и работниците; |
| --- | --- |

—

националната/регионалната рамка, определяща оперативно-техническия контекст, в който са поставени предприятието и работниците;

| — | териториалната рамка, в която действително се извършват преструктурирането и процесите, позволяващи ранното предвиждане и координацията между външните заинтересовани страни и предприятията, и в която на практика се реализират механизмите за насока и подкрепа, особено за МСП; |
| --- | --- |

—

териториалната рамка, в която действително се извършват преструктурирането и процесите, позволяващи ранното предвиждане и координацията между външните заинтересовани страни и предприятията, и в която на практика се реализират механизмите за насока и подкрепа, особено за МСП;

| — | рамката на социалния диалог и колективното договаряне и развитието на ролята на социалните партньори и корпоративните представителства, което е важно повече от всякога за адаптирането на производството, организацията и условията на труд в бързо променящите се обстоятелства по време на кризата, като при това се разчита на добри социални партньорства. |
| --- | --- |

—

рамката на социалния диалог и колективното договаряне и развитието на ролята на социалните партньори и корпоративните представителства, което е важно повече от всякога за адаптирането на производството, организацията и условията на труд в бързо променящите се обстоятелства по време на кризата, като при това се разчита на добри социални партньорства.

| 4.5 | На европейско равнище ЕИСК припомня вече посоченото във връзка с прилагането на дадена стратегия за развитие (2): социалните партньори от организираното гражданско общество като цяло би трябвало да се стремят към създаването на „териториална социална отговорност“ (ТСО) с оглед прилагането на координирани помежду им стратегии:






  — | на съпротива и оцеляване, които да дадат възможност за опериране на развитите пазари чрез по-добра специализация в един пазар, чрез намаляване на разходите или силна диверсификация в сродни сектори; |
| --- | --- | --- |

4.5

На европейско равнище ЕИСК припомня вече посоченото във връзка с прилагането на дадена стратегия за развитие (2): социалните партньори от организираното гражданско общество като цяло би трябвало да се стремят към създаването на „териториална социална отговорност“ (ТСО) с оглед прилагането на координирани помежду им стратегии:

—

на съпротива и оцеляване, които да дадат възможност за опериране на развитите пазари чрез по-добра специализация в един пазар, чрез намаляване на разходите или силна диверсификация в сродни сектори;

| — | стратегия на иновации в процесите, продуктите и услугите, с пазарни и технологични промени, с нови материали, които да водят до създаване на нови продукти; |
| --- | --- |

—

стратегия на иновации в процесите, продуктите и услугите, с пазарни и технологични промени, с нови материали, които да водят до създаване на нови продукти;

| — | нови инициативи, посредством прогнозни проучвания, относно бързо развиващи се нови продукти и услуги (като например водещите пазари – lead markets), към които да потекат нови инвестиции; |
| --- | --- |

—

нови инициативи, посредством прогнозни проучвания, относно бързо развиващи се нови продукти и услуги (като например водещите пазари – lead markets), към които да потекат нови инвестиции;

| — | маркетинг на местно равнище, който да насърчава високите постижения чрез споразумения с научноизследователски центрове, с цел по-голямо разпространение на технологиите; |
| --- | --- |

—

маркетинг на местно равнище, който да насърчава високите постижения чрез споразумения с научноизследователски центрове, с цел по-голямо разпространение на технологиите;

| — | финансова подкрепа посредством финансови институции, подпомагащи развитието, като се използва и гаранцията на Европейския инвестиционен фонд, но също и структурните фондове; |
| --- | --- |

—

финансова подкрепа посредством финансови институции, подпомагащи развитието, като се използва и гаранцията на Европейския инвестиционен фонд, но също и структурните фондове;

| — | предоставяне на разсрочени плащания на микропредприятията и на малките предприятия, най-вече с цел да се запазят равнищата на заетост; |
| --- | --- |

—

предоставяне на разсрочени плащания на микропредприятията и на малките предприятия, най-вече с цел да се запазят равнищата на заетост;

| — | консолидиране на краткосрочните дългове, за да се даде възможност на микропредприятията и на малките предприятия да се съсредоточат върху производството, пускането на продукти на пазара и сервизното обслужване след продажбата им; |
| --- | --- |

—

консолидиране на краткосрочните дългове, за да се даде възможност на микропредприятията и на малките предприятия да се съсредоточат върху производството, пускането на продукти на пазара и сервизното обслужване след продажбата им;

| — | подкрепа за иновационния третичен сектор (зелена икономика) и персонални услуги (сребърна икономика), като се използва възможността за иновационно обучение, предлагано от Европейския социален фонд; |
| --- | --- |

—

подкрепа за иновационния третичен сектор (зелена икономика) и персонални услуги (сребърна икономика), като се използва възможността за иновационно обучение, предлагано от Европейския социален фонд;

| — | развиване на високо равнище на обслужване на хората, включително посредством насърчаване и укрепване на социалната и здравната система (3); |
| --- | --- |

—

развиване на високо равнище на обслужване на хората, включително посредством насърчаване и укрепване на социалната и здравната система (3);

| — | осъществяване на инфраструктурни политики, които да допринасят за по-иновационни решения за постигане на икономика с ниски въглеродни емисии; |
| --- | --- |

—

осъществяване на инфраструктурни политики, които да допринасят за по-иновационни решения за постигане на икономика с ниски въглеродни емисии;

| — | засилване на значението на критериите за енергийна ефективност и екологосъобразност, най-вече в рамките на тръжните процедури; |
| --- | --- |

—

засилване на значението на критериите за енергийна ефективност и екологосъобразност, най-вече в рамките на тръжните процедури;

| — | подобряване на достъпа до информация; |
| --- | --- |

—

подобряване на достъпа до информация;

| — | създаване на стратегии за интелигентна специализация на регионите с участието на организираното гражданско общество и на всички икономически и социални действащи лица. |
| --- | --- |

—

създаване на стратегии за интелигентна специализация на регионите с участието на организираното гражданско общество и на всички икономически и социални действащи лица.

| 4.6 | Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и научноизследователската дейност, трябва да бъдат насочени към проактивна подкрепа под формата на механизми за предвиждане и придружаване на преструктурирането с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията. Структурните фондове, по-специално Европейският социален фонд, Европейският фонд за регионално развитие и Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, могат да изиграят значителна роля за повишаване на пригодността за заетост на работниците и за свеждане до минимум на социалните последици от съкращенията на персонала. |
| --- | --- |

4.6

Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и научноизследователската дейност, трябва да бъдат насочени към проактивна подкрепа под формата на механизми за предвиждане и придружаване на преструктурирането с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията. Структурните фондове, по-специално Европейският социален фонд, Европейският фонд за регионално развитие и Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, могат да изиграят значителна роля за повишаване на пригодността за заетост на работниците и за свеждане до минимум на социалните последици от съкращенията на персонала.

| 4.7 | ЕИСК счита, че е от съществено значение икономическите и социалните партньори и действащите лица от организираното гражданско общество да вземат по-голямо участие в органите за партньорство и за наблюдение на структурните фондове, и подчертава, че основна предпоставка за гарантирането на успеха на европейската структурна политика са специфичните умения на заинтересованите страни, установени на съответната територия. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК счита, че е от съществено значение икономическите и социалните партньори и действащите лица от организираното гражданско общество да вземат по-голямо участие в органите за партньорство и за наблюдение на структурните фондове, и подчертава, че основна предпоставка за гарантирането на успеха на европейската структурна политика са специфичните умения на заинтересованите страни, установени на съответната територия.

| 4.8 | По-специално ЕИСК счита за важна интеграцията между политиката на преструктуриране и индустриалните политики на преход към европейска икономика с ниски въглеродни емисии, която да бъде в съответствие с особеностите на климата и околната среда и в състояние да създаде, посредством подходящо финансиране, нови работни места и да развие нови „зелени“ професионални умения, както Комитетът е имал повод да подчертае в предишни становища (4). |
| --- | --- |

4.8

По-специално ЕИСК счита за важна интеграцията между политиката на преструктуриране и индустриалните политики на преход към европейска икономика с ниски въглеродни емисии, която да бъде в съответствие с особеностите на климата и околната среда и в състояние да създаде, посредством подходящо финансиране, нови работни места и да развие нови „зелени“ професионални умения, както Комитетът е имал повод да подчертае в предишни становища (4).

| 4.8.1 | Също така, във връзка с обявяването на 2012 г. за Европейска година на активния живот на възрастните хора, ЕИСК счита, че е важно развитието на професионални умения в услугите, предоставяни от НПО, от социалната икономика и от предприятията, за да се подкрепи здравословният, активен и достоен живот на възрастните хора и да се развиват продукти и услуги, които отговарят на потребностите на тези потребители (5). |
| --- | --- |

4.8.1

Също така, във връзка с обявяването на 2012 г. за Европейска година на активния живот на възрастните хора, ЕИСК счита, че е важно развитието на професионални умения в услугите, предоставяни от НПО, от социалната икономика и от предприятията, за да се подкрепи здравословният, активен и достоен живот на възрастните хора и да се развиват продукти и услуги, които отговарят на потребностите на тези потребители (5).

| 4.9 | Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало също така да бъдат предпочитани инструменти за проактивно предвиждане на промените с помощта на продължителните усилия на предприятията и на работниците. Както се посочва в Business Europe, „72 % от компаниите в ЕС са установили необходимостта от системно обучение на служителите си, а през 2010 г. 32 % от работниците в ЕС са посещавали курсове за обучение, платени от техните работодатели“. |
| --- | --- |

4.9

Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало също така да бъдат предпочитани инструменти за проактивно предвиждане на промените с помощта на продължителните усилия на предприятията и на работниците. Както се посочва в Business Europe, „72 % от компаниите в ЕС са установили необходимостта от системно обучение на служителите си, а през 2010 г. 32 % от работниците в ЕС са посещавали курсове за обучение, платени от техните работодатели“.

| 4.10 | Националните пакети от мерки за стимулиране и досега приетите предложения бяха неподходящи като социален отговор на кризата. Не се обръща достатъчно внимание на създаването на работни места или на необходимите мерки за стимулиране на търсенето (като по-добре координирани пакети за данъчно стимулиране и въпроси, свързани с политиките по отношение на заплатите). |
| --- | --- |

4.10

Националните пакети от мерки за стимулиране и досега приетите предложения бяха неподходящи като социален отговор на кризата. Не се обръща достатъчно внимание на създаването на работни места или на необходимите мерки за стимулиране на търсенето (като по-добре координирани пакети за данъчно стимулиране и въпроси, свързани с политиките по отношение на заплатите).

| 4.10.1 | Предвидените държавни помощи и финансиране по структурните фондове в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от свързаните с глобализацията и с кредитирането проблеми, трябва да се основават на условия, гарантиращи, че: не се създават пречки пред свободната конкуренция; се полагат усилия най-вече за поддържане на равнищата на заетост и се спазват колективните трудови договори. Така например, трябва да бъдат отчетени нововъведенията в Нидерландия, където моделите на „самостоятелно заети лица без собствен персонал“ работят изключително добре. Чрез тази система безработните получават шанс да използват своя експертен опит и да създадат свое собствено работно място. |
| --- | --- |

4.10.1

Предвидените държавни помощи и финансиране по структурните фондове в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от свързаните с глобализацията и с кредитирането проблеми, трябва да се основават на условия, гарантиращи, че: не се създават пречки пред свободната конкуренция; се полагат усилия най-вече за поддържане на равнищата на заетост и се спазват колективните трудови договори. Така например, трябва да бъдат отчетени нововъведенията в Нидерландия, където моделите на „самостоятелно заети лица без собствен персонал“ работят изключително добре. Чрез тази система безработните получават шанс да използват своя експертен опит и да създадат свое собствено работно място.

| 4.11 | Според ЕИСК е необходимо на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин.






  1. | По-специално европейската политика за заетост и обучение, общностната политика за научноизследователска дейност и иновации, европейската корпоративна и индустриална политика, енергийната политика и политиката за опазване на околната среда, зелената икономика и ИКТ, както и търговската и външната политика на Съюза, би трябвало да предоставят на управителите на европейските предприятия и на работниците еднозначна обща визия, за да ги подкрепят в техните решения за адаптиране на стратегиите и професионалните умения. |
| --- | --- | --- |

4.11

Според ЕИСК е необходимо на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин.

1.

По-специално европейската политика за заетост и обучение, общностната политика за научноизследователска дейност и иновации, европейската корпоративна и индустриална политика, енергийната политика и политиката за опазване на околната среда, зелената икономика и ИКТ, както и търговската и външната политика на Съюза, би трябвало да предоставят на управителите на европейските предприятия и на работниците еднозначна обща визия, за да ги подкрепят в техните решения за адаптиране на стратегиите и професионалните умения.

| 2. | Европейските агенции, като Cedefop в Солун и Eurofound в Дъблин, наблюдателите, като Европейската обсерватория за МСП или Европейския център за мониторинг на промените (ЕЦМП), институтите на Съвместния изследователски център, като IPTS в Севиля, прогнозните проучвания в областта „Наука и общество“ на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности, би трябвало да намерят допирни точки и съгласуваност с оглед предоставянето на ясни и достъпни рамки на промените както за предприятията, така и за работниците. |
| --- | --- |

2.

Европейските агенции, като Cedefop в Солун и Eurofound в Дъблин, наблюдателите, като Европейската обсерватория за МСП или Европейския център за мониторинг на промените (ЕЦМП), институтите на Съвместния изследователски център, като IPTS в Севиля, прогнозните проучвания в областта „Наука и общество“ на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности, би трябвало да намерят допирни точки и съгласуваност с оглед предоставянето на ясни и достъпни рамки на промените както за предприятията, така и за работниците.

| 4.12 | ЕИСК счита, че укрепването на ролята на социалните партньори и на организираното гражданско общество на всички равнища е от съществено значение. Социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, за които ЕИСК винаги се е застъпвал, но също така са инструментите, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики. |
| --- | --- |

4.12

ЕИСК счита, че укрепването на ролята на социалните партньори и на организираното гражданско общество на всички равнища е от съществено значение. Социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, за които ЕИСК винаги се е застъпвал, но също така са инструментите, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики.

| 4.13 | В тази връзка Комитетът подчертава ролята, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) изпълнява в качеството си на приоритетно място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения, благодарение на натрупания успешен опит още от Договора за ЕОВС. |
| --- | --- |

4.13

В тази връзка Комитетът подчертава ролята, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) изпълнява в качеството си на приоритетно място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения, благодарение на натрупания успешен опит още от Договора за ЕОВС.

| 4.14 | Както показват редица проучвания и анализи на добрите практики както на общностно, така и на национално равнище, основаващите се на доверие отношения между социалните партньори и ефективният социален диалог са основни предпоставки за предвиждане и управление на промените по най-добрия възможен начин. |
| --- | --- |

4.14

Както показват редица проучвания и анализи на добрите практики както на общностно, така и на национално равнище, основаващите се на доверие отношения между социалните партньори и ефективният социален диалог са основни предпоставки за предвиждане и управление на промените по най-добрия възможен начин.

| 4.15 | По-специално ЕИСК счита, че диалогът, съгласуването и преговорите са важни условия за реформите и за начините за съчетаване на гъвкавост и сигурност. От една страна е необходимо създаване на рамкови условия, позволяващи на предприятията – в различните националните ситуации – бързо и гъвкаво да се адаптират към иновациите, към пазарите и към изискванията на потребителите/клиентите, а от друга страна трябва задължително да се поддържа и улеснява адаптивността и професионалното израстване на работниците. |
| --- | --- |

4.15

По-специално ЕИСК счита, че диалогът, съгласуването и преговорите са важни условия за реформите и за начините за съчетаване на гъвкавост и сигурност. От една страна е необходимо създаване на рамкови условия, позволяващи на предприятията – в различните националните ситуации – бързо и гъвкаво да се адаптират към иновациите, към пазарите и към изискванията на потребителите/клиентите, а от друга страна трябва задължително да се поддържа и улеснява адаптивността и професионалното израстване на работниците.

| 4.16 | Освен това, както ЕИСК вече е подчертавал, „съчетаването на гъвкавост и сигурност“ може да функционира само ако работниците са добре обучени. Съществува тясна връзка между придобиването на нови умения и създаването на нови работни места. ЕИСК смята също така, че „мерките по укрепването на аспекта на сигурността (в най-широк смисъл) – чрез стабилни работни места – трябва да бъдат приоритет в сегашния момент“. |
| --- | --- |

4.16

Освен това, както ЕИСК вече е подчертавал, „съчетаването на гъвкавост и сигурност“ може да функционира само ако работниците са добре обучени. Съществува тясна връзка между придобиването на нови умения и създаването на нови работни места. ЕИСК смята също така, че „мерките по укрепването на аспекта на сигурността (в най-широк смисъл) – чрез стабилни работни места – трябва да бъдат приоритет в сегашния момент“.

| 4.17 | ЕИСК счита за важно публичните органи, образователните и обучаващите институции и предприятията да обединят усилията си за подобряване на предлаганите работни места и обучения, развивайки нови, многофункционални профили и професионални умения и подкрепяйки системите за обучение през целия активен живот. |
| --- | --- |

4.17

ЕИСК счита за важно публичните органи, образователните и обучаващите институции и предприятията да обединят усилията си за подобряване на предлаганите работни места и обучения, развивайки нови, многофункционални профили и професионални умения и подкрепяйки системите за обучение през целия активен живот.

| 4.18 | В тази връзка Комитетът подчертава, че е от основно значение да се осигурят механизми за достъп до образование и продължаващо обучение, които да бъдат насочени към задоволяване на потребностите от нови професионални профили и нови квалификации, особено за младите хора, в съответствие с перспективите, очертани в Програмата за нови умения и работни места, която е предмет на друго становище на ЕИСК (6). |
| --- | --- |

4.18

В тази връзка Комитетът подчертава, че е от основно значение да се осигурят механизми за достъп до образование и продължаващо обучение, които да бъдат насочени към задоволяване на потребностите от нови професионални профили и нови квалификации, особено за младите хора, в съответствие с перспективите, очертани в Програмата за нови умения и работни места, която е предмет на друго становище на ЕИСК (6).

| 4.19 | ЕИСК подкрепя значението на засиленото сътрудничество между различните действащи лица на местно равнище, тъй като именно на това равнище съществуването на добър социален диалог в климат на доверие и положителното отношение към промените са важни фактори за предотвратяване или ограничаване на негативните социални последици. |
| --- | --- |

4.19

ЕИСК подкрепя значението на засиленото сътрудничество между различните действащи лица на местно равнище, тъй като именно на това равнище съществуването на добър социален диалог в климат на доверие и положителното отношение към промените са важни фактори за предотвратяване или ограничаване на негативните социални последици.

| 4.20 | Според ЕИСК специално внимание заслужават МСП, които трябва да могат да се възползват от подходящи мерки от страна на публичните и частните органи, като сдружения на работодателите и работниците, търговски, индустриални и занаятчийски камари и други институции, особено на местно и регионално равнище, с привилегирован достъп до кредитиране и обучение, както и от целесъобразни действия, насочени към бюрократични и административни облекчения. |
| --- | --- |

4.20

Според ЕИСК специално внимание заслужават МСП, които трябва да могат да се възползват от подходящи мерки от страна на публичните и частните органи, като сдружения на работодателите и работниците, търговски, индустриални и занаятчийски камари и други институции, особено на местно и регионално равнище, с привилегирован достъп до кредитиране и обучение, както и от целесъобразни действия, насочени към бюрократични и административни облекчения.

| 4.21 | По-нататъшните консултации и определения за една политика на предвиждане и преструктуриране следва да се основават на резултатите от задълбочените анализи, проучвания и доклади, изготвяни на европейско равнище от повече от седем години. |
| --- | --- |

4.21

По-нататъшните консултации и определения за една политика на предвиждане и преструктуриране следва да се основават на резултатите от задълбочените анализи, проучвания и доклади, изготвяни на европейско равнище от повече от седем години.

| 4.22 | Ако в миналото вниманието беше очевидно съсредоточено върху анализа и обмена на информация относно добри практики (7) и иновационен опит, в бъдеще ЕС би трябвало да се насочи в по-голяма степен към осъществяване на конкретни действия, т.е. към развитието и растежа, както и да насърчава прилагането на общи насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи ценности. |
| --- | --- |

4.22

Ако в миналото вниманието беше очевидно съсредоточено върху анализа и обмена на информация относно добри практики (7) и иновационен опит, в бъдеще ЕС би трябвало да се насочи в по-голяма степен към осъществяване на конкретни действия, т.е. към развитието и растежа, както и да насърчава прилагането на общи насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи ценности.

| 4.23 | Не на последно място, ЕИСК подчертава важността на човешкия аспект: хората и семействата, потърпевши от извършените в сектора или предприятието преструктурирания, често са изправени пред човешки драми, на които невинаги се обръща необходимото внимание. Би трябвало да бъдат предвидени мерки за психологическа подкрепа отвъд необходимото възобновяване на инвестициите и завръщане към растежа и устойчивото развитие на заетостта. |
| --- | --- |

4.23

Не на последно място, ЕИСК подчертава важността на човешкия аспект: хората и семействата, потърпевши от извършените в сектора или предприятието преструктурирания, често са изправени пред човешки драми, на които невинаги се обръща необходимото внимание. Би трябвало да бъдат предвидени мерки за психологическа подкрепа отвъд необходимото възобновяване на инвестициите и завръщане към растежа и устойчивото развитие на заетостта.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Директива 2009/38/ЕО за създаване на европейски работнически съвет, ОВ 2009, L 122; Директива 2002/14/ЕО, ОВ 2002, L 80; Директива 2001/23/ЕО, ОВ 2001, L 82; Директива 98/59/ЕО, ОВ 1998, L 225; Регламент (ЕО) No 1346/2000 на Съвета, ОВ 2000, L 160.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Въздействието на световната криза върху основните европейски сектори за производство и услуги“, ОВ 2009, C 318.

2

Въздействието на световната криза върху основните европейски сектори за производство и услуги

(3)  Вж. водещия пазар „Здраве онлайн“ (COM(2007) 860 final).

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“, ОВ 2011, C 44.

4

Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата

(5)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на активния живот на възрастните хора (2012 г.)“, ОВ 2011, C 51.

5

Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на активния живот на възрастните хора (2012 г.)

(6)  Становище на ЕИСК относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Програма за нови умения и работни места: европейският принос за постигане на пълна заетост“, ОВ 2011, C 318.

6

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Програма за нови умения и работни места: европейският принос за постигане на пълна заетост

(7)  Вж. добрите практики: The Restructuring Toolbox („Кутия с инструменти за преструктуриране“) http://www.evta.net/restructuringtoolbox/toolbox/index.html, Проект Going Local to Respond Employment Challenges („Инициативи на местно равнище в отговор на предизвикателствата, свързани със заетостта“) http://www.evta.net/going_local/catalogue/index.html – цели: осъществяване на регионални действия и действия, свързани с политики и услуги за предвиждане на кризите в предприятията; изграждане на общност от действащи лица и практики с цел създаването на постоянно сравнително оценяване в предоставящите обучение институции, които са включени в проекта.

7

The Restructuring Toolbox

Going Local to Respond Employment Challenges

предвиждане на кризите в предприятията

постоянно сравнително оценяване

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Зелена книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигации“

COM(2011) 818 final

2012/C 299/12

Докладчик: г-н DANTIN

На 23 ноември 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Зелена книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигации“

COM (2011) 818 final.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 13 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 33 гласа „против“ и 25 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   За да се намери решение на настоящата криза, да се избегне продължителна рецесия и да се създадат условия, благоприятстващи възобновяването на растежа и развитието на заетостта, имаме нужда от „повече Европа“, а не от „по-малко Европа“. Това предполага силна воля от страна на Европейската комисия, чрез която да се утвърди отново и да се прилага
  общностният метод
  . От тази гледна точка приветстваме Зелената книга.

1.2   Освен това обаче Комисията трябва да използва напълно своето право на инициатива по всички параметри и да формулира предложения, които да отговарят на мащаба на кризата и да заменят половинчатите междуправителствени мерки.

1.3   Повече Европа, една нова Европа трябва да свърже в едно цяло солидарността, отговорността и взаимното доверие. Последното ще намери своя израз чрез симетрично и балансирано икономическо управление на една ефективна и жизненоважна бюджетна и фискална хармонизация. Повече Европа, за да се гарантират бюджетната отговорност и интеграцията, повече Европа, за да се обединят рисковете, свързани с държавния дълг, да се възстанови кредитоспособността в дългосрочен план, да се улеснят и изпълнят структурните реформи и да се мобилизират инвестициите в полза на растежа, конкурентоспособността и заетостта в целия ЕС с цел да се осъществи идеята за социална Европа и благоденствие за всички.

1.4   Ето защо ЕИСК изразява задоволство във връзка с представянето на Зелената книга относно стабилизационните облигации. Нейното съдържание се вписва в логиката на един Европейски съюз, който става все по-интегриран и разполага със свой единен пазар и с европейски капиталов пазар; то представлява и необходимото допълнение към общата парична политика, въведена в еврозоната. От друга страна, тези еврооблигации биха могли да създадат доверие у потенциалните инвеститори и по този начин да стабилизират търсенето на държавни облигации и да доведат до намаляване на лихвите.

1.5   Въпреки това ЕИСК счита, че рискът от недобросъвестно поведение и неговият евентуален конкретен израз, описан в Зелената книга, са представени по спорен начин и би трябвало да бъдат предмет на задълбочен анализ преди да бъдат направени противоречиви заключения. В действителност, ако представената от Зелената книга теза беше вярна, а именно, че отслабването на наложената от пазарите дисциплина в резултат на въвеждането на единен лихвен процент ще доведе до безотговорно увеличение на публичните разходи или до нарастване на бюджетните дефицити, то подобно развитие трябваше да бъде констатирано още след въвеждането на еврото. Това обаче не се случи.

1.6   Комитетът споделя гледната точка на Комисията, според която стабилизационните облигации трябва да имат високо кредитно качество, за да могат да бъдат приети от инвеститорите и от държавите членки на еврозоната. Въпреки това поради колебливите и закъснели политически мерки, днес несигурността е толкова голяма, че дори еврооблигациите, гарантирани със солидарна отговорност, вероятно няма да бъдат приети така добре утре, както това щеше да стане преди няколко месеца.

1.6.1   Следователно ЕИСК счита, че е от изключително значение ЕЦБ да получи по-голяма роля в решението на кризата, като например бъде предоставен банков лиценз на Европейския инструмент за финансова стабилност (ЕИФС) или на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС).

1.7   Що се отнася до различните „варианти за емитиране на стабилизационни облигации“, Комитетът счита, че е най-вероятно и като цяло най-приемливо да бъде избран подход No 2, който се състои в „частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност“.

1.8   Емитирането на такива стабилизационни облигации трябва да става, както подчертава председателят на Европейския съвет, при „солидна рамка за бюджетна дисциплина и конкурентоспособност, за да се избегне моралният риск и да се утвърдят отговорността и спазването. Процесът по посока на емитиране на общи дългови инструменти следва да е основан на критерии и да бъде поетапен, като напредъкът по отношение на обединяването на решенията за бюджетите бъде придружен от съизмерими стъпки за обединяване на рисковете“ (1). Комитетът изразява съгласие сред „градивните елементи“ на този процес да се включат интегрирана финансова и бюджетна рамка и рамка на икономическата политика. Те трябва да бъдат съпътствани от съгласувана рамка, съответстваща на демократичната легитимност и на отговорността на европейско равнище, без да налагат още по-големи бюджетни ограничения. Поради това ЕИСК предлага Комисията да направи задълбочен анализ на потенциалния риск от недобросъвестно поведение, за да може да намери подходящи за тази структура решения.

2.   Въведение

2.1   Разглежданата Зелена книга има за цел да постави началото на широка обществена консултация по темата за стабилизационните облигации
   (2) с всички заинтересовани участници. Тази консултация ще послужи като основа, която да позволи на Европейската комисия да предложи политика в тази област.

2.2   В действителност изострянето на кризата във връзка с емитираните в еврозоната държавни дългови инструменти доведе до по-широк дебат за приложимостта на общо емитиране. Често пъти беше насърчавана идеята, че това може да бъде ефикасен инструмент за справяне със срещаните от редица държави членки от еврозоната затруднения във връзка с ликвидността. По този повод Европейският парламент поиска от Комисията да проучи доколко е приложим подходът на общо емитиране в контекста на приемането на законодателния пакет за икономическото управление на еврозоната, като подчерта, че общото емитиране на стабилизационни облигации се нуждае от допълнителна крачка в посока към създаването на обща икономическа и фискална политика (3).

2.3   От своя страна Европейският икономически и социален комитет разгледа този проблем в редица свои становища и по-специално представи своята позиция в становище по собствена инициатива, озаглавено „Растеж и държавен дълг в ЕС – две новаторски предложения“ (4).

2.4   ЕИСК приветства публикуването на тази Зелена книга, обществения дебат, който тя ще предизвика, както и предприетия подход, който ще даде възможност на Комисията впоследствие да формулира предложения. По тази тематика Комисията най-накрая възобновява общностния метод.

3.   Съдържание на Зелената книга

3.1   След описание на контекста, в който се вписва съдържанието на Зелената книга, в разглеждания документ се представят и обясняват множество аспекти, които подкрепят и обосновават отправените в него предложения.

3.1.1   Мотиви, изложени в Зелената книга

3.1.1.1   Перспективата за стабилизационни облигации има потенциала да уталожи настоящата криза с държавния дълг, тъй като държавите членки, чиито ценни книжа са с висока доходност, могат да се възползват от по-голямата кредитоспособност на държавите членки с ниска доходност на ценните книжа. За да може такъв ефект да бъде дълготраен обаче, план-графикът за въвеждането на общи облигации трябва да се придружава от успоредни задължения за укрепване на икономическото управление, което ще гарантира осъществяването на необходимите бюджетни и структурни корекции с цел да се осигури устойчивост на публичните финанси и по този начин да се избегне рискът от недобросъвестно поведение.

3.1.1.2   Стабилизационните облигации биха предоставили възможност в бъдеще да се повиши устойчивостта на финансовата система на еврозоната спрямо неблагоприятни шокове и по този начин да се засили финансовата стабилност. Стабилизационните облигации биха предоставили на всички участващи държави членки по-сигурен достъп до източници на рефинансиране и биха предотвратили внезапната им загуба на достъп до пазара. Успоредно с това, наличието на стабилизационни облигации би било от полза за банковата система.

3.1.1.3   Стабилизационните облигации биха ускорили въздействието на паричната политика на еврозоната. Същевременно те биха предоставили възможност за повишаване на ефективността на пазара на държавни облигации, но също и на цялата финансова система на еврозоната. Стабилизационните облигации биха улеснили също така портфейлните инвестиции в евро и биха допринесли за по-голямо равновесие в световната финансова система.

3.1.2   Предварителни условия

След отчитане на факта, че стабилизационните облигации предлагат значителни предимства по отношение на финансовата стабилност и икономическата ефективност, в Зелената книга се изброяват потенциалните им недостатъци.

3.1.2.1   В предложението на Комисията се посочват следните видове риск от недобросъвестно поведение:

| — | при някои форми на стабилизационни облигации бюджетната дисциплина може да бъде отслабена или изобщо загубена, тъй като държавите от еврозоната биха обединили кредитния риск във връзка с целия си публичен дълг или с част от него. По този начин би се стигнало до риск от недобросъвестно поведение в резултат на евентуалното разпределение сред всички участници на кредитния риск, произтичащ от липсата на бюджетна дисциплина при отделни участници; |
| --- | --- |

—

при някои форми на стабилизационни облигации бюджетната дисциплина може да бъде отслабена или изобщо загубена, тъй като държавите от еврозоната биха обединили кредитния риск във връзка с целия си публичен дълг или с част от него. По този начин би се стигнало до риск от недобросъвестно поведение в резултат на евентуалното разпределение сред всички участници на кредитния риск, произтичащ от липсата на бюджетна дисциплина при отделни участници;

| — | поради факта, че емитирането на стабилизационни облигации може евентуално да отслаби пазарната дисциплина, ще са необходими съществени промени в рамката за икономическо управление на еврозоната – нещо, което би оказало въздействие върху бюджетния суверенитет; |
| --- | --- |

—

поради факта, че емитирането на стабилизационни облигации може евентуално да отслаби пазарната дисциплина, ще са необходими съществени промени в рамката за икономическо управление на еврозоната – нещо, което би оказало въздействие върху бюджетния суверенитет;

| — | за да бъдат приети от инвеститорите, стабилизационните облигации трябва да притежават висока степен на кредитно качество; |
| --- | --- |

—

за да бъдат приети от инвеститорите, стабилизационните облигации трябва да притежават висока степен на кредитно качество;

| — | постигането на висока степен на кредитно качество ще бъде важно и за да се гарантира приемането на стабилизационните облигации от всички държави – членки на еврозоната;
  кредитният рейтинг на стабилизационните облигации основно ще зависи от кредитното качество на участващите държави членки и вида поета по отношение на тях отговорност. |
| --- | --- |

—

постигането на висока степен на кредитно качество ще бъде важно и за да се гарантира приемането на стабилизационните облигации от всички държави – членки на еврозоната;

кредитният рейтинг на стабилизационните облигации основно ще зависи от кредитното качество на участващите държави членки и вида поета по отношение на тях отговорност.

3.1.2.2   Съгласуваността с Договора за ЕС би била от съществено значение за успешното въвеждане на стабилизационните облигации. В действителност някои варианти биха могли да бъдат в противоречие с разпоредбите на ДФЕС и за тях биха били необходими промени в Договора, по-специално в член 125, в който се забранява на една държава членка да поема отговорност за дефицита на друга държава членка. При това положение емитирането на стабилизационни облигации, придружено от поемане на солидарна отговорност, би представлявало a priori нарушение на забраната за спасяване. И обратното – емитирането на стабилизационни облигации, придружено от поемане на индивидуална отговорност, би съответствало на действащите разпоредби на Договора.

3.2   Варианти за емитиране на стабилизационни облигации

3.2.1   В допълнение към многобройните предложения относно стабилизационните облигации, формулирани в рамките на обществения дебат, разглежданата Зелена книга предлага три варианта, в зависимост от степента на заместване на националното емитиране (пълно или частично) и от естеството на предоставените гаранции (солидарни или индивидуални). Тези три широки подхода са следните:

| 3.2.1.1 | Подход No 1: Пълно заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност
  Този подход предвижда общественото финансиране в еврозоната да бъде напълно осигурено чрез емитирането на стабилизационни облигации, а националните емисии да се преустановят. Кредитният рейтинг на стабилизационните облигации ще зависи най-вероятно от този на най-големите държави от еврозоната, което предполага, че ако бяха емитирани днес, техният рейтинг щеше да бъде висок. При тази формула ползата от емитирането на стабилизационни облигации би била най-осезаема, но същевременно би се стигнало до най-висок риск от недобросъвестно поведение. За нея се изисква много здрава рамка за постигане на бюджетна дисциплина, икономическа конкурентоспособност и намаляване на макроикономическите дисбаланси на национално равнище. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Подход No 1: Пълно заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

Този подход предвижда общественото финансиране в еврозоната да бъде напълно осигурено чрез емитирането на стабилизационни облигации, а националните емисии да се преустановят. Кредитният рейтинг на стабилизационните облигации ще зависи най-вероятно от този на най-големите държави от еврозоната, което предполага, че ако бяха емитирани днес, техният рейтинг щеше да бъде висок. При тази формула ползата от емитирането на стабилизационни облигации би била най-осезаема, но същевременно би се стигнало до най-висок риск от недобросъвестно поведение. За нея се изисква много здрава рамка за постигане на бюджетна дисциплина, икономическа конкурентоспособност и намаляване на макроикономическите дисбаланси на национално равнище.

| 3.2.1.2 | Подход No 2: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност
  При този подход емитирането на стабилизационни облигации би било подплатено с поемане на солидарна отговорност, но би заменило само ограничена част от националното емитиране.
  По отношение на дела на емисиите, който не е под формата на стабилизационни облигации, биха се прилагали съответните национални гаранции. Следователно пазарът на държавни ценни книжа в еврозоната би се състоял от две отделни части: стабилизационни облигации и държавни облигации. Ключов при този подход би бил въпросът за специфичните критерии за определяне на съответните дялове на стабилизационните облигации и националните емисии. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Подход No 2: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

При този подход емитирането на стабилизационни облигации би било подплатено с поемане на солидарна отговорност, но би заменило само ограничена част от националното емитиране.

По отношение на дела на емисиите, който не е под формата на стабилизационни облигации, биха се прилагали съответните национални гаранции. Следователно пазарът на държавни ценни книжа в еврозоната би се състоял от две отделни части: стабилизационни облигации и държавни облигации. Ключов при този подход би бил въпросът за специфичните критерии за определяне на съответните дялове на стабилизационните облигации и националните емисии.

| 3.2.1.3 | Подход No 3: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на индивидуална отговорност
  При този подход стабилизационните облигации биха заменили отново само частично националните емисии, а поетата по отношение на тях отговорност от държавите – членки на еврозоната, би била определена на пропорционална основа. Разликата между този подход и подход No 2 е в това, че държавите членки биха запазили своята отговорност за съответния си дял в дадената емисия стабилизационни облигации, както и за националните си емисии. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Подход No 3: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на индивидуална отговорност

При този подход стабилизационните облигации биха заменили отново само частично националните емисии, а поетата по отношение на тях отговорност от държавите – членки на еврозоната, би била определена на пропорционална основа. Разликата между този подход и подход No 2 е в това, че държавите членки биха запазили своята отговорност за съответния си дял в дадената емисия стабилизационни облигации, както и за националните си емисии.

4.   Общи бележки

4.1   Целесъобразно е разглежданият текст да бъде анализиран в контекста на кризата, през която преминава Европейският съюз. Това е многоизмерна криза, едновременно финансова, икономическа, на платежния баланс, на държавния дълг, социална (с почти 23 милиона безработни) и екологична. Тя разклаща самите основи на европейската интеграция. По-специално кризата разкри някои основни грешки в концепцията за икономически и паричен съюз. За да може единната валута да избегне кризите, произтичащи от разлики в конкурентоспособността, макроикономически дисбаланси, неуравновесени платежни баланси и големи разлики в лихвените проценти („спредове“) на държавните облигации, имаме нужда от много повече от обща централна банка и пакт за стабилност и растеж.

4.2   За да бъде намерен изход от тази криза, да се избегне продължителна рецесия и да се създадат благоприятни условия за възстановяване на растежа и заетостта, се нуждаем от повече и по-добра Европа, а не от по-малко Европа. Повече Европа, за да се гарантират бюджетната отговорност и интеграцията, повече Европа, за да се обединят рисковете, свързани с държавния дълг, да се възстанови кредитоспособността в дългосрочен план, да се улеснят и изпълнят структурните реформи и да се мобилизират инвестициите в полза на растежа, конкурентоспособността и заетостта в целия ЕС с цел да се осъществи идеята за социална Европа и благоденствие за всички. По-добра Европа, която може да постигне тези цели по устойчив начин и разполага с ефикасни механизми за избягване на риск от недобросъвестно поведение.

4.2.1   Всичко това предполага силна воля от страна на Европейската комисия, чрез която да се утвърди отново и да се прилага общностният метод. От тази гледна точка приветстваме Зелената книга. Освен това обаче Комисията трябва да използва напълно своето право на инициатива по всички параметри и да формулира предложения, които да отговарят на мащаба на кризата и да заменят половинчатите междуправителствени мерки, които, макар и многобройни, по същество се оказаха недостатъчни и нефункционални, а тяхното прилагане – дълго и несигурно (5).

4.2.2   Повече Европа, една нова Европа предполага полагане на основите на общи ресурси и споделяне на отговорностите. Тази концепция, която свързва солидарността и споделената отговорност, трябва да бъде обединена чрез съюз – подобно на мост между двата израза, означаващи едно и също понятие, а именно доверието. Последното ще намери своя израз чрез симетрично и балансирано икономическо управление на една ефективна и жизненоважна бюджетна и фискална хармонизация.

4.2.2.1   Подобен подход е за предпочитане пред ситуация, в която правителствата на държавите членки вече не могат да устоят самостоятелно на натиска, оказван от пазарите, от техните кредитори и от частните рейтингови агенции. Необходим е голям скок напред в европейската интеграция, не само за да могат да бъдат създадени кредитни инструменти и надежден модел на растеж за инвеститорите, но също така – и най-вече – за да се утвърди отново демократичното управление.

4.2.2.2   За да постигне това, ЕС трябва да подсили икономическото си управление с цел да се гарантира бюджетната дисциплина във всички държави членки, особено в еврозоната. Шестте законодателни предложения за реформа („пакет за икономическото управление“), към които се прибавят новите предложения за регулиране и европейският семестър, който е насочен към по-добра координация на бюджетните политики и към укрепване на надзора в ЕС, трябва да бъдат приложени правилно, макар да не са достатъчни за намиране на изход от кризата. По отношение на практическите аспекти на политиката, този процес едва започва и трябва да се наблюдава внимателно. За успеха на тези реформи ще може да се съди въз основа на видими резултати в отстраняването на макроикономическите дисбаланси. Освен това е целесъобразно да се отдели същото внимание и на макроикономическите дисбаланси, намиращи се в основата на трудностите, пред които са изправени някои държави членки.

4.3   Ето защо Комитетът приветства Зелената книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигации. В действителност, според него, добавянето на строги правила относно икономическото управление и на общи за цялата еврозона гаранции, предназначени да обединят рисковете, свързани с държавния дълг, ще допринесе за излизане от задънената улица, наречена „бюджетни ограничения – растеж“. Тя със сигурност би отвела ЕС към дълбока рецесия.

4.4   Напредъкът, който може да бъде постигнат в тази област, ще позволи също така ЕЦБ да прекрати своята програма за изкупуване на държавни облигации на вторичните пазари (SMP), която понастоящем е необходима, за да могат държавите членки да рефинансират публичните си дългове. Вместо тази политика ЕЦБ може да реши да подкрепи новите стабилизационни облигации, като предостави допълнителни гаранции за участниците на пазара, в рамките на преходен период (6).

4.5   За тази цел би могъл да бъде предоставен банков лиценз на ЕИФС или на ЕМС, което би довело до прекратяване на проблемното смесване на паричната и бюджетната политика на Европейската централна банка и до гарантиране на нейната независимост.

5.   Специфични бележки

5.1   ЕИСК изразява задоволство във връзка с представянето на Зелената книга относно стабилизационните облигации. От една страна, въвеждането на облигации на Съюза в еврозоната (това, което наричаме „еврооблигации“ (7), а Зелената книга отбелязва с термина „стабилизационни облигации“) се вписва в логиката на един Европейски съюз, който става все по-интегриран и разполага със свой единен пазар и с европейски капиталов пазар; то представлява и необходимото допълнение към общата парична политика, въведена в еврозоната. Еврооблигациите затрудняват спекулата и благоприятстват стабилността на финансовите пазари и ефикасността на паричната политика.

5.2   От друга страна, въвеждайки обща отговорност, тези еврооблигации биха могли да създадат доверие у потенциалните инвеститори в непосредствен и краткосрочен план и по този начин да стабилизират търсенето на държавни облигации и да доведат до намаляване на пазарните лихвени проценти за страните, които са изправени пред тежки проблеми с финансирането. В тази връзка ЕИСК одобрява факта, че макар и късно Комисията най-накрая инициира дебата относно еврооблигациите и представя по правилен начин предимствата на тези облигации в Зелената книга.

5.3   Предварителни условия по отношение на бюджетната дисциплина

5.3.1   Подобно на общия дебат за възможния изход от настоящата криза, в Зелената книга се подчертава няколко пъти необходимостта от борба с порочните последици – рискът от недобросъвестно поведение, и се отбелязва, че пазарите биха могли да дисциплинират бюджетната политика на държавите членки. Изразяват се съжаление във връзка с факта, че след въвеждането на еврото не всички държави членки имат една и съща „[пазарна] дисциплина на бюджетната политика“, и опасения поради това, че въвеждането на солидарна отговорност за стабилизационните облигации няма да има никакво въздействие върху дисциплината, наложена от пазарите. Въпреки това дори някои държави, които спазваха бюджетните ограничения на пакта за стабилност и растеж, сега имат огромни дългове поради дисбалансите, свързани със задлъжняването в частния сектор; те също трябва да бъдат поставени под наблюдение.

5.3.2   По-общо казано, опасенията се изразяват в това, че една солидарна отговорност, а оттам и невъзможността за „санкциониране“ посредством определянето от пазара на високи лихвени проценти, ще доведе до безотговорно управление на бюджета от страна на правителствата, т.е. до големи бюджетни дефицити. Правителствата биха увеличили публичните разходи по безотговорен начин, ако не са подложени на натиска на увеличаващия се пазарен лихвен процент. Въпреки това ЕИСК счита, че рискът от недобросъвестно поведение и неговият евентуален конкретен израз, описан в Зелената книга, са представени по спорен начин и би трябвало да бъдат предмет на задълбочен анализ преди да бъдат направени противоречиви заключения.

5.3.3   Един точен анализ на проблема с риска от недобросъвестно поведение би предоставил също така възможност за намиране на решения „по мярка“ за неговото преодоляване. Съществуват различни основания за това доверието в „пазарната дисциплина“ и мащабът на проблема с риска от недобросъвестно поведение да бъдат поставени под въпрос:

5.3.3.1   В Зелената книга се твърди, че тенденциите в държавните бюджети влияят върху доходността на държавните облигации, и се прави следната констатация: „Ретроспективно погледнато, високата степен на сближаване на доходността на облигациите в еврозоната през първото десетилетие на обращение на единната валута не бе обосновано от резултатите на държавите членки при изпълнението на националните бюджети“. Следователно, макар очевидно да не е постигнато сближаване между бюджетните политики, се наблюдава силно сближаване на доходността на облигациите, т.е. на лихвените проценти по държавните облигации. Гръцките, испанските, италианските, ирландските и финландските държавни облигации са сред тези, при които намаляването на доходността след въвеждането на еврото беше най-силно. Така, ако през 1995 г. доходността на финландските десетгодишни държавни облигации беше все още около 8,8 %, тя намаля, достигайки 3,4 % през 2005 г., т.е. равнището на доходност на германските държавни облигации.

5.3.3.2   Това се обяснява с факта, че със създаването на еврозоната сред инвеститорите се наложи схващането, че всички облигации на държавите от еврозоната са сравнително сигурни. Така между момента на създаване на еврозоната през 1999 г. и кризата с „Lehman Brothers“ през 2008 г. доминираше ситуация, подобна на тази, която би могла да се очаква след въвеждането на еврооблигациите. Пазарите също не наложиха дисциплина по отношение на бюджетните политики в годините след създаването на еврозоната.

5.3.3.3   Ако защитаваната от Зелената книга теза е вярна, а именно, че отслабването на наложената от пазарите дисциплина в резултат на въвеждането на единен лихвен процент ще доведе до безотговорно увеличение на публичните разходи или до нарастване на бюджетните дефицити, то подобно развитие трябваше да бъде констатирано още след въвеждането на еврото.

5.3.3.4   Това обаче не се случи. След въвеждането на еврото във Финландия, публичните ѝ разходи леко намаляха спрямо нейния брутен вътрешен продукт (БВП) и все още са под равнището на публичните приходи. В Испания отношението между публичните разходи (без да се отчита изплащането на лихви) и БВП остана постоянно, докато равнището на приходите дори се увеличи. В Италия като цяло равнището на публичните разходи намаля, като имаше леко намаление на сумата на изплащаните лихви. Въпреки това беше констатирано и намаление в равнището на приходите в държавния бюджет. В Гърция отношението публични разходи – БВП също остана като цяло без промяна след присъединяването на страната към еврозоната и сближаването на лихвените проценти по облигациите. Беше констатирано нетно намаление на разходите за изплащане на лихви. Въпреки това намалението на публичните приходи спрямо БВП беше много по-голямо в Гърция отколкото в Италия.

5.3.3.5   Очевидно, поради предположенията на инвеститорите за пълна сигурност, липсата на „пазарна дисциплина“ и силното сближаване на лихвените проценти по облигациите не доведоха до риск от недобросъвестно поведение. Не беше констатирано никакво увеличение на публичните разходи спрямо БВП, а точно обратното. Във всеки случай би могло да се твърди, че на много места ниските и сближаващи се лихвени проценти благоприятстваха намаляването на данъчните приходи – намаляването на равнището на приходите беше отчетено поне в два от цитираните по-горе случаи.

5.3.4   Този последен аспект навежда на мисълта, че борбата с риска от недобросъвестно поведение следва да бъде насочена именно към приходите. Една по-силна координация на фискалните политики би могла да предотврати фискалния дъмпинг. В бъдеще би могло също така в някои случаи да се санкционира намаляването на данъците в рамките на засилената координация и управление на икономическите политики в ЕС. Това би гарантирало симетричност на мерките за икономическо управление, за която ЕИСК вече призова в предходни становища (8).

5.3.5   Освен това е много малко вероятно инвеститорите действително да бъдат заинтересовани приоритетно от стабилността на бюджетната политика на държавите, на които желаят да заемат пари. Размерът на бюджетния дефицит и на държавния дълг в действителност не е толкова съществен за равнището на пазарните лихвени проценти, колкото се предполага в Зелената книга. Доказателството за това е, че именно Испания – „отличникът“ в областта на бюджетната политика, понастоящем изпитва проблеми с рефинансирането и че страни, в които дългът е също толкова голям, например Обединеното кралство, намират финансиране на едни от най-ниските в историята лихвени проценти.

5.3.6   Следователно ЕИСК счита, че с оглед на етапите, които ще последват Зелената книга, Комисията трябва спешно да преразгледа своите тези относно риска от недобросъвестно поведение и дисциплината на пазарите. Те могат много бързо да доведат до грешни заключения, чиито икономически последици биха били разрушителни – ако борбата срещу предполагаемия проблем с риска от недобросъвестно поведение доведе, например, до още по-строги правила по отношение на дълга в пакта за стабилност и растеж или до автоматични ограничения на равнището на дълга, следва да се очаква контрапродуктивен (и неефективен според Комисията) натиск върху публичните разходи. За да се убедим, че едно драстично намаление на държавните разходи – противно на предположенията и желанието на Комисията – би имало отрицателно въздействие върху доверието на потенциалните купувачи на облигации, е достатъчно да погледнем това, което се случва в страните в криза: в тях политиката на бюджетни ограничения доведе до още по-голяма несигурност и допълнително повишаване на лихвените проценти.

5.3.7   Освен това ЕИСК счита, че тезата, според която „пазарите“ трябва задължително да наложат дисциплина на демократично избраните правителства, също трябва да бъде поставена под въпрос из основи. В този случай „пазарите“ са в крайна сметка синонимен израз на „притежателите на капитали“, които се явяват кредитори на правителствата. Не разбираме защо трябва да се приветства факта, че един относително малък брой притежатели на капитали има повече влияние върху публичния бюджет отколкото избрания от народа парламент.

5.4   Условия активите да бъдат възприемани като много сигурни от пазара

5.4.1   ЕИСК споделя гледната точка на Комисията, според която стабилизационните облигации трябва да имат високо кредитно качество, за да могат да бъдат приети от инвеститорите и държавите от еврозоната, които вече имат най-високия кредитен рейтинг. Висока степен на кредитно качество би била необходима и за да могат стабилизационните облигации да функционират като международна база, както и с оглед подкрепата за развитието и ефикасното функциониране на съответните пазари на фючърси и опции, които са особено важни за предоставянето на ликвидност на облигационните пазари.

5.4.2   ЕИСК е убеден, че еврооблигациите с поемане на обща солидарна отговорност ще бъдат много атрактивни за потенциалните кредитори, които търсят сигурни инвестиции. Обемът и ликвидността на един пазар на солидарно гарантирани облигации вероятно ще привлекат и нови инвеститори извън Европа. ЕИСК споделя гледната точка, че световните макроикономически дисбаланси изискват да се положат всички възможни усилия, за да може съществената ликвидност от страните с нововъзникващи пазарни икономики да се насочи към стабилни финансови инвестиции, каквито биха били еврооблигациите. В този случай последните биха представлявали съществен елемент за стабилизиране на финансовите пазари, дори извън границите на Европейския съюз.

5.4.3   Междувременно обаче несигурността на европейските облигационни пазари се увеличи значително поради колебливата намеса на правителствата на държавите членки, лошите политически решения и липсата на воля за преодоляване на кризата в нейната цялост. Ето защо несигурността днес е толкова голяма, че дори еврооблигациите, гарантирани със солидарна отговорност (вариант 1, вж. по-горе, параграф 3.2.1.1), вероятно няма да бъдат толкова търсени, колкото преди няколко месеца. Капацитетът на стабилизационните облигации да облекчат кризата също би бил засегнат и може би те не биха постигнали първоначалната си цел – стабилизирането.

5.4.4   Следователно ЕИСК счита, че е от изключително значение ЕЦБ да получи по-голяма роля в решението на кризата, като например бъде предоставен банков лиценз на Европейския инструмент за финансова стабилност (ЕИФС) или на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), който ще влезе в сила от 1 юли 2012 г. За разлика от Федералния резерв, Централната банка на Япония и Централната банка на Обединеното кралство, ЕЦБ не изпълнява функцията на кредитор от последна инстанция за държавите. Това обяснява значителна част от разликата между лихвените проценти в еврозоната и в много по-задлъжнелите икономики и допринася до голяма степен за оформяне на впечатлението, че кризата никога няма да свърши.

5.4.5   Би било обаче илюзорно да се вярва, че приемането от страна на пазара и получените в резултат на това ниски лихвени проценти на еврооблигациите изискват възможно най-строгата политика на бюджетни ограничения и бюджетна консолидация. В редица становища ЕИСК изрично заклейми пагубните последици от подобна политика за икономическата обстановка и подчерта, че консолидирането на публичните бюджети се основава преди всичко върху икономическия растеж (9).

5.5   Варианти за емитиране на стабилизационни облигации

5.5.1   Подход No 1: Пълно заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

ЕИСК счита, че това е най-разумният подход в дългосрочен план, който съответства в най-голяма степен на целта на Европейския съюз за постигане на икономически и социален съюз. Същевременно той би могъл да се окаже най-ефективният в краткосрочен план за преодоляване на проблемите с финансирането и следователно за слагане на край на кризата. Въпреки това този подход изисква най-силната степен на европейска интеграция. Следователно прилагането му вероятно ще доведе до най-много проблеми от политическо естество, поради което пълното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност изглежда най-малко вероятно в близко бъдеще.

5.5.2   Подход No 2: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

5.5.2.1   Най-вероятно и най-приемливо е да бъде избран този подход, тъй като той отговаря в основни линии на описания по-горе, с изключение на това, че държавите членки би трябвало да запазят известна самостоятелност на действията си по отношение на финансовите пазари. По този начин пазарните условия и условията за финансиране на всяка държава биха били различни – те биха могли да отразяват разликите между индивидуалните кредитни рейтинги. Във всеки случай този подход би могъл да се окаже много ефективен, независимо дали се разглежда неговото въздействие в средносрочен или в краткосрочен план. Също така той позволява да бъде чувствително намалена силата на аргументите, основани на презумпцията за риск от недобросъвестно поведение. Ето защо това е един от двата варианта, които ЕИСК официално одобрява.

5.5.2.2   Въпреки това до получаването на разрешение за емитиране на стабилизационни облигации остава от основно значение да се реши какви процедури и какъв таван ще се прилагат спрямо дълга така, че да се намери реално решение на деликатния проблем, свързан с държавите, които изпитват трудности по отношение на финансирането. Ето защо ЕИСК счита, че в този случай би било целесъобразно да не се превръщат незабавно (както се посочва в разглежданата Зелена книга, стр. 17) всички съществуващи национални облигации в „стабилизационни облигации“, тъй като тогава определеният таван за емитиране на същите („сини облигации“) би бил достигнат бързо и би се наложило незабавно да се емитират нови национални облигации („червени облигации“) с цел рефинансиране (10).

5.5.3   Подход No 3: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на индивидуална отговорност

5.5.3.1   ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че от трите подхода този има най-ограничено приложно поле, тъй като би дал само частичен отговор на нуждата на държавите членки от финансиране (също както подход No 2) и предвижда единствено индивидуални гаранции. Следователно този подход би имал само ограничено въздействие по отношение на стабилността и интеграцията. Той би могъл да бъде приложен относително бързо, тъй като изглежда напълно съвместим с действащия Договор за ЕС.

5.5.3.2   За да могат тези инструменти за финансиране да получат достатъчен кредитен рейтинг, държавите членки биха били задължени да представят допълнителни гаранции. Според подход No 3 стабилизационните облигации биха приличали до голяма степен на облигациите, емитирани от ЕИФС, макар че би трябвало да имат малко по-голям обхват и въздействие върху ефективността на пазарите и върху интеграцията. Може да се предположи, че този подход не би имал голям ефект, поради което той отговаря в най-малка степен на позицията на ЕИСК.

5.6   Фискална рамка за стабилизационните облигации

5.6.1   ЕИСК отново потвърждава своето убеждение, че укрепването на пакта за стабилност и растеж в рамките на пакета от шест законодателни акта относно икономическото управление, резолюцията на Съвета относно пакта „Евро плюс“ и общото въвеждане на „златни правила“ са по същество недостатъчни мерки за излизане от кризата и че има опасност социалните последици от тях да доведат до разпад на Европейския съюз (11).

5.6.2   Предприетите от Комисията и Съвета мерки в допълнение към разглежданото предложение за Зелена книга не би трябвало да се основават единствено на намаляването на бюджетните дефицити и задлъжнялостта на държавите чрез икономии от държавните бюджети (бюджетни ограничения). По принцип тези икономии имат отрицателно въздействие върху растежа, заетостта и социалната държава, те ограничават ненужно възможностите да се води подходяща антициклична бюджетна политика и освен това не водят до очакваните от Комисията положителни резултати.

5.6.3   Въпреки това в държавите – членки на паричния съюз, е необходимо да се предприемат мерки с оглед постигането на сближаване на националните икономики, намаляването на дисбалансите и доизграждането на единната парична политика. Освен това е от съществено значение да се координира една икономическа политика, която да преследва правилните цели. В този смисъл многократно споменаваната в Зелената книга идея за „укрепване на конкурентоспособността“ под формата на намаляване на разходите и натиск за понижаване на заплатите е едностранчива и не отчита ролята, която играе търсенето в макроикономически план.

5.6.4   Например, понижаването на доходите в страните, които имат дефицит по текущата сметка, може да доведе до свиване на търсенето и спад на вноса. По този начин със сигурност ще бъде постигнат баланс по текущата сметка в еврозоната, но с цената на намаляване на производството и на икономическите показатели като цяло, които в крайна сметка ще станат по-лоши. ЕИСК заявява отново своето убеждение, че една балансирана икономическа политика е от основно значение за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“.

5.6.5   Ето защо е целесъобразно координацията на икономическата политика да бъде насочена към укрепване на факторите за растеж и на националните приходи. Държавите членки, които през последните години имаха относително ниско равнище на публични инвестиции и в които вътрешното търсене беше слабо, трябва да въведат корективни мерки, за да подкрепят търсенето, а държавите членки, които имат относително високи бюджетни дефицити и дефицити по текущата сметка, би трябвало да се стремят към по-добър баланс между приходите и разходите си. Според ЕИСК въвеждането на стабилизационни облигации в Европейския съюз в съответствие с модела на подход No 2 може да подпомогне по устойчив начин спешното и наложително намаляване на вътрешните макроикономически дисбаланси в ЕС.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  „Към един истински икономически и паричен съюз“, доклад, представен от г-н Herman Van Rompuy, председател на Европейския съвет, на 26 юни 2012 г., II част, точка 2, параграф 3 (EUCO 120/12).

1

http://www.consilium.europa.eu/not-found.aspx?lang=bg

(2)  В публичното дискусионно пространство и литературата обикновено се използва терминът „еврооблигации“. Комисията смята, че основната характеристика на такъв инструмент ще бъде по-висока финансова стабилност в еврозоната. Поради това, в съответствие с речта на председателя на Европейската комисия г-н Барозо за състоянието на Съюза, произнесена на 28 септември 2011 г., в настоящата Зелена книга се говори за „стабилизационни облигации“.

2

(3)  Резолюция на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно финансовата, икономическа и социална криза (2010/2242(INT)).

3

(4)  Вж. становището на ЕИСК относно „Растеж и държавен дълг в ЕС — две новаторски предложения“, ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 10, както и становището на ЕИСК относно „Стратегии за интелигентно оздравяване на бюджетната политика: предизвикателствата пред силите, движещи растежа в Европа. Как максимално да се възползваме от потенциала на работната ръка в нашите икономики в контекста на необходимите бюджетни промени?“, OB C 248, 25.8.2011 г., стр. 8.

4

Растеж и държавен дълг в ЕС — две новаторски предложения

Стратегии за интелигентно оздравяване на бюджетната политика: предизвикателствата пред силите, движещи растежа в Европа. Как максимално да се възползваме от потенциала на работната ръка в нашите икономики в контекста на необходимите бюджетни промени?

(5)  Вж. мотивите на рейтинговата агенция „Standard & Poor’s“ от 13 януари 2012 г. за намаляване на кредитния рейтинг на държавните ценни книжа на 16 държави от еврозоната: „политическите инициативи, предприети през последните седмици от лицата, отговорни за разработването на европейските политики, могат да се окажат недостатъчни, за да се даде цялостен отговор на непрекъснатите системни сътресения в еврозоната“, вж. линка на английски език:

5

политическите инициативи, предприети през последните седмици от лицата, отговорни за разработването на европейските политики, могат да се окажат недостатъчни, за да се даде цялостен отговор на непрекъснатите системни сътресения в еврозоната

http://www.standardandpoors.com/prot/ratings/articles/en/eu/?articleType=HTML&assetID=1245327399569. В допълнение „Standard & Poor’s“ отбелязва: „Считаме, че един процес на реформи, основан единствено на мерките за бюджетни ограничения, рискува да бъде обречен на провал, тъй като вътрешното търсене намалява в съответствие с нарастващите опасения на потребителите във връзка със сигурността на работните места и разполагаемите доходи, като по този начин се подкопават националните данъчни приходи“.

Считаме, че един процес на реформи, основан единствено на мерките за бюджетни ограничения, рискува да бъде обречен на провал, тъй като вътрешното търсене намалява в съответствие с нарастващите опасения на потребителите във връзка със сигурността на работните места и разполагаемите доходи, като по този начин се подкопават националните данъчни приходи

(6)  Маржът на действие на ЕЦБ е почти неограничен – той би могъл да се простира от обикновена декларация относно бъдещата ориентация на нейната парична политика до масивни интервенции за изкупуване на държавни облигации, подложени на спекулативни атаки.

6

(7)  В настоящия документ се използва изразът „еврооблигации“, когато става въпрос за целта политически съюз, в допълнение към икономическия и паричен съюз. Във всички други случаи се използва изразът, създаден от Комисията, а именно „стабилизационни облигации“. На практика не съществува никаква разлика между тези две понятия.

7

(8)  Вж. списъка в становището на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа: напредване с изчерпателния отговор на ЕС на кризата“, ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 26 и становището на ЕИСК относно „Социални последици от новото законодателство за икономическо управление“, ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 23.

8

Годишен обзор на растежа: напредване с изчерпателния отговор на ЕС на кризата

Социални последици от новото законодателство за икономическо управление

(9)  Вж. бележка под линия No 8 по-горе.

9

(10)  Delpla, J. и von Weizsäcker, J. (2010 г.), The Blue Bond Proposal („Предложение за сини облигации“), Breugel Policy Briefs 420, Bruegel, Брюксел, 2010 г. Авторите предлагат таван за емитирането на сини облигации, равен на 60 % от БВП, което отговаря на първоначално предвидения критерий в Договора от Маастрихт за тавана на общия държавен дълг. Сред все по-големия брой проучвания и повече или по-малко подробни предложения, вж. предложенията на Съвета от икономически експерти на германското правителство за Европейски пакт за обратно изкупуване на дълга (http://www.sachverstaendigenrat-wirtschaft.de/fileadmin/dateiablage/Pressemitteilungen/A_european_redemption_pact.pdf) или още Varoufakis, Y. и Holland, S. (2011 г.), A modest proposal for overcoming the euro crisis („Скромно предложение за преодоляване на кризата с еврото“), Levy Economics Institute of Bard College Policy Note 3/2011, http://www.levyinstitute.org/pubs/pn_11_03.pdf.

10

The Blue Bond Proposal

A modest proposal for overcoming the euro crisis

(11)  Вж. в тази връзка параграф 5.3 по-горе.

11

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните предложения за изменение бяха отхвърлени по време на разискванията, но получиха най-малко една четвърт от подадените гласове:

Изм. 3 — В параграф 3.2.1.2 се добавя текст, както следва:

„Подход No 2: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

При този подход емитирането на стабилизационни облигации би било подплатено с поемане на солидарна отговорност, но би заменило само ограничена част от националното емитиране.

По отношение на дела на емисиите, който не е под формата на стабилизационни облигации, биха се прилагали съответните национални гаранции. Следователно пазарът на държавни ценни книжа в еврозоната би се състоял от две отделни части: стабилизационни облигации и държавни облигации. Ключов при този подход би бил въпросът за специфичните критерии за определяне на съответните дялове на стабилизационните облигации и националните емисии.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени на заседанието.

Резултати от гласуването

Резултати от гласуването

| Гласове „против“ | : | 117 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „за“ | : | 46 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 18 |

Гласове „против“

:

117

Гласове „за“

:

46

Гласове „въздържал се“

:

18

Изм. 4 — В параграф 3.2.1.3 се добавя текст, както следва:

Изм. 4 — В параграф 3.2.1.3

„Подход No 3: Частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на индивидуална отговорност.

При този подход стабилизационните облигации биха заменили отново само частично националните емисии, а поетата по отношение на тях отговорност от държавите – членки на еврозоната, би била определена на пропорционална основа. Разликата между този подход и подход No 2 е в това, че държавите членки биха запазили своята отговорност за съответния си дял в дадената емисия стабилизационни облигации, както и за националните си емисии. .“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени по време на заседанието.

Резултати от гласуването

Резултати от гласуването

| Гласове „против“ | : | 127 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „за“ | : | 50 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 6 |

Гласове „против“

:

127

Гласове „за“

:

50

Гласове „въздържал се“

:

6

Следващите две изменения бяха гласувани наведнъж:

Следващите две изменения бяха гласувани наведнъж:

Изм. 7 — Параграф 4.3 се изменя, както следва:

Изм. 7 — Параграф 4.3

| „4.3. | Ето защо Комитетът приветства Зелената книга относно приложимостта на въвеждането на стабилизационни облигации. В действителност, според него, добавянето на строги правила относно икономическото управление и на общи за цялата еврозона гаранции, предназначени да рисковете, свързани с държавния дълг, ще допринесе за „бюджетни ограничения – растеж“. |
| --- | --- |

„4.3.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени на заседанието.

Изм. 1 — В параграф 1.5 се добавя текст, както следва:

Изм. 1 — В параграф 1.5

„Въпреки това ЕИСК счита, че рискът от недобросъвестно поведение и неговият евентуален конкретен израз, описан в Зелената книга, са представени по спорен начин и би трябвало да бъдат предмет на задълбочен анализ преди да бъдат направени противоречиви заключения. В действителност, ако представената от Зелената книга теза беше вярна, а именно, че отслабването на наложената от пазарите дисциплина в резултат на въвеждането на единен лихвен процент ще доведе до безотговорно увеличение на публичните разходи или до нарастване на бюджетните дефицити, то подобно развитие трябваше да бъде констатирано още след въвеждането на еврото. Това обаче не се случи. “

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

В Зелената книга се разглежда прилагането за неопределен период от време на механизъм на т.нар. стабилизационни облигации, чиято цел е да намали разходите за обслужване на дълговете (емитиране на облигации) на държавите членки със слаба бюджетна дисциплина за сметка на страните с добро бюджетно поведение, които ще трябва да плащат по-висока доходност по тези облигации в сравнение със собствените си дългови инструменти. Бенефициерите на подобна схема ще се възползват от единна (и, от тяхна гледна точка, по-ниска) доходност по тези облигации, както и от обща за цялата еврозона отговорност (гаранция). Самата Европейска комисия изложи пет възможни „риска от недобросъвестно поведение“ (една страна взима решение за това какъв риск да поеме, а някой друг плаща цената, ако ситуацията се влоши), които поражда подобен вид емитиране на дългови инструменти.

Резултати от гласуването

Резултати от гласуването

| Гласове „против“ | : | 131 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „за“ | : | 49 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 9 |

Гласове „против“

:

131

Гласове „за“

:

49

Гласове „въздържал се“

:

9

Изм. 8 — Параграф 5.3.4 се изменя, както следва:

Изм. 8 — Параграф 5.3.4

„Този последен аспект навежда на мисълта, че борбата с риска от недобросъвестно поведение следва да бъде насочена именно към приходите.  (1) В бъдеще би могло също така в някои случаи да се санкционира намаляването на данъците в рамките на засилената координация и управление на икономическите политики в ЕС. Това би гарантирало симетричност на мерките за икономическо управление, за която ЕИСК вече призова в предходни становища (2).“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Параграф 5.3.4 от становището също не може да бъде подкрепен. Твърдението, че в бъдеще могат да бъдат предприети дисциплинарни мерки срещу намаляване на данъците е необосновано и не може да се базира на какъвто и да било анализ или проучване. Възможни намаления на данъците и тяхното въздействие не са предмет на разглежданото становище.

Резултати от гласуването

Резултати от гласуването

| Гласове „против“ | : | 124 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „за“ | : | 54 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 9 |

Гласове „против“

:

124

Гласове „за“

:

54

Гласове „въздържал се“

:

9

Следващите шест изменения бяха гласувани наведнъж:

Следващите шест изменения бяха гласувани наведнъж:

Изм. 10 — Параграф 5.4.2 се изменя, както следва:

Изм. 10 — Параграф 5.4.2

„ЕИСК е убеден, че еврооблигациите с поемане на ще бъдат много атрактивни за потенциалните кредитори, които търсят сигурни инвестиции. Обемът и ликвидността на един пазар на солидарно гарантирани облигации вероятно ще привлекат и нови инвеститори извън Европа. ЕИСК споделя гледната точка, че световните макроикономически дисбаланси изискват да се положат всички възможни усилия, за да може съществената ликвидност от страните с нововъзникващи пазарни икономики да се насочи към стабилни финансови инвестиции, каквито биха били еврооблигациите. В този случай последните биха представлявали съществен елемент за стабилизиране на финансовите пазари, дори извън границите на Европейския съюз.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени на заседанието.

Изм. 11 — Параграф 5.5.1 се изменя, както следва:

Изм. 11 — Параграф 5.5.1

„Подход No 1: Пълно заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност

Въпреки това този подход изисква най-силната степен на европейска интеграция . Следователно прилагането му вероятно ще доведе до най-много проблеми от политическо естество, поради което пълното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност изглежда най-малко вероятно в близко бъдеще. “

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Трябва да се отхвърли варианта в становището, разглеждащо различните възможности за емитиране на стабилизационни облигации, който изразява подкрепа за подход No 2 (основаващ се на частичното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност). Според нас не е приемливо някои държави членки да харчат разточително и, както сочи досегашния опит, да им се позволява да боравят безотговорно със своите пари, а други да трябва да поемат разходите за това. В същото време би следвало да се изтъкне, че солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

подход No 2

солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

Изм 12 — Параграф 5.5.2.1 се изменя, както следва:

Изм 12 — Параграф 5.5.2.1

„ози подход отговаря в основни линии на описания по-горе, с изключение на това, че държавите членки би трябвало да запазят известна самостоятелност на действията си по отношение на финансовите пазари. По този начин пазарните условия и условията за финансиране на всяка държава биха били различни – те биха могли да отразяват разликите между индивидуалните кредитни рейтинги. “

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Трябва да се отхвърли варианта в становището, разглеждащо различните възможности за емитиране на стабилизационни облигации, който изразява подкрепа за подход No 2 (основаващ се на частичното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност). Според нас не е приемливо някои държави членки да харчат разточително и, както сочи досегашния опит, да им се позволява да боравят безотговорно със своите пари, а други да трябва да поемат разходите за това. В същото време би следвало да се изтъкне, че солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

подход No 2

солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

Изм. 13 — Параграф 5.5.3.1 се изменя, както следва:

Изм. 13 — Параграф 5.5.3.1

„ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че от трите подхода този има най-ограничено приложно поле, тъй като би дал само частичен отговор на нуждата на държавите членки от финансиране (също както подход No 2) и предвижда единствено индивидуални гаранции. ози подход би . Той би могъл да бъде приложен относително бързо, тъй като изглежда напълно съвместим с действащия Договор за ЕС.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени на заседанието.

Изм. 14 — Параграф 5.6.5 се изменя, както следва:

Изм. 14 — Параграф 5.6.5

„Ето защо е целесъобразно координацията на икономическата политика да бъде насочена към укрепване на факторите за растеж и на националните приходи. Държавите членки, които през последните години имаха относително ниско равнище на публични инвестиции и в които вътрешното търсене беше слабо, трябва да въведат корективни мерки, за да подкрепят търсенето, а държавите членки, които имат относително високи бюджетни дефицити и дефицити по текущата сметка, би трябвало да се стремят към по-добър баланс между приходите и разходите си. Според ЕИСК въвеждането на стабилизационни облигации в Европейския съюз в съответствие с модела на подход No може да по устойчив начин спешното и наложително намаляване на вътрешните макроикономически дисбаланси в ЕС.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Трябва да се отхвърли варианта в становището, разглеждащо различните възможности за емитиране на стабилизационни облигации, който изразява подкрепа за подход No 2 (основаващ се на частичното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност). Според нас не е приемливо някои държави членки да харчат разточително и, както сочи досегашния опит, да им се позволява да боравят безотговорно със своите пари, а други да трябва да поемат разходите за това. В същото време би следвало да се изтъкне, че солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

подход No 2

солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

Изм. 2 — Параграф 1.7 се изменя, както следва:

Изм. 2 — Параграф 1.7

„Що се отнася до различните „варианти за емитиране на стабилизационни облигации“, Комитетът счита, че е най-вероятно и като цяло най-приемливо да бъде избран подход No , който се състои в „частично заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на отговорност““.

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Трябва да се отхвърли варианта в становището, разглеждащо различните възможности за емитиране на стабилизационни облигации, който изразява подкрепа за подход No 2 (основаващ се на частичното заместване на националните емисии с емисии на стабилизационни облигации с поемане на солидарна отговорност). Според нас не е приемливо някои държави членки да харчат разточително и, както сочи досегашния опит, да им се позволява да боравят безотговорно със своите пари, а други да трябва да поемат разходите за това. В същото време би следвало да се изтъкне, че солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга. За сметка на това подход No 3 (който се предлага да бъде подкрепен) намалява до минимум риска от недобросъвестно поведение при провеждането на икономическата и фискалната политика. За разлика от втория подход, той предвижда „индивидуална отговорност“ на правителствата, поради което би могъл да бъде приложен бързо, без да се налага промяна на договорите за ЕС.

подход No 2

солидарната отговорност е в пряко противоречие с разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз, според който никоя държава членка не може да бъде държана отговорна за задълженията на друга.

Резултати от гласуването

Резултати от гласуването

| Гласове „против“ | : | 129 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „за“ | : | 59 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 5 |

Гласове „против“

:

129

Гласове „за“

:

59

Гласове „въздържал се“

:

5

---

(1)

1

(2)  Вж. списъка в становището на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа: напредване с изчерпателния отговор на ЕС на кризата“, ОВ C 132 от 3.5.2011 г., стр. 26 и становище CESE 476/2011 относно „Социални последици от новото законодателство за икономическо управление“, ОВ C 143 от 22.5.2012 г., стр. 23.

2

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните операции (считано от 2014 г.)“

COM(2011) 831 final

2012/C 299/13

Докладчик: г-н IOZIA

На 30 ноември 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните операции (считано от 2014 г.)“

COM(2011) 831 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2012 г..

На 482-та си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото със 178 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) потвърждава своята силна подкрепа за европейската космическа политика и по-специално за големите европейски проекти „Галилео“ и ГМОСС, които счита за стратегически за европейското икономическо и научно развитие. Във всички свои становища (1) ЕИСК е подкрепял необходимостта да се отделят повече внимание и ресурси за космическите дейности, в които ЕС трябва да продължи да поддържа първостепенна позиция. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) потвърждава своята силна подкрепа за европейската космическа политика и по-специално за големите европейски проекти „Галилео“ и ГМОСС, които счита за стратегически за европейското икономическо и научно развитие. Във всички свои становища (1) ЕИСК е подкрепял необходимостта да се отделят повече внимание и ресурси за космическите дейности, в които ЕС трябва да продължи да поддържа първостепенна позиция.

| 1.2 | ЕИСК изразява своето ясно несъгласие с предложението на Комисията относно това финансирането, необходимо за разработването и завършването на програмата ГМОСС, да бъде изнесено и обвързано с ad hoc фонд. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК изразява своето ясно несъгласие с предложението на Комисията относно това финансирането, необходимо за разработването и завършването на програмата ГМОСС, да бъде изнесено и обвързано с ad hoc фонд.

| 1.3 | ЕИСК отбелязва, че ако не искаме да се провали програма, която навлиза в оперативната фаза, е спешно необходимо да се осигури нейната приемственост. Всички предложени иновативни механизми за финансиране, управление и ръководство, различни от обичайните и утвърдените рамките на ЕС, изглеждат ненавременни, неоправдани и много рисковани. Създаването на нови органи и модели на финансиране всъщност изисква навлизане в изтощителни и несигурни етапи на преговори и проучване, за които със сигурност са нужни години – което изглежда несъвместимо с влизането в експлоатация на програма като ГМОСС – и ненужно, предвид наличието, в рамките на Европейската комисия и на другите агенции, на всички правомощия и умения, необходими за изпълнението на програмата. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК отбелязва, че ако не искаме да се провали програма, която навлиза в оперативната фаза, е спешно необходимо да се осигури нейната приемственост. Всички предложени иновативни механизми за финансиране, управление и ръководство, различни от обичайните и утвърдените рамките на ЕС, изглеждат ненавременни, неоправдани и много рисковани. Създаването на нови органи и модели на финансиране всъщност изисква навлизане в изтощителни и несигурни етапи на преговори и проучване, за които със сигурност са нужни години – което изглежда несъвместимо с влизането в експлоатация на програма като ГМОСС – и ненужно, предвид наличието, в рамките на Европейската комисия и на другите агенции, на всички правомощия и умения, необходими за изпълнението на програмата.

| 1.4 | ЕИСК призовава бюджетът на тази програма да бъде включен в многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г. и управлението да бъде структурирано така, че да се вземат предвид сегашните възможности в Европа, избягвайки както фрагментиране на управителните органи, така и създаването на нови органи, неподходящи да поемат управлението на програма, разработена през последното десетилетие. Това искане вече беше разгледано в предходно становище (2). |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК призовава бюджетът на тази програма да бъде включен в многогодишната финансова рамка за периода 2014–2020 г. и управлението да бъде структурирано така, че да се вземат предвид сегашните възможности в Европа, избягвайки както фрагментиране на управителните органи, така и създаването на нови органи, неподходящи да поемат управлението на програма, разработена през последното десетилетие. Това искане вече беше разгледано в предходно становище (2).

| 1.5 | Съобщението относно подробностите по изпълнението на предложението за междуправителствено споразумение за операциите на ГМОСС (3), публикувано по време на обсъждането на настоящото становище, не променя тук направените заключения. Точно обратното, то ги утвърждава, като позволява на Комитета отново да отбележи високия риск, свързан с късното въвеждане на един нов и неизпитан модел на финансиране и управление, извън многогодишната финансова рамка и установените собствени канали за управление в ЕС. |
| --- | --- |

1.5

Съобщението относно подробностите по изпълнението на предложението за междуправителствено споразумение за операциите на ГМОСС (3), публикувано по време на обсъждането на настоящото становище, не променя тук направените заключения. Точно обратното, то ги утвърждава, като позволява на Комитета отново да отбележи високия риск, свързан с късното въвеждане на един нов и неизпитан модел на финансиране и управление, извън многогодишната финансова рамка и установените собствени канали за управление в ЕС.

| 1.6 | ЕИСК изразява силна загриженост относно реалния риск програмата ГМОСС да бъде изправена пред сериозни трудности и да загуби инвестиции на стойност повече от 3,2 милиарда евро. Предвид обсъжданията между държавите членки, този риск изглежда по-скоро сигурност. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК изразява силна загриженост относно реалния риск програмата ГМОСС да бъде изправена пред сериозни трудности и да загуби инвестиции на стойност повече от 3,2 милиарда евро. Предвид обсъжданията между държавите членки, този риск изглежда по-скоро сигурност.

| 1.7 | ЕИСК счита, че за по-малко от една година от планираното начало на нейното функциониране (през 2013 г. са планирани изстрелвания на спътници А от съзвездията Sentinel-1, Sentinel-2 и Sentinel-3) предефинирането на сложната система от финансиране и управление на ГМОСС, такова каквото е описано в разглежданото съобщение, се оказва силно рисково и неоправдано също и предвид стратегическата важност на програмата за ЕС. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК счита, че за по-малко от една година от планираното начало на нейното функциониране (през 2013 г. са планирани изстрелвания на спътници А от съзвездията Sentinel-1, Sentinel-2 и Sentinel-3) предефинирането на сложната система от финансиране и управление на ГМОСС, такова каквото е описано в разглежданото съобщение, се оказва силно рисково и неоправдано също и предвид стратегическата важност на програмата за ЕС.

| 1.8 | Съобщението не съдържа анализ на възможностите за реализация, който да позволява оценка на осъществимостта по отношение на ефективността и ефикасността. Остава неясна и обосновката защо е нужна нова схема. |
| --- | --- |

1.8

Съобщението не съдържа анализ на възможностите за реализация, който да позволява оценка на осъществимостта по отношение на ефективността и ефикасността. Остава неясна и обосновката защо е нужна нова схема.

| 1.9 | ЕИСК счита, че спрямо двете водещи програми на европейското космическо пространство „Галилео“ и ГМОСС има диференцирано третиране, като първата е включена в многогодишната финансова рамка (МФР), а втората не е. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК счита, че спрямо двете водещи програми на европейското космическо пространство „Галилео“ и ГМОСС има диференцирано третиране, като първата е включена в многогодишната финансова рамка (МФР), а втората не е.

| 1.10 | Изненадваща, по отношение на управлението, е маргиналната роля, която в тази сложна система се възлага на Европейската космическа агенция (ЕКА), която досега е разработвала, управлявала и експлоатирала по-голямата част от европейските спътникови съоръжения и, в допълнение, въз основа на партньорство с Европейската комисия, е осигурила почти цялото финансиране до днес. Замяната ѝ с нови органи или с такива с оскъден опит в управлението на спътникови системи и събраните от тях данни се оказва необоснована. |
| --- | --- |

1.10

Изненадваща, по отношение на управлението, е маргиналната роля, която в тази сложна система се възлага на Европейската космическа агенция (ЕКА), която досега е разработвала, управлявала и експлоатирала по-голямата част от европейските спътникови съоръжения и, в допълнение, въз основа на партньорство с Европейската комисия, е осигурила почти цялото финансиране до днес. Замяната ѝ с нови органи или с такива с оскъден опит в управлението на спътникови системи и събраните от тях данни се оказва необоснована.

| 1.11 | ЕИСК счита, че след като е изминала по-малко от една година откакто се прилага моделът на финансиране на програмата ГМОСС, въвеждането на радикално предефиниране на уменията в програмата, както се предлага в съобщението, ще бъде много рисковано за пускането в действие на системата. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК счита, че след като е изминала по-малко от една година откакто се прилага моделът на финансиране на програмата ГМОСС, въвеждането на радикално предефиниране на уменията в програмата, както се предлага в съобщението, ще бъде много рисковано за пускането в действие на системата.

| 1.12 | ЕИСК подчертава несигурността и неяснотата в представеното от Комисията предложение за управление. Очевидни са слабостите на предложения модел, техническата координация е възложена на организации, които нито познават отблизо космическите дейности, нито притежават културата на съвместна работа с другите агенции. Освен това над 80 % от дейностите, които обхваща програмата ГМОСС, са свързани с космическите дейности. ЕИСК приканва Комисията да преразгледа предложения модел и да запази единното управление, поверявайки отново отговорността за техническата координация на програмата на ЕКА, под надзора и контрола на Комисията, както бе планирано първоначално. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК подчертава несигурността и неяснотата в представеното от Комисията предложение за управление. Очевидни са слабостите на предложения модел, техническата координация е възложена на организации, които нито познават отблизо космическите дейности, нито притежават културата на съвместна работа с другите агенции. Освен това над 80 % от дейностите, които обхваща програмата ГМОСС, са свързани с космическите дейности. ЕИСК приканва Комисията да преразгледа предложения модел и да запази единното управление, поверявайки отново отговорността за техническата координация на програмата на ЕКА, под надзора и контрола на Комисията, както бе планирано първоначално.

2.   Въведение

| 2.1 | Разглежданото съобщение от 30 ноември 2011 г. представя решението, което Европейската комисия предлага относно финансирането извън многогодишната финансова рамка 2014-2020 г. (4) на оперативната фаза на стратегическата програма за наблюдение на Земята и сигурността ГМОСС, определена дотук и доведена до своя окончателен етап на изпълнение. То представя и предложението за управление. В този смисъл това съобщение е от основно значение за програмата ГМОСС. |
| --- | --- |

2.1

Разглежданото съобщение от 30 ноември 2011 г. представя решението, което Европейската комисия предлага относно финансирането извън многогодишната финансова рамка 2014-2020 г. (4) на оперативната фаза на стратегическата програма за наблюдение на Земята и сигурността ГМОСС, определена дотук и доведена до своя окончателен етап на изпълнение. То представя и предложението за управление. В този смисъл това съобщение е от основно значение за програмата ГМОСС.

| 2.2 | Допълнителното съобщение относно някои подробностите по изпълнението на предложеното междуправителствено споразумение за операциите на ГМОСС (5), публикувано по време на обсъждането на настоящото становище, не променя коментарите относно разглежданото съобщение, нито заключенията на Комитета, тъй като става въпрос за допълнение, в което се предоставят подробности, свързани с финансовите аспекти на предложения фонд и се въвежда нов орган, Съветът на ГМОСС, който дублира досега упражняваните правомощия по отношение управлението на европейските космически програми и създава ясни конфликти на правомощия и дублиране на структурите за вземане на решение в Европа. |
| --- | --- |

2.2

Допълнителното съобщение относно някои подробностите по изпълнението на предложеното междуправителствено споразумение за операциите на ГМОСС (5), публикувано по време на обсъждането на настоящото становище, не променя коментарите относно разглежданото съобщение, нито заключенията на Комитета, тъй като става въпрос за допълнение, в което се предоставят подробности, свързани с финансовите аспекти на предложения фонд и се въвежда нов орган, Съветът на ГМОСС, който дублира досега упражняваните правомощия по отношение управлението на европейските космически програми и създава ясни конфликти на правомощия и дублиране на структурите за вземане на решение в Европа.

| 2.3 | Заедно с „Галилео“, програмата Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) е една от двете водещи програми на Европейския съюз в космическия сектор. Тя играе ключова роля за наблюдението на Земята, осигурявайки средствата за разбиране и мониторинг на изменението на климата, за сигурността и гражданската отбрана, устойчивото развитие и управлението на кризите. |
| --- | --- |

2.3

Заедно с „Галилео“, програмата Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) е една от двете водещи програми на Европейския съюз в космическия сектор. Тя играе ключова роля за наблюдението на Земята, осигурявайки средствата за разбиране и мониторинг на изменението на климата, за сигурността и гражданската отбрана, устойчивото развитие и управлението на кризите.

| 2.4 | Това, че финансирането на стратегическата програма за мониторинг на земята и сигурността (ГМОСС) не е включено в многогодишната финансова рамка 2014-2020 г. породи силно безпокойство за съществуващия риск от загуба на една стратегическа програма за Европа, отнела дотук едно десетилетие работа и инвестиции в размер на над 3 милиарда евро. |
| --- | --- |

2.4

Това, че финансирането на стратегическата програма за мониторинг на земята и сигурността (ГМОСС) не е включено в многогодишната финансова рамка 2014-2020 г. породи силно безпокойство за съществуващия риск от загуба на една стратегическа програма за Европа, отнела дотук едно десетилетие работа и инвестиции в размер на над 3 милиарда евро.

| 2.5 | В своя анализ от декември 2011 г. (6) ЕИСК вече изрази силното си безпокойство относно бъдещето на тази програма, в случай че тя остане без непрекъснато финансиране. |
| --- | --- |

2.5

В своя анализ от декември 2011 г. (6) ЕИСК вече изрази силното си безпокойство относно бъдещето на тази програма, в случай че тя остане без непрекъснато финансиране.

| 2.6 | През февруари Европейският парламент с резолюция относно бъдещето на програмата за ГМОСС (7) заявява, че „финансирането на ГМОСС извън многогодишната финансова рамка (МФР) – със структурата на финансиране и управление, предложена от Комисията в нейното съобщение – не е осъществим вариант“. |
| --- | --- |

2.6

През февруари Европейският парламент с резолюция относно бъдещето на програмата за ГМОСС (7) заявява, че „финансирането на ГМОСС извън многогодишната финансова рамка (МФР) – със структурата на финансиране и управление, предложена от Комисията в нейното съобщение – не е осъществим вариант“.

| 2.7 | Космическият компонент на ГМОСС представлява три съзвездия от спътници Sentinel-1, 2 и 3 и апаратура (Sentinel 4 и 5), намираща се на борда на други спътници. Първите спътници от трите съзвездия ще бъдат изстреляни през 2013 г. Поради това спешно трябва да се определи финансовата рамка, която да осигури финансирането на предстоящите операции. |
| --- | --- |

2.7

Космическият компонент на ГМОСС представлява три съзвездия от спътници Sentinel-1, 2 и 3 и апаратура (Sentinel 4 и 5), намираща се на борда на други спътници. Първите спътници от трите съзвездия ще бъдат изстреляни през 2013 г. Поради това спешно трябва да се определи финансовата рамка, която да осигури финансирането на предстоящите операции.

| 2.8 | Поради липса на предложение, по време на пресконференцията на 9 януари 2012 г., генералният директор на ЕКА отново потвърди, че ако не бъде взето решение относно финансирането на операциите на ГМОСС, ЕКА възнамерява да не извърши планираните изстрелвания (8). |
| --- | --- |

2.8

Поради липса на предложение, по време на пресконференцията на 9 януари 2012 г., генералният директор на ЕКА отново потвърди, че ако не бъде взето решение относно финансирането на операциите на ГМОСС, ЕКА възнамерява да не извърши планираните изстрелвания (8).

| 2.9 | Чрез това свое съобщение Европейската комисия предлага необходимото финансиране за реализация и пускане в експлоатация на цялата инфраструктура да бъде привлечено посредством създаване на нов специален фонд за ГМОСС като това ще изисква междуправителствено споразумение между държавите членки на ЕС, заседаващи в рамките на Съвета. |
| --- | --- |

2.9

Чрез това свое съобщение Европейската комисия предлага необходимото финансиране за реализация и пускане в експлоатация на цялата инфраструктура да бъде привлечено посредством създаване на нов специален фонд за ГМОСС като това ще изисква междуправителствено споразумение между държавите членки на ЕС, заседаващи в рамките на Съвета.

| 2.10 | Поради това се налага финансовото участие на всички 27 държави – членки на ЕС, въз основа на техния брутен национален доход (БНД). Съобщението предлага проект на споразумение, допълнително уточнено в следващото съобщение (9). |
| --- | --- |

2.10

Поради това се налага финансовото участие на всички 27 държави – членки на ЕС, въз основа на техния брутен национален доход (БНД). Съобщението предлага проект на споразумение, допълнително уточнено в следващото съобщение (9).

| 2.11 | Съдържащото се в съобщението предложение за управление, което е не по-малко важно от предложението за финансиране, посочва редица организации, които би трябвало да се заемат с различните аспекти и сектори, върху които се фокусира програмата за ГМОСС. |
| --- | --- |

2.11

Съдържащото се в съобщението предложение за управление, което е не по-малко важно от предложението за финансиране, посочва редица организации, които би трябвало да се заемат с различните аспекти и сектори, върху които се фокусира програмата за ГМОСС.

| 2.12 | Въвеждането на нова и сложна схема за финансиране и нов орган на управление на космическата програма на (Съвет на ГМОСС) не изглежда оправдано и е закъсняло, едва година преди изстрелването на първите спътници. |
| --- | --- |

2.12

Въвеждането на нова и сложна схема за финансиране и нов орган на управление на космическата програма на (Съвет на ГМОСС) не изглежда оправдано и е закъсняло, едва година преди изстрелването на първите спътници.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Програмата за Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) и програмата „ГАЛИЛЕО“ за спътниковата система за навигация, са най–големите стратегически програми на Европейския съюз, посредством които той възнамерява да запази своята независимост и значимост в космическия сектор. |
| --- | --- |

3.1

Програмата за Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) и програмата „ГАЛИЛЕО“ за спътниковата система за навигация, са най–големите стратегически програми на Европейския съюз, посредством които той възнамерява да запази своята независимост и значимост в космическия сектор.

| 3.2 | Поддържането на силно лидерство и независимост в космическото пространство се счита за стратегическо за бъдещето на Европа, поради разпространеното и същественото икономическо, технологично, геополитическо и културно въздействие, в най-широк смисъл, на дейностите, извършвани в космоса. |
| --- | --- |

3.2

Поддържането на силно лидерство и независимост в космическото пространство се счита за стратегическо за бъдещето на Европа, поради разпространеното и същественото икономическо, технологично, геополитическо и културно въздействие, в най-широк смисъл, на дейностите, извършвани в космоса.

| 3.3 | ГМОСС представлява стратегическа програма на Европейския съюз, създадена с Регламент (ЕО) No 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета. |
| --- | --- |

3.3

ГМОСС представлява стратегическа програма на Европейския съюз, създадена с Регламент (ЕО) No 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета.

| 3.4 | Съобщението отново потвърждава, че „за да се отговори на непрекъснато нарастващите предизвикателства на световно равнище, Европа се нуждае от собствена добре координирана и надеждна система за наблюдение на Земята: тази система е ГМОСС.“ |
| --- | --- |

3.4

Съобщението отново потвърждава, че „за да се отговори на непрекъснато нарастващите предизвикателства на световно равнище, Европа се нуждае от собствена добре координирана и надеждна система за наблюдение на Земята: тази система е ГМОСС.“

| 3.5 | Съобщението предлага нов модел на финансиране, извън установената система на управление в рамките на бюджета на ЕС, който изисква специфични интервенции и одобрението на всичките 27 държави членки, в механизъм, който в условията на настоящата финансова ситуация (например, но не само, положението в Гърция и възможните затруднения на Франция и Италия), прави, ако не сигурно, то изключително вероятно блокирането на този механизъм, което би означавало край на програмата ГМОСС. |
| --- | --- |

3.5

Съобщението предлага нов модел на финансиране, извън установената система на управление в рамките на бюджета на ЕС, който изисква специфични интервенции и одобрението на всичките 27 държави членки, в механизъм, който в условията на настоящата финансова ситуация (например, но не само, положението в Гърция и възможните затруднения на Франция и Италия), прави, ако не сигурно, то изключително вероятно блокирането на този механизъм, което би означавало край на програмата ГМОСС.

4.   Специфични бележки

Финансиране:

| 4.1 | Съобщението предвижда ГМОСС да се финансира извън МФР 2014-2020 г. |
| --- | --- |

4.1

Съобщението предвижда ГМОСС да се финансира извън МФР 2014-2020 г.

| 4.2 | Финансирането обаче ще трябва да бъде извършено посредством междуправителствено споразумение между държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета. |
| --- | --- |

4.2

Финансирането обаче ще трябва да бъде извършено посредством междуправителствено споразумение между държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета.

| 4.3 | Споразумението предвижда всяка държава членка на Съюза предварително да извърши необходимите процедури по влизането му в сила, уведомявайки за това Генералния секретар на Съвета на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.3

Споразумението предвижда всяка държава членка на Съюза предварително да извърши необходимите процедури по влизането му в сила, уведомявайки за това Генералния секретар на Съвета на Европейския съюз.

| 4.4 | За да влезе в сила, споразумението трябва да бъде ратифицирано от всички държави членки на Съюза. |
| --- | --- |

4.4

За да влезе в сила, споразумението трябва да бъде ратифицирано от всички държави членки на Съюза.

| 4.5 | Споразумението може да влезе в сила едва след като бъде одобрено от страна и на последната държава членка. Поради настоящата финансова ситуация на Европа като цяло и на някои държави членки в частност, дори само тази клауза изглежда достатъчна за краха на програмата ГМОСС. |
| --- | --- |

4.5

Споразумението може да влезе в сила едва след като бъде одобрено от страна и на последната държава членка. Поради настоящата финансова ситуация на Европа като цяло и на някои държави членки в частност, дори само тази клауза изглежда достатъчна за краха на програмата ГМОСС.

| 4.6 | Към днешна дата сроковете и редът за свикване на този Съвет не са известни, а това представлява риск, предвид наближаването на датата за изстрелване на спътниците Sentinel 1-2-3 (през 2013 г.). |
| --- | --- |

4.6

Към днешна дата сроковете и редът за свикване на този Съвет не са известни, а това представлява риск, предвид наближаването на датата за изстрелване на спътниците Sentinel 1-2-3 (през 2013 г.).

| 4.7 | За целите на планирането, управлението и изпълнението на фонда за ГМОСС, съобщението предвижда Съветът да приеме регламент по предложение на Комисията. Към настоящия момент няма представен проект за този регламент. |
| --- | --- |

4.7

За целите на планирането, управлението и изпълнението на фонда за ГМОСС, съобщението предвижда Съветът да приеме регламент по предложение на Комисията. Към настоящия момент няма представен проект за този регламент.

| 4.8 | Относно регламента за финансиране, определящ правилата за създаване и изпълнение на фонда за ГМОСС, както и представянето и одита на сметките, съобщението предвижда той да бъде приет от Съвета по предложение на Комисията. Към настоящия момент няма представен проект за такъв регламент. |
| --- | --- |

4.8

Относно регламента за финансиране, определящ правилата за създаване и изпълнение на фонда за ГМОСС, както и представянето и одита на сметките, съобщението предвижда той да бъде приет от Съвета по предложение на Комисията. Към настоящия момент няма представен проект за такъв регламент.

| 4.9 | До днес за развитието на програмата са изразходвани средства на стойност 3,2 милиарда евро, като ЕКА е предоставила почти всички от тях, 1 890 милиона, а ЕС - 1 300 милиона. |
| --- | --- |

4.9

До днес за развитието на програмата са изразходвани средства на стойност 3,2 милиарда евро, като ЕКА е предоставила почти всички от тях, 1 890 милиона, а ЕС - 1 300 милиона.

| 4.10 | Стартирането на програмата в нейната цялост, включително поддръжката, развитието и актуализациите, съставлява прогноза за бюджета, необходим за периода от 2014 до 2020 г., в размер на 5,8 милиарда или около 0,6 % от бюджета на Съюза за същия период, т.е. 1 025 милиарда евро, както е заложено в МФР 2014-2020 г. Полезно е също да се напомни, че на свой ред бюджетът на Съюза представлява около 1 % от брутния национален доход (БНД). |
| --- | --- |

4.10

Стартирането на програмата в нейната цялост, включително поддръжката, развитието и актуализациите, съставлява прогноза за бюджета, необходим за периода от 2014 до 2020 г., в размер на 5,8 милиарда или около 0,6 % от бюджета на Съюза за същия период, т.е. 1 025 милиарда евро, както е заложено в МФР 2014-2020 г. Полезно е също да се напомни, че на свой ред бюджетът на Съюза представлява около 1 % от брутния национален доход (БНД).

| 4.11 | Малко вероятно е предложението за финансиране на ГМОСС извън бюджета на Съюза да донесе финансови ползи, тъй като 27-те държави членки трябва така или иначе да осигурят средствата за него, макар и чрез друг канал на финансиране, основаващ се на сложно междуправителствено споразумение. Следователно Комитетът не вижда ползата от това. |
| --- | --- |

4.11

Малко вероятно е предложението за финансиране на ГМОСС извън бюджета на Съюза да донесе финансови ползи, тъй като 27-те държави членки трябва така или иначе да осигурят средствата за него, макар и чрез друг канал на финансиране, основаващ се на сложно междуправителствено споразумение. Следователно Комитетът не вижда ползата от това.

| 4.12 | Що се отнася до космическия сегмент, ЕКА разполага с бюджет, достатъчен за изстрелването и на трите спътника „А“ от съзвездията Sentinel 1, 2 и 3. Изстрелването на Sentinel-1 вече е платено, а за другите две изстрелвания не се очакват проблеми с финансирането. Затова бюджетът след 2013 г. включва разполагането на целите съзвездия, както се предвижда, за да може да се гарантира предоставянето на услугата, за която са създадени. |
| --- | --- |

4.12

Що се отнася до космическия сегмент, ЕКА разполага с бюджет, достатъчен за изстрелването и на трите спътника „А“ от съзвездията Sentinel 1, 2 и 3. Изстрелването на Sentinel-1 вече е платено, а за другите две изстрелвания не се очакват проблеми с финансирането. Затова бюджетът след 2013 г. включва разполагането на целите съзвездия, както се предвижда, за да може да се гарантира предоставянето на услугата, за която са създадени.

Управление:

| 4.13 | В съобщението се предвиждат редица органи за управлението на оперативната фаза на ГМОСС. |
| --- | --- |

4.13

В съобщението се предвиждат редица органи за управлението на оперативната фаза на ГМОСС.

| 4.14 | Управлението и политическият надзор би трябвало да бъдат възложени на Комисията. |
| --- | --- |

4.14

Управлението и политическият надзор би трябвало да бъдат възложени на Комисията.

| 4.15 | Според следващото съобщение относно подробностите по изпълнението на обсъжданото предложение, [COM (2012 г.) 218 final, 11.5.2012 г.] управителният орган на програмата ГМОСС ще бъде Съвет на ГМОСС, чиито правомощия са толкова широки, че се припокриват както с типичните за обикновеното управление на програмите на ЕС, така и с тези, които са типични за космическа агенция, създавайки дублиране на правомощия и органи за вземане на решения, което отговаря на ефективното управление на и без това ограничените ресурси на общността. |
| --- | --- |

4.15

Според следващото съобщение относно подробностите по изпълнението на обсъжданото предложение, [COM (2012 г.) 218 final, 11.5.2012 г.] управителният орган на програмата ГМОСС ще бъде Съвет на ГМОСС, чиито правомощия са толкова широки, че се припокриват както с типичните за обикновеното управление на програмите на ЕС, така и с тези, които са типични за космическа агенция, създавайки дублиране на правомощия и органи за вземане на решения, което отговаря на ефективното управление на и без това ограничените ресурси на общността.

| 4.16 | Техническата координация на услугата за мониторинг на земната повърхност може да бъде възложена на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС); техническата координация на услугите за управление на извънредни ситуации – на Европейския център за спешно реагиране (ЕЦСР); техническата координация на услугите във връзка с атмосферата – на Европейския център за средносрочно прогнозиране на времето (ЕЦСПВ); за техническата координация на другите услугите, свързани с изменението на климата, мониторинга на морската среда и сигурността, все още не е посочено кой ще отговаря; за други услуги, интересуващи Комисията и други европейски страни се предлагат органи като Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ), Сателитният център на Европейския съюз (EUSC), Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници (FRONTEX) или Европейската агенция по отбрана (ЕDA). |
| --- | --- |

4.16

Техническата координация на услугата за мониторинг на земната повърхност може да бъде възложена на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС); техническата координация на услугите за управление на извънредни ситуации – на Европейския център за спешно реагиране (ЕЦСР); техническата координация на услугите във връзка с атмосферата – на Европейския център за средносрочно прогнозиране на времето (ЕЦСПВ); за техническата координация на другите услугите, свързани с изменението на климата, мониторинга на морската среда и сигурността, все още не е посочено кой ще отговаря; за други услуги, интересуващи Комисията и други европейски страни се предлагат органи като Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ), Сателитният център на Европейския съюз (EUSC), Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници (FRONTEX) или Европейската агенция по отбрана (ЕDA).

| 4.17 | Оперативните дейности на космическия компонент могат да бъдат възложени, ad interim, на Европейската космическа агенция (ЕКА) за наблюденията чрез изображения с висока разделителна способност на земната повърхност и конкретни области, а на EUMETSAT – за систематичното и глобално наблюдение на атмосферата и океаните. Развойните дейности на космическия компонент биха могли да се възложат на ЕКА и на Комисията. |
| --- | --- |

4.17

Оперативните дейности на космическия компонент могат да бъдат възложени, ad interim, на Европейската космическа агенция (ЕКА) за наблюденията чрез изображения с висока разделителна способност на земната повърхност и конкретни области, а на EUMETSAT – за систематичното и глобално наблюдение на атмосферата и океаните. Развойните дейности на космическия компонент биха могли да се възложат на ЕКА и на Комисията.

| 4.18 | Така дефинираното временно положение отговаря на управлението на цялото съзвездие Sentinel-1, Sentinel-2 и компонента „Земя“ на Sentinel-3. Очевидна е трудността да се поемат толкова тежка организация и ресурси в условия на временно положение. |
| --- | --- |

4.18

Така дефинираното временно положение отговаря на управлението на цялото съзвездие Sentinel-1, Sentinel-2 и компонента „Земя“ на Sentinel-3. Очевидна е трудността да се поемат толкова тежка организация и ресурси в условия на временно положение.

| 4.19 | Техническата координация на in situ компонента може да се възложи на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС). |
| --- | --- |

4.19

Техническата координация на in situ компонента може да се възложи на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС).

| 4.20 | Не става ясно как специфичните компетенции и управленските умения на тези органи биха могли да покрият оперативните нужди на една програма като ГМОСС, притежаваща свръхмощен космически компонент, изискващ експертни познания. |
| --- | --- |

4.20

Не става ясно как специфичните компетенции и управленските умения на тези органи биха могли да покрият оперативните нужди на една програма като ГМОСС, притежаваща свръхмощен космически компонент, изискващ експертни познания.

| 4.21 | Съветът на ГМОСС, предложен в следващото съобщение относно ГМОСС (10), дублира много от правомощията, присъщи на управлението на европейските космически програми, създавайки ясни конфликти на правомощия и дублиране на структури за вземане на решения в Европа, като по този начин представлява един вид паралелна космическа агенция, което не съответства на разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.21

Съветът на ГМОСС, предложен в следващото съобщение относно ГМОСС (10), дублира много от правомощията, присъщи на управлението на европейските космически програми, създавайки ясни конфликти на правомощия и дублиране на структури за вземане на решения в Европа, като по този начин представлява един вид паралелна космическа агенция, което не съответства на разпоредбите на Договора за функционирането на Европейския съюз.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 43, 15.2.2012 г., стp. 20.

1

(2)  ОВ C 43, 15.2.2012 г., стp. 20.

2

(3)  COM(2012) 218 final, 11 май 2012 г.

3

(4)  COM(2011) 500 final, част I/II - Бюджет за стратегията „Европа 2020“.

4

Бюджет за стратегията „Европа 2020“

(5)  COM(2012) 218 final, 11 май 2012 г.

5

(6)  ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 20.

6

(7)  2012/2509 (RSP).

7

(8)  http://multimedia.esa.int/Videos/2012/01/ESA-Director-General-2012-Press-Briefing (68:00).

8

(9)  COM(2012) 218 final, 11 май 2012 г.

9

(10)  COM(2012) 218 final, 11 май 2012 г.

10

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/76 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз, относно централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) и за изменение на Директива 98/26/ЕО“

COM(2012) 73 final — 2012/0029 (COD)

2012/C 299/14

Докладчик: г-н MORGAN

На 15 март 2012 г. Европейският парламент и на 3 април 2012 г. Съветът на Европейския съюз решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подобряването на сетълмента на ценни книжа в Европейския съюз, относно централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) и за изменение на Директива 98/26/ЕО“

COM(2012) 73 final — 2012/0029 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 110 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства инициативата за този регламент. С приемането на регламента за ЦДЦК Комисията ще завърши трите стълба на новата рамка на регулирането на финансовата инфраструктура в ЕС - ЦДЦК, РТД и ДПФИ/РПФИ. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства инициативата за този регламент. С приемането на регламента за ЦДЦК Комисията ще завърши трите стълба на новата рамка на регулирането на финансовата инфраструктура в ЕС - ЦДЦК, РТД и ДПФИ/РПФИ.

| 1.2 | Въвеждането на еврото подейства като катализатор на трансграничните инвестиции в ценни книжа, а безпроблемното осъществяване на трансгранични инвестиции се основава на общи за целия ЕС стандарти. Високото равнище на дисциплината при сетълмента намалява риска от контрагента, или по-конкретно, риска по отношение на ликвидността и риска при замяна. Нещо повече, то насърчава защитата на инвеститорите, спомагайки да се гарантира, че транзакциите между купувачи и продавачи на ценни книжа се приключват безопасно и своевременно. В този смисъл регламентът е стъпка в посока на завършването на единния пазар. |
| --- | --- |

1.2

Въвеждането на еврото подейства като катализатор на трансграничните инвестиции в ценни книжа, а безпроблемното осъществяване на трансгранични инвестиции се основава на общи за целия ЕС стандарти. Високото равнище на дисциплината при сетълмента намалява риска от контрагента, или по-конкретно, риска по отношение на ликвидността и риска при замяна. Нещо повече, то насърчава защитата на инвеститорите, спомагайки да се гарантира, че транзакциите между купувачи и продавачи на ценни книжа се приключват безопасно и своевременно. В този смисъл регламентът е стъпка в посока на завършването на единния пазар.

| 1.3 | Забраната за притежаване на ограничен банков лиценз е голяма промяна в обхвата на дейностите на ЦДЦК. Тя ще засегне двата големи международни ЦДЦК, които използват възможностите си за банкиране в подкрепа на сетълмента и доверителните услуги в много големи мащаби. ЕИСК осъзнава, че световното мнение (Г20, Европейската комисия, Международната организация на комисиите по ценни книжа – IOSCO и др.) натежава в полза на разделянето на кредитните институции. Комитетът подкрепя Комисията и счита, че обособената банка е най-добрият резултат. |
| --- | --- |

1.3

Забраната за притежаване на ограничен банков лиценз е голяма промяна в обхвата на дейностите на ЦДЦК. Тя ще засегне двата големи международни ЦДЦК, които използват възможностите си за банкиране в подкрепа на сетълмента и доверителните услуги в много големи мащаби. ЕИСК осъзнава, че световното мнение (Г20, Европейската комисия, Международната организация на комисиите по ценни книжа – IOSCO и др.) натежава в полза на разделянето на кредитните институции. Комитетът подкрепя Комисията и счита, че обособената банка е най-добрият резултат.

| 1.4 | Предложението за уеднаквяване на срока за сетълмент на Т+2 е много важно. Въпреки че е вероятно това да може да се постигне в ЕС, по отношение на световните транзакции ще трябва да бъдат решени редица въпроси. |
| --- | --- |

1.4

Предложението за уеднаквяване на срока за сетълмент на Т+2 е много важно. Въпреки че е вероятно това да може да се постигне в ЕС, по отношение на световните транзакции ще трябва да бъдат решени редица въпроси.

| 1.5 | Предложенията изискват безналичност на търгуемите ценни книжа. Посочен е преходен период, който изтича на 1 януари 2020 г. Дори и така напредъкът на държавите членки в това отношение е неравномерен и може да възникне нужда от политически компромис. |
| --- | --- |

1.5

Предложенията изискват безналичност на търгуемите ценни книжа. Посочен е преходен период, който изтича на 1 януари 2020 г. Дори и така напредъкът на държавите членки в това отношение е неравномерен и може да възникне нужда от политически компромис.

2.   Въведение

| 2.1 | Централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) са институции от системно значение за финансовите пазари. Сключването на всяка сделка с ценни книжа, която се извършва на фондова борса или извънборсово, се следва от процедури, водещи до сетълмент на сделката, който представлява доставка на ценни книжа срещу парични средства. ЦДЦК са ключовите институции, които дават възможност за осъществяване на сетълмент, като управляват т.нар. системи за сетълмент на ценни книжа. ЦДЦК осигуряват също първоначалната регистрация и централното обслужване на сметки за ценни книжа, като записват броя на ценните книжа, емитирани от всеки емитент, както и всяка промяна на техния притежател. |
| --- | --- |

2.1

Централните депозитари на ценни книжа (ЦДЦК) са институции от системно значение за финансовите пазари. Сключването на всяка сделка с ценни книжа, която се извършва на фондова борса или извънборсово, се следва от процедури, водещи до сетълмент на сделката, който представлява доставка на ценни книжа срещу парични средства. ЦДЦК са ключовите институции, които дават възможност за осъществяване на сетълмент, като управляват т.нар. системи за сетълмент на ценни книжа. ЦДЦК осигуряват също първоначалната регистрация и централното обслужване на сметки за ценни книжа, като записват броя на ценните книжа, емитирани от всеки емитент, както и всяка промяна на техния притежател.

| 2.2 | ЦДЦК имат решаваща роля и за пазара на обезпечения, и особено за целите на паричната политика. Например, почти всички допустими обезпечения за операциите по паричната политика на централните банки в ЕС, и по-специално в еврозоната, преминават през системи за сетълмент на ценни книжа, управлявани от ЦДЦК. |
| --- | --- |

2.2

ЦДЦК имат решаваща роля и за пазара на обезпечения, и особено за целите на паричната политика. Например, почти всички допустими обезпечения за операциите по паричната политика на централните банки в ЕС, и по-специално в еврозоната, преминават през системи за сетълмент на ценни книжа, управлявани от ЦДЦК.

| 2.3 | През 2010 г. в системите за сетълмент на ценни книжа в ЕС са приключени сделки на обща стойност приблизително 920 трилиона евро, а в края на 2010 г. тези системи са държали ценни книжа в размер на около 39 трилиона евро. В ЕС има над 30 ЦДЦК, обикновено по един в държава, както и два „международни“ ЦДЦК (МЦДЦК - „Clearstream Banking Luxembourg“ и „Euroclear Bank“), които се явяват подкатегория на ЦДЦК и се специализират в емитирането на международни облигации, известни като „еврооблигации“. |
| --- | --- |

2.3

През 2010 г. в системите за сетълмент на ценни книжа в ЕС са приключени сделки на обща стойност приблизително 920 трилиона евро, а в края на 2010 г. тези системи са държали ценни книжа в размер на около 39 трилиона евро. В ЕС има над 30 ЦДЦК, обикновено по един в държава, както и два „международни“ ЦДЦК (МЦДЦК - „Clearstream Banking Luxembourg“ и „Euroclear Bank“), които се явяват подкатегория на ЦДЦК и се специализират в емитирането на международни облигации, известни като „еврооблигации“.

| 2.4 | Докато сетълментът в рамките на националните граници като цяло е безопасен и ефикасен, трансграничният сетълмент в подкрепа на трансгранични инвестиции е по-сложен и е свързан с по-високи разходи в сравнение с националния сетълмент. Така например, при трансгранични сделки случаите на неуспешен сетълмент са по-чести, а разходите за сетълмент са до четири пъти по-високи от тези при сделки, извършвани в рамките на една държава. Като цяло разходите на ЦДЦК имат минимален дял в общите разходи, свързани с използването на всички елементи на инфраструктурата, въпреки че представляват важен разход за емитентите. |
| --- | --- |

2.4

Докато сетълментът в рамките на националните граници като цяло е безопасен и ефикасен, трансграничният сетълмент в подкрепа на трансгранични инвестиции е по-сложен и е свързан с по-високи разходи в сравнение с националния сетълмент. Така например, при трансгранични сделки случаите на неуспешен сетълмент са по-чести, а разходите за сетълмент са до четири пъти по-високи от тези при сделки, извършвани в рамките на една държава. Като цяло разходите на ЦДЦК имат минимален дял в общите разходи, свързани с използването на всички елементи на инфраструктурата, въпреки че представляват важен разход за емитентите.

| 2.5 | Проблемите със сигурността се дължат на редица фактори, сред които са:






  — | Продължителността на цикъла на сетълмент. Периодът от сключването на сделката до нейния сетълмент не е уеднаквен за целия ЕС, което създава смущения при трансграничния сетълмент на ценни книжа; |
| --- | --- | --- |

2.5

Проблемите със сигурността се дължат на редица фактори, сред които са:

—

Продължителността на цикъла на сетълмент. Периодът от сключването на сделката до нейния сетълмент не е уеднаквен за целия ЕС, което създава смущения при трансграничния сетълмент на ценни книжа;

| — | Една малка, но важна част от ценните книжа все още съществува под формата на налични ценни книжа. Техният сетълмент протича през много по-дълъг цикъл, което увеличава поетия от инвеститорите риск; |
| --- | --- |

—

Една малка, но важна част от ценните книжа все още съществува под формата на налични ценни книжа. Техният сетълмент протича през много по-дълъг цикъл, което увеличава поетия от инвеститорите риск;

| — | Не на всички пазари случаите на неуспешен сетълмент, при които дадена сделка не се приключва на предвидената дата на сетълмент, подлежат на санкции с възпиращ ефект, а когато такива санкции са налице, мерките за спазване на дисциплина при сетълмента се различават значително на отделните пазари; |
| --- | --- |

—

Не на всички пазари случаите на неуспешен сетълмент, при които дадена сделка не се приключва на предвидената дата на сетълмент, подлежат на санкции с възпиращ ефект, а когато такива санкции са налице, мерките за спазване на дисциплина при сетълмента се различават значително на отделните пазари;

| — | Въпреки че Директива 98/26/ЕО относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа („ДОС“) намалява смущенията в системата за сетълмент на ценни книжа, причинени от процедури по несъстоятелност срещу участник в нея, тя не разглежда другите рискове на системата, нито устойчивостта на ЦДЦК, който я управлява. Някои ЦДЦК подлежат на допълнителни кредитни и ликвидни рискове, произтичащи от предоставянето на услуги от банков тип, които са спомагателни спрямо сетълмента; |
| --- | --- |

—

Въпреки че Директива 98/26/ЕО относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа („ДОС“) намалява смущенията в системата за сетълмент на ценни книжа, причинени от процедури по несъстоятелност срещу участник в нея, тя не разглежда другите рискове на системата, нито устойчивостта на ЦДЦК, който я управлява. Някои ЦДЦК подлежат на допълнителни кредитни и ликвидни рискове, произтичащи от предоставянето на услуги от банков тип, които са спомагателни спрямо сетълмента;

| — | Споразуменията за връзки между централни депозитари на ценни книжа, макар да се разглеждат като първа крачка към консолидацията на европейските пазари за сетълмент, пораждат опасения за сигурността поради липса на конкретни правила за ограничаване на риска при такива връзки. Те засилват взаимната обвързаност между ЦДЦК, което дава допълнително основание за въвеждането на обща пруденциална рамка. |
| --- | --- |

—

Споразуменията за връзки между централни депозитари на ценни книжа, макар да се разглеждат като първа крачка към консолидацията на европейските пазари за сетълмент, пораждат опасения за сигурността поради липса на конкретни правила за ограничаване на риска при такива връзки. Те засилват взаимната обвързаност между ЦДЦК, което дава допълнително основание за въвеждането на обща пруденциална рамка.

| 2.6 | Отсъствието на ефективен единен вътрешен пазар за сетълмент също поставя някои важни въпроси. На европейския пазар за услуги, предоставяни след сключване на сделките, все още съществуват значителни пречки, като например ограничаване на достъпа на емитентите на ценни книжа до ЦДЦК, различия между националните лицензионни режими и правилата по отношение на ЦДЦК в рамките на ЕС, както и ограничена конкуренция между отделните национални ЦДЦК. Тези пречки са причина за голямото раздробяване на пазара. Като следствие трансграничният сетълмент на сделки преминава през излишно сложни „вериги“, които често включват няколко ЦДЦК или няколко други посредници. Това оказва отрицателно въздействие както върху ефективността, така и върху рисковете, свързани с трансгранични сделки. |
| --- | --- |

2.6

Отсъствието на ефективен единен вътрешен пазар за сетълмент също поставя някои важни въпроси. На европейския пазар за услуги, предоставяни след сключване на сделките, все още съществуват значителни пречки, като например ограничаване на достъпа на емитентите на ценни книжа до ЦДЦК, различия между националните лицензионни режими и правилата по отношение на ЦДЦК в рамките на ЕС, както и ограничена конкуренция между отделните национални ЦДЦК. Тези пречки са причина за голямото раздробяване на пазара. Като следствие трансграничният сетълмент на сделки преминава през излишно сложни „вериги“, които често включват няколко ЦДЦК или няколко други посредници. Това оказва отрицателно въздействие както върху ефективността, така и върху рисковете, свързани с трансгранични сделки.

| 2.7 | Набелязаните проблеми са важни, тъй като в Европа трансграничните сделки — от обичайните покупки/продажби на ценни книжа до прехвърлянето на обезпечения — непрекъснато се увеличават, а ЦДЦК са все по-тясно свързани помежду си. Очаква се тези тенденции да се ускорят с въвеждането на проекта „TARGET2 Securities“ („T2S“), стартиран от Евросистемата за осигуряване на единна общоевропейска платформа за сетълмент на ценни книжа, която се предвижда да влезе в действие през 2015 г. |
| --- | --- |

2.7

Набелязаните проблеми са важни, тъй като в Европа трансграничните сделки — от обичайните покупки/продажби на ценни книжа до прехвърлянето на обезпечения — непрекъснато се увеличават, а ЦДЦК са все по-тясно свързани помежду си. Очаква се тези тенденции да се ускорят с въвеждането на проекта „TARGET2 Securities“ („T2S“), стартиран от Евросистемата за осигуряване на единна общоевропейска платформа за сетълмент на ценни книжа, която се предвижда да влезе в действие през 2015 г.

3.   Общо съдържание на предложения регламент

| 3.1 | Предложеният регламент се състои от две основни части: мерки, насочени към всички стопански субекти на пазара в контекста на сетълмента на ценни книжа (дял II), и мерки, насочени конкретно към ЦДЦК (дялове III, IV и V). |
| --- | --- |

3.1

Предложеният регламент се състои от две основни части: мерки, насочени към всички стопански субекти на пазара в контекста на сетълмента на ценни книжа (дял II), и мерки, насочени конкретно към ЦДЦК (дялове III, IV и V).

Сетълмент на ценни книжа

| 3.2 | В дял II се налага т.нар. дематериализация/обездвижване на ценни книжа, което представлява емитиране на ценни книжа в безналична форма. Като улеснява равнението на притежаваните ценни книжа, тази мярка цели повишаване на ефикасността на сетълмента, съкращаване на сроковете за сетълмент и гарантиране на целостта на емисиите ценни книжа. В предложения регламент се предвижда достатъчно дълъг преходен период (до 1 януари 2020 г.), който да даде възможност на стопанските субекти от държавите-членки, на чиито пазари все още се борави със значителни количества налични ценни книжа, да се съобразят с тази мярка. |
| --- | --- |

3.2

В дял II се налага т.нар. дематериализация/обездвижване на ценни книжа, което представлява емитиране на ценни книжа в безналична форма. Като улеснява равнението на притежаваните ценни книжа, тази мярка цели повишаване на ефикасността на сетълмента, съкращаване на сроковете за сетълмент и гарантиране на целостта на емисиите ценни книжа. В предложения регламент се предвижда достатъчно дълъг преходен период (до 1 януари 2020 г.), който да даде възможност на стопанските субекти от държавите-членки, на чиито пазари все още се борави със значителни количества налични ценни книжа, да се съобразят с тази мярка.

| 3.3 | Уеднаквява се срокът на сетълмент на сделки с ценни книжа в рамките на ЕС. В зависимост от конкретния пазар, в Европа сетълментът на повечето сделки с ценни книжа се извършва два или три дни след датата на сключването им. Срокът на сетълмент се уеднаквява и се определя на два дни от датата на сключване на сделката, като се допуска и по-кратък срок на сетълмент. |
| --- | --- |

3.3

Уеднаквява се срокът на сетълмент на сделки с ценни книжа в рамките на ЕС. В зависимост от конкретния пазар, в Европа сетълментът на повечето сделки с ценни книжа се извършва два или три дни след датата на сключването им. Срокът на сетълмент се уеднаквява и се определя на два дни от датата на сключване на сделката, като се допуска и по-кратък срок на сетълмент.

| 3.4 | Хармонизират се мерките за дисциплина по отношение на сетълмента в ЕС. Те се състоят от предварителни мерки за предотвратяване на неуспешен сетълмент и от последващи мерки за справяне с неуспешен сетълмент. |
| --- | --- |

3.4

Хармонизират се мерките за дисциплина по отношение на сетълмента в ЕС. Те се състоят от предварителни мерки за предотвратяване на неуспешен сетълмент и от последващи мерки за справяне с неуспешен сетълмент.

Лицензиране и надзор на ЦДЦК

| 3.5 | В Директива 98/26/ЕО системите за сетълмент на ценни книжа вече са определени като официални споразумения, които позволяват прехвърляне на ценни книжа между различни участници. В нея обаче не се разглеждат институциите, които отговарят за управлението на такива системи. Предвид нарастващата сложност на тези системи и свързаните със сетълмента рискове, изключително важно е институциите, управляващи системи за сетълмент на ценни книжа, да получат правно определение и да подлежат на лицензиране и надзор според набор от общи пруденциални стандарти. |
| --- | --- |

3.5

В Директива 98/26/ЕО системите за сетълмент на ценни книжа вече са определени като официални споразумения, които позволяват прехвърляне на ценни книжа между различни участници. В нея обаче не се разглеждат институциите, които отговарят за управлението на такива системи. Предвид нарастващата сложност на тези системи и свързаните със сетълмента рискове, изключително важно е институциите, управляващи системи за сетълмент на ценни книжа, да получат правно определение и да подлежат на лицензиране и надзор според набор от общи пруденциални стандарти.

| 3.6 | ЦДЦК ще подлежат на лицензиране и надзор от страна на националните компетентни органи в мястото си на установяване. Въпреки това, с оглед на все по-честия трансграничен характер на дейността им, ще трябва да се провеждат консултации и с други органи, свързани с управляваните от ЦДЦК една или повече системи за сетълмент на ценни книжа, както и други организации в рамките на група. ЕОЦКП ще играе важна роля за изработването на проекти за технически стандарти, с които да се уеднаквят процесите на лицензиране и да се осигури сътрудничеството между съответните органи. |
| --- | --- |

3.6

ЦДЦК ще подлежат на лицензиране и надзор от страна на националните компетентни органи в мястото си на установяване. Въпреки това, с оглед на все по-честия трансграничен характер на дейността им, ще трябва да се провеждат консултации и с други органи, свързани с управляваните от ЦДЦК една или повече системи за сетълмент на ценни книжа, както и други организации в рамките на група. ЕОЦКП ще играе важна роля за изработването на проекти за технически стандарти, с които да се уеднаквят процесите на лицензиране и да се осигури сътрудничеството между съответните органи.

| 3.7 | В предложението се предвижда на лицензираните ЦДЦК да се издаде „паспорт“, който да им позволява да предоставят услуги в друга държава-членка на Съюза пряко или чрез учредяване на клон. ЦДЦК от трета държава може да получи достъп до Съюза, ако е признат от ЕОЦКП. |
| --- | --- |

3.7

В предложението се предвижда на лицензираните ЦДЦК да се издаде „паспорт“, който да им позволява да предоставят услуги в друга държава-членка на Съюза пряко или чрез учредяване на клон. ЦДЦК от трета държава може да получи достъп до Съюза, ако е признат от ЕОЦКП.

Изисквания към ЦДЦК

| 3.8 | Тъй като ЦДЦК предоставят важни услуги от системно значение за пазара на ценни книжа, те трябва да се подчиняват на високи пруденциални стандарти, за да се гарантира тяхната жизнеспособност и защитата на участниците в тях. Изискванията към ЦДЦК са групирани в няколко категории: организационни изисквания, правила за осъществяване на дейността, изисквания към предлаганите от ЦДЦК услуги, пруденциални изисквания и изисквания по отношение на връзките между ЦДЦК. |
| --- | --- |

3.8

Тъй като ЦДЦК предоставят важни услуги от системно значение за пазара на ценни книжа, те трябва да се подчиняват на високи пруденциални стандарти, за да се гарантира тяхната жизнеспособност и защитата на участниците в тях. Изискванията към ЦДЦК са групирани в няколко категории: организационни изисквания, правила за осъществяване на дейността, изисквания към предлаганите от ЦДЦК услуги, пруденциални изисквания и изисквания по отношение на връзките между ЦДЦК.

| 3.9 | Правилата за осъществяване на дейността изискват операциите да бъдат недискриминационни, прозрачни и отчитащи риска, както и всички приходи и разходи да бъдат оповестявани пред компетентните органи. |
| --- | --- |

3.9

Правилата за осъществяване на дейността изискват операциите да бъдат недискриминационни, прозрачни и отчитащи риска, както и всички приходи и разходи да бъдат оповестявани пред компетентните органи.

| 3.10 | Изискванията към предлаганите от ЦДЦК услуги включват задължения за уравняване на сметките в рамките на същия ден и водене на отделни сметки за отделните клиенти. По отношение на паричния сетълмент в предложението се изисква той да бъде извършван от ЦДЦК по сметки в централни банки, когато това е целесъобразно и възможно. Паричният сетълмент в търговска банка е разрешен, но за разлика от някои действащи практики, той трябва да се осъществява чрез отделна кредитна институция, която действа като агент по сетълмента. |
| --- | --- |

3.10

Изискванията към предлаганите от ЦДЦК услуги включват задължения за уравняване на сметките в рамките на същия ден и водене на отделни сметки за отделните клиенти. По отношение на паричния сетълмент в предложението се изисква той да бъде извършван от ЦДЦК по сметки в централни банки, когато това е целесъобразно и възможно. Паричният сетълмент в търговска банка е разрешен, но за разлика от някои действащи практики, той трябва да се осъществява чрез отделна кредитна институция, която действа като агент по сетълмента.

| 3.11 | В самите пруденциални изисквания към ЦДЦК са включени важни разпоредби относно ограничаването на оперативния риск. Тъй като на ЦДЦК няма да бъде разрешено да извършват пряко банкови услуги, основният риск за тях ще бъде оперативният. Разпоредбите включват подходящи мерки за осигуряване на непрекъснатост на дейността винаги и всякога. Капиталовите изисквания също се определят чрез позоваване на оперативните разходи — ЦДЦК следва да разполагат с капитал, неразпределена печалба и резерви за покриване на оперативните разходи за най-малко шест месеца. |
| --- | --- |

3.11

В самите пруденциални изисквания към ЦДЦК са включени важни разпоредби относно ограничаването на оперативния риск. Тъй като на ЦДЦК няма да бъде разрешено да извършват пряко банкови услуги, основният риск за тях ще бъде оперативният. Разпоредбите включват подходящи мерки за осигуряване на непрекъснатост на дейността винаги и всякога. Капиталовите изисквания също се определят чрез позоваване на оперативните разходи — ЦДЦК следва да разполагат с капитал, неразпределена печалба и резерви за покриване на оперативните разходи за най-малко шест месеца.

| 3.12 | Изискването по отношение на връзките между ЦДЦК включва създаването на еднакви правила относно окончателността на сетълмента. |
| --- | --- |

3.12

Изискването по отношение на връзките между ЦДЦК включва създаването на еднакви правила относно окончателността на сетълмента.

Достъп до ЦДЦК

| 3.13 | Целите на настоящата инициатива обхващат отварянето на пазара за предоставяните от ЦДЦК услуги и премахването на препятствията при достъпа. Разглеждат се три вида достъп: а) между емитенти и ЦДЦК; б) между отделни ЦДЦК; и в) между ЦДЦК и други пазарни инфраструктури. |
| --- | --- |

3.13

Целите на настоящата инициатива обхващат отварянето на пазара за предоставяните от ЦДЦК услуги и премахването на препятствията при достъпа. Разглеждат се три вида достъп: а) между емитенти и ЦДЦК; б) между отделни ЦДЦК; и в) между ЦДЦК и други пазарни инфраструктури.

| 3.14 | В проекта се въвежда правото на емитентите да регистрират своите ценни книжа в който и да било лицензиран ЦДЦК в Съюза, както и правото на ЦДЦК да предоставя услуги по ценни книжа, подчинени на законодателството на друга държава членка. |
| --- | --- |

3.14

В проекта се въвежда правото на емитентите да регистрират своите ценни книжа в който и да било лицензиран ЦДЦК в Съюза, както и правото на ЦДЦК да предоставя услуги по ценни книжа, подчинени на законодателството на друга държава членка.

| 3.15 | ЦДЦК следва да има право да получава информация за сделките от ЦК и местата за търгуване, като тези инфраструктури следва да имат достъп до управляваните от ЦДЦК системи за сетълмент на ценни книжа. |
| --- | --- |

3.15

ЦДЦК следва да има право да получава информация за сделките от ЦК и местата за търгуване, като тези инфраструктури следва да имат достъп до управляваните от ЦДЦК системи за сетълмент на ценни книжа.

Кредитни институции

| 3.16 | Когато сетълментът в централна банка не е целесъобразен или възможен, ЦДЦК могат да предложат на своите участници паричен сетълмент в търговска банка. ЦДЦК обаче не бива да предоставят спомагателни спрямо сетълмента услуги от банков тип, а следва да получат разрешение от компетентните органи да изберат кредитна институция, която да действа като агент по сетълмента, да открива парични сметки и да предоставя кредитни механизми за улесняване на сетълмента. |
| --- | --- |

3.16

Когато сетълментът в централна банка не е целесъобразен или възможен, ЦДЦК могат да предложат на своите участници паричен сетълмент в търговска банка. ЦДЦК обаче не бива да предоставят спомагателни спрямо сетълмента услуги от банков тип, а следва да получат разрешение от компетентните органи да изберат кредитна институция, която да действа като агент по сетълмента, да открива парични сметки и да предоставя кредитни механизми за улесняване на сетълмента.

| 3.17 | Отделянето на ЦДЦК от агентите по сетълмента е важна мярка за повишаване на сигурността на ЦДЦК. Спомагателните спрямо сетълмента услуги от банков тип увеличават рисковете, на които са изложени ЦДЦК, а оттам — и вероятността да изпаднат в неизпълнение или да се окажат под силен натиск. |
| --- | --- |

3.17

Отделянето на ЦДЦК от агентите по сетълмента е важна мярка за повишаване на сигурността на ЦДЦК. Спомагателните спрямо сетълмента услуги от банков тип увеличават рисковете, на които са изложени ЦДЦК, а оттам — и вероятността да изпаднат в неизпълнение или да се окажат под силен натиск.

| 3.18 | Докато предоставяните от някои ЦДЦК услуги от банков тип обикновено се извършват в рамките на деня (покрити са напълно с обезпечение и други финансови ресурси) и се ограничават до спомагателни спрямо сетълмента услуги, сумите, с които се борави, са значителни и всяко неизпълнение от страна на ЦДЦК може да има отрицателни последици за пазарите на ценни книжа и на плащания. Изискването услугите от банков тип да се предоставят от юридическо лице, различно от предоставящото основни услуги като ЦДЦК, ще предотврати разпространяването на рисковете от областта на услугите от банков тип към областта на основните услуги на ЦДЦК, и по-специално в случай на неплатежоспособност или сериозни сътресения, причинени от услугите от банков тип. |
| --- | --- |

3.18

Докато предоставяните от някои ЦДЦК услуги от банков тип обикновено се извършват в рамките на деня (покрити са напълно с обезпечение и други финансови ресурси) и се ограничават до спомагателни спрямо сетълмента услуги, сумите, с които се борави, са значителни и всяко неизпълнение от страна на ЦДЦК може да има отрицателни последици за пазарите на ценни книжа и на плащания. Изискването услугите от банков тип да се предоставят от юридическо лице, различно от предоставящото основни услуги като ЦДЦК, ще предотврати разпространяването на рисковете от областта на услугите от банков тип към областта на основните услуги на ЦДЦК, и по-специално в случай на неплатежоспособност или сериозни сътресения, причинени от услугите от банков тип.

| 3.19 | За ЦДЦК, които понастоящем предоставят банкови услуги, основните разходи, свързани с тази мярка, са правните разходи за създаването на отделно юридическо лице, което да предоставя банкови услуги. Комисията е убедена, че по отношение на отделянето на банковите услугите не съществуват алтернативи с по-ниска степен на строгост, които да са в състояние изцяло да премахнат опасността от пренасяне на рискове от банковите услуги към основните услуги на ЦДЦК. |
| --- | --- |

3.19

За ЦДЦК, които понастоящем предоставят банкови услуги, основните разходи, свързани с тази мярка, са правните разходи за създаването на отделно юридическо лице, което да предоставя банкови услуги. Комисията е убедена, че по отношение на отделянето на банковите услугите не съществуват алтернативи с по-ниска степен на строгост, които да са в състояние изцяло да премахнат опасността от пренасяне на рискове от банковите услуги към основните услуги на ЦДЦК.

| 3.20 | С цел да бъде осигурена ефективността при предоставянето на услуги на ЦДЦК и услуги от банков тип в рамките на една група от предприятия, изискването услугите от банков тип да се осъществяват от отделна кредитна институция не следва да изключва възможността кредитната институция и ЦДЦК да принадлежат към една група от предприятия. |
| --- | --- |

3.20

С цел да бъде осигурена ефективността при предоставянето на услуги на ЦДЦК и услуги от банков тип в рамките на една група от предприятия, изискването услугите от банков тип да се осъществяват от отделна кредитна институция не следва да изключва възможността кредитната институция и ЦДЦК да принадлежат към една група от предприятия.

| 3.21 | Компетентният орган следва да може да докаже за всеки отделен случай, че предоставянето на услуги на ЦДЦК и банкови услуги от едно юридическо лице не води до възникване на системен риск. В такива случаи може да бъде отправено мотивирано искане до Европейската комисия, която разрешава дерогацията. Във всички случаи обаче дейностите на ЦДЦК, лицензиран като кредитна институция, следва да бъдат ограничени до предоставянето на спомагателни спрямо сетълмента услуги от банков тип. |
| --- | --- |

3.21

Компетентният орган следва да може да докаже за всеки отделен случай, че предоставянето на услуги на ЦДЦК и банкови услуги от едно юридическо лице не води до възникване на системен риск. В такива случаи може да бъде отправено мотивирано искане до Европейската комисия, която разрешава дерогацията. Във всички случаи обаче дейностите на ЦДЦК, лицензиран като кредитна институция, следва да бъдат ограничени до предоставянето на спомагателни спрямо сетълмента услуги от банков тип.

Санкции

| 3.22 | Проучването на действащите национални надзорни режими е показало, например, че нивата на паричните санкции се различават значително в отделните държави членки, че някои компетентни органи не разполагат с определени важни правомощия за налагане на санкции и че някои компетентни органи не могат да налагат санкции на физически и юридически лица. Затова Комисията предлага компетентните органи да разполагат с минимален набор от административни санкции и мерки, включително отнемане на лиценз, публични предупреждения, освобождаване на ръководния състав, възстановяване на печалбите, придобити вследствие от нарушения на настоящия регламент, когато могат да бъдат определени, както и административни глоби. |
| --- | --- |

3.22

Проучването на действащите национални надзорни режими е показало, например, че нивата на паричните санкции се различават значително в отделните държави членки, че някои компетентни органи не разполагат с определени важни правомощия за налагане на санкции и че някои компетентни органи не могат да налагат санкции на физически и юридически лица. Затова Комисията предлага компетентните органи да разполагат с минимален набор от административни санкции и мерки, включително отнемане на лиценз, публични предупреждения, освобождаване на ръководния състав, възстановяване на печалбите, придобити вследствие от нарушения на настоящия регламент, когато могат да бъдат определени, както и административни глоби.

4.   Гледната точка на ЕИСК

| 4.1 | ЕИСК приветства тази инициатива за регламент. С приемането на регламента за ЦДЦК Комисията ще завърши трите стълба на новата рамка на регулирането на финансовата инфраструктура в ЕС - ЦДЦК, РТД и ДПФИ/РПФИ. Взети заедно, тези три инструмента осигуряват мащабно и всеобхватно покритие на пазара. Комисията трябва да се погрижи да гарантира, че тези инструменти действат без застъпване, което би довело до различни интерпретации на новите правила. Също така е особено важно тези различни законодателни инициативи да бъдат последователни и съгласувани една с друга в ключовите области. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства тази инициатива за регламент. С приемането на регламента за ЦДЦК Комисията ще завърши трите стълба на новата рамка на регулирането на финансовата инфраструктура в ЕС - ЦДЦК, РТД и ДПФИ/РПФИ. Взети заедно, тези три инструмента осигуряват мащабно и всеобхватно покритие на пазара. Комисията трябва да се погрижи да гарантира, че тези инструменти действат без застъпване, което би довело до различни интерпретации на новите правила. Също така е особено важно тези различни законодателни инициативи да бъдат последователни и съгласувани една с друга в ключовите области.

| 4.2 | ЕОЦКП ще отговаря за изготвянето на технически стандарти за това ново законодателство, както и за останалите два стълба. Комитетът отбелязва мащаба на задачите и отговорностите, които се възлагат на ЕОЦКП в относително кратки срокове. Те включват, между другото, отговорности по отношение на регулирането на агенциите за кредитен рейтинг, надзора на сектор одит, намеса по отношение на късите продажби и суаповете на кредитно неизпълнение, надзора по Директивата за АФАИ. Изключително важно е ЕОЦКП да разполага с персонал, притежаващ уменията и опита, необходими за ефективното изпълнение на неговите задачи. |
| --- | --- |

4.2

ЕОЦКП ще отговаря за изготвянето на технически стандарти за това ново законодателство, както и за останалите два стълба. Комитетът отбелязва мащаба на задачите и отговорностите, които се възлагат на ЕОЦКП в относително кратки срокове. Те включват, между другото, отговорности по отношение на регулирането на агенциите за кредитен рейтинг, надзора на сектор одит, намеса по отношение на късите продажби и суаповете на кредитно неизпълнение, надзора по Директивата за АФАИ. Изключително важно е ЕОЦКП да разполага с персонал, притежаващ уменията и опита, необходими за ефективното изпълнение на неговите задачи.

| 4.3 | Предвид факта, че предприятията за финансови услуги са обект на нови регламенти, нов надзор, нови пруденциални изисквания и т.н., регламентите за ЦДЦК ще създадат още един набор от промени за отрасъла на финансовите услуги. ЕИСК подкрепя въвеждането на тези промени, но призовава регулаторните и надзорните органи, и по-специално ЕОЦКП, да бъдат нащрек за евентуални проблеми, които биха могли да възникнат поради регулаторно претоварване. |
| --- | --- |

4.3

Предвид факта, че предприятията за финансови услуги са обект на нови регламенти, нов надзор, нови пруденциални изисквания и т.н., регламентите за ЦДЦК ще създадат още един набор от промени за отрасъла на финансовите услуги. ЕИСК подкрепя въвеждането на тези промени, но призовава регулаторните и надзорните органи, и по-специално ЕОЦКП, да бъдат нащрек за евентуални проблеми, които биха могли да възникнат поради регулаторно претоварване.

| 4.4 | Въвеждането на еврото подейства като катализатор на трансграничните инвестиции в ценни книжа, а безпроблемното осъществяване на трансгранични инвестиции се основава на общи за целия ЕС стандарти. Високото равнище на дисциплината при сетълмента намалява риска от контрагента, или по-конкретно, риска по отношение на ликвидността и риска при замяна. Нещо повече, то насърчава защитата на инвеститорите, спомагайки да се гарантира, че транзакциите между купувачи и продавачи на ценни книжа се приключват безопасно и своевременно. В този смисъл регламентът е стъпка в посока на завършването на единния пазар |
| --- | --- |

4.4

Въвеждането на еврото подейства като катализатор на трансграничните инвестиции в ценни книжа, а безпроблемното осъществяване на трансгранични инвестиции се основава на общи за целия ЕС стандарти. Високото равнище на дисциплината при сетълмента намалява риска от контрагента, или по-конкретно, риска по отношение на ликвидността и риска при замяна. Нещо повече, то насърчава защитата на инвеститорите, спомагайки да се гарантира, че транзакциите между купувачи и продавачи на ценни книжа се приключват безопасно и своевременно. В този смисъл регламентът е стъпка в посока на завършването на единния пазар

| 4.5 | Отново в контекста на единния пазар, предложението за „паспортизиране“ следва да бъде приветствано, тъй като ще спомогне за премахване на пречките пред достъпа, като същевременно емитентите ще получат правото да регистрират ценните си книжа във всеки лицензиран ЦДЦК в ЕС. Разбиването на националните монополи също следва да бъде приветствано с оглед на единния пазар. |
| --- | --- |

4.5

Отново в контекста на единния пазар, предложението за „паспортизиране“ следва да бъде приветствано, тъй като ще спомогне за премахване на пречките пред достъпа, като същевременно емитентите ще получат правото да регистрират ценните си книжа във всеки лицензиран ЦДЦК в ЕС. Разбиването на националните монополи също следва да бъде приветствано с оглед на единния пазар.

| 4.6 | Може да се очаква, че нискорисковият подход към определянето на бизнес модела на ЦДЦК, съчетан с факта, че на практика моделът ще бъде ограничен чрез регулиране, ще има както положителни, така и отрицателни въздействия върху конкурентоспособността и иновациите на ЦДЦК. Отварянето на трансграничния пазар ще бъде несъмнено предимство. Иначе на ЦДЦК се позволява да предоставят набор от услуги, доколкото те допринасят за повишаване на безопасността, ефикасността и прозрачността на пазарите на ценни книжа. В допълнение към това и с цел стимулиране на иновациите ЕИСК предлага на ЦДЦК да бъде забранено да притежават предприятия, различни от ЦДЦК, когато подобни дейности биха влошили рисковия профил на ЦДЦК. |
| --- | --- |

4.6

Може да се очаква, че нискорисковият подход към определянето на бизнес модела на ЦДЦК, съчетан с факта, че на практика моделът ще бъде ограничен чрез регулиране, ще има както положителни, така и отрицателни въздействия върху конкурентоспособността и иновациите на ЦДЦК. Отварянето на трансграничния пазар ще бъде несъмнено предимство. Иначе на ЦДЦК се позволява да предоставят набор от услуги, доколкото те допринасят за повишаване на безопасността, ефикасността и прозрачността на пазарите на ценни книжа. В допълнение към това и с цел стимулиране на иновациите ЕИСК предлага на ЦДЦК да бъде забранено да притежават предприятия, различни от ЦДЦК, когато подобни дейности биха влошили рисковия профил на ЦДЦК.

| 4.7 | Забраната ЦДЦК да притежават ограничен банков лиценз е голяма промяна по отношение на дейностите на ЦДЦК. Тя ще засегне двата големи международни ЦДЦК – Euroclear and Clearstream – които използват възможностите си за банкиране в подкрепа на сетълмента и доверителните услуги в много голям мащаб. Обхватът на банковите дейности е твърде ограничен и неотдавнашната криза не ги засегна сериозно. Независимо от това ЕИСК си дава сметка, че световното мнение (Г20, Европейската комисия, Международната организация на комисиите по ценни книжа – IOSCO и др.) натежава в полза на разделянето на кредитните институции. На ЦДЦК ще бъде позволено да създават банки с ограничен обхват и групова собственост. Не се очаква това да доведе до големи промени в бизнес модела на ЦДЦК. |
| --- | --- |

4.7

Забраната ЦДЦК да притежават ограничен банков лиценз е голяма промяна по отношение на дейностите на ЦДЦК. Тя ще засегне двата големи международни ЦДЦК – Euroclear and Clearstream – които използват възможностите си за банкиране в подкрепа на сетълмента и доверителните услуги в много голям мащаб. Обхватът на банковите дейности е твърде ограничен и неотдавнашната криза не ги засегна сериозно. Независимо от това ЕИСК си дава сметка, че световното мнение (Г20, Европейската комисия, Международната организация на комисиите по ценни книжа – IOSCO и др.) натежава в полза на разделянето на кредитните институции. На ЦДЦК ще бъде позволено да създават банки с ограничен обхват и групова собственост. Не се очаква това да доведе до големи промени в бизнес модела на ЦДЦК.

| 4.8 | Въпреки убеждението на Комисията, че не съществуват алтернативи на отделянето на банкирането от основната дейност на ЦДЦК, разгледаната в параграф 3.21 по-горе разпоредба създава възможност за дерогация когато бъде получена подкрепа от националния компетентен орган. Въпреки наличието на възможност за дерогация, Комитетът подкрепя Комисията и счита, че обособената банка е най-добрият резултат. |
| --- | --- |

4.8

Въпреки убеждението на Комисията, че не съществуват алтернативи на отделянето на банкирането от основната дейност на ЦДЦК, разгледаната в параграф 3.21 по-горе разпоредба създава възможност за дерогация когато бъде получена подкрепа от националния компетентен орган. Въпреки наличието на възможност за дерогация, Комитетът подкрепя Комисията и счита, че обособената банка е най-добрият резултат.

| 4.9 | Предложението изисква безналичност на търгуемите ценни книжа. Заложен е преходен период, който изтича през 2020 г. Дори и така напредъкът на държавите членки е неравномерен и може да възникне необходимост от политически компромис. |
| --- | --- |

4.9

Предложението изисква безналичност на търгуемите ценни книжа. Заложен е преходен период, който изтича през 2020 г. Дори и така напредъкът на държавите членки е неравномерен и може да възникне необходимост от политически компромис.

| 4.10 | Уеднаквяването на срока за сетълмент на Т+2 е друго ключово предложение. Въпреки че е вероятно това да може да се постигне на единния пазар, по отношение на световните транзакции ще трябва да бъдат решени редица въпроси. Те включват усложнения, свързани с валутните курсове, възможността акциите да бъдат взети назаем, различия в часовите зони, различни цикли на сетълмент на пазарите в други региони, както и значителните разходи за автоматизирани системи, необходими за спазване на срока Т+2. |
| --- | --- |

4.10

Уеднаквяването на срока за сетълмент на Т+2 е друго ключово предложение. Въпреки че е вероятно това да може да се постигне на единния пазар, по отношение на световните транзакции ще трябва да бъдат решени редица въпроси. Те включват усложнения, свързани с валутните курсове, възможността акциите да бъдат взети назаем, различия в часовите зони, различни цикли на сетълмент на пазарите в други региони, както и значителните разходи за автоматизирани системи, необходими за спазване на срока Т+2.

| 4.11 | На практика регламентът изисква всички ЦДЦК да внедрят режими за „глобяване“ на участници, които не приключват сделките си навреме, но режимът трябва да съответства на инструмента. В заключение, късната доставка на неликвидни акции или акции на МСП ще има отрицателно въздействие върху тяхната пазарна ликвидност. Следва да се обмисли дерогация за МСП, чиито акции се котират. В проекторегламента не е разгледано предназначението на средствата, събрани от глоби. |
| --- | --- |

4.11

На практика регламентът изисква всички ЦДЦК да внедрят режими за „глобяване“ на участници, които не приключват сделките си навреме, но режимът трябва да съответства на инструмента. В заключение, късната доставка на неликвидни акции или акции на МСП ще има отрицателно въздействие върху тяхната пазарна ликвидност. Следва да се обмисли дерогация за МСП, чиито акции се котират. В проекторегламента не е разгледано предназначението на средствата, събрани от глоби.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно прозрачността на мерките за регулиране на цените на лекарствените продукти за хуманна употреба и тяхното включване в обхвата на системите за обществено здравно осигуряване“

COM(2012) 84 final — 2012/0035 (COD)

2012/C 299/15

Докладчик: г-жа KÖSSLER

На 14 март 2012 г. Съветът и на 13 март 2012 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно прозрачността на мерките за регулиране на цените на лекарствените продукти за хуманна употреба и тяхното включване в обхвата на системите за обществено здравно осигуряване“

COM(2012) 84 final — 2012/0035 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 123 гласа „за“, 1 глас „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК подчертава, че здравето е висш приоритет за европейските граждани (1) и отново заявява, че всяко лекарство, получило разрешение за употреба в ЕС, следва да е достъпно за пациентите във всички държави членки.

1.2   ЕИСК подчертава, че достъпът до основни лекарства е част от осъществяването на правото на най-високите постижими здравни стандарти и на ангажираността на ЕС към принципа за „благоденствие“ (член 3 от ДЕС).

1.3   ЕИСК подчертава, че директивата не може да се отнася само за една част от пазара на лекарствени продукти, а следва да се прилага за целия пазар, включително за частните здравноосигурителни каси и за публични или частни институции като значителни потребители на лекарствени продукти, за да се установят равностойна конкуренция и единен пазар.

1.4   ЕИСК отбелязва, че според оценките през 2004 г. неравнопоставеността в здравеопазването е струвала на ЕС около 141 млрд. евро или 1,4 % от БВП (2).

1.5   ЕИСК отбелязва със загриженост, че в ЕС-27 не са достатъчно познати условията за достъп до лекарствени продукти, свързани с ценообразуването и възстановяването на разходите.

1.6   ЕИСК подчертава разликите по отношение на смъртността и заболеваемостта, които съществуват понастоящем между държавите членки на ЕС, и по-специално при сърдечно-съдовите и онкологичните заболявания и заболяванията на дихателната система (3).

1.7   ЕИСК отбелязва, че продължаването на процедурите за ценообразуване и възстановяване на разходите след изтичането на сроковете, определени в директивата, допринася за отлагане на пускането на иновативни лекарства на пазара (4).

1.8   ЕИСК изтъква, че това има последици за пациентите със сериозни или застрашаващи живота заболявания, за които не съществува алтернативно лечение, както и че забавеният достъп до лекарства може да се отрази значително върху условията на живот на пациентите и да намали очакваната продължителност на живота им.

1.9   ЕИСК подчертава, че когато един пациент се нуждае от даден лекарствен продукт, за него е от основно значение да знае предварително кои правила ще бъдат прилагани по отношение на достъпа и възстановяването на разходите. Това следва да помогне на пациента да направи информиран избор и да се избегнат грешки и недоразумения. По този начин следва също така да се установи високо равнище на доверие между пациента и доставчиците на здравни услуги.

1.10   ЕИСК счита, че това би било постигнато по подходящ начин чрез установяване на открита и прозрачна процедура, както това отчасти се предлага от Комисията.

1.11   ЕИСК предлага подготовката и изпълнението на дейностите на ЕС в областта на прозрачността при ценообразуването и възстановяването на разходите да изисква тясно сътрудничество със специализираните институции и участие на „заинтересованите страни“, което изисква създаване на рамка с цел провеждане на редовни консултации.

1.11.1   В тази връзка ЕИСК предлага съставът на експертната група (Комисия по въпросите на прозрачността), създадена по силата на Директива 89/105/ЕИО и подкрепена в настоящото предложение, да има по-широко представителство.

1.11.2   ЕИСК предлага тази „експертна група“, действаща в обществен интерес, да подпомага Комисията при определяне и изпълнение на дейностите на ЕС по отношение на процедурните аспекти на прозрачността и да подпомага обмена на приложим опит, политики и практики между държавите членки и различните „заинтересовани страни“.

1.11.3   ЕИСК подчертава, че ефективният мониторинг и подкрепата на равнище ЕС посредством ефективно прилагане със съответния мониторинг и оценка от страна на ЕС е от основно значение за установяване на нарушения и забавяне на достъпа до пазарите за пациентите. Поради това е необходимо тясно сътрудничество и координация между Комисията, националните органи и „заинтересованите страни“ (5).

1.11.4   ЕИСК подчертава, че е важно Комисията да изготвя годишен доклад, в който да се прави преглед на ефективното прилагане на Директивата „Прозрачност“, като се установят процедурните механизми за ценообразуване и възстановяване на разходите, както и спазването на определените в директивата срокове във всяка държава членка.

1.12   ЕИСК изтъква, че сроковете не винаги се спазват и че ефективният пазарен достъп и употреба се различават значително между и в рамките на отделните държави членки (6).

1.12.1   ЕИСК счита, че съществуващите средства за правна защита в държавите членки имат ограничен ефект за гарантиране спазването на сроковете, дължащ се често на продължителните процедури пред националните правораздавателни органи, които възпират засегнатите предприятия от предприемане на правни действия.

1.12.2   ЕИСК счита, че са необходими ефективни механизми за контрол и налагане спазването на сроковете за вземане на решения относно ценообразуването и възстановяването на разходите.

1.12.3   ЕИСК призовава държавите членки да предоставят право на справедлив процес на всички засегнати заинтересовани страни, което следва да обхваща най-малко: (i) право да бъдат изслушани; (ii) право на достъп до административната документация, включваща съответните научни доказателства и доклади; и (iii) право да получат мотивирано решение.

1.13   Във връзка със съкращаването на сроковете, ЕИСК обръща внимание, че безопасността за пациентите следва да има висш приоритет. При процедурите за ценообразуване и възстановяване на разходите е необходимо чрез допълнения в оценката на здравните технологии да бъдат вземани предвид най-вече всички нови познания и данни, засягащи безопасността на пациентите, но също така и сравнението с терапевтични алтернативи. Освен това съкращаването на сроковете няма да направи по-леки необходимите преговори относно цените, които трябва да се провеждат със съответното предприятие, и те няма да приключват по-бързо.

1.13.1   ЕИСК подчертава, че следва да се прави координирана оценка на национално равнище с цел да се избягват регионални правила, които затрудняват достъпа на пациентите до лекарствени продукти в различни региони на държавите членки. Националните и регионалните органи следва да засилят координацията помежду си по отношение на всички свързани с това действия с цел да улеснят равния достъп до лекарствени продукти за всички граждани в рамките на съответната държава членка (7).

1.13.2   ЕИСК подчертава, че държавите членки биха могли да направят сроковете по-ефективни, като посочат ясно, че органите трябва да предоставят официално потвърждение на получаването на заявлението в срок от 10 дни и да поискат липсващата информация в подходящ срок от получаването му, за да не бъде предизвикано ненужно забавяне преди заявителят да може да представи поисканата допълнителна информация.

1.14   ЕИСК е на мнение, че организациите на пациентите и на потребителите следва да имат право да поискат започване на процедура за включване на лекарствени продукти в системите за здравно осигуряване, както и да разполагат с информация относно напредъка на тази процедура.

1.14.1   ЕИСК отбелязва, че публичните и частните дружества за здравно осигуряване играят все по-голяма роля, например посредством договори за продажби с отстъпка, сключени с фармацевтичните компании, и имат все по-голямо влияние, поради което предлага държавите членки да извършват поне веднъж годишно преглед на тяхната дейност. Държавите членки следва редовно да извършват проверка на цените и възстановяването на разходите за онези лекарствени продукти, при които разходите за здравноосигурителните системи и пациентите са прекомерно високи.

1.15   ЕИСК подкрепя включването на критерии посредством насоки и включване на определения, за да се гарантира, че ще бъдат постигнати основните цели на предложението, но настоява това да се направи в съответствие с член 168, параграф 7 от ДФЕС, съгласно който отговорностите на държавите членки включват управлението на здравните услуги и медицинските грижи, както и разпределянето на ресурсите, които са им предоставени.

1.15.1   ЕИСК призовава държавите членки за работят в посока на стандартизиран подход по отношение на определянето на тези критерии, насочени към установяване в цяла Европа на системи за ценообразуване, основани на стойността. Критериите следва да включват измерване на „неудовлетворените медицински потребности“, „иновациите“ и „ползите за обществото“.

1.15.2   ЕИСК предлага Комисията да наблюдава прилагането на стандартизирани критерии и да изготви доклад за системите за ценообразуване и възстановяване на разходите в държавите членки две години след прилагането на тази директива.

1.16   ЕИСК настоятелно призовава решенията за повишаване, замразяване, намаление на цените и други одобрения във връзка с ценообразуването да се основават на прозрачни и обективни критерии.

1.17   Член 14 на предложението („Ненамеса на правата на интелектуална собственост“) се отхвърля. Комисията трябва да намери баланс между разрешението за възстановяване на разходите на производител на лекарствени продукти и основателните интереси на трети лица, свързани с техните права на интелектуална собственост.

1.18   В съответствие с член 3, параграф 5 от ДЕС ЕИСК призовава Европейската комисия да приеме в международни, многостранни и двустранни споразумения специални правила за животоспасяващи и скъпоструващи лекарства (например за СПИН) за развиващите се страни и за страните с нововъзникващи икономики.

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

2.1   След приемането на Директива 89/105/ЕИО, процедурите за ценообразуване и възстановяване на разходите се промениха и се усложниха. Директивата не e изменяна от влизането ѝ в сила.

2.2   С предложението се определят общи правила и регулаторни насоки с цел да се гарантира ефективност и прозрачност на процедурите за ценообразуване, финансиране и възстановяване на разходите.

2.3   Следните положения са засегнати от преразглеждането, което включва:

| а) | фармацевтичните дружества, включително иновативната индустрия и генеричната индустрия, за които достъпът до пазарите е наистина от особена важност, за да се гарантира конкурентоспособността и рентабилността на индустрията; |
| --- | --- |

а)

фармацевтичните дружества, включително иновативната индустрия и генеричната индустрия, за които достъпът до пазарите е наистина от особена важност, за да се гарантира конкурентоспособността и рентабилността на индустрията;

| б) | европейските граждани и пациенти, които понасят последиците от необосновани препятствия пред фармацевтичната търговия и от отложената наличност на лекарствени продукти; |
| --- | --- |

б)

европейските граждани и пациенти, които понасят последиците от необосновани препятствия пред фармацевтичната търговия и от отложената наличност на лекарствени продукти;

| в) | бюджетите за обществено здравеопазване, включително задължителното здравно осигуряване, финансирано чрез вноски, тъй като системите за ценообразуване и възстановяване на разходите оказват влияние върху използването на лекарствата, разходите и потенциалните икономии, които могат да се реализират от системите за социално осигуряване. |
| --- | --- |

в)

бюджетите за обществено здравеопазване, включително задължителното здравно осигуряване, финансирано чрез вноски, тъй като системите за ценообразуване и възстановяване на разходите оказват влияние върху използването на лекарствата, разходите и потенциалните икономии, които могат да се реализират от системите за социално осигуряване.

2.3.1   Не са обхванати частните здравноосигурителни каси и публични или частни институции като здравни заведения, големи аптеки и други доставчици на медицински услуги. ЕИСК подчертава, че директивата не може да се отнася само за една част от пазара на лекарствени продукти, а следва да се прилага за целия пазар, за да се установят равностойна конкуренция и единен пазар.

2.4   Директивата се прилага само по отношение на лекарствените продукти, докато медицинските изделия може да подлежат на регулиране на цените в държавите членки и/или на решения относно включването им в системите за здравно осигуряване.

3.   Общи бележки

3.1   Предвид проблемите, съществуващи в няколко държави членки, ЕИСК приветства предложението на Комисията за засилено сътрудничество на равнище ЕС с оглед да се гарантира за всички пациенти равностоен достъп до медикаменти на приемлива цена и до спешно необходими медикаменти, като едновременно с това се насърчи разработването на нови лекарства.

3.2   ЕИСК обръща обаче внимание върху факта, че като правно основание трябва да се посочи не само член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), а следва да се вземе предвид също и член 168, параграф 7 от ДФЕС, съгласно който отговорностите на държавите членки включват управлението на здравните услуги и медицинските грижи, както и разпределянето на ресурсите, които са им предоставени.

3.3   ЕИСК посочва, че процедурите за ценообразуване и възстановяване на разходите често пораждат ненужно забавяне и включват излишни административни процедури (8) за достъп до иновативни и генерични лекарства, както и до лекарства „сираци“ на пазарите в Съюза, по-специално в държавите членки с малък национален пазар и ниска възвръщаемост на инвестициите.

3.4   ЕИСК приветства разпоредбата за запазване на Комисията по въпросите на прозрачността (член 20), но предлага тази „експертна група“ да включва по-широко представителство,което ще позволи провеждане на редовни консултации със „заинтересованите страни“, за да се гарантира процедурна ефективност при ценообразуването и възстановяването на разходите за лекарствени продукти.

3.5   ЕИСК отдава подобаващо значение на развитието на общо разбиране, че политиките за ценообразуване и възстановяване на разходите трябва да балансират (1) навременния и равноправен достъп до лекарствени средства за всички пациенти в ЕС; (2) контрола върху разходите за лекарствени средства на държавите членки и (3) възнаграждаването за ценни нововъведения в рамките на конкурентен и динамичен пазар, който също така насърчава научноизследователска и развойна дейност.

3.5.1   ЕИСК счита, че са необходими ефективни механизми за контрол и налагане спазването на сроковете за вземане на решения относно ценообразуване и възстановяване на разходите.

3.5.2   ЕИСК подчертава, че следва да се изготвя годишен доклад, в който да се прави преглед на ефективното прилагане на Директивата „Прозрачност“, като се установят механизмите за ценообразуване и възстановяване на разходите, както и спазването на определените в директивата срокове във всяка държава членка. ЕИСК изтъква необходимостта от стандартизирана методология за събиране на информация за този доклад и приветства предложението на Комисията за налагане на държавите членки на задължението редовно да представят доклад относно прилагането на сроковете (член 17), което ще гарантира по-доброто прилагане на Директивата.

3.6   В съответствие с член 3, параграф 5 от ДЕС ЕС допринася за премахването на бедността и защитата на правата на човека включително и във външните си отношения. Следователно ЕИСК призовава Европейската комисия да приеме в международните, многостранните и двустранните споразумения специални правила за животоспасяващи, скъпоструващи лекарства (напр. за СПИН) за развиващи се страни и държави с нововъзникващи икономики.

4.   Специфични бележки

4.1   Определение

ЕИСК насочва вниманието към съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който признава необходимостта от подробно тълкуване на разпоредбите на директивата с оглед да се гарантира, че постигането на основните ѝ цели не е изложено на опасност от националните системи и политики. По тази причина ЕИСК изтъква следното свое разбиране:

4.1.1   „Оценка на здравните технологии“: ЕИСК би желал да обърне внимание на определението, съгласувано в рамките на EUnetHTA (9) и препоръчва то да бъде възприето.

4.1.2   „Участие на заинтересованите страни“ означава своевременното участие на „заинтересованите страни“, в това число застъпници на пациентите и потребителите, притежатели на разрешение за търговия и медицински експерти – включително независими учени, през целия процес на вземане на решение, за да могат да упражнят правото си да бъдат изслушани както по отношение на концептуалния план на оценката, така и по отношение на провеждането ѝ.

4.1.3   „Участие на пациентите и потребителите“ означава пациентите да имат активна роля при изпълнение на дейностите или вземане на решенията, от които ще произтекат последствия за пациентската общност, заради техните специфични познания и приложим опит като пациенти и ползватели на здравни услуги.

4.1.4   „Обективни и проверими критерии“ се определят за подбора, методите за оценка и изискванията за представяне на доказателства за продуктите, подлежащи на оценка на здравните технологии (HTA); това включва избягване на ненужното дублиране на дейност, по-специално по отношение на процедурата за издаване на разрешение за търговия и на оценките на здравните технологии (HTA), извършени в други държави от ЕС.

4.1.5   Сроковете трябва да бъдат ясно определени: ако оценката на здравните технологии (HTA) е предпоставка за контрол върху цените съгласно член 3 и/или за включването в позитивен списък съгласно член 7, то тя трябва да се извърши при спазване на сроковете, предвидените в тези членове.

4.2   Обхват

4.2.1   ЕИСК насърчава формулирането на уточнение, че всички мерки, свързани с процеса на вземане на решения в системите за здравно осигуряване, в това число препоръките, които може да бъдат необходими, са включени в обхвата на директивата.

4.2.2   ЕИСК подкрепя разпоредби в тази директива, които се отнасят до мерките, предназначени да определят кои медицински продукти могат да се включат в договорни споразумения или в процедури за възлагане на обществени поръчки.

4.3   Насочен към пациентите подход за достъпност до процедурите

ЕИСК насърчава прилагането на насочен към пациентите подход при определяне на достъпността на процедурите и призовава държавите членки да вземат предвид следните критерии: възможността за набавяне на дадено лекарство в родната страна на пациента, възстановяването на разходите, свързани с предоставяне на продукта на пациента, и периода от време между получаването на разрешение за търговия и датите, на които продуктът се пуска на пазара и разходите за него се възстановяват.

4.4   Изключване на лекарствени продукти от системите за здравно осигуряване

4.4.1   ЕИСК подкрепя предложението на Комисията във всяко решение за изключване на даден лекарствен продукт от обхвата на системата за обществено здравно осигуряване или за промяна на степента или условията за поемане на разходите за съответния продукт да се посочват мотивите, въз основа на обективни и проверими критерии, сред които се включват и икономическите и финансовите критерии.

4.4.2   ЕИСК приветства предложението на Комисията държавите членки да работят за стандартизиран подход по отношение на определянето на тези критерии, чиято цел е в цяла Европа да се установят системи за ценообразуване, основани на стойността.

4.4.2.1   ЕИСК предлага тези критерии да включват измерване на „неудовлетворените медицински потребности“ и „клиничните ползи“ и да бъдат „без дискриминация“
   (10)
  .

4.5   Процедура за правна защита в случай на неспазване на сроковете, свързани с включването на лекарствени продукти в системите за здравно осигуряване

4.5.1   ЕИСК призовава държавите членки да гарантират, че заявителят разполага с ефективни и бързи средства за правна защита в случай на неспазване на сроковете, определени в член 7 от предложението.

4.5.2   ЕИСК приканва държавите членки да обмислят създаването в тясно сътрудничество със съответните европейски, регионални и подрегионални организации на способи, чрез които пациентите и заявителите да имат право да обжалват пред независим съдебен орган (обикновено съд) неблагоприятни решения относно ценообразуването и възстановяването на разходите.

4.5.2.1   ЕИСК настоятелно призовава този съдебен орган да разполага с ефективни средства и с пълни правомощия за упражняване на контрол както по отношение на фактическите, така и на правните обстоятелства, включително и с мандат да приема официални решения във връзка с нарушения, като налага пропорционални санкции.

4.6   Състав и цели на експертната група по прилагането на разглежданата директива

4.6.1   „Експертната група“ се състои от членове, а именно, представители на:

| а) | министерства или държавни агенции на държавите членки; |
| --- | --- |

а)

министерства или държавни агенции на държавите членки;

| б) | организации на пациентите и потребителите; |
| --- | --- |

б)

организации на пациентите и потребителите;

| в) | финансираните от вноски обществени здравноосигурителни каси; |
| --- | --- |

в)

финансираните от вноски обществени здравноосигурителни каси;

| г) | здравноосигурените лица в рамките на задължителното здравно осигуряване (представители на работодателите и на работниците и служителите); |
| --- | --- |

г)

здравноосигурените лица в рамките на задължителното здравно осигуряване (представители на работодателите и на работниците и служителите);

| д) | фармацевтичната индустрия; |
| --- | --- |

д)

фармацевтичната индустрия;

| е) | Комисията, Европейската агенция по лекарствата (EMEA), както и председателите или заместник-председателите на съответните агенции; |
| --- | --- |

е)

Комисията, Европейската агенция по лекарствата (EMEA), както и председателите или заместник-председателите на съответните агенции;

| ж) | международни и професионални организации и други сдружения, които осъществяват дейност в областта на процедурите за ценообразуване, финансиране и възстановяване на разходите; |
| --- | --- |

ж)

международни и професионални организации и други сдружения, които осъществяват дейност в областта на процедурите за ценообразуване, финансиране и възстановяване на разходите;

| з) | независими учени. |
| --- | --- |

з)

независими учени.

4.6.2   С оглед постигане на целите си, „експертната група“:

| а) | подпомага Комисията при мониторинга, оценката и разпространението на резултатите от предприетите мерки на равнище ЕС и на национално равнище; |
| --- | --- |

а)

подпомага Комисията при мониторинга, оценката и разпространението на резултатите от предприетите мерки на равнище ЕС и на национално равнище;

| б) | съдейства за изпълнението на действията на ЕС в тази област; |
| --- | --- |

б)

съдейства за изпълнението на действията на ЕС в тази област;

| в) | предоставя становища и препоръки или представя доклади на Комисията по нейно искане или по собствена инициатива; |
| --- | --- |

в)

предоставя становища и препоръки или представя доклади на Комисията по нейно искане или по собствена инициатива;

| г) | подпомага Комисията при изготвяне на насоки, препоръки и всякакви други действия; |
| --- | --- |

г)

подпомага Комисията при изготвяне на насоки, препоръки и всякакви други действия;

| д) | представя на Комисията годишен публичен доклад за дейността си. |
| --- | --- |

д)

представя на Комисията годишен публичен доклад за дейността си.

4.7   Класифициране на лекарствените продукти с оглед на тяхното включване в системите за здравно осигуряване

4.7.1   ЕИСК настоятелно призовава групирането на лекарствени продукти, разходите за които се възстановяват, да се основава на прозрачни и обективни критерии, позволяващи на заявителите, пациентите и потребителите да разберат как ще бъдат третирани лекарствените продукти.

4.7.2   ЕИСК признава правото на „заинтересованите страни“ да отправят искане до компетентните органи за посочване на обективните данни, въз основа на които са определили условията за поемане на разходите за техния лекарствен продукт при прилагане на критериите и методологиите.

4.7.3   ЕИСК призовава притежателите на разрешения за търговия и представителните организации на пациентите и на потребителите да имат право да бъдат изслушани в разумен срок в случаите, когато това е целесъобразно, преди включването на лекарства в определена група за възстановяване на разходите и да имат право да обжалват групирането на лекарства с оглед възстановяване на разходите пред независим орган, който осъществява контрол за спазване на законността.

4.8   Генерични лекарства

4.8.1   ЕИСК изтъква, че при одобрението на цената на генерични лекарствени продукти и поемането на разходите за тях от системата за здравно осигуряване не е необходима във всеки отделен случай нова или подробна оценка, когато цената на референтния продукт вече е била определена и той е бил включен в системата за здравно осигуряване и когато оценката е била извършена от Европейската агенция по лекарствата.

4.8.2   Във връзка с предложението на Комисията, че намаляването на срока за генерични лекарствени продукти до 30 дни, включващ процеса на определяне на цените и на възстановяване на разходите, би гарантирало по-ранен достъп до пазара на пациентите в държавите членки и би насърчило ценовата конкуренция на пазара на непатентовани лекарства в разумен срок след отпадането на ексклузивността на оригиналните продукти, ЕИСК отбелязва, че макар и медицинското изследване на генеричните лекарствени продукти да не отнема толкова време, колкото това на иновационните продукти, все пак е необходимо да се проведат преговори във връзка с ценообразуването.

4.9   Одобрение на цените

ЕИСК изисква компетентните органи да предоставят на заявителя официално потвърждение на получаването на заявлението в срок от максимум 10 дни след подаване от страна на заявителя на заявление за одобрение на цената на продукта. Държавите членки гарантират, че подобно заявление може да бъдат подадено от заявителя веднага след издаването на разрешение за търговия или непосредствено след положителното становище на Европейската агенция по лекарствата или на компетентните национални органи.

4.10   Замразяване на цените и намаление на цените

4.10.1   ЕИСК приканва държавите членки да правят преглед на макроикономическите условия най-малко веднъж годишно с цел да се установи съобразно с тях дали запазването без промяна на замразяването на цените е обосновано. В срок от 60 дни от началото на този преглед компетентните органи обявяват увеличението или намалението на цените. Ако бъде извършено увеличение или намаление на цените, те публикуват мотивите за това решение въз основа на обективни и проверими критерии.

4.10.2   Освен това ЕИСК приканва държавите членки следва редовно да извършват проверка на цените и възстановяването на разходите за онези лекарствени продукти, при които разходите за здравноосигурителните системи и пациентите са прекомерно високи. В рамките на подходящ период след началото на това преразглеждане компетентните органи обявяват дали и кои намаления на цените се одобряват. Ако има такива случаи, те публикуват обосновка, почиваща на обективни и проверими критерии (включително икономически и финансови).

4.10.3   ЕИСК предлага Комисията да наблюдава ситуации, при които държавите членки получават финансово подпомагане, с оглед на това те да гарантират, че лекарствените продукти, предназначени за използване в съответната държава, няма да бъдат изнасяни в други държави членки.

4.11   Увеличение на цените

4.11.1   ЕИСК би искал да подчертае, че увеличението на цената на даден лекарствен продукт е разрешено, едва след като е било получено предварително одобрение от компетентните органи след консултация със съответните заинтересовани страни, включително организациите на пациентите.

4.11.2   ЕИСК подчертава необходимостта да се предостави право на справедлив процес на всички засегнати заинтересовани страни, което следва да обхваща най-малко: i) право да бъдат изслушани; ii) право на достъп до административната документация, включваща съответните научни доказателства и доклади и iii) право да получат мотивирано решение.

4.11.3   ЕИСК предлага компетентният орган да предоставя на заявителя официално потвърждение за получаването на заявлението в срок от максимум 10 дни след получаване от държава членка на заявление за увеличение на цената на даден продукт.

4.12   Свързани с търсенето мерки

ЕИСК приветства предложението на Комисията да уточни, че мерките, предназначени за контрол или стимулиране на предписването на конкретно посочени лекарствени продукти попадат в обхвата на Директивата „Прозрачност“ и предлага обхватът на тези процедурни гаранции да бъде разширен, за да включи всички мерки, предназначени за контрол или стимулиране на предписването на лекарствени продукти.

4.13   Допълнителни доказателства за качество, безвредност или ефикасност

4.13.1   По принцип в рамките на решенията относно ценообразуването и възстановяването на разходите, държавите членки не оценяват повторно елементите, въз основа на които се издава разрешението за търговия от Европейската агенция по лекарствата включително качеството, безвредността или ефикасността на лекарствения продукт (включително и за лекарствените продукти „сираци“) и обективната информация в рамките на европейското сътрудничество при оценка на здравните технологии (HTA).

4.14   Интелектуална собственост

ЕИСК подчертава значението на защитата на правата на интелектуална собственост, която е от особено значение за насърчаване на иновациите във фармацевтичния сектор и за подкрепа на икономиката на ЕС. Член 14 на предложението („Ненамеса на правата на интелектуална собственост“), в който се съдържа следният текст: „Защитата на правата на интелектуална собственост не е действително основание за отказ за издаването, спиране на действието или отмяна на решения, свързани с цената на лекарствен продукт или включването му в системата за обществено здравно осигуряване“, се отхвърля. Комисията трябва да намери баланс между разрешението за възстановяване на разходите на производител на лекарствени продукти и основателните интереси на трети лица, свързани с техните права на интелектуална собственост. Не би трябвало да има намеса в компетентността на държавите членки по отношение на насърчаване на иновациите и гарантиране на правилното прилагане на правата на интелектуална собственост.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Независимо от нарастващата загриженост, свързана с икономическото положение, здравето и здравеопазването остават сред петте най-важни въпроса за гражданите на ЕС съгласно изследванията Евробарометър през 2009 г. (напр. Евробарометър 71 Пролет 2009 и 72 Есен 2009). Вж. например: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb72/eb72_en.htm.

1

(2)  Mackenbach JP, Meerding WJ, Kunst AE.: Economic implications of socioeconomic inequalities in health in the European Union. (Икономически последици на социално-икономическата неравнопоставеност в здравеопазването в Европейския съюз) Европейска комисия, юли 2007 г.

2

Economic implications of socioeconomic inequalities in health in the European Union. (Икономически последици на социално-икономическата неравнопоставеност в здравеопазването в Европейския съюз)

(3)  Световната здравна организация (СЗО) счита, че увеличаването на хроничните заболявания се е превърнало в епидемия, която по оценки на организацията ще отнеме живота на 52 млн. души в региона на Европа до 2030 г. Източник: http://ec.europa.eu/health/interest_groups/docs/euhpf_answer_consultation_jan2012_en.pdf.

3

(4)  Доклад относно разследването във фармацевтичния сектор: http://ec.europa.eu/competition/sectors/pharmaceuticals/inquiry/index.html.

4

(5)  Kanavos, P., Schurer, W.S., Vogler, S. Structure of medicines distribution in EU-27 and its impact on prices, availability and on the efficiency of medicines provision. [Структура на дистрибуцията на лекарства в ЕС-27 и въздействието ѝ върху цените, наличността и ефективността на снабдяването с лекарства]. Европейска комисия, ГД „Предприятия и промишленост“ и EMINet, януари 2011 г.

5

Structure of medicines distribution in EU-27 and its impact on prices, availability and on the efficiency of medicines provision. [Структура на дистрибуцията на лекарства в ЕС-27 и въздействието ѝ върху цените, наличността и ефективността на снабдяването с лекарства].

(6)  Pharmaceutical Sector Inquiry, Final Report („Проучване на фармацевтичния сектор: окончателен доклад“), 8 юли 2009 г. Различни проучвания, като например проучването на Alcimed или проучването на европейския фармацевтичен сектор, потвърждават различията по отношение на достъпа. Създаването на европейски референтни мрежи между експертните центрове е начин за намаляване на различията по отношение на достъпа.

6

(7)  В съдебната практика на Съда на ЕС е установено, че предвиденият срок има задължителен характер и националните органи нямат право да го превишават – [1] Решение от 20 януари 2005 г. по дело Merck, Sharp & Dohme B.V./Белгия (C-245/03).

7

(8)  Pharmaceutical market monitoring study, Volume I, p. 83.(Мониторингово проучване на фармацевтичния пазар), том I, стр. 83.)

8

(9)  EUnetHTA използва следното определение: „Оценката на здравните технологии е мултидисциплинарен процес, който обобщава информация за медицински, социални, икономически и етични аспекти, свързани с използването на здравни технологии по систематичен, прозрачен, безпристрастен и стабилен начин. Целта ѝ е да предоставя информация за формулиране на безопасни, ефективни здравни политики, които са насочени към пациента и целят да постигнат най-висока стойност“ – източник: http://www.eunethta.eu/Public/About_EUnetHTA/HTA/.

9

(10)  Решение от 29 ноември 1983 г. по дело Roussel Laboratoria, C-181/82, Recueil, стр. 3849; Решение от 5 юли 1984 г. по дело Duphar и други, 238/82, Recueil, стр. 523.

10

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

1.   Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискването (член 39, параграф 2 от Правилника за дейността):

а)   Параграф 4.5.2.1 се изменя, както следва:

“ЕИСК настоятелно призовава този съдебен орган да разполага с ефективни средства и с пълни правомощия за упражняване на контрол както по отношение на фактическите, така и на правните обстоятелства, включително и с мандат да приема официални решения във връзка с нарушения, като налага пропорционални санкции. ”

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Не се нуждае от обяснение.

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 89 |
| Гласове “въздържал се” | : | 19 |

Гласове “за”

:

71

Гласове “против”

:

89

Гласове “въздържал се”

:

19

б)   Параграф 1.11.2 се изменя, както следва:

Параграф 1.11.2

“ЕИСК счита, че са необходими механизми за контрол и налагане спазването на сроковете за вземане на решения относно ценообразуването и възстановяването на разходите. ”

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Вж. изменението на параграф 4.5.2.1.

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 89 |
| Гласове “въздържал се” | : | 19 |

Гласове “за”

:

71

Гласове “против”

:

89

Гласове “въздържал се”

:

19

2.   Следните параграфи от становището на специализираната секция бяха изменени в полза на приетите от асамблеята изменения, но получиха поне една четвърт от подадените гласове (член 54, параграф 5 от Правилника за дейността):

а)   Параграф 4.2.1 се изменя, както следва:

Параграф 4.2.1

“ЕИСК насърчава формулирането на уточнение, че всички мерки, свързани с процеса на вземане на решения за включване на ваксини в системите за здравно осигуряване, са включени в обхвата на директивата”.

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 79 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 61 |
| Гласове “въздържал се” | : | 47 |

Гласове “за”

:

79

Гласове “против”

:

61

Гласове “въздържал се”

:

47

б)   Параграф 4.5.2.2 се изменя, както следва:

Параграф 4.5.2.2

| 4.5.2.2 | “ЕИСК насърчава установяването на автоматично одобрение за възстановяване на разходите в случай, че сроковете не бъдат спазени” |
| --- | --- |

4.5.2.2

4.5.2.2

“ЕИСК насърчава установяването на автоматично одобрение за възстановяване на разходите в случай, че сроковете не бъдат спазени”

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 90 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 73 |
| Гласове “въздържал се” | : | 22 |

Гласове “за”

:

90

Гласове “против”

:

73

Гласове “въздържал се”

:

22

в)   Параграф 4.14 се изменя, както следва:

Параграф 4.14

4.14   Интелектуална собственост

“ЕИСК подчертава значението на защитата на правата на интелектуална собственост, която е от особено значение за насърчаване на иновациите във фармацевтичния сектор и за подкрепа на икономиката на ЕС. Не би трябвало да има намеса в компетентността на държавите членки по отношение на насърчаване на иновациите и гарантиране на правилното прилагане на правата на интелектуална собственост”

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 53 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 35 |
| Гласове “въздържал се” | : | 5 |

Гласове “за”

:

53

Гласове “против”

:

35

Гласове “въздържал се”

:

5

г)   Параграф 1.12 се изменя, както следва:

Параграф 1.12

“ЕИСК приветства предложения от Комисията срок от 120 дни и предлага, с цел да се подобри допълнително достъпът на пациентите до лекарства, същите срокове да се прилагат за всички иновативни лекарства, независимо дали подлежат на национална оценка на здравните технологии (HTA).”

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове “за” | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Гласове “против” | : | 41 |
| Гласове “въздържал се” | : | 6 |

Гласове “за”

:

73

Гласове “против”

:

41

Гласове “въздържал се”

:

6

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/89

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за опростяване на прехвърлянето на моторни превозни средства в друга държава членка в рамките на единния пазар“

COM(2012) 164 final — 2012/0082 (COD)

2012/C 299/16

Главен докладчик: г-н PÁSZTOR

На 24 април 2012 г. Съветът и на 18 април 2012 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за опростяване на прехвърлянето на моторни превозни средства в друга държава членка в рамките на единния пазар“

COM(2012) 164 final — 2012/0082 (COD).

На 24 април 2012 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н PÁSZTOR за главен докладчик и прие настоящото становище с единодушие.

1.   Препоръки

| 1.1 | ЕИСК изразява съгласие с целите на Комисията и подкрепя идеята за използване на регламент за създаване на правила за регистрирането на моторни превозни средства, които вече са били регистрирани в друга държава членка. Това съответства както на принципа на субсидиарността, така и на изискванията на „Европа на гражданите“. Същевременно ЕИСК изразява разочарование, че въвеждането на първоначално предвидената единна европейска регистрация се оказа невъзможно. Комитетът счита, че в дългосрочна перспектива тя е абсолютно необходима. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява съгласие с целите на Комисията и подкрепя идеята за използване на регламент за създаване на правила за регистрирането на моторни превозни средства, които вече са били регистрирани в друга държава членка. Това съответства както на принципа на субсидиарността, така и на изискванията на „Европа на гражданите“. Същевременно ЕИСК изразява разочарование, че въвеждането на първоначално предвидената единна европейска регистрация се оказа невъзможно. Комитетът счита, че в дългосрочна перспектива тя е абсолютно необходима.

| 1.2. | В резултат от приемането на този регламент ЕИСК очаква регистрирането на моторно превозно средство в друга държава да бъде също толкова просто, колкото и пререгистрирането му в същата държава, без допълнителни такси и ненужни проверки и документи. С изключение на случаите на непълна или невалидна информация, другите държави нямат право да изискват допълнителни административни, неефективни и скъпи процедури, например прегледи за проверка на техническата изправност. Освен това разходите за трансгранична регистрация не бива да надвишават разходите за национална регистрация. |
| --- | --- |

1.2.

В резултат от приемането на този регламент ЕИСК очаква регистрирането на моторно превозно средство в друга държава да бъде също толкова просто, колкото и пререгистрирането му в същата държава, без допълнителни такси и ненужни проверки и документи. С изключение на случаите на непълна или невалидна информация, другите държави нямат право да изискват допълнителни административни, неефективни и скъпи процедури, например прегледи за проверка на техническата изправност. Освен това разходите за трансгранична регистрация не бива да надвишават разходите за национална регистрация.

| 1.3 | ЕИСК счита за голямо постижение факта, че регламентът не включва изискване обикновените граждани да събират данни. Надяваме се, че изискването за обмен на данни между компетентните органи би могло да окаже въздействие върху сътрудничеството в други, по-значими области, като по този начин подкрепи европейските ценности и общи интереси. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК счита за голямо постижение факта, че регламентът не включва изискване обикновените граждани да събират данни. Надяваме се, че изискването за обмен на данни между компетентните органи би могло да окаже въздействие върху сътрудничеството в други, по-значими области, като по този начин подкрепи европейските ценности и общи интереси.

| 1.4 | ЕИСК оценява високо намеренията на Комисията да заложи изискване за последваща оценка в самия регламент. Същевременно Комитетът призовава за съкращаване на времето за преразглеждане от четири на две години. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК оценява високо намеренията на Комисията да заложи изискване за последваща оценка в самия регламент. Същевременно Комитетът призовава за съкращаване на времето за преразглеждане от четири на две години.

2.   Проекторегламентът на Комисията

| 2.1 | Комисията се е заела с амбициозна задача в усилията си за опростяване чрез регламент на прехвърлянето на моторни превозни средства, регистрирани в една държава членка, в друга държава членка. Наистина досега законодателството за координиране на формата и съдържанието на свидетелствата за регистрация на МПС съществуваше само под формата на директива (1999/37/ЕО). Други мерки за хармонизиране – които са желателни с оглед на единния пазар – бяха въведени под формата на разяснителни правила и следователно имаха само ограничено въздействие на равнище държави членки. |
| --- | --- |

2.1

Комисията се е заела с амбициозна задача в усилията си за опростяване чрез регламент на прехвърлянето на моторни превозни средства, регистрирани в една държава членка, в друга държава членка. Наистина досега законодателството за координиране на формата и съдържанието на свидетелствата за регистрация на МПС съществуваше само под формата на директива (1999/37/ЕО). Други мерки за хармонизиране – които са желателни с оглед на единния пазар – бяха въведени под формата на разяснителни правила и следователно имаха само ограничено въздействие на равнище държави членки.

| 2.2 | При изготвянето на проекторегламента Комисията трябваше да отчете не само горепосочените съображения, но и законодателството в областта на защитата на личните данни (1) и предотвратяването на трансгранични престъпления (2). |
| --- | --- |

2.2

При изготвянето на проекторегламента Комисията трябваше да отчете не само горепосочените съображения, но и законодателството в областта на защитата на личните данни (1) и предотвратяването на трансгранични престъпления (2).

| 2.3 | Следователно, като се отчитат нуждите на единния пазар, проекторегламентът:






  — | си поставя за цел да хармонизира правилата по отношение на моторните превозни средства, регистрирани в една държава членка, но използвани редовно в друга, включително мотоциклетите и мотопедите (3). В обхвата на регламента не попадат моторни превозни средства, регистрирани в трета страна; |
| --- | --- | --- |

2.3

Следователно, като се отчитат нуждите на единния пазар, проекторегламентът:

—

си поставя за цел да хармонизира правилата по отношение на моторните превозни средства, регистрирани в една държава членка, но използвани редовно в друга, включително мотоциклетите и мотопедите (3). В обхвата на регламента не попадат моторни превозни средства, регистрирани в трета страна;

| — | постановява, че пререгистрация е необходима единствено при престой, надвишаващ шест месеца. Това зависи от промяна на обичайното пребиваване, под което се разбира основният център на делови интереси или лични връзки; |
| --- | --- |

—

постановява, че пререгистрация е необходима единствено при престой, надвишаващ шест месеца. Това зависи от промяна на обичайното пребиваване, под което се разбира основният център на делови интереси или лични връзки;

| — | забранява да се изисква преглед за техническа изправност, освен в специфични случаи. Технически преглед може да се извършва единствено ако данните за регистрацията са непълни или противоречиви, при подозрение за извършено престъпление, сериозно нараняване или промяна на собственика. Във всички останали случаи техническият преглед, извършен в държавата на произход, се признава за валиден; |
| --- | --- |

—

забранява да се изисква преглед за техническа изправност, освен в специфични случаи. Технически преглед може да се извършва единствено ако данните за регистрацията са непълни или противоречиви, при подозрение за извършено престъпление, сериозно нараняване или промяна на собственика. Във всички останали случаи техническият преглед, извършен в държавата на произход, се признава за валиден;

| — | обхваща правила, необходими за единен подход, прилаган в рамките на единния пазар, към временната и професионалната регистрация; |
| --- | --- |

—

обхваща правила, необходими за единен подход, прилаган в рамките на единния пазар, към временната и професионалната регистрация;

| — | хармонизира трансграничната търговия и прехвърлянето на собствеността върху употребявани автомобили, като това не се отнася до трети страни. |
| --- | --- |

—

хармонизира трансграничната търговия и прехвърлянето на собствеността върху употребявани автомобили, като това не се отнася до трети страни.

| 2.4 | Проекторегламентът изисква органите да събират данните за предходни регистрации от органите в другата засегната държава членка. При това се споменава възможността за използване на последните достижения в развитието на информационните технологии.






  — | За осигуряването на безпроблемен обмен на информация регламентът изисква националните органи да използват софтуер, позволяващ на органите в други държави членки достъп до данните и същевременно изключващ неразрешен достъп чрез криптирани .xml файлове. Информацията трябва да се обменя в реално време чрез онлайн платформа; разходите за разработването на софтуера се поемат от съответната държава членка. |
| --- | --- | --- |

2.4

Проекторегламентът изисква органите да събират данните за предходни регистрации от органите в другата засегната държава членка. При това се споменава възможността за използване на последните достижения в развитието на информационните технологии.

—

За осигуряването на безпроблемен обмен на информация регламентът изисква националните органи да използват софтуер, позволяващ на органите в други държави членки достъп до данните и същевременно изключващ неразрешен достъп чрез криптирани .xml файлове. Информацията трябва да се обменя в реално време чрез онлайн платформа; разходите за разработването на софтуера се поемат от съответната държава членка.

| — | Комисията се ангажира да създаде публична база данни, съдържаща информация за контакт с националните органи. |
| --- | --- |

—

Комисията се ангажира да създаде публична база данни, съдържаща информация за контакт с националните органи.

| — | Комисията ще осигури също и непрекъснатото развитие на ИТ системата чрез правната възможност за делегиране. |
| --- | --- |

—

Комисията ще осигури също и непрекъснатото развитие на ИТ системата чрез правната възможност за делегиране.

| 2.5 | Проекторегламентът създава стриктни условия за отказ на регистрация. Засегнатите лица имат право да обжалват отказа в рамките на един месец. |
| --- | --- |

2.5

Проекторегламентът създава стриктни условия за отказ на регистрация. Засегнатите лица имат право да обжалват отказа в рамките на един месец.

| 2.6 | В проекторегламента Комисията се ангажира да преразгледа въздействието на регламента след четири години. |
| --- | --- |

2.6

В проекторегламента Комисията се ангажира да преразгледа въздействието на регламента след четири години.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК изразява съгласие с целите на Комисията и подкрепя идеята за използване на регламент за създаване на правила за регистрирането на моторни превозни средства, които вече са били регистрирани в друга държава членка. Това съответства както на принципа на субсидиарността, така и на изискванията на „Европа на гражданите“. Едновременно с това в предложението се отчита практическият опит по отношение на бюрокрацията, която поради своето естество е склонна да предпочита традиционните подходи и удобството в решаването на незначителни въпроси вместо да се опитва да се приспособи към стратегическите цели. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК изразява съгласие с целите на Комисията и подкрепя идеята за използване на регламент за създаване на правила за регистрирането на моторни превозни средства, които вече са били регистрирани в друга държава членка. Това съответства както на принципа на субсидиарността, така и на изискванията на „Европа на гражданите“. Едновременно с това в предложението се отчита практическият опит по отношение на бюрокрацията, която поради своето естество е склонна да предпочита традиционните подходи и удобството в решаването на незначителни въпроси вместо да се опитва да се приспособи към стратегическите цели.

| 3.1.1. | При все това ЕИСК изразява разочарование от това, че въвеждането на първоначално предвидената единна европейска регистрация се оказа невъзможно. Комитетът счита, че в дългосрочна перспектива тя е абсолютно необходима. |
| --- | --- |

3.1.1.

При все това ЕИСК изразява разочарование от това, че въвеждането на първоначално предвидената единна европейска регистрация се оказа невъзможно. Комитетът счита, че в дългосрочна перспектива тя е абсолютно необходима.

| 3.1.2. | ЕИСК счита, че ако таксите за регистрация се възстановяват в рамките на системата, единната регистрация няма да има отражение върху приходните нужди на държавите членки. Същевременно единната регистрация би била по-прозрачна и проследима. |
| --- | --- |

3.1.2.

ЕИСК счита, че ако таксите за регистрация се възстановяват в рамките на системата, единната регистрация няма да има отражение върху приходните нужди на държавите членки. Същевременно единната регистрация би била по-прозрачна и проследима.

| 3.2 | ЕИСК счита, че в проекторегламента се използва подходящ подход за решаване на основните проблеми и се създават подходящи процедурни правила за определяне и преодоляване на потенциални заплахи за клиентите и органите. Следователно е избран балансиран подход към управлението на риска вместо прекомерна бюрократична предпазливост. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК счита, че в проекторегламента се използва подходящ подход за решаване на основните проблеми и се създават подходящи процедурни правила за определяне и преодоляване на потенциални заплахи за клиентите и органите. Следователно е избран балансиран подход към управлението на риска вместо прекомерна бюрократична предпазливост.

| 3.3 | Проектодокументът включва адекватни действия във връзка с предотвратяването на трансгранични престъпления, като същевременно отчита интересите на пазара на употребявани моторни превозни средства. |
| --- | --- |

3.3

Проектодокументът включва адекватни действия във връзка с предотвратяването на трансгранични престъпления, като същевременно отчита интересите на пазара на употребявани моторни превозни средства.

| 3.4 | ЕИСК очаква в резултат от приемането на регламента регистрирането на моторно превозно средство в друга държава да бъде също толкова просто, колкото и пререгистрирането му в същата държава, без допълнителни такси и ненужни проверки и документи. С изключение на случаите на непълна или невалидна информация, другите държави нямат право да изискват допълнителни административни, неефективни и скъпи процедури, например прегледи за проверка на техническата изправност. Освен това разходите за трансгранична регистрация не бива да надвишават разходите за национална регистрация. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК очаква в резултат от приемането на регламента регистрирането на моторно превозно средство в друга държава да бъде също толкова просто, колкото и пререгистрирането му в същата държава, без допълнителни такси и ненужни проверки и документи. С изключение на случаите на непълна или невалидна информация, другите държави нямат право да изискват допълнителни административни, неефективни и скъпи процедури, например прегледи за проверка на техническата изправност. Освен това разходите за трансгранична регистрация не бива да надвишават разходите за национална регистрация.

| 3.5 | ЕИСК счита за голямо постижение факта, че регламентът не включва изискване обикновените граждани да събират информация. Надяваме се, че изискването за обмен на данни между компетентните органи би могло да окаже въздействие върху сътрудничеството в други, по-значими области, като по този начин подкрепи европейските ценности и общи интереси. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК счита за голямо постижение факта, че регламентът не включва изискване обикновените граждани да събират информация. Надяваме се, че изискването за обмен на данни между компетентните органи би могло да окаже въздействие върху сътрудничеството в други, по-значими области, като по този начин подкрепи европейските ценности и общи интереси.

| 3.6 | ЕИСК счита, че в дългосрочна перспектива запазването на временната и професионалната регистрация би било безсмислено. Последната представлява само временно решение. Същевременно се поражда противоречие от факта, че неотговарящите на условията моторни превозни средства получават ограничено разрешение и в някои случаи могат да пропътуват по-дълги разстояния от една страна до друга. Подобни моторни превозни средства следва вместо това да бъдат транспортирани или – ако техническото им състояние го позволява – да получават временно разрешение. Същевременно би било разумно да се забрани превозът на стоки и пътници с моторни превозни средства с временна регистрация. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК счита, че в дългосрочна перспектива запазването на временната и професионалната регистрация би било безсмислено. Последната представлява само временно решение. Същевременно се поражда противоречие от факта, че неотговарящите на условията моторни превозни средства получават ограничено разрешение и в някои случаи могат да пропътуват по-дълги разстояния от една страна до друга. Подобни моторни превозни средства следва вместо това да бъдат транспортирани или – ако техническото им състояние го позволява – да получават временно разрешение. Същевременно би било разумно да се забрани превозът на стоки и пътници с моторни превозни средства с временна регистрация.

| 3.7 | ЕИСК приветства икономиите за частните лица и предприятията в размер на 1,5 милиарда евро. Комитетът признава също, че годишните разходи по регламента, възлизащи на 1,5 милиона евро, ще имат минимално отражение върху бюджета на ЕС. Същевременно трябва да се отбележи, че регламентът ще трябва да се финансира и от националните бюджети и в интерес на пълната яснота би било разумно да се предостави оценка на общата сума. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК приветства икономиите за частните лица и предприятията в размер на 1,5 милиарда евро. Комитетът признава също, че годишните разходи по регламента, възлизащи на 1,5 милиона евро, ще имат минимално отражение върху бюджета на ЕС. Същевременно трябва да се отбележи, че регламентът ще трябва да се финансира и от националните бюджети и в интерес на пълната яснота би било разумно да се предостави оценка на общата сума.

| 3.8 | ЕИСК е съгласен, че на Комисията следва да се делегират правомощия по отношение на въпросите, свързани с техническите аспекти и съдържанието на данни при действието на системата на европейско равнище, както е посочено в проекторегламента. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК е съгласен, че на Комисията следва да се делегират правомощия по отношение на въпросите, свързани с техническите аспекти и съдържанието на данни при действието на системата на европейско равнище, както е посочено в проекторегламента.

| 3.9 | ЕИСК препоръчва отговорните за вземането на решенията институции – Европейският парламент, Съветът и Комисията – да обмислят дали при пререгистрирането на моторно превозно средство да не позволят частично или пълно отчитане на първоначалните разходи на клиента за регистрация, освен в случаите на пререгистрация поради промяна на собствеността. |
| --- | --- |

3.9

ЕИСК препоръчва отговорните за вземането на решенията институции – Европейският парламент, Съветът и Комисията – да обмислят дали при пререгистрирането на моторно превозно средство да не позволят частично или пълно отчитане на първоначалните разходи на клиента за регистрация, освен в случаите на пререгистрация поради промяна на собствеността.

| 3.10 | ЕИСК оценява високо намеренията на Комисията да заложи изискване за последваща оценка в самия регламент. Същевременно Комитетът призовава за съкращаване на времето за преразглеждане от четири на две години. |
| --- | --- |

3.10

ЕИСК оценява високо намеренията на Комисията да заложи изискване за последваща оценка в самия регламент. Същевременно Комитетът призовава за съкращаване на времето за преразглеждане от четири на две години.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | ЕИСК счита, че в настоящия си вид проекторегламентът отговаря на очакванията както по отношение на подробностите, така и като цяло. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК счита, че в настоящия си вид проекторегламентът отговаря на очакванията както по отношение на подробностите, така и като цяло.

| 4.2 | ЕИСК подкрепя усилията в посока на това процедурите за регистрация да се основават на данните за одобрение на типа на комплектовано превозно средство, така както те се използват в схемата на сертификата за съответствие. Въпреки че тези данни са по-подробни от изискваните по смисъла на Приложение 1, те са международно приети и процедурите за регистрация в няколко държави членки вече се основават на тях. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК подкрепя усилията в посока на това процедурите за регистрация да се основават на данните за одобрение на типа на комплектовано превозно средство, така както те се използват в схемата на сертификата за съответствие. Въпреки че тези данни са по-подробни от изискваните по смисъла на Приложение 1, те са международно приети и процедурите за регистрация в няколко държави членки вече се основават на тях.

| 4.3 | В допълнение към техническите данни, предоставяни от производителите, следва да се включат реални стойности от най-актуалните официални тестове, например във връзка с емисиите на замърсители. |
| --- | --- |

4.3

В допълнение към техническите данни, предоставяни от производителите, следва да се включат реални стойности от най-актуалните официални тестове, например във връзка с емисиите на замърсители.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Директива 95/46/ЕО (ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31–50) и Регламент 45/2001/ЕО (ОВ L 8, 12.1.2001 г., стр. 1–22).

1

(2)  Решение 2004/919/ЕО на Съвета (ОВ L 389, 30.12.2004 г., стр. 28).

2

(3)  Директива 2002/24/ЕО (ОВ L 124, 9.5.2002 г., стр. 1–44).

3

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/92

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно засилената солидарност в рамките на ЕС в областта на убежището — Програма на ЕС за по-добро споделяне на отговорност и повече взаимно доверие“

COM(2011) 835 final

2012/C 299/17

Докладчик: г-н Cristian PÎRVULESCU

На 2 декември 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите относно засилената солидарност в рамките на ЕС в областта на убежището – Програма на ЕС за по-добро споделяне на отговорност и повече взаимно доверие“

COM(2011) 835 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 116 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът приветства инициативата на Комисията и счита, че е необходимо европейската политика в областта на убежището да бъде обсъдена и изменена. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът приветства инициативата на Комисията и счита, че е необходимо европейската политика в областта на убежището да бъде обсъдена и изменена.

| 1.2 | Комитетът счита, че принципът на солидарност следва да продължи да бъде основополагащ за тази политика, независимо от факта, че броят и размерът на държавите членки, както и различната им степен на излагане на бежански потоци, създават неравни условия, което усложнява политиката в областта на убежището. Солидарността не бива да се разглежда единствено като принцип, който повишава ефективността на политиката, а и като основен кодекс от ценности, чрез който се оправдават и укрепват предприетите мерки. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът счита, че принципът на солидарност следва да продължи да бъде основополагащ за тази политика, независимо от факта, че броят и размерът на държавите членки, както и различната им степен на излагане на бежански потоци, създават неравни условия, което усложнява политиката в областта на убежището. Солидарността не бива да се разглежда единствено като принцип, който повишава ефективността на политиката, а и като основен кодекс от ценности, чрез който се оправдават и укрепват предприетите мерки.

| 1.3 | Следва да бъдат положени значителни усилия, за да се гарантира, че общественото мнение, националните, регионалните и местните администрации и съответните лица, отговорни за вземането на решения, подкрепят основните ценности на политиката в областта на убежището: зачитане на основните права на човека, помощ за хората в критични ситуации, солидарност и доверие между държавите членки. |
| --- | --- |

1.3

Следва да бъдат положени значителни усилия, за да се гарантира, че общественото мнение, националните, регионалните и местните администрации и съответните лица, отговорни за вземането на решения, подкрепят основните ценности на политиката в областта на убежището: зачитане на основните права на човека, помощ за хората в критични ситуации, солидарност и доверие между държавите членки.

| 1.4 | Комитетът счита, че един подход, основан на стимули, би могъл да допринесе за гладкото функциониране на политиката в областта на убежището, стига да се определят най-уместните стимули, които да бъдат подкрепени по подходящ начин, включително чрез финансово подпомагане. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът счита, че един подход, основан на стимули, би могъл да допринесе за гладкото функциониране на политиката в областта на убежището, стига да се определят най-уместните стимули, които да бъдат подкрепени по подходящ начин, включително чрез финансово подпомагане.

| 1.5 | Що се отнася до практическото сътрудничество, Комитетът призовава Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (ЕСПОУ) да осъществи по-бърз напредък към повишаване на оперативния капацитет. Укрепването на капацитета на ЕСПОУ е неотложно и наложително и следва да бъде координирано с програмата и прилагането на фонд „Миграция и убежище“. |
| --- | --- |

1.5

Що се отнася до практическото сътрудничество, Комитетът призовава Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (ЕСПОУ) да осъществи по-бърз напредък към повишаване на оперативния капацитет. Укрепването на капацитета на ЕСПОУ е неотложно и наложително и следва да бъде координирано с програмата и прилагането на фонд „Миграция и убежище“.

| 1.6 | Комитетът призовава също за подобрения в мерките за интеграция на бежанците. Макар да функционира ефективно по отношение на бързината и коректността на процеса на предоставяне на статут на бежанец, европейската система за убежище, която се стремим да изградим, би могла да претърпи провал в областта на интеграцията. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът призовава също за подобрения в мерките за интеграция на бежанците. Макар да функционира ефективно по отношение на бързината и коректността на процеса на предоставяне на статут на бежанец, европейската система за убежище, която се стремим да изградим, би могла да претърпи провал в областта на интеграцията.

| 1.7 | Политиката в областта на убежището трябва да се разглежда не само в съответствие със съществуващата хоризонтална структура, но и в контекста на цялостния „цикъл“ на убежището, като в центъра на нейната дейност бъдат поставени хората, изложени на риск. По този начин могат да се определят ситуациите на застой и несъответствията. |
| --- | --- |

1.7

Политиката в областта на убежището трябва да се разглежда не само в съответствие със съществуващата хоризонтална структура, но и в контекста на цялостния „цикъл“ на убежището, като в центъра на нейната дейност бъдат поставени хората, изложени на риск. По този начин могат да се определят ситуациите на застой и несъответствията.

| 1.8 | Следва да се припомни, че принципът на солидарност не се прилага единствено между държави – това е общ принцип на човешките взаимоотношения между хора и групи. Духът на човешката солидарност следва да се възпитава и насърчава отвъд мотивите и натиска, свързани с политиките в областта на миграцията и убежището, като част от основните ценности на ЕС. |
| --- | --- |

1.8

Следва да се припомни, че принципът на солидарност не се прилага единствено между държави – това е общ принцип на човешките взаимоотношения между хора и групи. Духът на човешката солидарност следва да се възпитава и насърчава отвъд мотивите и натиска, свързани с политиките в областта на миграцията и убежището, като част от основните ценности на ЕС.

| 1.9 | Опитът на организациите на гражданското общество и на Комитета в тази област може да допринесе за изготвянето на по-изчерпателна и подробна оценка на политиката в областта на убежището. |
| --- | --- |

1.9

Опитът на организациите на гражданското общество и на Комитета в тази област може да допринесе за изготвянето на по-изчерпателна и подробна оценка на политиката в областта на убежището.

2.   Въведение

| 2.1 | Според съобщението на Комисията „Солидарността е една от основните ценности на Европейския съюз и един от водещите принципи, на които се основава общата европейска политика в областта на убежището [...]. Тя е заложена в член 80 от Договора за функционирането на Европейския съюз“. |
| --- | --- |

2.1

Според съобщението на Комисията „Солидарността е една от основните ценности на Европейския съюз и един от водещите принципи, на които се основава общата европейска политика в областта на убежището [...]. Тя е заложена в член 80 от Договора за функционирането на Европейския съюз“.

| 2.2 | Както се посочва в съобщението на Комисията, потоците от търсещи убежище лица варират в 27-те държави членки на ЕС „от 425 000 през 2001 г. до по-малко от 200 000 през 2006 г., като през 2011 г. броят на подадените молби се очаква да нарасне значително“. |
| --- | --- |

2.2

Както се посочва в съобщението на Комисията, потоците от търсещи убежище лица варират в 27-те държави членки на ЕС „от 425 000 през 2001 г. до по-малко от 200 000 през 2006 г., като през 2011 г. броят на подадените молби се очаква да нарасне значително“.

| 2.3 | Комисията предлага укрепване на солидарността в рамките на ЕС в областта на убежището въз основа на четири стълба: „практическо сътрудничество и техническа помощ, финансова солидарност, разпределение на отговорностите и подобряване на инструментите за управление на системата за убежище“. |
| --- | --- |

2.3

Комисията предлага укрепване на солидарността в рамките на ЕС в областта на убежището въз основа на четири стълба: „практическо сътрудничество и техническа помощ, финансова солидарност, разпределение на отговорностите и подобряване на инструментите за управление на системата за убежище“.

| 2.4 | Съобщението има също за цел „да допринесе за финализирането на пакета от мерки в областта на убежището предвид факта, че следващите няколко месеца ще бъдат от решаващо значение за постигането на целите до 2012 г., в които солидарността играе важна роля“. |
| --- | --- |

2.4

Съобщението има също за цел „да допринесе за финализирането на пакета от мерки в областта на убежището предвид факта, че следващите няколко месеца ще бъдат от решаващо значение за постигането на целите до 2012 г., в които солидарността играе важна роля“.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Комитетът приветства инициативата на Комисията и счита, че е необходимо да бъде проведен задълбочен анализ на европейската политика в областта на убежището, чрез който да могат да бъдат направени съществени промени в нея в светлината на нейните цели. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът приветства инициативата на Комисията и счита, че е необходимо да бъде проведен задълбочен анализ на европейската политика в областта на убежището, чрез който да могат да бъдат направени съществени промени в нея в светлината на нейните цели.

| 3.2 | Понастоящем политиката в областта на убежището е поставена под въпрос в ЕС вследствие на неотдавнашните политически събития в Северна Африка, Близкия и Далечния Изток. Много хора трябваше да се защитят, търсейки убежище в държавите членки на ЕС. |
| --- | --- |

3.2

Понастоящем политиката в областта на убежището е поставена под въпрос в ЕС вследствие на неотдавнашните политически събития в Северна Африка, Близкия и Далечния Изток. Много хора трябваше да се защитят, търсейки убежище в държавите членки на ЕС.

| 3.3 | Комитетът счита, че принципът на солидарност следва да продължи да бъде основополагащ за тази политика, независимо от факта, че броят и размерът на държавите членки, както и различната им степен на излагане на бежански потоци, усложняват прилагането на солидарността на практика и координацията като цяло. |
| --- | --- |

3.3

Комитетът счита, че принципът на солидарност следва да продължи да бъде основополагащ за тази политика, независимо от факта, че броят и размерът на държавите членки, както и различната им степен на излагане на бежански потоци, усложняват прилагането на солидарността на практика и координацията като цяло.

| 3.4 | Системата за убежище следва да бъде гъвкава, за да може да се справи с промените в бежанските потоци, но е необходимо да бъде и стабилна, за да могат институционалните процедури и по-нататъшните мерки за интеграция да доведат до конкретни резултати. |
| --- | --- |

3.4

Системата за убежище следва да бъде гъвкава, за да може да се справи с промените в бежанските потоци, но е необходимо да бъде и стабилна, за да могат институционалните процедури и по-нататъшните мерки за интеграция да доведат до конкретни резултати.

| 3.5 | Също така следва да се посочи, че принципът на солидарност не се прилага единствено между държави – това е общ принцип на човешките взаимоотношения между хора и групи. Духът на човешката солидарност следва да се възпитава и насърчава отвъд мотивите и натиска, свързани с политиките в областта на миграцията и убежището, като част от основните ценности на Европеийския съюз. |
| --- | --- |

3.5

Също така следва да се посочи, че принципът на солидарност не се прилага единствено между държави – това е общ принцип на човешките взаимоотношения между хора и групи. Духът на човешката солидарност следва да се възпитава и насърчава отвъд мотивите и натиска, свързани с политиките в областта на миграцията и убежището, като част от основните ценности на Европеийския съюз.

| 3.6 | Комитетът приветства акцента, който Комисията поставя върху доверието. Принципът на солидарност се допълва от принципа на доверие, което прави държавите членки по-отговорни. Успехът на политиката зависи от това всяка държава членка да изпълнява своята роля, като поема отговорността за част от работата и подкрепя действията на другите. Взаимната зависимост на действията, предприемани от държавите членки, показва, че е необходимо да се продължи с решителност по пътя на координацията и хармонизацията. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът приветства акцента, който Комисията поставя върху доверието. Принципът на солидарност се допълва от принципа на доверие, което прави държавите членки по-отговорни. Успехът на политиката зависи от това всяка държава членка да изпълнява своята роля, като поема отговорността за част от работата и подкрепя действията на другите. Взаимната зависимост на действията, предприемани от държавите членки, показва, че е необходимо да се продължи с решителност по пътя на координацията и хармонизацията.

| 3.7 | Въпреки това Комитетът отбелязва, че политиката в областта на убежището е далеч от последователността и ефективността. Продължават да съществуват различия между държавите членки по отношение както на отварянето и подготовката за поемане на бежанци, така и на развитието на европейска политика в областта на убежището. Следва да бъдат положени значителни усилия, за да се гарантира, че общественото мнение, националните, регионалните и местните администрации и съответните лица, отговорни за вземането на решения, подкрепят основните ценности на политиката в областта на убежището: зачитане на основните права, помощ за хората в критични ситуации, солидарност и доверие между държавите членки. Освен това следва да се обръща повече внимание на прилагането на тази политика. Редица конкретни случаи показаха, че лицата, търсещи убежище, са уязвими както в своите страни на произход, така и в приемащите страни. |
| --- | --- |

3.7

Въпреки това Комитетът отбелязва, че политиката в областта на убежището е далеч от последователността и ефективността. Продължават да съществуват различия между държавите членки по отношение както на отварянето и подготовката за поемане на бежанци, така и на развитието на европейска политика в областта на убежището. Следва да бъдат положени значителни усилия, за да се гарантира, че общественото мнение, националните, регионалните и местните администрации и съответните лица, отговорни за вземането на решения, подкрепят основните ценности на политиката в областта на убежището: зачитане на основните права, помощ за хората в критични ситуации, солидарност и доверие между държавите членки. Освен това следва да се обръща повече внимание на прилагането на тази политика. Редица конкретни случаи показаха, че лицата, търсещи убежище, са уязвими както в своите страни на произход, така и в приемащите страни.

| 3.8 | Често пъти от трибуната на Комитета организираното гражданско общество е посочвало недостатъците на политиката в областта на убежището по отношение на стратегията, структурата и прилагането ѝ. То изготви и множество препоръки с цел нейното подобряване. Извършените към днешна дата промени в областта на хармонизацията, финансирането на специализирани програми или институционалната реформа все още не са довели до консолидирането на общата политика в областта на убежището. Необходимо е тази политика да бъде реформирана и Комитетът отново потвърждава своя ангажимент да допринесе за този процес. |
| --- | --- |

3.8

Често пъти от трибуната на Комитета организираното гражданско общество е посочвало недостатъците на политиката в областта на убежището по отношение на стратегията, структурата и прилагането ѝ. То изготви и множество препоръки с цел нейното подобряване. Извършените към днешна дата промени в областта на хармонизацията, финансирането на специализирани програми или институционалната реформа все още не са довели до консолидирането на общата политика в областта на убежището. Необходимо е тази политика да бъде реформирана и Комитетът отново потвърждава своя ангажимент да допринесе за този процес.

| 3.9 | Комитетът счита, че е дошъл моментът принципите на солидарност и доверие да бъдат приложени много по-решително. По-конкретно, ЕИСК предлага две допълнителни линии на действие. Първата има за цел да се променят мненията и нагласите по отношение на убежището в средносрочен и дългосрочен план, особено сред лицата, формиращи общественото мнение, тези, които определят политиките, и държавните служители на местно и национално равнище. |
| --- | --- |

3.9

Комитетът счита, че е дошъл моментът принципите на солидарност и доверие да бъдат приложени много по-решително. По-конкретно, ЕИСК предлага две допълнителни линии на действие. Първата има за цел да се променят мненията и нагласите по отношение на убежището в средносрочен и дългосрочен план, особено сред лицата, формиращи общественото мнение, тези, които определят политиките, и държавните служители на местно и национално равнище.

| 3.10 | Втората е включена отчасти в обхвата на извършваната понастоящем работа, но е необходимо да бъде по-добре структурирана и формулирана. Тя се отнася до допълването на принципите на солидарност и доверие с институционални механизми, насърчаващи участието на националните, регионалните и местните власти. Един подход, основан на стимули, би могъл да допринесе за гладкото функциониране на политиката в областта на убежището, стига да се определят най-правилните стимули, които да бъдат подкрепени по подходящ начин, включително чрез финансово подпомагане. |
| --- | --- |

3.10

Втората е включена отчасти в обхвата на извършваната понастоящем работа, но е необходимо да бъде по-добре структурирана и формулирана. Тя се отнася до допълването на принципите на солидарност и доверие с институционални механизми, насърчаващи участието на националните, регионалните и местните власти. Един подход, основан на стимули, би могъл да допринесе за гладкото функциониране на политиката в областта на убежището, стига да се определят най-правилните стимули, които да бъдат подкрепени по подходящ начин, включително чрез финансово подпомагане.

| 3.11 | Комитетът призовава също за подобрения в мерките за интеграция на бежанците. Организациите, които работят в тази област, са представили множество доказателства за това, че търсещите убежище лица са уязвими по отношение на дискриминацията, нямат достъп до основни обществени услуги и са изправени пред проблеми, свързани с жилищното настаняване и личната сигурност. Макар да функционира ефективно по отношение на бързината и коректността на процеса на предоставяне на статут на бежанец, европейската система за убежище, която се стремим да изградим, би могла да претърпи провал в областта на интеграцията. |
| --- | --- |

3.11

Комитетът призовава също за подобрения в мерките за интеграция на бежанците. Организациите, които работят в тази област, са представили множество доказателства за това, че търсещите убежище лица са уязвими по отношение на дискриминацията, нямат достъп до основни обществени услуги и са изправени пред проблеми, свързани с жилищното настаняване и личната сигурност. Макар да функционира ефективно по отношение на бързината и коректността на процеса на предоставяне на статут на бежанец, европейската система за убежище, която се стремим да изградим, би могла да претърпи провал в областта на интеграцията.

| 3.12 | Във връзка с това Комитетът препоръчва политиката в областта на убежището да се разглежда не само в съответствие със съществуващата хоризонтална структура, но и в контекста на цялостния „цикъл“ на убежището, който следва пътя на хората, изложени на риск – от момента на тяхното фактическо влизане в ЕС, през процедурите за кандидатстване, включително мерките за интеграция, до средносрочните и дългосрочните перспективи за интеграция или завръщане в родната им страна, в зависимост от случая. Разработването на политиката чрез следване на „цикъла“ на убежището и поставяне на хората, изложени на риск, в центъра на нейната дейност, може да допринесе в значителна степен за точното определяне на ситуациите на застой и несъответствията. |
| --- | --- |

3.12

Във връзка с това Комитетът препоръчва политиката в областта на убежището да се разглежда не само в съответствие със съществуващата хоризонтална структура, но и в контекста на цялостния „цикъл“ на убежището, който следва пътя на хората, изложени на риск – от момента на тяхното фактическо влизане в ЕС, през процедурите за кандидатстване, включително мерките за интеграция, до средносрочните и дългосрочните перспективи за интеграция или завръщане в родната им страна, в зависимост от случая. Разработването на политиката чрез следване на „цикъла“ на убежището и поставяне на хората, изложени на риск, в центъра на нейната дейност, може да допринесе в значителна степен за точното определяне на ситуациите на застой и несъответствията.

| 3.13 | Опитът на организациите на гражданското общество и на Комитета в тази област може да допринесе за изготвянето на по-изчерпателна и подробна оценка на политиката в областта на убежището, която с право е поставена под въпрос вследствие на неотдавнашните политически събития в близки до ЕС страни. Комитетът счита, че е необходимо ролята на организациите на гражданското общество да бъде много по-ясно разгледана в съдържанието на съобщението на Комисията. |
| --- | --- |

3.13

Опитът на организациите на гражданското общество и на Комитета в тази област може да допринесе за изготвянето на по-изчерпателна и подробна оценка на политиката в областта на убежището, която с право е поставена под въпрос вследствие на неотдавнашните политически събития в близки до ЕС страни. Комитетът счита, че е необходимо ролята на организациите на гражданското общество да бъде много по-ясно разгледана в съдържанието на съобщението на Комисията.

| 3.14 | Комитетът приветства също участието на Комитета на регионите и на местните власти в разработването на политиката в областта на убежището и счита, че поднационалните власти имат ключова роля за успеха на тази политика, особено що се отнася до мерките за интеграция. Тези власти трябва да бъдат насърчавани, включително чрез активни мерки за финансиране, да поемат по-съществена роля в интеграцията на бежанците. |
| --- | --- |

3.14

Комитетът приветства също участието на Комитета на регионите и на местните власти в разработването на политиката в областта на убежището и счита, че поднационалните власти имат ключова роля за успеха на тази политика, особено що се отнася до мерките за интеграция. Тези власти трябва да бъдат насърчавани, включително чрез активни мерки за финансиране, да поемат по-съществена роля в интеграцията на бежанците.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | Комитетът приветства акцента, който Комисията поставя върху практическото сътрудничество. Заедно с предвидените в законодателния пакет промени, които впрочем са наложителни, практическото сътрудничество може да доведе до конкретни подобрения в процедурите за предоставяне на убежище. Подобреното практическо сътрудничество следва да има за цел ограничаването на бюрократичните процедури, свързани с предоставянето на убежище, и намаляването на сроковете за извършване на тези процедури. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът приветства акцента, който Комисията поставя върху практическото сътрудничество. Заедно с предвидените в законодателния пакет промени, които впрочем са наложителни, практическото сътрудничество може да доведе до конкретни подобрения в процедурите за предоставяне на убежище. Подобреното практическо сътрудничество следва да има за цел ограничаването на бюрократичните процедури, свързани с предоставянето на убежище, и намаляването на сроковете за извършване на тези процедури.

| 4.1.1 | Следва да се приветства създаването на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (ЕСПОУ), което, макар и още на ранен етап, показва, че съществува огромен потенциал за сътрудничество между държавите членки. ЕСПОУ започна своята дейност, насочвайки се към оказването на подкрепа и обучението. Комитетът призовава ЕСПОУ да осъществи по-бърз напредък към повишаване на оперативния капацитет. Укрепването на капацитета на ЕСПОУ е неотложно и наложително и следва да бъде координирано с програмата и прилагането на фонд „Миграция и убежище“. Разполагането на персонал и провеждането на неотложни интервенции биха могли да осигурят по-видимо присъствие на службата и да повишат доверието в нея. Планираният годишен доклад би могъл да спомогне за набавянето на важни данни в областта на убежището. Комитетът препоръчва докладът да включва и множеството практически примери, които организациите на гражданското общество, активни в тази област, могат да предоставят. |
| --- | --- |

4.1.1

Следва да се приветства създаването на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището (ЕСПОУ), което, макар и още на ранен етап, показва, че съществува огромен потенциал за сътрудничество между държавите членки. ЕСПОУ започна своята дейност, насочвайки се към оказването на подкрепа и обучението. Комитетът призовава ЕСПОУ да осъществи по-бърз напредък към повишаване на оперативния капацитет. Укрепването на капацитета на ЕСПОУ е неотложно и наложително и следва да бъде координирано с програмата и прилагането на фонд „Миграция и убежище“. Разполагането на персонал и провеждането на неотложни интервенции биха могли да осигурят по-видимо присъствие на службата и да повишат доверието в нея. Планираният годишен доклад би могъл да спомогне за набавянето на важни данни в областта на убежището. Комитетът препоръчва докладът да включва и множеството практически примери, които организациите на гражданското общество, активни в тази област, могат да предоставят.

| 4.1.2 | Комитетът насърчава ЕСПОУ бързо да развива системата си за събиране на информация в страните на произход на имигрантите. Това би позволило на държавите членки своевременно да разполагат с достоверна и сравнима информация, чрез която да може да се улесни процедурата, като се направи по-бърза и евентуално по-справедлива. Необходимо е също да се предвиди независима оценка на тази информация. |
| --- | --- |

4.1.2

Комитетът насърчава ЕСПОУ бързо да развива системата си за събиране на информация в страните на произход на имигрантите. Това би позволило на държавите членки своевременно да разполагат с достоверна и сравнима информация, чрез която да може да се улесни процедурата, като се направи по-бърза и евентуално по-справедлива. Необходимо е също да се предвиди независима оценка на тази информация.

| 4.1.3 | Въпреки че укрепването на ЕСПОУ е похвална инициатива, това не бива да пречи на държавите членки да развиват свои собствени институции и капацитет за управление на въпросите в областта на убежището. В съответствие със стратегията за стимули, укрепването на ЕСПОУ следва да бъде придружено от механизми, които да гарантират по-голямо отваряне на националните власти към европейското сътрудничество и към ефективното управление на предизвикателствата, свързани с убежището. |
| --- | --- |

4.1.3

Въпреки че укрепването на ЕСПОУ е похвална инициатива, това не бива да пречи на държавите членки да развиват свои собствени институции и капацитет за управление на въпросите в областта на убежището. В съответствие със стратегията за стимули, укрепването на ЕСПОУ следва да бъде придружено от механизми, които да гарантират по-голямо отваряне на националните власти към европейското сътрудничество и към ефективното управление на предизвикателствата, свързани с убежището.

| 4.1.4 | Ситуациите на криза са тест за функционалността на институционалните решения, като в случая на политиката в областта на убежището резултатите са смесени. Като цяло ЕС и държавите членки не са добре подготвени да се справят с изключително силни бежански потоци, макар анализите да показват, че тези потоци могат да бъдат предвидени, поне по отношение на входните пунктове. Комитетът препоръчва вниманието да бъде насочено към подобряването на капацитета на тези държави, които са най-силно изложени на бежански потоци, независимо дали обикновени или извънредни. |
| --- | --- |

4.1.4

Ситуациите на криза са тест за функционалността на институционалните решения, като в случая на политиката в областта на убежището резултатите са смесени. Като цяло ЕС и държавите членки не са добре подготвени да се справят с изключително силни бежански потоци, макар анализите да показват, че тези потоци могат да бъдат предвидени, поне по отношение на входните пунктове. Комитетът препоръчва вниманието да бъде насочено към подобряването на капацитета на тези държави, които са най-силно изложени на бежански потоци, независимо дали обикновени или извънредни.

| 4.1.5 | Приветства се сътрудничеството между ЕСПОУ и други агенции на ЕС като FRONTEX. Комитетът настоява ЕСПОУ да се концентрира върху основните права на хората, с които службата влиза в пряк и непряк контакт. Сътрудничеството с Агенцията за основните права е от решаващо значение за осигуряването на структурен и оперативен баланс между инструментите на политиката в областта на убежището. |
| --- | --- |

4.1.5

Приветства се сътрудничеството между ЕСПОУ и други агенции на ЕС като FRONTEX. Комитетът настоява ЕСПОУ да се концентрира върху основните права на хората, с които службата влиза в пряк и непряк контакт. Сътрудничеството с Агенцията за основните права е от решаващо значение за осигуряването на структурен и оперативен баланс между инструментите на политиката в областта на убежището.

| 4.1.6 | Комитетът одобрява използването на Механизма за гражданска защита в случай на изключително силни миграционни потоци. Тази възможност обаче не бива да намалява мотивацията на националните власти да създават стабилни системи за убежище, които могат да се справят с промените в бежанските потоци. |
| --- | --- |

4.1.6

Комитетът одобрява използването на Механизма за гражданска защита в случай на изключително силни миграционни потоци. Тази възможност обаче не бива да намалява мотивацията на националните власти да създават стабилни системи за убежище, които могат да се справят с промените в бежанските потоци.

| 4.1.7 | Следва приоритетно да бъдат използвани средства от текущата финансова година с оглед на ефективното прилагане на обновения законодателен пакет. Въпреки това Комитетът отбелязва нуждата да продължи укрепването на капацитета на държавите членки, които трябва да се справят с бежански потоци. Тъй като геополитическата ситуация в регионите, откъдето тръгват тези потоци, все още е нестабилна, не можем да очакваме съществено намаляване на броя на бежанците. Ето защо е важно да се продължи с укрепването на системата в страните, които са изложени на такива потоци, като успоредно с това се полагат усилия за хармонизиране и прилагане на законодателството в областта на убежището. Съществуващите проекти, много от които са новаторски, трябва да бъдат продължени и да получат подходяща подкрепа. Ако тези проекти не дадат резултат, това ще подкопае доверието на държавите членки в подкрепата на Общността, както и мотивацията им за по-активно участие в бъдеще. |
| --- | --- |

4.1.7

Следва приоритетно да бъдат използвани средства от текущата финансова година с оглед на ефективното прилагане на обновения законодателен пакет. Въпреки това Комитетът отбелязва нуждата да продължи укрепването на капацитета на държавите членки, които трябва да се справят с бежански потоци. Тъй като геополитическата ситуация в регионите, откъдето тръгват тези потоци, все още е нестабилна, не можем да очакваме съществено намаляване на броя на бежанците. Ето защо е важно да се продължи с укрепването на системата в страните, които са изложени на такива потоци, като успоредно с това се полагат усилия за хармонизиране и прилагане на законодателството в областта на убежището. Съществуващите проекти, много от които са новаторски, трябва да бъдат продължени и да получат подходяща подкрепа. Ако тези проекти не дадат резултат, това ще подкопае доверието на държавите членки в подкрепата на Общността, както и мотивацията им за по-активно участие в бъдеще.

| 4.1.8 | От 2014 г. държавите членки ще разполагат с нов фонд „Убежище и миграция“. Комитетът призовава Комисията да започне сериозен диалог с държавите членки, с цел да бъдат правилно установени нуждите и приоритетите на национално равнище. Наложително е в този диалог да бъдат привлечени за участие както Европейският икономически и социален комитет в качеството му на представителен форум на организираното гражданско общество, така и Комитетът на регионите и местните власти. В програмата на фонда трябва ясно да се посочат националните нужди и приоритети, както и наличните ресурси и инструменти. Комитетът счита освен това, че изготвянето на годишни доклади относно използването на средствата ще стимулира държавите членки да преследват с повече решителност целите на политиката в областта на убежището. |
| --- | --- |

4.1.8

От 2014 г. държавите членки ще разполагат с нов фонд „Убежище и миграция“. Комитетът призовава Комисията да започне сериозен диалог с държавите членки, с цел да бъдат правилно установени нуждите и приоритетите на национално равнище. Наложително е в този диалог да бъдат привлечени за участие както Европейският икономически и социален комитет в качеството му на представителен форум на организираното гражданско общество, така и Комитетът на регионите и местните власти. В програмата на фонда трябва ясно да се посочат националните нужди и приоритети, както и наличните ресурси и инструменти. Комитетът счита освен това, че изготвянето на годишни доклади относно използването на средствата ще стимулира държавите членки да преследват с повече решителност целите на политиката в областта на убежището.

| 4.1.9 | Комитетът констатира, че организациите на гражданското общество трудно успяват да достигнат до финансирането, необходимо за изпълнението на проекти със значително местно отражение. Процедурите следва да се опростят с цел улесняване участието на гражданското общество и лицата, търсещи убежище. |
| --- | --- |

4.1.9

Комитетът констатира, че организациите на гражданското общество трудно успяват да достигнат до финансирането, необходимо за изпълнението на проекти със значително местно отражение. Процедурите следва да се опростят с цел улесняване участието на гражданското общество и лицата, търсещи убежище.

| 4.1.10 | Комитетът подкрепя намерението на Комисията да използва наличните средства най-вече за страни, които понастоящем са изложени на бежански потоци. Това ще ги насърчи да се ангажират по-активно и да укрепят капацитета си. Освен това чрез тази мярка ще бъде приложен на практика основният принцип на политиката в областта на убежището – солидарността. |
| --- | --- |

4.1.10

Комитетът подкрепя намерението на Комисията да използва наличните средства най-вече за страни, които понастоящем са изложени на бежански потоци. Това ще ги насърчи да се ангажират по-активно и да укрепят капацитета си. Освен това чрез тази мярка ще бъде приложен на практика основният принцип на политиката в областта на убежището – солидарността.

| 4.1.11 | Аналогично, Комитетът безрезервно одобрява финансовите стимули, които ще бъдат предоставени на държавите членки, по подобие на тези, които в момента се дават за презаселване на определени категории бежанци (уязвимите групи и лицата, идващи от регионалните програми за закрила), за да се компенсират тези държави членки, които приемат преместването от друга държава членка на лица, ползващи се с международна закрила. |
| --- | --- |

4.1.11

Аналогично, Комитетът безрезервно одобрява финансовите стимули, които ще бъдат предоставени на държавите членки, по подобие на тези, които в момента се дават за презаселване на определени категории бежанци (уязвимите групи и лицата, идващи от регионалните програми за закрила), за да се компенсират тези държави членки, които приемат преместването от друга държава членка на лица, ползващи се с международна закрила.

| 4.1.12 | Освен това наличните средства трябва да се използват така, че да допълват други източници на финансиране като Европейския социален фонд и Европейския фонд за регионално развитие. Комитетът препоръчва организираното гражданско общество и местните и регионалните власти да бъдат включени в по-голяма степен в проектите. |
| --- | --- |

4.1.12

Освен това наличните средства трябва да се използват така, че да допълват други източници на финансиране като Европейския социален фонд и Европейския фонд за регионално развитие. Комитетът препоръчва организираното гражданско общество и местните и регионалните власти да бъдат включени в по-голяма степен в проектите.

| 4.2 | Комитетът одобрява полаганите понастоящем усилия за реформиране на Регламента от Дъблин. Налице са съществени доказателства, много от които предоставени от организациите на гражданското общество, за това, че системата не може да постигне целите си по ефективен начин. Решенията и препоръките на Европейски съд по правата на човека също са от основно значение в дискусиите относно реформата на този регламент, които ще бъдат необходими в средносрочен и дългосрочен план. Комитетът винаги е отворен за дебат и ще подкрепи всички усилия за анализ, оценка и определяне на най-подходящите разпоредби и инструменти. Посочването на основните права като ключов критерий за оценка на дъблинската система се приема много положително. |
| --- | --- |

4.2

Комитетът одобрява полаганите понастоящем усилия за реформиране на Регламента от Дъблин. Налице са съществени доказателства, много от които предоставени от организациите на гражданското общество, за това, че системата не може да постигне целите си по ефективен начин. Решенията и препоръките на Европейски съд по правата на човека също са от основно значение в дискусиите относно реформата на този регламент, които ще бъдат необходими в средносрочен и дългосрочен план. Комитетът винаги е отворен за дебат и ще подкрепи всички усилия за анализ, оценка и определяне на най-подходящите разпоредби и инструменти. Посочването на основните права като ключов критерий за оценка на дъблинската система се приема много положително.

| 4.3 | Що се отнася до разпределянето на кандидатите за международна закрила, Комитетът счита, че то не е необходимо, при условие че тези лица разполагат с достойни условия в страните, в които кандидатстват, и че молбите им се обработват бързо. Необходимо е да се повиши капацитетът на държавите членки за прием. Ако това не се направи, един доброволен, основан на стимули механизъм за разпределяне на кандидатите, би могъл да даде резултат. |
| --- | --- |

4.3

Що се отнася до разпределянето на кандидатите за международна закрила, Комитетът счита, че то не е необходимо, при условие че тези лица разполагат с достойни условия в страните, в които кандидатстват, и че молбите им се обработват бързо. Необходимо е да се повиши капацитетът на държавите членки за прием. Ако това не се направи, един доброволен, основан на стимули механизъм за разпределяне на кандидатите, би могъл да даде резултат.

| 4.3.1 | Въпреки че съществува широк консенсус относно практическата необходимост от разпределяне на лицата, ползващи се с международна закрила, сътрудничеството на държавите членки не е много убедително. Пилотният проект на Комисията не успя да създаде ефективен механизъм за разпределяне. Комитетът призовава Комисията, ЕСПОУ и държавите членки да продължат сътрудничеството помежду си във връзка с този проект и се застъпва за превръщането му в постоянна програма на доброволен принцип. Наложително е да бъдат определени и приведени в действие стимулите за активизиране на участието на държавите членки в тази постоянна програма. Мащабът на стимулите и на мотивацията следва да бъде основен фактор в планираната оценка от страна на Комисията. |
| --- | --- |

4.3.1

Въпреки че съществува широк консенсус относно практическата необходимост от разпределяне на лицата, ползващи се с международна закрила, сътрудничеството на държавите членки не е много убедително. Пилотният проект на Комисията не успя да създаде ефективен механизъм за разпределяне. Комитетът призовава Комисията, ЕСПОУ и държавите членки да продължат сътрудничеството помежду си във връзка с този проект и се застъпва за превръщането му в постоянна програма на доброволен принцип. Наложително е да бъдат определени и приведени в действие стимулите за активизиране на участието на държавите членки в тази постоянна програма. Мащабът на стимулите и на мотивацията следва да бъде основен фактор в планираната оценка от страна на Комисията.

| 4.4 | Създаването на съвместно разглеждане на молбите за убежище би могло да бъде полезен инструмент за прилагане на политиката в областта на убежището. Комитетът очаква с интерес резултатите от планираната от Комисията оценка на този въпрос, който е сложен както от правна, така и от оперативна гледна точка. Комитетът счита, че съвместното разглеждане би могло да бъде подходящо средство за справяне с променящите се потоци от търсещи убежище лица и също така би могло да представлява стандартна процедура, която да ориентира действията на държавите членки. Комитетът счита, че в зависимост от резултатите от оценката на въздействието, съвместното разглеждане следва да бъде насърчавано заедно с укрепването на националния капацитет. Този капацитет е по-сложен от обикновената обработка на молбите и държавите членки следва да бъдат насърчавани да продължат да играят активна роля във всички области на политиката по отношение на убежището. |
| --- | --- |

4.4

Създаването на съвместно разглеждане на молбите за убежище би могло да бъде полезен инструмент за прилагане на политиката в областта на убежището. Комитетът очаква с интерес резултатите от планираната от Комисията оценка на този въпрос, който е сложен както от правна, така и от оперативна гледна точка. Комитетът счита, че съвместното разглеждане би могло да бъде подходящо средство за справяне с променящите се потоци от търсещи убежище лица и също така би могло да представлява стандартна процедура, която да ориентира действията на държавите членки. Комитетът счита, че в зависимост от резултатите от оценката на въздействието, съвместното разглеждане следва да бъде насърчавано заедно с укрепването на националния капацитет. Този капацитет е по-сложен от обикновената обработка на молбите и държавите членки следва да бъдат насърчавани да продължат да играят активна роля във всички области на политиката по отношение на убежището.

| 4.5 | Комитетът одобрява активирането на механизма по Директивата за временна закрила при наличието на определени условия. Въпреки че са рядкост, изключително силните бежански потоци създават критични ситуации, а европейските и националните институции трябва да бъдат подготвени да се справят с тях. Също така Комитетът обръща внимание на практиките, свързани със спасителните операции, и отново заявява, че принципът на забрана за връщане трябва да се спазва изцяло. |
| --- | --- |

4.5

Комитетът одобрява активирането на механизма по Директивата за временна закрила при наличието на определени условия. Въпреки че са рядкост, изключително силните бежански потоци създават критични ситуации, а европейските и националните институции трябва да бъдат подготвени да се справят с тях. Също така Комитетът обръща внимание на практиките, свързани със спасителните операции, и отново заявява, че принципът на забрана за връщане трябва да се спазва изцяло.

| 4.6 | Комитетът счита, че в случая на Гърция политиката в областта на убежището показа както зрялост, така и високо развитие. Използването на инструменти за наказване на нарушения на правото на ЕС следва да бъде придружено от мерки за подкрепа. Комитетът призовава Комисията и други агенции на ЕС да предприемат проактивен, превантивен подход към държавите членки, които се нуждаят от повишаване на ефективността на своята национална система за убежище. Програмата за подпомагане на Гърция е важна стъпка в правилната посока, но тя трябва да получи продължение и необходимото финансиране. Ситуацията в Гърция и Малта ще бъде изпитание за политиката в областта на убежището. Ако държавите членки и европейските институции не могат да покажат истинска солидарност със страните, изправени пред силни бежански потоци, то общата политика в областта на убежището се е провалила и този провал ще има сериозни последствия за многобройните изложени на риск лица. Подкрепата трябва да бъде диверсифицирана, засилена и координирана по подходящ начин. |
| --- | --- |

4.6

Комитетът счита, че в случая на Гърция политиката в областта на убежището показа както зрялост, така и високо развитие. Използването на инструменти за наказване на нарушения на правото на ЕС следва да бъде придружено от мерки за подкрепа. Комитетът призовава Комисията и други агенции на ЕС да предприемат проактивен, превантивен подход към държавите членки, които се нуждаят от повишаване на ефективността на своята национална система за убежище. Програмата за подпомагане на Гърция е важна стъпка в правилната посока, но тя трябва да получи продължение и необходимото финансиране. Ситуацията в Гърция и Малта ще бъде изпитание за политиката в областта на убежището. Ако държавите членки и европейските институции не могат да покажат истинска солидарност със страните, изправени пред силни бежански потоци, то общата политика в областта на убежището се е провалила и този провал ще има сериозни последствия за многобройните изложени на риск лица. Подкрепата трябва да бъде диверсифицирана, засилена и координирана по подходящ начин.

| 4.7 | Комитетът призовава за укрепване на дъблинската система чрез по-добър мониторинг и чрез създаване на механизъм за ранно предупреждение. Тези инструменти могат да помогнат на държавите членки да се подготвят за по-добро управление на бежанските потоци и за ефективно координиране на политиката в областта на убежището. Те трябва да бъдат ясно насочени към нуждите на държавите членки, предвид необходимостта да се зачитат основните права на бежанците. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът призовава за укрепване на дъблинската система чрез по-добър мониторинг и чрез създаване на механизъм за ранно предупреждение. Тези инструменти могат да помогнат на държавите членки да се подготвят за по-добро управление на бежанските потоци и за ефективно координиране на политиката в областта на убежището. Те трябва да бъдат ясно насочени към нуждите на държавите членки, предвид необходимостта да се зачитат основните права на бежанците.

| 4.8 | По-доброто управление на границите и по-добрата визова политика биха могли да помогнат за укрепване на политиката в областта на убежището. Комитетът приветства постигнатия в тази насока напредък, но счита, че една предпазна клауза, която предоставя възможност за суспендиране на безвизовия режим за граждани на трета страна, би могла да бъде проблематична, дори и ако тя се прилага, само при условие че има данни, доказващи, че отмяната на визите е довела до злоупотреби със системата за убежище. |
| --- | --- |

4.8

По-доброто управление на границите и по-добрата визова политика биха могли да помогнат за укрепване на политиката в областта на убежището. Комитетът приветства постигнатия в тази насока напредък, но счита, че една предпазна клауза, която предоставя възможност за суспендиране на безвизовия режим за граждани на трета страна, би могла да бъде проблематична, дори и ако тя се прилага, само при условие че има данни, доказващи, че отмяната на визите е довела до злоупотреби със системата за убежище.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/97

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Инициатива „Възможности за младежта“

COM(2011) 933 final

2012/C 299/18

Докладчик: г-н JASIŃSKI

На 20 декември 2011 г. Комисията реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Инициатива „Възможности за младежта“

COM(2011) 933 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 212 гласа „за“, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Кратко изложение на препоръките

1.1   ЕИСК подчертава ползата от инициативата „Възможности за младежта“, която не само разглежда настоящите проблеми, но и откроява целите на съобщението „Младежта в движение“. ЕИСК е готов да участва в осъществяването на инициативата, като си сътрудничи със социалните партньори и организациите на гражданското общество и да я популяризира чрез съвместни действия със заинтересованите лица.

1.2   ЕИСК отбелязва, че политиката на икономии на ЕС и липсата на ясна и общопризната политика на растеж може да осуетят успеха на инициативата „Възможности за младежта“. Тази важна инициатива може да бъде източник на нови възможности за младите хора, но сама по себе си, извадена от по-широкия икономически контекст, тя няма да създаде нито едно работно място. В тази връзка трябва да се признае, че ако намерението е тя да се осъществи по подходящ начин, е от основно значение да се осигури съответната икономическа и финансова рамка.

1.3   ЕИСК признава необходимостта да се продължат действията за предотвратяване на преждевременното напускане на училище. Важно е да се запазят или, когато е възможно, да се увеличат средствата за държавите членки за предотвратяване на преждевременното напускане на училище.

1.4   Отчитайки различните ситуации на младите мъже и жени, ЕИСК подчертава значението на подходящо професионално обучение, образование и ориентация, които да подкрепят усилията на младите хора за по-добро образование, квалификация и умения, както и да им помогнат в избора на училище, в това число висше учебно заведение и обучителен център, които са в състояние да им гарантират подходящо за тях работно място.

1.5   ЕИСК подкрепя развитието на умения, които съответстват на потребностите на трудовия пазар посредством активно сътрудничество на работодателите и образователните институции. ЕИСК приветства допълнителната финансова помощ от Комисията за програмите „Твоята първа работа с EURES“ и „Еразъм за предприемачи“ и за насърчаване на мобилността на младите хора.

1.6   ЕИСК счита, че е целесъобразно да се подкрепя първоначалният професионален опит и обучението на работното място. ЕИСК е съгласен, че професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете, както и програмите за доброволчески труд са за младите хора важно средство за придобиване на умения и професионален опит. Все пак професионалното обучение, практиките в предприятия, стажовете и програмите за доброволчески труд по никакъв начин не трябва да се считат като заместител на редовната форма на заетост. В този смисъл трябва да се подчертае значението на всички инициативи, насочени към подобряване на практиките в предприятия и стажовете като Европейската харта за качеството на стажовете.

1.7   ЕИСК подчертава, че е важно да има стандарти за професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете. В тази връзка ЕИСК приветства инициативата на Комисията да приеме през 2012 г. рамка за качество в подкрепа на предлагането и използването на висококвалифицирани стажове.

1.8   ЕИСК подчертава ролята на участието на социалните партньори в процеса на обмен на най-добри практики и в изготвянето, въвеждането и проследяването на системите за професионален опит.

1.9   ЕИСК счита, че е целесъобразно да се увеличи бюджетът, който Комисията отпуска на Европейската доброволческа служба. Той приветства и създаването на новия Европейски доброволен корпус за хуманитарна помощ. Все пак той е загрижен поради липсата на правилно оценяване на протичащия понастоящем пилотен етап и на информация за това дали инициативата наистина ще бъде от доброволческо естество.

1.10   Първото работно място трябва да гарантира набор от минимални трудови стандарти, които да не се различават от тези, предложени на по-възрастните работници. От основно значение е да се забрани всякаква възрастова дискриминация. ЕИСК отново подчертава ключовото значение на мерките, които помагат да се осигури на младите хора стабилно и висококачествено работно място с подходящо заплащане и със социални осигуровки от самото начало на тяхната кариера.

1.11   ЕИСК подчертава, че инициативата „Европейска гаранция за младежта“ трябва да бъде подкрепена с активна политика за пазара на труда, която да помага за намаляване на разминаването между образователната система и трудовия пазар в дух на равенство между младежите и девойките.

1.12   ЕИСК повтаря конкретните си предложения за справяне с катастрофално влошилата се по време на кризата ситуация на пазара на труда в много държави членки по отношение на младежката заетост, които бяха изложени неотдавна в неговото становище относно насоките за политиките за заетостта:

| — | за определяне на амбициозни цели на ЕС за младежката заетост; |
| --- | --- |

—

за определяне на амбициозни цели на ЕС за младежката заетост;

| — | за последователно прилагане от страна на всички държави членки на „гаранция за младежта“; |
| --- | --- |

—

за последователно прилагане от страна на всички държави членки на „гаранция за младежта“;

| — | за повече средства от ЕС и по-лесен достъп до средства от ЕС за борба с младежката безработица, особено в силно засегнатите държави; |
| --- | --- |

—

за повече средства от ЕС и по-лесен достъп до средства от ЕС за борба с младежката безработица, особено в силно засегнатите държави;

| — | за предоставяне на повече средства в новия бюджет на ЕС за борба с младежката безработица; |
| --- | --- |

—

за предоставяне на повече средства в новия бюджет на ЕС за борба с младежката безработица;

| — | за по-добър достъп на младите хора до помощи при безработица; |
| --- | --- |

—

за по-добър достъп на младите хора до помощи при безработица;

| — | за борба с несигурната заетост и нерегулираните форми в областта на обучението и стажовете; |
| --- | --- |

—

за борба с несигурната заетост и нерегулираните форми в областта на обучението и стажовете;

| — | за ускоряване на въвеждането на комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка като пример в ЕС (1). |
| --- | --- |

—

за ускоряване на въвеждането на комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка като пример в ЕС (1).

1.13   ЕИСК отбелязва, че при изготвянето на финансовата перспектива за периода 2014-2020 г. трябва да се обърне специално внимание на осигуряването на средства за младите хора по линия на Европейския социален фонд.

1.14   Създаването на висококачествени работни места трябва да остане приоритет. ЕИСК предлага да се обмисли приемането на европейска стратегия за младежка заетост през следващата финансова перспектива.

1.15   Готовността на Комисията да предостави средства за техническа подкрепа на държавите членки да се възползват от все още неусвоените фондове на ЕС трябва да се разглежда като изключително важен момент. Това се отнася предимно за Европейския социален фонд, по линия на който има 30 млрд. евро на разположение на държавите членки за проекти в рамките на финансовата перспектива 2007–2013 г.

2.   Кратко изложение на инициативата на Комисията. Контекст на проблема

2.1   Проблемите, които младите хора срещат на трудовия пазар, са структурни по същество и се забелязват от много години, дори преди настъпването на настоящата криза. Икономическата криза, която преживяваме от 2008 г. насам, задълбочи проблемите на младите хора. Равнището на безработица на възрастовата група 15-24 години е повече от два пъти по-високо от това при икономически активното население и почти три пъти по-високо от равнището при активното население сред възрастните. Броят на младите европейци, които не работят, нарасна с един милион за периода 2008–2010 г. и сега в ЕС над пет милиона млади хора са безработни. Тревожен е фактът, че един от пет души понастоящем не е в състояние да намери работа в ЕС. Освен това нарастването на дългосрочната безработица сред младите хора е особена причина за тревога. Средно 28 % от безработните млади хора до 25 години остават без работа над 12 месеца.

2.2   Стратегията „Европа 2020“ определи няколко амбициозни цели, които трябва да спомогнат за постигане на интелигентен, приобщаващ и устойчив икономически растеж в ЕС. Младите хора имат ключова роля за постигането на тези цели. В публикуваната през септември 2010 г. инициатива „Младежта в движение“ се казва, че условия като качествено образование и обучение за всички, успешна и непрекъсната интеграция на пазара на труда, достоен и адекватно заплатен труд, както и възможности за по-голяма мобилност са елементи от съществено значение за „разгръщане на потенциала на всички млади хора“, а оттук и за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“. Все пак остава много важно прилагането на модела, приет в рамките на стратегията.

2.3   Икономическата криза се оказа толкова сериозна, че вече не е възможно да се постигнат целите, набелязани в инициативата „Младежта в движение“. Дори положението на младите хора на трудовия пазар продължава да се влошава. Европейският съюз трябва да инвестира в своите млади хора и да предприеме незабавно ефективни действия, за да предотврати и да се справи с високите равнища на безработица, включително дългосрочна, сред младите хора. Фондовете за насърчаване на икономическия растеж са от жизненоважно значение за създаване на нови работни места, но сами по себе си не са достатъчни за разрешаването на проблема с безработицата сред младите хора.

2.4   След първия Европейски семестър на икономическо управление през 2011 г. Комисията, в своя годишен обзор на растежа за 2012 г., обръща внимание на първите признаци, че държавите членки не реагират достатъчно ефективно на направените препоръки.

2.5   В светлината на влошаващото се положение със заетостта на младите хора Комисията възобновява усилията си за намиране на решение, като предлага инициативата „Възможности за младите“, насочена специално към младите хора, които не участват в някаква форма на заетост, образование или обучение. Тя има за цел да обедини специфичните мерки на държавите членки с тези на ЕС, приоритетите на които са определени в стратегията „Европа 2020“, в заключенията на Съвета от юни 2011 г. относно младежката безработица и в препоръката на Съвета относно политиките за намаляване на преждевременното напускане на училище.

2.6   Предвид сериозността на гореописаната ситуация Комисията счита, че без да се изчакват специфичните за всяка държава препоръки за 2012 г., държавите членки, и по-специално онези с най-високи равнища на младежка безработица, следва да предприемат решителни мерки в следните четири основни области:

| — | предотвратяване на преждевременното напускане на училище; |
| --- | --- |

—

предотвратяване на преждевременното напускане на училище;

| — | развитие на умения, които съответстват на потребностите на трудовия пазар; |
| --- | --- |

—

развитие на умения, които съответстват на потребностите на трудовия пазар;

| — | подкрепяне на първия професионален опит и обучение на работното място; |
| --- | --- |

—

подкрепяне на първия професионален опит и обучение на работното място;

| — | достъп до пазара на труда: получаване на (първа) работа. |
| --- | --- |

—

достъп до пазара на труда: получаване на (първа) работа.

2.7   Комисията ще предостави средства за техническа подкрепа на държавите членки да използват наличните средства по фондовете на ЕС, по-конкретно Европейския социален фонд, който все още разполага с 30 милиарда евро за проекти в рамките на финансовата перспектива 2007-2013 г.

2.8   Инициативата „Възможности за младежта“ се основава на тясно партньорство между държавите членки и Комисията и насърчава съгласуваните действия с цел да се гарантира, че всички заинтересовани страни се възползват пълноценно от наличната финансовата подкрепа и инструменти на ЕС.

3.   Общи бележки към съобщението на Комисията

3.1   Съобщението „Възможности за младежта“ трябва да се разглежда в тясна връзка с препоръките на Комисията, формулирани в инициативите на стратегията „Европа 2020“, напр. „Младежта в движение“, „Програма за нови умения и работни места“, както и в заключенията на Съвета от юни 2011 г. относно младежката безработица и в препоръките на Съвета относно политиките за намаляване на преждевременното напускане на училище.

3.2   Комитетът изразява съжаление, че Комисията и този път – както в инициативата „Младежта в движение“ – е пропуснала да разгледа мерки, които укрепват и развиват социалното и гражданското измерение на въпросите, свързани с младежта на Европа. Инициативата трябва да бъде средство за сътрудничество с младите хора, а не само да предоставя информация за тях или да осъществява действия в тяхна полза. Затова Комитетът отново призовава Комисията да включи в тази инициатива необходимите действия. ЕИСК подчертава необходимостта младите хора да бъдат привлечени в усилията за реализиране на тази инициатива на всички равнища.

3.3   След публикуването на инициативата „Младежта в движение“ не само че не настъпи подобрение на положението на младите хора на пазара на труда на ЕС, а на практика то дори се влоши. ЕИСК отбелязва, че макроикономическата политика на икономии, водена от държавите членки в условията на новото икономическо управление на ЕС, както и липсата на ясна и общопризната политика на растеж може да осуетят успеха на инициативата „Възможности за младежта“. Мерките, които се прилагат като част от строгата политика на държавите членки за съкращаване на разходите, трябва да отчитат въздействието върху положението на младите хора на трудовия пазар. Затова ЕИСК е на мнение, че тази ключова инициатива може да създаде нови възможности за младите хора, но сама по себе си, извадена от по-широкия икономически контекст, тя няма да създаде нито едно работно място. В тази връзка трябва да се признае, че ако имаме намерение да осъществим по подходящ начин тази инициатива, жизненоважно е да се осигури съответната икономическа и финансова рамка. При всички мерки за преодоляване на икономическата криза и на държавната задлъжнялост трябва да се следи те да не влизат в противоречие със стимулирането на търсенето и на заетостта по време на и след кризата, както и със смекчаването на отрицателните социални въздействия. Най-вече е необходимо да се обезпечат публичните инвестиции в активната политика на пазара на труда и в образование и обучение.

3.4   ЕИСК отбелязва, че ако не се предприемат незабавни мерки за подобряване на положението на трудовия пазар в ЕС, ще се засилят явления като разпиляване или изтичане на мозъци чрез трудова миграция. Това води до– често невъзвратима – загуба на публични средства, инвестирани в образование, а също и до загуба на човешки капитал в държавите членки и в ЕС като цяло.

3.5   Въпреки това ЕИСК приветства новата инициатива на Комисията, която обръща внимание на настоящите проблеми и подчертава целите на инициативата „Младежта в движение“. Добавената стойност на инициативата „Възможности за младежта“ е в това, че тя акцентира на конкретните мерки, които държавите членки да предприемат и определя възможностите за финансова подкрепа, което според ЕИСК може на помогне осезателно за подобряване на положението на младите хора по отношение на образованието и трудовия пазар.

3.6   Целта на съобщението на Комисията е да насърчи държавите членки да предприемат незабавни конкретни мерки за корекция в областта на заетостта и да обвържат въпроса със заетостта на младите хора (особено на тези, които не участват в някаква форма на заетост, образование или обучение) с образователните и обучителните системи и за засилване на законодателството, тъй като често има тясна връзка между това явление и икономиката в сянка.

3.7   Предотвратяване на преждевременното напускане на училище

3.7.1   ЕИСК приветства новата инициатива, която има за цел да предотврати преждевременното напускане на училище и потвърждава, че е изключително важно да се намали делът на ранно напускащите училище, особено в някои държави членки. Това е и една от ключовите цели на стратегията „Европа 2020“ (2). ЕИСК счита, че тези мерки трябва да бъдат продължени със запазване или, когато е възможно, увеличаване на средствата, предоставяни на държавите членки за предотвратяване на преждевременното напускане на училище и с предприемане на действия за подобряване на привлекателността на наличните образователни услуги. ЕИСК отбелязва също необходимостта образователната система да стане по-приобщаваща.

3.7.2   ЕИСК споделя мнението на Комисията, че следва да се предприемат незабавни действия за повторна интеграция чрез обучение и затова призовава държавите членки да предприемат незабавни и ефективни мерки за намаляване на дела на преждевременно напускащите училище до 10 %. Понастоящем той е 14 % средно за държавите членки на ЕС.

3.8   Развитие на умения, които съответстват на потребностите на трудовия пазар. Мобилност.

3.8.1   ЕИСК е съгласен, че развитието на умения, които съответстват на потребностите на трудовия пазар е ключово за интеграцията на младите хора на трудовия пазар и преди всичко то е от жизнено значение за изграждане на по-тясна връзка между заетостта, образованието и обучението и за поставяне на акцент върху ролята на комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка. ЕИСК отбелязва значението на подкрепата за предприемачеството и сътрудничеството между предприятията в секторите на селското стопанство, промишлеността и услугите, и образователната система на всички образователни равнища. ЕИСК също подчертава ролята на образованието по отношение на нуждите на обществото извън рамките на икономиката. В тази връзка е от значение учебните програми да включват въпроси, свързани с трудовото право и да гарантират, че учащите се са информирани за възможностите, които им предлага ЕС в тази област. Това може да помогне за повишаване на информираността на младите хора, преди да започнат да търсят работа и да засили европейското усещане за идентичност.

3.8.2   ЕИСК обръща внимание на насоките, формулирани в съобщението от срещата в Брюж относно засиленото европейско сътрудничество в професионалното образование и обучение за периода 2011–2020 г. Европа се нуждае от гъвкава и висококачествена система за професионално образование и обучение, която да удовлетворява нуждите сега и в бъдеще. Осигуряването на съвети и насоки през целия живот в областта на образованието, обучението и заетостта може да бъде полезен инструмент за по-добра ефективност на тази инициатива. Това е особено важно, предвид проблема с изтичането на мозъци.

3.8.3   Комитетът препоръчва да се развиват инструментите за мобилност на младежта. ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да създаде, с подкрепата на Европейския парламент, целева програма за мобилност в заетостта, която да е в помощ на младите хора да намерят работа в друга държава членка и на предприятията да наемат хора за работните места, за които няма кандидати. ЕИСК счита, че е важно да се подкрепя изучаването на чужди езици и придобиването на умения в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ).

3.8.4   ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да предостави финансова помощ по програмата „Твоята първа работа с EURES“. Тази програма има за цел да помогне на 5 000 млади хора да заемат незаети работни места в друга държава членка за периода 2012–2013 г. ЕИСК ще проследи програмата през пилотния етап с оглед нейното бъдещо развитие.

3.8.5   ЕИСК приветства мерките на Комисията, които имат за цел 3 млн. евро от Европейския социален фонд да бъдат използвани за техническа помощ на държавите членки за създаване на програми в подкрепа на млади предприемачи и социални предприемачи. Финансирането по линия на програмата „Еразъм за предприемачи“ на 600 обмена през 2012 г. е също значително постижение.

3.8.6   От друга страна, ЕИСК все пак смята, че в съобщението на Комисията не се отделя достатъчно внимание на проблема за финансирането на преките субсидии за млади хора, желаещи да създадат собствено предприятие (недостиг на ресурси и ограничен достъп до тях). Това се отнася за финансови ресурси както от европейските фондове, така и от бюджетите на държавите членки. Комитетът е на мнение, че подкрепата за млади предприемачи, решили да създадат собствено предприятие, би могла да бъде ключов инструмент за намаляване на младежката безработица.

3.9   Подкрепа за първия професионален опит и обучение на работното място

3.9.1   ЕИСК е съгласен, че професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете са за младите хора важно средство за придобиване на умения и професионален опит и трябва да бъдат включвани в стратегиите за корпоративна социална отговорност. Ако едно предприятие инвестира в млади работници и се отнася към тях като към ценен ресурс, това може значително да увеличи тяхната ангажираност към дейността на предприятието.

3.9.2   ЕИСК отбелязва ролята, която могат да имат в тази област една активна политика за трудовия пазар и по-добри посреднически услуги за намиране на подходяща работа. Младите хора следва да получават съвети за избор на кариера във всички отрасли – селско стопанство, промишленост, услуги – още докато са в училище.

3.9.3   ЕИСК оценява като важен факта, че Комисията отпуска през 2012 г. 1,5 млн. евро за кампания за повишаване на информираността на предприятията по отношение на стажовете по програмите Еразъм и Леонардо да Винчи.

3.9.4   ЕИСК подчертава също, че е важно да има стандарти за професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете. Трябва да се изготви европейска рамка за регулиране на стажовете. В тази връзка ЕИСК приветства инициативата на Комисията да представи рамка за качеството през 2012 г. в подкрепа на предлагането и използването на висококачествени стажове, включително панорама на ЕС на стажовете, за повече прозрачност на условията, предлагани на стажантите в целия ЕС.

3.9.5   Практиките в предприятия не трябва да заместват редовните форми на заетост. Те трябва да предлагат на стажантите възможността на придобият уменията, необходими за лесен достъп до пазара на труда. Стажантите трябва да получават достойно заплащане за извършването на свързани с работата задачи на работното място. Ниското или никакво заплащане води до сегментиране на трудовия пазар. За да бъдат практиките в предприятия ефективни и да съответстват на потребностите на трудовия пазар, социалните партньори трябва да участват в разработването, организацията, провеждането и финансирането им.

3.9.6   ЕИСК ще следи отблизо и ще подкрепя всички инициативи за подобряване на качеството на практиките в предприятия и стажовете, като Европейската харта за качеството на стажовете, създадена от Европейския младежки форум с цел укрепване на гражданския диалог за изготвяне на подходящи правила в тази област.

3.9.7   ЕИСК приветства приемането на рамковото споразумение за приобщаващ трудов пазар от европейските социални партньори през 2010 г. ЕИСК обръща внимание върху значението на някои фактори, посочени в рамковото споразумение, които влияят на интегрирането в трудовия пазар: а) контекстуални (свързани с икономическата и трудова среда, която преди е пречела на интеграцията); б) свързани с работата, в) лични (като умения, квалификация и образование, мотивация, владеене на езици, здравословно състояние, включително увреждания, и чести или продължителни периоди на безработица). ЕИСК призовава социалните партньори в държавите членки спешно да приложат споразумението, особено целта за увеличаване на броя на висококачествени практики и стажове.

3.9.8   ЕИСК потвърждава необходимостта от създаване на единен европейски паспорт на уменията, в който да са отразени всички квалификации и умения, придобити чрез формално, неформално и неофициално обучение.

3.9.9   ЕИСК подчертава значението на обмена на добри практики в областта на стажовете за младите и приветства новината, че Комисията ще предостави пряко 1,3 млн. евро от Европейския социален фонд в помощ на създаването на програми за стажове.

3.9.10   В тази връзка е особено важен опитът на страните, въвели комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка. Тя обединява предимствата на класическото образование в училище и прилагането на знанията на практика в работна среда. Това дава възможност на учащите се да придобият уменията, необходими за навлизане на трудовия пазар. ЕИСК подчертава ролята на участието на социалните партньори в процеса на обмен на най-добри практики и в изготвянето, въвеждането и проследяването на системите за професионално обучение. Комитетът приветства насоките на Комисията в тази област. Комбинираната система на обучение с нейния микс от компоненти на обща и професионална подготовка би трябвало да се проучи с оглед на възможността тя да бъде приложена и в други страни.

3.9.11   ЕИСК счита, че е целесъобразно да се увеличи бюджетът, който Комисията отпуска на Европейската доброволческа служба, за да се предоставят поне 10 000 места за доброволци през 2012 г. Той приветства създаването на новия Европейски доброволен корпус за хуманитарна помощ. Все пак изразява загриженост поради липсата на правилно оценяване на протичащия понастоящем пилотен етап и на информация за това дали инициативата наистина ще бъде от доброволческо естество. Както и при практиките в предприятия и стажовете, трябва да се подчертае необходимостта от висококачествен доброволчески труд.

3.9.12   ЕИСК ще подкрепя обмена и разпространяването на опит и информация във връзка с дългосрочни национални програми за доброволчески труд, които се използват като средство за професионална ориентация и придобиване на първоначален трудов опит и са прилагани успешно в редица държави членки.

3.10   Достъп до пазара на труда: получаване на (първа) работа

3.10.1   Значението на първата работа не може да се надценява нито за бъдещите доходи, нито за бъдещата кариера или пенсията. Трябва да се гарантира набор от минимални работни стандарти още от постъпването на първата работа. Тези стандарти не трябва да се различават от това, което се предлага на по-възрастните работници. От основно значение е да се забрани всякаква възрастова дискриминация. Не бива да се подценява значимостта на мерките, които способстват да се гарантира на младите хора стабилна, висококачествена, адекватно платена заетост от самото начало (3). Следва да се предвидят програми за насърчаване на онези малки и средни предприятия, които предлагат постоянно първо работно място на млади хора.

3.10.2   Препоръките на Комисията за намаляване на прекомерната липса на гъвкавост на постоянните договори трябва да отчетат също и рисковете, свързани с подобни действия. Временните договори, които сега са обичайни за младите хора, особено в началото на тяхната кариера, доведоха до двоен, сегментиран пазар на труда. Работниците на временни договори живеят в несигурност, застрашава ги безработица и перспективите им за кариера са ограничени. Двойният трудов пазар започва да става сериозен проблем за младите хора и може да ги доведе до безкрайно търсене на баланс като работници, които са постоянно несигурни за бъдещето си. Това може да има отрицателно въздействие върху тяхното бъдещо развитие в кариерата. Сегментирането на трудовия пазар, което на практика прави от младите хора втора категория работници, също означава по-лоши трудови условия и по-ограничени перспективи за кариера. ЕИСК съветва да не се приемат непостоянни и безперспективни решения за интеграцията на младите хора на пазара на труда: вместо да се залага на несигурна заетост, трябва да се прилагат мерки, които да гарантират, че временната заетост и работните места с ниско заплащане и лошо социално осигуряване няма да се превърнат в обичайна практика за младите хора.

3.10.3   Стабилността и сигурността на трудовия пазар са важни не само за работниците, но са в интерес и на работодателите, тъй като насърчават конкурентоспособността на дружествата, секторите и промишлените отрасли, като осигуряват по-добра производителност. Следователно е важно да се осъзнае – предвид сигурността на работните места – че временните трудови договори излизат на практика по-скъпи за работодателя, отколкото постоянните.

3.10.4   ЕИСК повтаря конкретните си предложения за справяне с катастрофално влошилата се по време на кризата ситуация на пазара на труда в много държави членки по отношение на младежката заетост, които бяха изложени неотдавна в неговото становище относно насоките за политиките за заетостта:

| — | за определяне на амбициозни цели на ЕС за младежката заетост; |
| --- | --- |

—

за определяне на амбициозни цели на ЕС за младежката заетост;

| — | за последователно прилагане от страна на всички държави членки на „гаранция за младежта“; |
| --- | --- |

—

за последователно прилагане от страна на всички държави членки на „гаранция за младежта“;

| — | за повече средства от ЕС и по-лесен достъп до средства от ЕС за борба с младежката безработица, особено в силно засегнатите държави; |
| --- | --- |

—

за повече средства от ЕС и по-лесен достъп до средства от ЕС за борба с младежката безработица, особено в силно засегнатите държави;

| — | за предоставяне на повече средства в новия бюджет на ЕС за борба с младежката безработица; |
| --- | --- |

—

за предоставяне на повече средства в новия бюджет на ЕС за борба с младежката безработица;

| — | за по-добър достъп на младите хора до помощи при безработица; |
| --- | --- |

—

за по-добър достъп на младите хора до помощи при безработица;

| — | за борба с несигурната заетост и нерегулираните форми в областта на обучението и стажовете; |
| --- | --- |

—

за борба с несигурната заетост и нерегулираните форми в областта на обучението и стажовете;

| — | за ускоряване на въвеждането на комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка като пример в ЕС. |
| --- | --- |

—

за ускоряване на въвеждането на комбинираната система на обучение с обща и професионална подготовка като пример в ЕС.

3.11   Държавите членки и участниците на трудовия пазар трябва да проявят много повече инициатива, ако искат да приложат „гаранцията за младежта“ и да гарантират, че в четиримесечен срок след напускане на училище младите хора ще бъдат устроени на работа, ще продължат обучението си или ще се преквалифицират, особено за преждевременно напускащите системата на образование или обучение и други уязвими млади хора. Европейската комисия трябва да предприеме действия, за да гарантира, че държавите членки ще приложат незабавно тази инициатива.

3.12   До този момент действията на държавите членки и на участниците на пазара не са довели до подобряване на положението на младите хора. Това е очевидно по отношение на въвеждането на „гаранцията за младежта“. Затова ЕИСК приветства инициативата на Комисията да отпусне 4 млн. евро, за да помогне на държавите членки да създадат схеми за „гаранцията за младежта“. ЕИСК повтаря във връзка с това своето искане държавите членки незабавно да установят кои са пречките за прилагане на „гаранция за младежта“ и за формулирането на конкретни цели и мерки като част от националните планове за реформа.

3.13   ЕИСК подчертава, че инициативата „Гаранция за младежта“ трябва да бъде подкрепена с активна политика за пазара на труда, която да помага за намаляване на разминаването между образователната система и трудовия пазар в дух на равенство между младежите и девойките. Тя трябва също да вземе предвид положението на мигрантите, националните и етническите малцинства и хората с увреждания. Следва също да се вземат предвид знанията, уменията и опитът на по-старите работници, включително на пенсионерите.

3.14   В съществуващите насоки на ЕС за политиките за заетостта все още липсват конкретни цели за младежката заетост. ЕИСК повтаря искането си за измерими европейски количествени цели, по-специално с цел значително намаляване на младежката безработица, както и с оглед на „гаранция за младежта“.

3.15   Готовността на Комисията да предостави средства за техническа подкрепа на държавите членки да се възползват от все още неусвоените фондове на ЕС трябва да се разглежда като изключително важен момент. Това се отнася предимно за Европейския социален фонд, по линия на който има 30 млрд. евро на разположение на държавите членки за проекти в рамките на финансовата перспектива 2007-2013 г. Европейската комисия трябва да предприеме действия, за да гарантира, че държавите членки се възползват от тези средства пълноценно и бързо.

3.16   ЕИСК призовава настоятелно Комисията да обясни на държавите членки, че тези средства са преди всичко предназначени за проекти в полза на младите хора. Европейската комисия трябва да обърне внимание на държавите членки, че е необходимо да включат пълноценно социалните партньори, техните младежки организации (където ги има) и НПО, представляващи младите хора, в разпределянето на средствата и подходящото им използване.

3.17   ЕИСК отбелязва, че при изготвяне на финансовите перспективи за периода 2014-2020 г., особено внимание трябва да се обърне на отпускането на средства за млади хора по линия на Европейския социален фонд, особено за млади хора, които не участват в някаква форма на заетост, образование или обучение. Трябва да се подчертае, че често има връзка между това явление и икономиката в сянка. ЕИСК подчертава, че сега и за в бъдеще е необходима формула за дългосрочно, постоянно и систематично финансиране, достъпно за широки слоеве от гражданското общество.

3.18   Създаването на висококачествени работни места трябва да остане приоритет. ЕИСК предлага да се обмисли приемането на европейска стратегия за младежка заетост през следващата финансова перспектива. Средствата на разположение по линия на тази стратегия следва да се използват за подкрепа на предприятията, организациите на гражданското общество, публичните власти и други работодатели, които създават нови, висококачествени работни места за млади хора.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Вж. специфичните препоръки в становището на ЕИСК 479/2012, раздел 5, все още непубликувано.

1

(2)  Становище на EESC (SOC/395) относно съобщението на Комисията „Младежта в движение“.

2

(3)  Становище на EESC (SOC/395) относно съобщението на Комисията „Младежта в движение“.

3

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/103

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма „Правосъдие“ за периода 2014—2020 година“

COM(2011) 759 final — 2011/0369 (COD)

2012/C 299/19

Докладчик: г-н DE LAMAZE

На 9 февруари 2012 г. Съветът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма „Правосъдие“ за периода 2014-2020 г.“

COM(2011) 759 окончателен — 2011/0369 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 126 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Като приветства целта за опростяване и рационализация на настоящото предложение за регламент, ЕИСК подкрепя избора на Комисията в полза на вариант Б. Сливането на програмите „Гражданско правосъдие“ и „Наказателно правосъдие“ е оправдано поради близостта на целите, участниците и видовете мероприятия, които трябва да бъдат финансирани.

1.2   За сметка на това, в рамките на тази нова програма „Правосъдие“ за периода 2014-2020 г. и въпреки правните основания, изтъкнати в настоящото предложение, ЕИСК продължава да си задава въпроса дали е целесъобразно към първите две „специфични“ цели — правилното прилагане на законодателството на Съюза в областта на съдебното сътрудничество по гражданскоправни и наказателноправни въпроси и улеснения достъп до правосъдие — да се добави и трета цел, свързана с предотвратяването и намаляването на търсенето и предлагането на наркотици. Освен че тази цел изглежда само като разклонение на първата, ЕИСК обръща внимание на последствията от обявяването на вписването на подобна цел в текст със законодателен характер, т.е. имащ мощно, незабавно и пряко действие за правните субекти, сдруженията, НПО и други потенциални получатели на безвъзмездни средства: това би могло да създаде впечатлението, че Комисията не проявява същата загриженост към други също толкова съществени предизвикателства, като например борбата с трафика на хора.

1.3   По-конкретно, ЕИСК е обезпокоен от посланието, което Комисията отправя — Комитетът отново потвърждава многократно изразяваната си позиция, че що се отнася до борбата с наркотиците, акцентът трябва да бъде поставен по-скоро върху образователния, здравния и социалния подход, отколкото върху репресивния (1).

1.4   ЕИСК споделя загрижеността на Комисията да предостави възможно най-голяма гъвкавост при управлението на средствата по настоящата програма, с цел да се приспособи възможно най-добре към нуждите на гражданското общество и да предостави възможно най-голяма свобода на потенциалните кандидати, да насърчи творческия подход при проектите и да вземе под внимание бъдещите политически насоки.

1.5   Въпреки това, ако не може да се определи първоначална сума за различните приоритети, ЕИСК изтъква колко е важно предварително да се разполага с разпределение на бюджета по цели, пък било то и само ориентировъчно.

1.6   ЕИСК отбелязва намерението на Комисията да не предоставя на конкретната цел, свързана с наркотиците, повече средства от бюджета, който ѝ се полага. Той призовава последната твърдо да спазва ангажиментите си и в този смисъл предлага със средствата, които бъдат получени благодарение на обезпечаването и конфискацията на облагите от трафика на наркотици, да може да се финансира част от тази цел, както това ще бъде позволено от бъдещата директива относно обезпечаването и конфискацията на облагите от престъпна дейност.

1.7   Въпреки сложността на действащия финансов регламент, ЕИСК подчертава значението на това, всички заинтересовани граждани ясно и методично да бъдат запознавани с условията на достъпа до финансиране и това да се извършва на всички езици на Съюза. Това несъмнено би било благоприятно за проектите, които по този начин биха били насърчени, включително в държавите членки, които до този момент, изглеждат слабо представени в избраните програми. ЕИСК подчертава необходимостта от насърчаването на равен достъп до тези програми за всички граждани на ЕС.

1.8   Освен това понятието за европейска добавена стойност, която е първостепенен критерий за избор на програмите, заслужава, според Комитета, да бъде по-добре очертано. Като има предвид ограничената по своето естество сума — макар и увеличена, за което ЕИСК изразява своето задоволство — на финансовия пакет, определен за програмата, ЕИСК изтъква колко е важно безвъзмездните средства да се насочват по-стриктно към проекти, чиято европейска добавена стойност е ясно установена. Транснационалните проекти трябва да бъдат насърчавани.

1.9   Като се има предвид, че с годишните работни програми трябва да се уточнят някои основни аспекти от изпълнението на програмата (по-конкретно разпределянето на бюджета), ЕИСК счита, че тяхното приемане от страна на Комисията под формата на актове за изпълнение изисква процедура по разглеждане, а не процедура по консултиране, както е предвидено в настоящото предложение. Така ще може да се гарантира, че тези програми няма да бъдат приети от Комисията, ако не съответстват на становището на комитета, създаден съгласно Регламент (ЕС) No 182/2011 (комитет, съставен от представители на държавите членки).

1.10   Като отбелязва необходимостта да се очертаят по-добре приоритетните дейности сред тези, които биха могли да бъдат финансирани (член 6), ЕИСК счита, по-специално, че акцентът би трябвало да бъде поставен по-ясно най-вече върху електронното правосъдие — една област, в която има още много да се желае, за да се осигури по-лесен достъп до нея.

1.11   ЕИСК приветства новата насока, която се долавя в настоящото предложение, чиято цел е да включи всички служители на правосъдието, и, по-специално адвокатите, в мероприятията по европейското съдебно обучение — също както съдиите и магистратите, последните допринасят за правилното прилагане на правото на Съюза. Освен това за правните субекти те представляват първи пункт за достъп до правото. Те са тези, които започват съдебното производство.

1.12   Също така ЕИСК подчертава, че е неотложно различните практикуващи юристи да бъдат включени в мрежите за трансгранично съдебно сътрудничество, като се предостави необходимата финансова подкрепа. С цел постигане на съгласуваност с неотдавнашния политически тласък в полза на укрепване на правото на защита, ЕИСК призовава, по-специално, за възможно най-бързото отстраняване на ситуация, която счита за неприемлива — изключването, фактически или по право, на адвокатите от по-голямата част от мрежите за трансгранично съдебно сътрудничество.

1.13   От гледна точка на общото пространство на правата и най-вече по отношение на семейните права, ЕИСК подчертава необходимостта от позоваване на Хартата на основните права като на „компас за хармонизиране“. В един контекст, все още белязан от твърде различни правни култури и концепции, ЕИСК многократно, а и напоследък във връзка с имуществените режими и последици (2), има възможността да подчертае и интереса от насърчаване на използването на допълнителен и факултативен европейски режим (т.нар. „28-и режим“).

2.   Съдържание на предложението

2.1   С цел опростяване и рационализация Комисията реши да намали броя на програмите за финансиране, предназначени да конкретизират европейското пространство на правата и правосъдието, като направи така, че всеки човек, бил той гражданин, партньор или практикуващ юрист, да има възможност да се запознае с правата си и да знае как да ги упражнява или прилага. Освен програмата „Права и гражданство“ (3), програмата „Правосъдие“ за периода 2014–2020 г. обединява програмите „Гражданско правосъдие“, „Наказателно правосъдие“ и „Превенция на наркотиците и информация за тях“.

2.2   Настоящото предложение за регламент осигурява на тази програма финансов пакет от 472 млн. евро, който трябва да позволи финансирането на мероприятия, при които участието на Съюза носи добавена стойност в сравнение с единичните действия на държавите членки. Главната цел е приносът към европейското пространство на правосъдие, като се насърчава съдебното сътрудничество по гражданскоправни и наказателноправни въпроси. Тази цел се дели на няколко специфични цели: насърчаване на правилното прилагане на законодателството на Съюза в тази област (на основание на членове 81 и 82 от ДФЕС), улесняване на достъпа до правосъдие, превенция и намаляване на търсенето на наркотици, като последният аспект се разглежда вече не от здравната му страна, а от гледна точка на борбата с престъпността (на основание на член 84 от ДФЕС).

2.3   Тези цели оправдават по-конкретно подкрепата за обучителни дейности, предназначени за магистрати и съдебни служители, включително адвокати и нотариуси, за мероприятия по сътрудничество под формата на мрежи, които спомагат за взаимното опознаване и доверие, както и за дейности за повишаване на обществената осведоменост.

2.4   Освен това финансовият пакет ще послужи за финансиране на определена аналитична основа, чрез която да бъдат подкрепени и разработени политиките на Съюза. С цел по-голяма гъвкавост, предложението не предвижда определени суми по сфери на действие.

2.5   Годишните приоритети на програмата се приемат от Комисията под формата на актове за изпълнение в рамките на процедурата по консултиране.

2.6   Предложението предвижда задължения за наблюдение и оценка (в това число и „междинни“ такива).

3.   Общи бележки

3.1   Създаването на европейско пространство на правосъдие е обществено благо за ЕС, чиито предимства всеки човек, независимо дали е гражданин или партньор, е призован да оцени. Това пространство обхваща основни аспекти на живота и ежедневни практики (развод, право на приемане у дома и на посещаване на децата, наследство, настойничество, търговски спорове, потребителски спорове и т.н., но също и зачитане на правата в областта на наказателното право) и допринася за засилване на сигурността в европейското пространство, като насърчава сътрудничеството при борбата с престъпността.

3.2   Като припомня функционалната допълняемост на програмата „Правосъдие“ и програмата „Права и гражданство“, ЕИСК смята, че европейско пространство на правосъдие и свобода ще добие смисъл само по отношение на правата, които всеки гражданин на ЕС, където и да се намира, ще може конкретно да придобие, и, вследствие на това, настоящата програма трябва да бъде оценявана с оглед на тях.

3.3   От гледна точка на общото пространство на правата и най-вече по отношение на семейните права, ЕИСК подчертава необходимостта от позоваване на Хартата на основните права като на „компас за хармонизиране“. В контекст, белязан от различни правни култури и концепции, ЕИСК многократно, а и напоследък във връзка с имуществените режими и последици (4), има възможността да подчертае също така интереса от насърчаване на използването на допълнителен и факултативен европейски режим (т.нар. „28-и режим“). Въвеждането на такъв режим позволява да се отбележи напредък в признаването на правата на гражданите на ЕС, като се води ефикасна борба срещу случаите на дискриминация, на която гражданите могат да станат жертва, когато законодателството на държавата членка, към която принадлежат, им предоставя по-малко права, отколкото биха имали в други държави членки.

3.4   Зачитането на правата, и по-специално на основните права, в рамките на ЕС, за което трябва да съдейства съдебното сътрудничество по гражданскоправни и наказателноправни въпроси, е само по себе си цел. Последващият ефект за единния пазар по отношение на растежа и заетостта може при все това да бъде значителен и следва да бъде оценен, особено като се подкрепя усилието за обучение на юристите (5). ЕИСК припомня, че едно по-добро сътрудничество в областта на гражданските дела, и следващото от това по-бързо решаване на трансграничните съдебни спорове, би се отразило съществено на динамиката на трансграничната дейност на предприятията.

3.5   Ако извършените оценки доказаха ефективността на предишните програми („Гражданско правосъдие“, „Наказателно правосъдие“ и „Превенция на наркотиците и информация за тях“ за периода 2007-2013 година), то намаляването на броя им и оттам на начините на управление само по себе си е положително. Благодарение на това ще бъде улеснено осъществяването на различните цели. Освен хармонизирането на производствата, ЕИСК подчертава колко е важно да се намали присъщата им сложност.

3.6   По-специално ЕИСК приветства горещо мярката за опростяване и рационализиране, каквато е сливането на програмите „Гражданско правосъдие“ и „Наказателно правосъдие“, което се оправдава от отпадането на третия стълб в Договора от Лисабон, а също и от близостта на целите, участниците и видовете мероприятия за финансиране в тези две области на правото (и най-вече в областта на електронното правосъдие и обучението).

3.7   ЕИСК препоръчва да се насърчават проектите в областта на наказателното право, и най-вече в държавите членки, които до този момент слабо са се възползвали от наличните безвъзмездни средства. Тъй като този компонент е сравнително нов, европейският подход в тази област все още не е достатъчно очевиден и заслужава да бъде развит.

3.8   По отношение обаче на програмата „Превенция на наркотиците и информация за тях“, чието правно основание е свързано с общественото здраве, ЕИСК е по-резервиран. Като изразява загриженост, че продължават да бъдат покривани приоритетно аспекти, свързани с общественото здраве, той насочва освен това вниманието към дублирането, до което несъмнено ще доведе подход, насочен открито към санкциониране посредством дейностите, финансирани в рамките на бъдещия Фонд за вътрешна сигурност. Повтаря посланието си, че е важно в сферата на борбата срещу наркотиците да се разработи подход, който на първо място да е превантивен, и да предлага на пристрастените към наркотиците възможност да им бъде оказана помощ и да се лекуват. В тази област е необходимо да се повиши осведомеността на съдиите и адвокатите.

3.9   С оглед и на това, конкретната цел, свързана с наркотиците, да не поглъща несъразмерен дял от общата сума, ЕИСК предлага тази цел да може да бъде частично финансирана от средствата, получени от обезпечаване и конфискация на приходите от трафика на наркотици, по предложената директива за обезпечаване и конфискация на облагите от престъпления (6).

3.10   Въпреки че продължава да си задава въпроса за точния обхват на мероприятията, които ще бъдат финансирани в областта на превенцията на престъпността, свързана с незаконния трафик на наркотици, ЕИСК отбелязва със задоволство, че финансовият пакет от 472 млн. евро, предвиден за осъществяването на настоящата програма, като че ли бележи значително нарастване на подкрепата от страна на Комисията.

3.11   С оглед на това бюджетът на ЕС да бъде действително използван за финансиране на „обществените блага на ЕС“, а така също и на „дейности (...), в областите, в които бюджетът на ЕС може да постигне по-добри резултати“ (7), ЕИСК припомня необходимостта от по-добро насочване на ресурсите към проекти, които могат да се похвалят с европейска добавена стойност (член 3), и то най-вече в областта на наказателното право — област, в която държавите членки все още показват известни колебания по отношение на прилагането на правото на Общността.

3.12   С цел ефективно разпределение на средствата от европейския бюджет, ЕИСК изтъква освен това колко е важно да се осигурят съгласуваността, взаимното допълване и взаимодействието между различните програми за финансиране, и по-конкретно с програмата „Права и гражданство“ за периода 2014–2020 година. Обратно, рискът от дублиране следва да бъде предмет на повишена бдителност.

3.13   ЕИСК отбелязва със задоволство, че макар и избирани в рамките на годишните работни програми, проектите могат да обхващат няколко години, което им дава достатъчно време, за да се разгърнат и да постигнат своите цели. Ако Комитетът намира принципа на съфинансиране за добър, то той си задава въпроса доколко би било оправдано евентуалното му модулиране (8).

3.14   Въпреки сложността на действащия финансов регламент, ЕИСК подчертава значението на това, всички заинтересовани граждани ясно и методично да бъдат запознавани с условията на достъпа до финансиране, и това да се извършва на всички езици на Съюза. ЕИСК счита, че понятието за европейска добавена стойност би спечелило най-вече като получи едно по-точно определение. Това несъмнено би било благоприятно за проектите, които по този начин биха били насърчени, включително в държавите членки, които до този момент, изглеждат слабо представени в избраните програми. ЕИСК подчертава необходимостта от насърчаването на равен достъп до тези програми за всички граждани на ЕС.

3.15   Освен това ЕИСК изразява своето учудване, че в законодателната финансова обосновка отсъства каквото и да било, дори ориентировъчно, разпределение на бюджета по специфични цели. Без да поставя под въпрос справедливата необходимост от гъвкавост при управлението на средствата, Комитетът подчертава необходимостта от предварителни ориентировъчни цифри в тази насока.

4.   Специфични бележки

4.1   Относно европейското съдебно обучение

4.1.1   Тъй като истински напредък е невъзможен при липсата на взаимно доверие, ЕИСК насърчава подкрепата за действия, които целят да изградят една обща европейска култура, насочена решително към практиката и упражняването на правото, и подкрепена с познаване и разбиране на националните съдебни системи. За да функционира взаимопомощта в ЕС, от изключителна важност е да може да се гарантира по-специално защитата на процесуалните права на лицата, срещу които е заведено дело в другите национални системи.

4.1.2   ЕИСК счита, че европейското съдебно обучение на практикуващите юристи е основен аспект от новата програма, който заслужава повече внимание. Европейското право страда от все още твърде разнородното си прилагане в зависимост от държавите членки, често поради отсъствието на интерес и осведоменост на юристите по отношение на него. Това е особено очевидно в областта на митниците. По този повод ЕИСК припомня необходимостта от последователност при увеличаване на подкрепата за европейското съдебно обучение. Това е от още по-голямо значение предвид поставената от Комисията цел — до 2020 година да се организира обучение на 20 хиляди практикуващи юристи годишно, или общо 700 хиляди (9). Както тя с право подчертава, езиковото обучение е необходимо предварително условие за по-добро трансгранично общуване между практикуващите юристи в рамките на европейското пространство на правосъдие и свобода.

4.1.3   ЕИСК счита за изключително важно към тези обучителни мероприятия да се включат по-конкретно адвокатите и това изглежда дотолкова по-оправдано, доколкото в някои държави членки тяхното обучение се извършва съвместно с това на магистратите. Адвокатите осигуряват първия контакт с правото. От техните съвети зависи впоследствие достъпът на обвиняемите до съдията. Също както съдиите и прокурорите, адвокатите трябва да могат да се възползват от инициативите за финансиране на ЕС. От това зависи качеството на достъпа до правосъдие в европейското правно пространство. Също така тяхното участие е от съществено значение с оглед на едно по-добро равновесие в полза на правото на защита.

4.1.4   Като изразява дълбоко съжаление заради объркването, което създава терминът „съдебни служители“ (10), ЕИСК изказва признателност на Комисията за уточнението в настоящото предложение за регламент, че този термин обхваща всички юристи, в това число и адвокатите, и нотариусите, които наистина съдействат съществено за правилното прилагане на правото на Съюза. ЕИСК приветства факта, че Комисията показва решителност в желанието да следва този подход в рамките на пилотния проект за европейското съдебно обучение, на който през тази година ще бъде дадено начало.

4.1.5   ЕИСК счита, че е желателно да се даде определение на някои обективни критерии, на които програмите за съдебно обучение следва да отговарят, за да бъдат допустими. Сред тях, в рамките на обучението, следва задължително да присъства позоваване на Хартата на основните права. Съгласуваността на програмите с критериите, които ще бъдат определени, следва да бъде предмет на редовно и задълбочено наблюдение и контрол. ЕИСК настоява отпускането на тези субсидии да се обвърже с условието за качеството на самите програми, които трябва да бъдат предмет на строга оценка.

4.1.6   Според ЕИСК е особено важно в програмите за правно обучение, предназначени за съдии и адвокати, да се разглеждат специфичните аспекти, свързани с наркоманията, и да се даде възможност за разработване на правен подход, който да е свързан със здравен и социален подход и да е насочен към превенцията на рецидивите.

4.2   Относно трансграничното съдебно сътрудничество

4.2.1   ЕИСК призовава във възможно най-кратък срок да се отстрани ситуацията, която счита за недопустима, а именно изключването на адвокатите от мрежите за съдебно сътрудничество. Въпреки че съдебната мрежа по наказателноправни дела зависи от Европейското звено за съдебно сътрудничество (Eurojust) и не влиза в рамките на настоящата програма, все пак фактът, че адвокатите нямат достъп до нея е от значение. Финансовите ограничения не могат да са основание за настоящото неравновесие в полза на обвинението. Дори и да са ограничени, средствата следва да позволят да се зачита равнопоставеността на страните при трансгранични дела.

4.2.2   Това изискване предполага, по-конкретно в рамките на въвеждането на европейската заповед за задържане, адвокатите да имат възможност да намерят бързо компетентен адвокат в друга държава членка, който да може да получи достъп до досието и да дава съвети относно аспектите на националното процесуално право в тази държава членка, и в по-общ план относно местните аспекти на делото. Новите разпоредби, които се въвеждат с предложението за директива относно правото на достъп до адвокат в рамките на наказателните производства и които установяват в рамките на европейската заповед за задържане принципа на достъп до двама адвокати (единия в издаващата държава членка, другия в изпълняващата държава членка), представляват допълнителен аргумент, ако се наложи, да оправдаят пълноценното участие на адвокатите в европейските мрежи за съдебно сътрудничество. С оглед на това ЕИСК приветства със задоволство подкрепата, която бъдещата трансгранична адвокатска мрежа може да окаже в работата на все по-големия брой адвокати, ангажирани в трансгранични дела. С цел постигането на съгласуваност и ефективност Комитетът призовава Комисията да се ангажира финансово в зависимост от нуждите, за да укрепи тази мрежа.

4.2.3   Освен това, що се отнася до съдебната мрежа в областта на гражданското и търговското право, ЕИСК изразява съжаление, че адвокатите и нотариусите на практика са маргинализирани, въпреки че самите текстове предвиждат от 1 януари 2011 г. нейното отваряне за тези професии, а така също и за съдия-изпълнителите — професии, които пряко участват в прилагането на актовете на Общността и на международните инструменти. Тук отново доброто функциониране на мрежата предполага наличието на достатъчна финансова подкрепа.

4.2.4   Срещу изобилието от инициативи от страна на голям брой професии в областта на правото под формата на малки, често скъпоструващи структури, ЕИСК препоръчва да се подобри съгласуването и координацията на тези мрежи, за да се създадат „кръгове на съгласуваност“ (11), на които да се опре истинското европейско съдебно устройство.

4.3   Електронно правосъдие

4.3.1   Дематериализирането на правосъдието е основен аспект, на който според ЕИСК не е обърнато достатъчно внимание в настоящото предложение. Неговото въздействие по отношение на достъпа до правосъдие, включително за граждани в затруднено социално положение или с увреждания, заслужава да бъде цялостно анализирано. В общия интерес както на правните субекти, така и на практикуващите юристи, все още има какво да се желае в тази област.

4.3.2   По този повод ЕИСК очаква от Комисията ясна насока — насърчаването на наличните инструменти в областта на електронното правосъдие изглежда за момента по-скоро ориентирано към широката общественост, отколкото към специалистите. За да се гарантира качеството на съдебните решения и тяхното съответствие с европейското право, от съществено значение е все пак да се улесни и насърчи достъпът до тези инструменти на практикуващите юристи, които за целта трябва да бъдат обучени.

4.3.3   ЕИСК отбелязва със задоволство, че финансовият пакет, предвиден в настоящото предложение, може да спомогне за усъвършенстването на информационните мрежи в тази област (член 8, параграф 2). По-специално Комитетът има предвид проекта за търсачка на адвокати в портала e-Justice за електронно правосъдие и проекта e-CODEX, целящ да направи националните системи за електронно правосъдие оперативно съвместими. Той насочва вниманието към факта, че за да се гарантира сигурността и ефективността на тези мрежи, професионалната самоличност на адвокатите трябва да може да бъде удостоверена от адвокатските съсловия.

4.4   Показатели

4.4.1   Очевидно е, че за показателите трябва да бъде проведено по-задълбочено обсъждане. ЕИСК приветства факта, че оттогава Комисията предприе това обсъждане както по отношение на ежегодния мониторинг, така и във връзка с междинната и крайната оценка. По-специално, по отношение на достъпа до правосъдие, чисто субективният критерий (начинът, по който този достъп се възприема в Европа) следва да бъде допълнен. В областта на обучението изглежда целесъобразно да се изтъкнат публично-частните партньорства, които да включват университетите, институтите за съдебно обучение и адвокатските съсловия. Въпреки че ще намаляват в хода на осъществяване на програмата, ЕИСК счита, че трябва да бъде определен таван за разходите, отделени за дейностите по упражняване на контрол (в най-широкия смисъл), оценени в рамките на законодателната финансова обосновка между 3 и 6 % от общия бюджет.

4.5   Ред и условия за приемане на годишните работни програми

4.5.1   По отношение на годишните работни програми, които Комисията приема под формата на актове за изпълнение, ЕИСК си задава въпроса как точно се извършва изборът на процедура по консултиране. Комитетът счита за по-подходяща процедурата по разглеждане, която гарантира, че тези програми няма да бъдат приети от Комисията, ако не съответстват на становището на комитета, създаден съгласно Регламент (ЕС) No 182/2011 (комитет, съставен от представители на държавите членки).

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Вж. становище на ЕИСК относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — „Към по решителен европейски отговор на наркотиците“, прието на 24.5.2012 г. (ОВ C 229 от 31.07.2012 г., стp. 85).

1

Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — „Към по решителен европейски отговор на наркотиците

(2)  ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 87—91.

2

(3)  ОВ C 191, 29.6.2012 г., стp. 108-110.

3

(4)  Виж бележка под линия 2.

4

(5)  В доклада си „Нова стратегия за единния пазар“ (9 май 2010 г.) Mario Monti подчертава значението на правилното прилагане на правото на Съюза и на обучението на магистратите в тази област, за да се подобри ефективността на единния пазар.

5

Нова стратегия за единния пазар

(6)  Вж. становище на ЕИСК, прието на 11.7.2012 г. (вж. стр. от настоящия ОВ).

6

(7)  COM(2010) 700 final.

7

(8)  Понастоящем е необходимо участие в размер на 20 %, за да бъдат получени станалите 80 % под формата на безвъзмездни средства.

8

(9)  COM(2011) 551 final.

9

(10)  В съответствие с член 81, параграф 2, буква з) и член 1, буква в) от ДФЕС, отнасящи се съответно до съдебното сътрудничество по гражданскоправните и наказателноправните въпроси, в които се споменават термините „магистрати и съдебни служители“.

10

(11)  Вж. Резолюция на Европейския парламент от 14 март 2012 г. относно съдебното обучение (2012/2575(RSP).

11

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/108 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/108

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно следните предложения: „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд „Вътрешна сигурност“ “

COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD)

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд „Убежище и миграция“ “

COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD)

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи разпоредби за фонд „Убежище и миграция“ и за инструмента за финансово подпомагане за полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи“

COM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD)

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ “

COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD)

2012/C 299/20

Докладчик: г-н Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

На 16 февруари 2012 г. Съветът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно следните предложения:

| | „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд „Вътрешна сигурност““
  COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD) |
| --- | --- |

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане за външните граници и визите като част от фонд „Вътрешна сигурност““

COM(2011) 750 final — 2011/0365 (COD)

| | „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд „Убежище и миграция““
  COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD) |
| --- | --- |

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд „Убежище и миграция““

COM(2011) 751 final — 2011/0366 (COD)

| | „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи разпоредби за фонд „Убежище и миграция“ и за инструмента за финансово подпомагане за полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи“
  COM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD) |
| --- | --- |

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общи разпоредби за фонд „Убежище и миграция“ и за инструмента за финансово подпомагане за полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи“

COM(2011) 752 final — 2011/0367 (COD)

| | „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност““
  COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD) |
| --- | --- |

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност““

COM(2011) 753 final — 2011/0368 (COD)

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 133 гласа „за“, без гласове „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Общи бележки

| 1.1 | Предложенията на Европейската комисия относно бюджета в областта на вътрешните работи за периода 2014-2020 г. са ключови за изграждането на пространство на свобода, сигурност и правосъдие, както и на по-отворена, сигурна и солидарна Европа. ЕИСК подкрепя предложението фондовете за убежище, миграция и вътрешна сигурност да имат по-голяма тежест в бюджета. |
| --- | --- |

1.1

Предложенията на Европейската комисия относно бюджета в областта на вътрешните работи за периода 2014-2020 г. са ключови за изграждането на пространство на свобода, сигурност и правосъдие, както и на по-отворена, сигурна и солидарна Европа. ЕИСК подкрепя предложението фондовете за убежище, миграция и вътрешна сигурност да имат по-голяма тежест в бюджета.

| 1.2 | Комитетът счита, че Европейският съюз има голяма добавена стойност за тези политики, защото управлението на миграционните потоци, убежището и заплахите за сигурността са области, в които държавите членки не могат да се справят сами. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът счита, че Европейският съюз има голяма добавена стойност за тези политики, защото управлението на миграционните потоци, убежището и заплахите за сигурността са области, в които държавите членки не могат да се справят сами.

| 1.3 | Комитетът подкрепя предложението на Комисията да се сподели управлението и да се приложи подход, насочен към резултатите като се изготвят многогодишни програми в рамките на политически диалог на високо равнище, за да може националните програми да съответстват на политическите цели и приоритетите на ЕС. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът подкрепя предложението на Комисията да се сподели управлението и да се приложи подход, насочен към резултатите като се изготвят многогодишни програми в рамките на политически диалог на високо равнище, за да може националните програми да съответстват на политическите цели и приоритетите на ЕС.

| 1.4 | От основно значение е всички финансирани дейности да се основават на политиките (целите на пространството на свобода, сигурност и правосъдие), да имат европейска добавена стойност и да допринасят за постигане на политическите цели на ЕС. |
| --- | --- |

1.4

От основно значение е всички финансирани дейности да се основават на политиките (целите на пространството на свобода, сигурност и правосъдие), да имат европейска добавена стойност и да допринасят за постигане на политическите цели на ЕС.

| 1.5 | ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия за опростяване на финансовите инструменти чрез създаване на два фонда, един за убежище и миграция (1) и друг за вътрешна сигурност (2), успоредно с хоризонтален регламент и набор от общи стандарти за програмиране, информация, финансово управление, контрол и оценка (3). |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК приветства усилията на Европейската комисия за опростяване на финансовите инструменти чрез създаване на два фонда, един за убежище и миграция (1) и друг за вътрешна сигурност (2), успоредно с хоризонтален регламент и набор от общи стандарти за програмиране, информация, финансово управление, контрол и оценка (3).

| 1.6 | ЕИСК подкрепя общата хоризонтална рамка, която представлява значително опростяване на настоящата система и предлага повече гъвкавост във финансовото управление и изпълнението му, както и по-ефективна система за проследяване и оценка. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подкрепя общата хоризонтална рамка, която представлява значително опростяване на настоящата система и предлага повече гъвкавост във финансовото управление и изпълнението му, както и по-ефективна система за проследяване и оценка.

| 1.7 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията средствата, които се отпускат на държавите членки, да включват основна сума и друга, променлива или гъвкава сума. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията средствата, които се отпускат на държавите членки, да включват основна сума и друга, променлива или гъвкава сума.

| 1.8 | Трябва да се подобрят системите за оценка на резултатите, като се използват подходящи показатели, за което ще трябва да се финансират независими дейности на изследователските центрове и на организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.8

Трябва да се подобрят системите за оценка на резултатите, като се използват подходящи показатели, за което ще трябва да се финансират независими дейности на изследователските центрове и на организациите на гражданското общество.

| 1.9 | Комитетът подкрепя предложението в основата на националните програми да залегне принципът на партньорство, но счита, че трябва да се подобрят механизмите за участие на всички действащи лица: националните, регионалните и местните власти, организациите на гражданското общество и социалните партньори. Принципът на партньорство трябва да бъда уреден в регламентите, за да не зависи от националните стандарти и практики. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът подкрепя предложението в основата на националните програми да залегне принципът на партньорство, но счита, че трябва да се подобрят механизмите за участие на всички действащи лица: националните, регионалните и местните власти, организациите на гражданското общество и социалните партньори. Принципът на партньорство трябва да бъда уреден в регламентите, за да не зависи от националните стандарти и практики.

| 1.10 | ЕИСК си сътрудничи с останалите институции на ЕС в разработването на политиките за имиграция и убежище и е особено ангажиран с дейностите на Европейския форум за интеграция. Затова подчертава значението на фонда „Убежище и интеграция“ за интеграцията на имигрантите и бежанците и счита, че политиките за интеграция трябва да се подкрепят със средства и от Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК си сътрудничи с останалите институции на ЕС в разработването на политиките за имиграция и убежище и е особено ангажиран с дейностите на Европейския форум за интеграция. Затова подчертава значението на фонда „Убежище и интеграция“ за интеграцията на имигрантите и бежанците и счита, че политиките за интеграция трябва да се подкрепят със средства и от Европейския социален фонд.

| 1.11 | Комитетът предлага да се увеличат финансовите средства за „Действия на Съюза“, защото имат голяма европейска добавена стойност. За тези действия трябва да се отпуснат 20 % от фонда и Комисията следва да установи диалог с ЕИСК и с Европейския форум за интеграция, като се има предвид, че с този финансов инструмент трябва да се засилят дейностите на форума и да се подкрепят европейските мрежи на гражданското общество и на социалните партньори. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът предлага да се увеличат финансовите средства за „Действия на Съюза“, защото имат голяма европейска добавена стойност. За тези действия трябва да се отпуснат 20 % от фонда и Комисията следва да установи диалог с ЕИСК и с Европейския форум за интеграция, като се има предвид, че с този финансов инструмент трябва да се засилят дейностите на форума и да се подкрепят европейските мрежи на гражданското общество и на социалните партньори.

| 1.12 | ЕИСК е предложил на национално, регионално и местно равнище да се създадат форуми и платформи с участието на организациите на имигрантите и други организации на гражданското общество. Тези дейности трябва да бъдат финансирани със средства от фонда „Убежище и миграция“. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК е предложил на национално, регионално и местно равнище да се създадат форуми и платформи с участието на организациите на имигрантите и други организации на гражданското общество. Тези дейности трябва да бъдат финансирани със средства от фонда „Убежище и миграция“.

| 1.13 | ЕИСК счита, че политиките за интеграция, заедно с подход, насочен към намаляване на социалното изключване на европейските граждани, малцинствата и имигрантите, трябва също да се допълват с финансови средства от Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК счита, че политиките за интеграция, заедно с подход, насочен към намаляване на социалното изключване на европейските граждани, малцинствата и имигрантите, трябва също да се допълват с финансови средства от Европейския социален фонд.

| 1.14 | Европа трябва да реагира решително на нарастването на расизма и ксенофобията, насочени срещу хората с имигрантски произход. Институциите на Съюза трябва да бъдат много активни в противодействието на тези поведения и идеологии. |
| --- | --- |

1.14

Европа трябва да реагира решително на нарастването на расизма и ксенофобията, насочени срещу хората с имигрантски произход. Институциите на Съюза трябва да бъдат много активни в противодействието на тези поведения и идеологии.

| 1.15 | Защитата на правата на човека и спазването на Хартата на основните права трябва да бъдат гарантирани изцяло във всички дейности, финансирани от фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“. |
| --- | --- |

1.15

Защитата на правата на човека и спазването на Хартата на основните права трябва да бъдат гарантирани изцяло във всички дейности, финансирани от фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“.

| 1.16 | Комитетът би желал да се подобри балансът между свобода и сигурност. Европейският съюз трябва да продължи да бъде свободно и отворено общество, основано на правовата държава и никога не трябва да жертва ценностите на свободата и защитата на основните права. |
| --- | --- |

1.16

Комитетът би желал да се подобри балансът между свобода и сигурност. Европейският съюз трябва да продължи да бъде свободно и отворено общество, основано на правовата държава и никога не трябва да жертва ценностите на свободата и защитата на основните права.

| 1.17 | ЕИСК счита, че е необходимо регламентът да гарантира по-активна роля на организираното гражданско общество при оценката на въздействието, ефективността и добавената стойност на инициативите и действията, предвидени в европейската стратегия за вътрешна сигурност. |
| --- | --- |

1.17

ЕИСК счита, че е необходимо регламентът да гарантира по-активна роля на организираното гражданско общество при оценката на въздействието, ефективността и добавената стойност на инициативите и действията, предвидени в европейската стратегия за вътрешна сигурност.

2.   Фонд „Убежище и миграция“: подходът на гражданското общество

| 2.1 | Комитетът приветства по принцип инициативите и бюджетните редове, предложени от Комисията, и подкрепя затвърждаването на принципа на партньорство. |
| --- | --- |

2.1

Комитетът приветства по принцип инициативите и бюджетните редове, предложени от Комисията, и подкрепя затвърждаването на принципа на партньорство.

| 2.2 | ЕИСК разглежда със специален интерес предложенията за фонда „Убежище и миграция“ и предлага на преговорите в Съвета държавите членки за одобряват сумите, предложени от Комисията, без да ги намаляват, защото по въпросите, свързани с убежището, миграцията, интеграцията и защитата на основните права на хората трябва да има на разположение необходимите средства, особено по време на икономическа криза. |
| --- | --- |

2.2

ЕИСК разглежда със специален интерес предложенията за фонда „Убежище и миграция“ и предлага на преговорите в Съвета държавите членки за одобряват сумите, предложени от Комисията, без да ги намаляват, защото по въпросите, свързани с убежището, миграцията, интеграцията и защитата на основните права на хората трябва да има на разположение необходимите средства, особено по време на икономическа криза.

| 2.3 | За разлика от настоящия бюджетен режим, ролята на Европейския парламент ще бъде решителна като съзаконодател, който ще може да оцени по демократичен начин всички инициативи и да осигури европейска добавена стойност. |
| --- | --- |

2.3

За разлика от настоящия бюджетен режим, ролята на Европейския парламент ще бъде решителна като съзаконодател, който ще може да оцени по демократичен начин всички инициативи и да осигури европейска добавена стойност.

| 2.4 | ЕИСК счита, че ЕП трябва да укрепи европейското измерение на политическите приоритети, които ще бъдат финансирани също и на национално равнище. В политическия процес на приемане на регламентите трябва също да улесни участието на организираното гражданско общество чрез принципа на партньорство и създаването на форуми и платформи, както и извършването на независими оценки. |
| --- | --- |

2.4

ЕИСК счита, че ЕП трябва да укрепи европейското измерение на политическите приоритети, които ще бъдат финансирани също и на национално равнище. В политическия процес на приемане на регламентите трябва също да улесни участието на организираното гражданско общество чрез принципа на партньорство и създаването на форуми и платформи, както и извършването на независими оценки.

| 2.5 | ЕИСК приветства новите разпоредби в регламентите, с които се улеснява достъпът на гражданското общество до субсидии, но препоръчва процедурите да бъдат по-гъвкави, за да могат да участват и малките организации, като се намалят административните и финансовите тежести. |
| --- | --- |

2.5

ЕИСК приветства новите разпоредби в регламентите, с които се улеснява достъпът на гражданското общество до субсидии, но препоръчва процедурите да бъдат по-гъвкави, за да могат да участват и малките организации, като се намалят административните и финансовите тежести.

| 2.6 | Гражданското общество създава голяма добавена стойност за определяне на нуждите посредством независими доклади и за осъществяването на проучвания и оценки на политиките. Организациите на гражданското общество имат голям опит и познания за действителността на местно равнище и затова знаят добре как се осъществяват дейностите. |
| --- | --- |

2.6

Гражданското общество създава голяма добавена стойност за определяне на нуждите посредством независими доклади и за осъществяването на проучвания и оценки на политиките. Организациите на гражданското общество имат голям опит и познания за действителността на местно равнище и затова знаят добре как се осъществяват дейностите.

| 2.7 | ЕИСК счита, че принципът на партньорство е основната ос на новата финансова рамка, която трябва да гарантира подход на по-активно участие на всички действащи лица: националните, регионалните и местните власти, организациите на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК счита, че принципът на партньорство е основната ос на новата финансова рамка, която трябва да гарантира подход на по-активно участие на всички действащи лица: националните, регионалните и местните власти, организациите на гражданското общество и социалните партньори.

| 2.8 | Принципът на партньорство трябва да се осъществява на всички етапи от изготвянето и изпълнението до проследяването и оценката на отпуснатото финансиране, като се обхванат държавите членки и действията на ЕС (4). |
| --- | --- |

2.8

Принципът на партньорство трябва да се осъществява на всички етапи от изготвянето и изпълнението до проследяването и оценката на отпуснатото финансиране, като се обхванат държавите членки и действията на ЕС (4).

| 2.9 | ЕИСК подкрепя възможността, предоставена с финансовия регламент на държавите членки да създават партньорства с компетентните органи и инстанции с цел разработване и изпълнение на националните програми. Към въпросните органи и инстанции трябва да се добавят регионалните и местните органи на властта, гражданското общество (неправителствени организации, организации на имигранти и социални партньори), и международни организации (ВКБООН, Международната организация по миграция). |
| --- | --- |

2.9

ЕИСК подкрепя възможността, предоставена с финансовия регламент на държавите членки да създават партньорства с компетентните органи и инстанции с цел разработване и изпълнение на националните програми. Към въпросните органи и инстанции трябва да се добавят регионалните и местните органи на властта, гражданското общество (неправителствени организации, организации на имигранти и социални партньори), и международни организации (ВКБООН, Международната организация по миграция).

3.   Приоритети и политически диалог

| 3.1 | ЕИСК отбелязва, че политическият диалог е от основно значение за определяне на приоритетите, които ще водят националните програми, но счита, че в диалога трябва да участват още Европейската комисия, държавите членки и всички европейски институции (ЕП, ЕИСК и КР). |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК отбелязва, че политическият диалог е от основно значение за определяне на приоритетите, които ще водят националните програми, но счита, че в диалога трябва да участват още Европейската комисия, държавите членки и всички европейски институции (ЕП, ЕИСК и КР).

| 3.2 | В контекста на политическия диалог трябва да се гарантира конкретна роля както на ЕИСК, така и на Европейския форум за интеграция за определяне на приоритетите и целите за финансиране и за преодоляване на пречките. Форумът и ЕИСК могат да увеличат европейската добавена стойност на фонда „Убежище и миграция“ в многогодишното програмиране на всяка държава членка. |
| --- | --- |

3.2

В контекста на политическия диалог трябва да се гарантира конкретна роля както на ЕИСК, така и на Европейския форум за интеграция за определяне на приоритетите и целите за финансиране и за преодоляване на пречките. Форумът и ЕИСК могат да увеличат европейската добавена стойност на фонда „Убежище и миграция“ в многогодишното програмиране на всяка държава членка.

| 3.3 | Също така трябва да се иска консултация с Форума и с ЕИСК когато се изготвят приоритетите за транснационалните действия или тези от специален интерес за Европейския съюз, както и при средносрочния преглед на специфичните действия. Европейската комисия трябва също да установи партньорство със социалните партньори и неправителствените организации в рамките на „действията на Съюза“. |
| --- | --- |

3.3

Също така трябва да се иска консултация с Форума и с ЕИСК когато се изготвят приоритетите за транснационалните действия или тези от специален интерес за Европейския съюз, както и при средносрочния преглед на специфичните действия. Европейската комисия трябва също да установи партньорство със социалните партньори и неправителствените организации в рамките на „действията на Съюза“.

| 3.4 | ЕИСК предлага също с новата финансова рамка да се гарантира, че всички държави членки ще започнат многостранен структуриран диалог на национално равнище със социалните партньори и неправителствените организации, за да имат те важна роля за определяне на националните приоритети преди диалога с Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК предлага също с новата финансова рамка да се гарантира, че всички държави членки ще започнат многостранен структуриран диалог на национално равнище със социалните партньори и неправителствените организации, за да имат те важна роля за определяне на националните приоритети преди диалога с Европейската комисия.

4.   Програмиране и управление

| 4.1 | ЕИСК счита, че трябва да се разшири финансовият капацитет на „действията на Съюза“, които са фондове за дейности с приоритетен политически характер (в подкрепа на законодателството и политическата координация), както и на проектите, в които организираното гражданско общество и социалните партньори имат роля. В тази връзка ЕИСК подкрепя предложението Европейската комисия да разполага с 20 % от общия бюджет на фонда „Убежище и миграция“. За неговото управление Комисията трябва да започне по-активен диалог с ЕИСК, Форума и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК счита, че трябва да се разшири финансовият капацитет на „действията на Съюза“, които са фондове за дейности с приоритетен политически характер (в подкрепа на законодателството и политическата координация), както и на проектите, в които организираното гражданско общество и социалните партньори имат роля. В тази връзка ЕИСК подкрепя предложението Европейската комисия да разполага с 20 % от общия бюджет на фонда „Убежище и миграция“. За неговото управление Комисията трябва да започне по-активен диалог с ЕИСК, Форума и организациите на гражданското общество.

| 4.2 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията финансовата помощ в рамките на националните програми да покрива 75 % от общите допустими разходи за проекта, които да могат също да се съфинансират от публични или частни източници. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията финансовата помощ в рамките на националните програми да покрива 75 % от общите допустими разходи за проекта, които да могат също да се съфинансират от публични или частни източници.

| 4.3 | Подкрепя също предложението участието да може да бъде увеличено до 90 % съгласно определените стратегически приоритети или „при надлежно обосновани обстоятелства, по-специално ако в противен случай проектите не могат бъдат изпълнени и целите на националната програма не могат да бъдат постигнати“. Тук би трябвало да се даде приоритет на подкрепата за дейности и проекти, осъществявани от малки неправителствени организации. |
| --- | --- |

4.3

Подкрепя също предложението участието да може да бъде увеличено до 90 % съгласно определените стратегически приоритети или „при надлежно обосновани обстоятелства, по-специално ако в противен случай проектите не могат бъдат изпълнени и целите на националната програма не могат да бъдат постигнати“. Тук би трябвало да се даде приоритет на подкрепата за дейности и проекти, осъществявани от малки неправителствени организации.

| 4.4 | ЕИСК споделя целта за опростяване и намаляване на административната тежест, както и приоритетно проследяване и оценка на програмите и проектите на национално и европейско равнище. Жизнено важно е да се гарантира независима оценка с най-високо качество в сътрудничество с организираното гражданско общество и да му се предоставят необходимите финансови средства. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК споделя целта за опростяване и намаляване на административната тежест, както и приоритетно проследяване и оценка на програмите и проектите на национално и европейско равнище. Жизнено важно е да се гарантира независима оценка с най-високо качество в сътрудничество с организираното гражданско общество и да му се предоставят необходимите финансови средства.

| 4.5 | Въз основа на докладите за оценка, предоставени от държавите членки (един доклад за междинна оценка през 2017 г. и още един последващ през 2023 г.) Комисията ще представи на Европейския парламент, Съвета, ЕИСК и КР доклад относно прилагането и резултатите от регламентите. ЕИСК счита, че би трябвало да се предвиди роля на гражданското общество в оценката, по тази причина предлага на Комисията да организира структуриран механизъм за консултации и да свика конференция. |
| --- | --- |

4.5

Въз основа на докладите за оценка, предоставени от държавите членки (един доклад за междинна оценка през 2017 г. и още един последващ през 2023 г.) Комисията ще представи на Европейския парламент, Съвета, ЕИСК и КР доклад относно прилагането и резултатите от регламентите. ЕИСК счита, че би трябвало да се предвиди роля на гражданското общество в оценката, по тази причина предлага на Комисията да организира структуриран механизъм за консултации и да свика конференция.

| 4.6 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията средствата, които ще се отпускат на държавите членки, да включват основна сума и друга, променлива или гъвкава сума. По отношение на променливата сума, ЕИСК счита, че е от основно значение всяка държава членка да изготви своя годишна програма във връзка с приоритетите на ЕС, включително сътрудничеството с другите държави членки. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията средствата, които ще се отпускат на държавите членки, да включват основна сума и друга, променлива или гъвкава сума. По отношение на променливата сума, ЕИСК счита, че е от основно значение всяка държава членка да изготви своя годишна програма във връзка с приоритетите на ЕС, включително сътрудничеството с другите държави членки.

| 4.7 | По отношение на фонда „Убежище и миграция“ ЕИСК счита, че би трябвало да се включи изрично като приоритетно действие финансирането с променлива сума на създаването на национално, регионално и местно равнище на форуми и/или платформи за имиграция и интеграция, в които да участват организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.7

По отношение на фонда „Убежище и миграция“ ЕИСК счита, че би трябвало да се включи изрично като приоритетно действие финансирането с променлива сума на създаването на национално, регионално и местно равнище на форуми и/или платформи за имиграция и интеграция, в които да участват организациите на гражданското общество.

| 4.8 | Също така трябва да се действа с повече прозрачност при определяне на процента от фонда за всяка от специфичните цели, за да се гарантира баланс на национално равнище. |
| --- | --- |

4.8

Също така трябва да се действа с повече прозрачност при определяне на процента от фонда за всяка от специфичните цели, за да се гарантира баланс на национално равнище.

| 4.9 | Финансовите средства за „действията на Съюза“ трябва да се предоставят не само за спешна помощ, Европейската мрежа за миграция, техническа помощ и изпълнение на определени оперативни задачи от агенциите на Съюза, но също и за подкрепа на Европейския форум за интеграция и европейските мрежи на гражданското общество и социалните партньори. |
| --- | --- |

4.9

Финансовите средства за „действията на Съюза“ трябва да се предоставят не само за спешна помощ, Европейската мрежа за миграция, техническа помощ и изпълнение на определени оперативни задачи от агенциите на Съюза, но също и за подкрепа на Европейския форум за интеграция и европейските мрежи на гражданското общество и социалните партньори.

| 4.10 | ЕИСК не подкрепя предложението на Комисията да се финансират само изследователските проекти, преценени като „иновационни“ от гледна точка на приложението им за службите и силите на сигурността. Трябва да се запази подкрепата за изследователски проекти, в които участват гражданското общество, социалните партньори и неправителствените организации, и които оценяват политиките за сигурност и за имиграция и тяхното въздействие върху основните права. |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК не подкрепя предложението на Комисията да се финансират само изследователските проекти, преценени като „иновационни“ от гледна точка на приложението им за службите и силите на сигурността. Трябва да се запази подкрепата за изследователски проекти, в които участват гражданското общество, социалните партньори и неправителствените организации, и които оценяват политиките за сигурност и за имиграция и тяхното въздействие върху основните права.

5.   Приложно поле на фонда „Убежище и миграция“

| 5.1 | ЕИСК подкрепя гъвкавия подход в предложението на Комисията относно приложното поле и подчертава необходимостта да се гарантира, че финансираните действия ще обхващат широка целева група, която не се ограничава с гражданите на трети държави, които законно пребивават в ЕС. Тези въпроси са подробно разгледани в рамките на Европейския форум за интеграция и в становищата на ЕИСК. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК подкрепя гъвкавия подход в предложението на Комисията относно приложното поле и подчертава необходимостта да се гарантира, че финансираните действия ще обхващат широка целева група, която не се ограничава с гражданите на трети държави, които законно пребивават в ЕС. Тези въпроси са подробно разгледани в рамките на Европейския форум за интеграция и в становищата на ЕИСК.

| 5.2 | ЕИСК би желал фондът „Убежище и миграция“ да дава възможност за действия, насочени към всички хора, независимо от техния статут, включително имигрантите без документи, затова приветства предложението на Комисията да разшири целевата група на действията, тъй като това е единственият начин да се финансира дейността в полза на интеграцията, осъществявана от социалните партньори и неправителствените организации, които работят за интеграция на хората без документи. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК би желал фондът „Убежище и миграция“ да дава възможност за действия, насочени към всички хора, независимо от техния статут, включително имигрантите без документи, затова приветства предложението на Комисията да разшири целевата група на действията, тъй като това е единственият начин да се финансира дейността в полза на интеграцията, осъществявана от социалните партньори и неправителствените организации, които работят за интеграция на хората без документи.

| 5.3 | Все пак ЕИСК е против предложението на Комисията да включи в приложното поле на действията за интеграция граждани на държава членка, които имат миграционен произход, „на които поне един от родителите е гражданин на трета държава“, защото може да се превърне в повод за дискриминация, тъй като гражданите на държавите членки не могат да бъдат подлагани на програми или тестове за интеграция като условие за пребиваване и свободно движение, това би било в противоречие с принципа на равно третиране, гарантирано от статута на гражданството на Съюза. |
| --- | --- |

5.3

Все пак ЕИСК е против предложението на Комисията да включи в приложното поле на действията за интеграция граждани на държава членка, които имат миграционен произход, „на които поне един от родителите е гражданин на трета държава“, защото може да се превърне в повод за дискриминация, тъй като гражданите на държавите членки не могат да бъдат подлагани на програми или тестове за интеграция като условие за пребиваване и свободно движение, това би било в противоречие с принципа на равно третиране, гарантирано от статута на гражданството на Съюза.

| 5.4 | ЕИСК счита, че фондът „Убежище и миграция“ е инструмент за финансиране на политики за интеграция и прием на лица, наскоро пристигнали в Европа. ЕС разполага с по-подходящи финансови инструменти като Европейския социален фонд за предотвратяване на социалното изключване и липсата на възможности за някои европейски граждани, потомци на лица с емигрантски произход, или на граждани на Общността, които пребивават в държава членка, различна от държавата, на която са граждани. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК счита, че фондът „Убежище и миграция“ е инструмент за финансиране на политики за интеграция и прием на лица, наскоро пристигнали в Европа. ЕС разполага с по-подходящи финансови инструменти като Европейския социален фонд за предотвратяване на социалното изключване и липсата на възможности за някои европейски граждани, потомци на лица с емигрантски произход, или на граждани на Общността, които пребивават в държава членка, различна от държавата, на която са граждани.

| 5.5 | Програмите за защита на особено уязвимите лица, по-специално непридружените малолетни, бременните жени, жертвите на трафик и сексуална експлоатация, трябва да имат приоритет при финансирането. |
| --- | --- |

5.5

Програмите за защита на особено уязвимите лица, по-специално непридружените малолетни, бременните жени, жертвите на трафик и сексуална експлоатация, трябва да имат приоритет при финансирането.

6.   Информация, прозрачност и реклама

| 6.1 | ЕИСК подкрепя предложението в новата финансова рамка да се осигури повече информация, реклама и прозрачност. Трябва да се гарантира, че държавите членки и отговорните институции ще осигурят достъп до информацията относно националните програми (чрез създаване на уеб портал). |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК подкрепя предложението в новата финансова рамка да се осигури повече информация, реклама и прозрачност. Трябва да се гарантира, че държавите членки и отговорните институции ще осигурят достъп до информацията относно националните програми (чрез създаване на уеб портал).

| 6.2 | Но опростяването на процедурите не бива да води до по-малко прозрачност. Новата рамка трябва да завиши нивото на прозрачност при изпълнението на програмите и действията на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

6.2

Но опростяването на процедурите не бива да води до по-малко прозрачност. Новата рамка трябва да завиши нивото на прозрачност при изпълнението на програмите и действията на национално, регионално и местно равнище.

7.   Основни права

| 7.1 | ЕИСК счита, че финансовата рамка трябва да засили защитата на правата на човека във всички действия, тъй като Хартата на основните права има положително въздействие върху политиките за вътрешна сигурност, убежище и миграция. Комитетът вече е изготвил становище по собствена инициатива (5) относно защитата на правата на човека в политиките за имиграция, убежище, връщане и граници. |
| --- | --- |

7.1

ЕИСК счита, че финансовата рамка трябва да засили защитата на правата на човека във всички действия, тъй като Хартата на основните права има положително въздействие върху политиките за вътрешна сигурност, убежище и миграция. Комитетът вече е изготвил становище по собствена инициатива (5) относно защитата на правата на човека в политиките за имиграция, убежище, връщане и граници.

| 7.2 | ЕИСК предлага в регламентите за фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“ да се гарантира, че всяко действие и проект, финансирани от ЕС, ще зачитат стриктно основните права на човека и че правата, залегнали в Хартата, са ефективно защитени. |
| --- | --- |

7.2

ЕИСК предлага в регламентите за фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“ да се гарантира, че всяко действие и проект, финансирани от ЕС, ще зачитат стриктно основните права на човека и че правата, залегнали в Хартата, са ефективно защитени.

| 7.3 | Агенцията за основните права във Виена би трябвало да има активна и конкретна роля при оценката на съвместимостта между политиките и действията, финансирани от ЕС и основните права. Неправителствените организации могат да играят основна роля при оценката на въздействието, което имат националните, регионалните и местните действия върху прилагането на Хартата на основните права. |
| --- | --- |

7.3

Агенцията за основните права във Виена би трябвало да има активна и конкретна роля при оценката на съвместимостта между политиките и действията, финансирани от ЕС и основните права. Неправителствените организации могат да играят основна роля при оценката на въздействието, което имат националните, регионалните и местните действия върху прилагането на Хартата на основните права.

| 7.4 | Европейският форум за интеграция може също да оценява съвместимостта между политиките за интеграция и защита на основните права и недискриминацията. |
| --- | --- |

7.4

Европейският форум за интеграция може също да оценява съвместимостта между политиките за интеграция и защита на основните права и недискриминацията.

8.   Извънредни ситуации и техническа помощ

| 8.1 | Новият регламент отделя специално внимание на извънредните ситуации и кризите. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за осигуряване на капацитет за гъвкави действия на европейско равнище, с достатъчно финансови средства за извънредни ситуации. |
| --- | --- |

8.1

Новият регламент отделя специално внимание на извънредните ситуации и кризите. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за осигуряване на капацитет за гъвкави действия на европейско равнище, с достатъчно финансови средства за извънредни ситуации.

| 8.2 | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да разполага със средства, които могат бързо да бъдат мобилизирани в случай на „кризи, свързани с миграцията“ или за посрещане на „неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация“, като в рамките на разполагаемите средства помощта може да достигне 100 % от допустимите разходи. |
| --- | --- |

8.2

ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да разполага със средства, които могат бързо да бъдат мобилизирани в случай на „кризи, свързани с миграцията“ или за посрещане на „неотложни и специфични нужди в случай на извънредна ситуация“, като в рамките на разполагаемите средства помощта може да достигне 100 % от допустимите разходи.

| 8.3 | Комитетът предлага въпросните средства да са предназначени основно за справяне с хуманитарни кризи, защото солидарността трябва да се насочи първо към защитата и сигурността на засегнатите хора. |
| --- | --- |

8.3

Комитетът предлага въпросните средства да са предназначени основно за справяне с хуманитарни кризи, защото солидарността трябва да се насочи първо към защитата и сигурността на засегнатите хора.

| 8.4 | Трябва също да се гарантира, че държавите членки и институциите на Съюза ще зачитат гаранциите, стандартите и общите права, предвидени в европейското законодателство, също и при извънредни ситуации. |
| --- | --- |

8.4

Трябва също да се гарантира, че държавите членки и институциите на Съюза ще зачитат гаранциите, стандартите и общите права, предвидени в европейското законодателство, също и при извънредни ситуации.

| 8.5 | ЕИСК подкрепя също създаването на механизъм за бързо реагиране при извънредни ситуации, който ще даде възможност на ЕС да финансира бърза първоначална интервенция в сътрудничество с държавите членки в случай на терористични нападения или кибернетични атаки в голям мащаб. |
| --- | --- |

8.5

ЕИСК подкрепя също създаването на механизъм за бързо реагиране при извънредни ситуации, който ще даде възможност на ЕС да финансира бърза първоначална интервенция в сътрудничество с държавите членки в случай на терористични нападения или кибернетични атаки в голям мащаб.

9.   Външно измерение

| 9.1 | ЕИСК счита, че в новия приоритет, който се дава на външното измерение на тези политики, финансирането на действията трябва да съответства на вътрешните и външните приоритети на ЕС в тези области. |
| --- | --- |

9.1

ЕИСК счита, че в новия приоритет, който се дава на външното измерение на тези политики, финансирането на действията трябва да съответства на вътрешните и външните приоритети на ЕС в тези области.

| 9.2 | Трябва да се подобри сътрудничеството между ГД „Вътрешни работи“ и Европейската служба за външна дейност при изготвянето и договарянето на политическите приоритети. Това ще помогне политиките и проектите, финансирани от новата бюджетна рамка да допълват, а не да противоречат на политиките за развитие и външните отношения на ЕС. Сътрудничеството трябва да се подобри чрез споразумения между ЕС и трети страни, но помощта за развитие не трябва да зависи от споразуменията за обратно приемане и граничен контрол. |
| --- | --- |

9.2

Трябва да се подобри сътрудничеството между ГД „Вътрешни работи“ и Европейската служба за външна дейност при изготвянето и договарянето на политическите приоритети. Това ще помогне политиките и проектите, финансирани от новата бюджетна рамка да допълват, а не да противоречат на политиките за развитие и външните отношения на ЕС. Сътрудничеството трябва да се подобри чрез споразумения между ЕС и трети страни, но помощта за развитие не трябва да зависи от споразуменията за обратно приемане и граничен контрол.

| 9.3 | Целта на външното измерение на тези политики трябва да бъде подобряването както на вътрешната сигурност, така и развитието на третите страни. Външната политика и помощта за развитие е най-подходящата рамка за външното измерение на политиките за убежище, миграция и вътрешна сигурност (6). |
| --- | --- |

9.3

Целта на външното измерение на тези политики трябва да бъде подобряването както на вътрешната сигурност, така и развитието на третите страни. Външната политика и помощта за развитие е най-подходящата рамка за външното измерение на политиките за убежище, миграция и вътрешна сигурност (6).

| 9.4 | ЕИСК предлага фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“ да подобрят развитието в областта на правата на човека и качеството на правовата държава, за да могат третите страни да укрепят своите системи за убежище и спазване на международните стандарти. |
| --- | --- |

9.4

ЕИСК предлага фондовете „Убежище и миграция“ и „Вътрешна сигурност“ да подобрят развитието в областта на правата на човека и качеството на правовата държава, за да могат третите страни да укрепят своите системи за убежище и спазване на международните стандарти.

| 9.5 | Не бива да се забравя също така, че съседните страни на ЕС не трябва да поемат всички разходи за процедурите за убежище на хората, които преминават през тяхна територия. ЕС трябва да сътрудничи чрез фондовете. |
| --- | --- |

9.5

Не бива да се забравя също така, че съседните страни на ЕС не трябва да поемат всички разходи за процедурите за убежище на хората, които преминават през тяхна територия. ЕС трябва да сътрудничи чрез фондовете.

10.   Интеграция

| 10.1 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията политиките за интеграция да се прилагат на местно и регионално равнище чрез езикови курсове, курсове за ориентиране в гражданското общество, за участие в социалния и обществения живот, като се насърчава междукултурният диалог и се подпомага равният достъп до стоки и услуги. От основно значение е действията да се управляват от неправителствени организации и местни и регионални власти. |
| --- | --- |

10.1

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията политиките за интеграция да се прилагат на местно и регионално равнище чрез езикови курсове, курсове за ориентиране в гражданското общество, за участие в социалния и обществения живот, като се насърчава междукултурният диалог и се подпомага равният достъп до стоки и услуги. От основно значение е действията да се управляват от неправителствени организации и местни и регионални власти.

| 10.2 | Комитетът изготви становище по собствена инициатива (7), в което направи същото предложение и организира голяма конференция във Валенсия с участието на различни местни и регионални власти и много организации на гражданското общество. Този подход беше подкрепен и от Европейския форум за интеграция. |
| --- | --- |

10.2

Комитетът изготви становище по собствена инициатива (7), в което направи същото предложение и организира голяма конференция във Валенсия с участието на различни местни и регионални власти и много организации на гражданското общество. Този подход беше подкрепен и от Европейския форум за интеграция.

| 10.3 | Трябва да се обърне специално внимание на подкрепата на действия и проекти, които отчитат факта, че интеграцията е двупосочен динамичен социален процес на взаимно приспособяване. |
| --- | --- |

10.3

Трябва да се обърне специално внимание на подкрепата на действия и проекти, които отчитат факта, че интеграцията е двупосочен динамичен социален процес на взаимно приспособяване.

| 10.4 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията европейските средства да се отпускат за конкретни цели и да не се използват за финансиране на националните програми, които не са свързани с европейските (8). |
| --- | --- |

10.4

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията европейските средства да се отпускат за конкретни цели и да не се използват за финансиране на националните програми, които не са свързани с европейските (8).

| 10.5 | Комитетът предлага средствата от фонда „Убежище и миграция“ да не се използват за финансиране на национални програми, които накърняват правата на човека или противоречат на основните общи принципи за интеграция. ЕИСК е против използваните от някои държави членки „тестове за интеграция“ за подновяване на разрешението за пребиваване, събиране на семейството или достъп до стоки и обществени услуги. |
| --- | --- |

10.5

Комитетът предлага средствата от фонда „Убежище и миграция“ да не се използват за финансиране на национални програми, които накърняват правата на човека или противоречат на основните общи принципи за интеграция. ЕИСК е против използваните от някои държави членки „тестове за интеграция“ за подновяване на разрешението за пребиваване, събиране на семейството или достъп до стоки и обществени услуги.

| 10.6 | Комитетът е отбелязвал в други свои становища (9) необходимостта от по-добра допълняемост между Фонда за интеграция и Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

10.6

Комитетът е отбелязвал в други свои становища (9) необходимостта от по-добра допълняемост между Фонда за интеграция и Европейския социален фонд.

11.   Убежище

| 11.1 | ЕИСК подкрепя приоритетите на общата европейска система за убежище и конкретно мерките в подкрепа на подобряването на условията за прием и интеграция, процедурите по предоставяне на убежище и за укрепване на капацитета на държавите членки. |
| --- | --- |

11.1

ЕИСК подкрепя приоритетите на общата европейска система за убежище и конкретно мерките в подкрепа на подобряването на условията за прием и интеграция, процедурите по предоставяне на убежище и за укрепване на капацитета на държавите членки.

| 11.2 | Комитетът предлага част от средствата да се насочи към проекти и дейности, с които държавите членки да изпълняват задълженията си за международна защита и да въвеждат европейското законодателство. |
| --- | --- |

11.2

Комитетът предлага част от средствата да се насочи към проекти и дейности, с които държавите членки да изпълняват задълженията си за международна защита и да въвеждат европейското законодателство.

| 11.3 | ЕИСК счита за приоритетно да се финансира оценката на политиките за убежище на държавите членки, по-специално тези, които са насочени към подобряване на процедурите и качеството на защитата на бежанците и търсещите убежище. |
| --- | --- |

11.3

ЕИСК счита за приоритетно да се финансира оценката на политиките за убежище на държавите членки, по-специално тези, които са насочени към подобряване на процедурите и качеството на защитата на бежанците и търсещите убежище.

| 11.4 | ЕИСК подкрепя разработването на програма за презаселване за прехвърляне на бежанци от страни извън ЕС и установяването им в Съюза. |
| --- | --- |

11.4

ЕИСК подкрепя разработването на програма за презаселване за прехвърляне на бежанци от страни извън ЕС и установяването им в Съюза.

| 11.5 | Комитетът подкрепя също така програмата за преместване в границите на ЕС, предоставяйки финансови стимули на държавите членки, които поемат този ангажимент. |
| --- | --- |

11.5

Комитетът подкрепя също така програмата за преместване в границите на ЕС, предоставяйки финансови стимули на държавите членки, които поемат този ангажимент.

| 11.6 | Европейската служба за подкрепа в областта на убежището в Малта трябва да има ясен мандат за оценка на националните системи за убежище и тяхната съвместимост със задълженията, произтичащи от европейското и международното право и основните права. Тази оценка трябва да се осъществи в сътрудничество с гражданското общество и ВКБООН. |
| --- | --- |

11.6

Европейската служба за подкрепа в областта на убежището в Малта трябва да има ясен мандат за оценка на националните системи за убежище и тяхната съвместимост със задълженията, произтичащи от европейското и международното право и основните права. Тази оценка трябва да се осъществи в сътрудничество с гражданското общество и ВКБООН.

12.   Прием

| 12.1 | ЕИСК подкрепя възможността фондът „Убежище и миграция“ да финансира мерки „за изграждане на капацитет“ като изготвяне на стратегии за насърчаване на законната миграция чрез гъвкави и прозрачни процедури за прием и увеличаване на капацитета на държавите членки за развитие и оценка на техните имиграционни политики. |
| --- | --- |

12.1

ЕИСК подкрепя възможността фондът „Убежище и миграция“ да финансира мерки „за изграждане на капацитет“ като изготвяне на стратегии за насърчаване на законната миграция чрез гъвкави и прозрачни процедури за прием и увеличаване на капацитета на държавите членки за развитие и оценка на техните имиграционни политики.

13.   Партньорства за мобилност

| 13.1 | ЕИСК изготви специално становище (10), в което се посочва, че партньорствата за мобилност и миграция трябва да се опират на четири стълба: организиране и улесняване на законната миграция и мобилност; предотвратяване и намаляване на незаконната миграция и трафика на хора; насърчаване на международната закрила и усъвършенстване на външното измерение на политиката в областта на убежището; оптимизиране на въздействието на миграцията и мобилността върху развитието. |
| --- | --- |

13.1

ЕИСК изготви специално становище (10), в което се посочва, че партньорствата за мобилност и миграция трябва да се опират на четири стълба: организиране и улесняване на законната миграция и мобилност; предотвратяване и намаляване на незаконната миграция и трафика на хора; насърчаване на международната закрила и усъвършенстване на външното измерение на политиката в областта на убежището; оптимизиране на въздействието на миграцията и мобилността върху развитието.

14.   Връщане

| 14.1 | ЕИСК счита, че трябва да се използва предимно доброволното връщане в съчетание със системи за подкрепа, затова подкрепя предложението на Комисията в националните действия да се изготвят програми за доброволно връщане с подкрепа. |
| --- | --- |

14.1

ЕИСК счита, че трябва да се използва предимно доброволното връщане в съчетание със системи за подкрепа, затова подкрепя предложението на Комисията в националните действия да се изготвят програми за доброволно връщане с подкрепа.

| 14.2 | Средствата от фонда трябва да имат за цел доброволното връщане да се подпомага от системи за подкрепа, които да дават възможност връщането да има положителни последици за лицата и за страната на произход. |
| --- | --- |

14.2

Средствата от фонда трябва да имат за цел доброволното връщане да се подпомага от системи за подкрепа, които да дават възможност връщането да има положителни последици за лицата и за страната на произход.

| 14.3 | Когато по изключение се прилагат процедури за принудително връщане, трябва да се зачитат изцяло правата на човека, като се вземат предвид препоръките на Съвета на Европа (11). |
| --- | --- |

14.3

Когато по изключение се прилагат процедури за принудително връщане, трябва да се зачитат изцяло правата на човека, като се вземат предвид препоръките на Съвета на Европа (11).

| 14.4 | Но Комитетът не е съгласен да се използват европейски средства за финансиране на операции по принудително връщане, някои от които бяха определени от гражданското общество като противоречащи на Хартата на основните права. |
| --- | --- |

14.4

Но Комитетът не е съгласен да се използват европейски средства за финансиране на операции по принудително връщане, някои от които бяха определени от гражданското общество като противоречащи на Хартата на основните права.

15.   Вътрешна сигурност и граници

| 15.1 | Приоритетно е да се подкрепи полицейското сътрудничество в превенцията на трансграничната престъпност и борбата с организираната престъпност. ЕИСК подкрепя мерките, насочени към подобряване на сътрудничеството между службите за сигурност и работата на Европол. |
| --- | --- |

15.1

Приоритетно е да се подкрепи полицейското сътрудничество в превенцията на трансграничната престъпност и борбата с организираната престъпност. ЕИСК подкрепя мерките, насочени към подобряване на сътрудничеството между службите за сигурност и работата на Европол.

| 15.2 | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за подобряване на полицейското сътрудничество, превенцията и борбата с трансграничната престъпност в ЕС, по-конкретно мерките, насочени към подобряване на сътрудничеството между службите за сигурност в борбата с организираната престъпност. Жизнено важно е всички приоритети да са насочени към укрепване на взаимното доверие между силите за сигурност, включително аспектите, свързани с правовата държава. |
| --- | --- |

15.2

ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за подобряване на полицейското сътрудничество, превенцията и борбата с трансграничната престъпност в ЕС, по-конкретно мерките, насочени към подобряване на сътрудничеството между службите за сигурност в борбата с организираната престъпност. Жизнено важно е всички приоритети да са насочени към укрепване на взаимното доверие между силите за сигурност, включително аспектите, свързани с правовата държава.

| 15.3 | Средствата би трябвало да се използват за подобряване и развитие на качеството и прозрачността на общите методологии, използвани на европейско равнище при определяне на заплахите и рисковете за сигурността в Европа, като например работата на Европол и неговите доклади за организираната престъпност (OCTA). |
| --- | --- |

15.3

Средствата би трябвало да се използват за подобряване и развитие на качеството и прозрачността на общите методологии, използвани на европейско равнище при определяне на заплахите и рисковете за сигурността в Европа, като например работата на Европол и неговите доклади за организираната престъпност (OCTA).

| 15.4 | Европейският съюз трябва да води по-ефективна борба с престъпните мрежи за незаконен трафик на хора, като се има предвид, че границите са особено уязвими в Средиземноморието и в Източна Европа. |
| --- | --- |

15.4

Европейският съюз трябва да води по-ефективна борба с престъпните мрежи за незаконен трафик на хора, като се има предвид, че границите са особено уязвими в Средиземноморието и в Източна Европа.

| 15.5 | ЕИСК подкрепя предложението фондът „Вътрешна сигурност“ да подкрепя държавите членки в областта на граничния контрол, с цел той да стане по-ефикасен, като се има предвид, че граничният контрол е обществена услуга, но счита, че това сътрудничество, включително дейностите, координирани от Frontex, трябва да бъдат прозрачни и свързани с Кодекса на шенгенските граници и Хартата на основните права. |
| --- | --- |

15.5

ЕИСК подкрепя предложението фондът „Вътрешна сигурност“ да подкрепя държавите членки в областта на граничния контрол, с цел той да стане по-ефикасен, като се има предвид, че граничният контрол е обществена услуга, но счита, че това сътрудничество, включително дейностите, координирани от Frontex, трябва да бъдат прозрачни и свързани с Кодекса на шенгенските граници и Хартата на основните права.

| 15.6 | ЕИСК е съгласен, че е необходимо да се подпомогнат държавите членки да прилагат по-добре достиженията на правото от Шенген, включително визовата система и пускането в действие на интегрирана система за управление на границите. От основно значение е да се гарантира, че всички държави членки прилагат последователно общите стандарти за контрол на границите и че зачитат основните права и свободното движение на хора. |
| --- | --- |

15.6

ЕИСК е съгласен, че е необходимо да се подпомогнат държавите членки да прилагат по-добре достиженията на правото от Шенген, включително визовата система и пускането в действие на интегрирана система за управление на границите. От основно значение е да се гарантира, че всички държави членки прилагат последователно общите стандарти за контрол на границите и че зачитат основните права и свободното движение на хора.

| 15.7 | ЕИСК счита, че отпуснатият бюджет на европейските агенции за вътрешна сигурност, по-конкретно на Европол, Евроюст, Frontex и др., би трябвало да бъде обвързан с по-детайлен демократичен преглед на дейността им от страна на Европейския парламент, особено на задачите, които предполагат по-големи проблеми във връзка с Хартата на основните права като например оперативните им правомощия на национално равнище, обменът и използването на лични данни, качеството на обменената информация с националните органи и с органите на трети страни и обективността на техните анализи на риска. |
| --- | --- |

15.7

ЕИСК счита, че отпуснатият бюджет на европейските агенции за вътрешна сигурност, по-конкретно на Европол, Евроюст, Frontex и др., би трябвало да бъде обвързан с по-детайлен демократичен преглед на дейността им от страна на Европейския парламент, особено на задачите, които предполагат по-големи проблеми във връзка с Хартата на основните права като например оперативните им правомощия на национално равнище, обменът и използването на лични данни, качеството на обменената информация с националните органи и с органите на трети страни и обективността на техните анализи на риска.

| 15.8 | Необходимо е да се проведе обществен дебат с представителите на гражданското общество за добавената стойност, въздействието върху бюджета и защитата на основните права на системата EUROSUR (европейската система за наблюдение на границите). Важно е една толкова важна политическа инициатива да бъде съпроводена от пълна прозрачност и правна сигурност, както по отношение на целите, така и на приложното поле. |
| --- | --- |

15.8

Необходимо е да се проведе обществен дебат с представителите на гражданското общество за добавената стойност, въздействието върху бюджета и защитата на основните права на системата EUROSUR (европейската система за наблюдение на границите). Важно е една толкова важна политическа инициатива да бъде съпроводена от пълна прозрачност и правна сигурност, както по отношение на целите, така и на приложното поле.

| 15.9 | ЕИСК призовава Европейският парламент да обърне специално внимание на пропорционалността на EUROSUR и на нейния принос за защита на правата на човека при граничния контрол и наблюдението в Средиземноморието, като се има предвид, че първото задължение на граничните служители е спасяването на хората в бедствено положение. |
| --- | --- |

15.9

ЕИСК призовава Европейският парламент да обърне специално внимание на пропорционалността на EUROSUR и на нейния принос за защита на правата на човека при граничния контрол и наблюдението в Средиземноморието, като се има предвид, че първото задължение на граничните служители е спасяването на хората в бедствено положение.

| 15.10 | Комитетът препоръчва всички политически предложения, особено онези, които се отразяват сериозно на бюджета, да бъдат обсъждани демократично и прозрачно, като се зачитат принципът на пропорционалност и основните права. |
| --- | --- |

15.10

Комитетът препоръчва всички политически предложения, особено онези, които се отразяват сериозно на бюджета, да бъдат обсъждани демократично и прозрачно, като се зачитат принципът на пропорционалност и основните права.

16.   Широкомащабни информационни системи (ВИС, ШИС, Евродак)

| 16.1 | ЕИСК счита, че Европейският парламент трябва да прецени необходимостта, пропорционалността и ефикасността на съществуващите широкомащабни информационни системи (Шенгенската информационна система (ШИС), Визовата информационна система (ВИС) и Евродак), както и системите, които са в процес на въвеждане (ШИС II). |
| --- | --- |

16.1

ЕИСК счита, че Европейският парламент трябва да прецени необходимостта, пропорционалността и ефикасността на съществуващите широкомащабни информационни системи (Шенгенската информационна система (ШИС), Визовата информационна система (ВИС) и Евродак), както и системите, които са в процес на въвеждане (ШИС II).

| 16.2 | Тази оценка трябва да се извърши преди вземането на решение за финансиране на нови системи като предложените от Европейската комисия в съобщението относно „интелигентни граници“, по-конкретно системата за влизане/излизане на ЕС (EES) и на програма на ЕС за регистриране на пътниците (RTP), което Комисията има намерение на представи през 2012 г. |
| --- | --- |

16.2

Тази оценка трябва да се извърши преди вземането на решение за финансиране на нови системи като предложените от Европейската комисия в съобщението относно „интелигентни граници“, по-конкретно системата за влизане/излизане на ЕС (EES) и на програма на ЕС за регистриране на пътниците (RTP), което Комисията има намерение на представи през 2012 г.

| 16.3 | Комитетът подчертава отговорността на новата Агенция за оперативното управление на информационни системи със седалище в Талин, която има голямо значение за пространството на свобода, сигурност и правосъдие, тъй като координира всички съществуващи и бъдещи системи. Агенцията трябва да бъде обект на по-детайлен демократичен преглед от страна на Европейския парламент, по-конкретно по отношение на съвместимостта на нейните действия със защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и принципа на ограничаване в рамките на целта (purpose limitation principle) при използването на информация и с оглед на възможността да се разширят нейните правомощия с разработване и координация на бъдещи информационни системи. |
| --- | --- |

16.3

Комитетът подчертава отговорността на новата Агенция за оперативното управление на информационни системи със седалище в Талин, която има голямо значение за пространството на свобода, сигурност и правосъдие, тъй като координира всички съществуващи и бъдещи системи. Агенцията трябва да бъде обект на по-детайлен демократичен преглед от страна на Европейския парламент, по-конкретно по отношение на съвместимостта на нейните действия със защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и принципа на ограничаване в рамките на целта (purpose limitation principle) при използването на информация и с оглед на възможността да се разширят нейните правомощия с разработване и координация на бъдещи информационни системи.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 751 final.

1

(2)  COM(2011) 750 final; COM(2011) 753 final.

2

(3)  COM(2011) 752 final.

3

(4)  Коментари относно предложенията на Комисията за ново финансиране от ЕС на действията в областта на убежището и миграцията в новата многогодишна финансова рамка: Caritas Europa, CCME, COMECE, Eurodiaconia, ICMC, JRS-Europe, QCEA, могат да бъдат изтеглени от http://www.caritas-europa.org/module/FileLib/MFF-Christiangroupstatement_April2012.pdf.

4

Изявление и препоръки на гражданското общество относно бъдещото финансиране от ЕС на действията в областта на убежището и миграцията за периода 2014-2020 г., Европейския съвет за бежанците и изгнаниците и 40 други организации на гражданското общество, март 2012 г., могат да бъдат изтеглени от http://www.ecre.org/index.php?option=com_downloads&id=444.

(5)  Вж. становище на Комитета, ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 29.

5

(6)  Бележки на ВКБООН относно бъдещите споразумения за финансиране от ЕС в областта на вътрешните работи след 2013 г., юни 2011 г., http://www.unhcr.org/4df752779.pdf.

6

(7)  Вж. становище на Комитета, ОВ C 318 от 29.10.2011 г., стр. 69-75.

7

(8)  Доклад от конференцията на тема „Бъдещето на финансирането на ЕС в областта на вътрешните работи: нов поглед“, Европейска комисия, ГД „Вътрешин работи“, Брюксел, 8 април 2011 г., http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/event/docs/mff_conference_report_11-5-2011_final_participants.doc.pdf в едно от заключенията се казва, че „Финансирането от ЕС не трябва да се разглежда като заместител на националното финансиране, напр. държавите членки остават отговорни за осигуряване на достатъчно национално финансиране за подкрепа на политиките в областта на вътрешните работи. За да добави стойност, финансирането от ЕС трябва да отговаря на приоритетите на европейско равнище и политическите ангажименти и трябва да подкрепя прилагането на достиженията на правото на ЕС в областта на вътрешните работи“.

8

(9)  Вж. становище на Комитета, ОВ C 347, от 18.12.2010 г., стр. 19.

9

(10)  Вж. становище на Комитета относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите – Глобалният подход към миграцията и мобилността“, докладчик: г-н Luis Miguel Pariza Castaños, съдокладчик: г-жа Brenda King. (ОВ C 191 от 29.06.2012 г., стp. 134).

10

(11)  „Двадесет насоки относно принудителното връщане“, CM(2005) 40 final.

11

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/115 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/115

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бяла книга — Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“

COM(2012) 55 final

2012/C 299/21

Докладчик: г-н Petru Sorin DANDEA

Съдокладчик: г-н Krzysztof PATER

На 16 февруари 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Бяла книга – Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“

COM(2012) 55 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 180 гласа „за“, 27 гласа „против“ и 19 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Публичните пенсионни системи са един от най-важните компоненти на „предпазната мрежа“ на социалната сигурност в почти всички държави членки и основна част от европейския социален модел, тъй като пенсиите са главният източник на доходи за пенсионерите. Комитетът изразява съжаление, че в своята Бяла книга Комисията обръща по-голямо внимание на други аспекти на пенсионните системи и не търси решения за укрепване на публичните пенсии.

1.2   Пенсионните системи не функционират изолирано от националните икономически системи. С оглед на това Комитетът призовава държавите членки да гарантират, че пенсионните им политики са тясно свързани с политиките в областта на пазара на труда, социалната защита, данъчното облагане и макроикономиката (тъй като пенсиите се финансират от спестявания от трудови възнаграждения по време на трудовия живот или от вноски, изплащани на частни пенсионни схеми), и че социалните партньори и организираното гражданско общество участват активно в процеса на тяхното изготвяне.

1.3   Няма универсално решение на предизвикателствата, пред които застаряването на населението изправя пенсионните системи. По-голямата част от държавите членки, които реформираха пенсионните си системи през последното десетилетие, насочиха политиките си към съкращаване на разходите чрез повишаване на законоустановената пенсионна възраст и преминаване към система на индексиране на пенсиите, основаваща се на повишаването на цените. Комитетът вече е подчертавал, че повишаването на законоустановената пенсионна възраст в отговор на застаряването на населението не е достатъчна мярка, и изтъква, че в дългосрочен план този подход може да създаде социален риск, тъй като може да изложи много пенсионери на риск от бедност.

1.4   Комитетът счита, че държавите членки следва да преразпределят богатството; през следващите десетилетия те би трябвало да съсредоточат усилията си за реформи върху повишаването на приходите, които финансират пенсионните им системи, като ги разширят с включването на всички социално-професионални категории, повишат заетостта, подобрят механизмите за събиране на вноските и предприемат мерки срещу недекларирания труд и укриването на данъци. Комитетът приветства факта, че в сравнение с предходните документи на Комисията, в Бялата книга се поставя много по-силен акцент върху значението на пазара на труда и по-високите равнища на заетост за справяне с демографските промени и за постигане на основните цели по отношение на пенсиите. Съжаление обаче предизвиква фактът, че това признаване на значението на пазара на труда не е отразено в основните препоръки в областта на пенсиите, които са заимствани до голяма степен без промяна от предходни документи.

1.5   Комитетът счита, че когато реформират своите пенсионни системи, държавите членки трябва да отчетат факта, че за милиони бъдещи пенсионери пенсията е единствената форма на защита от риска от бедност в напреднала възраст. Затова Комитетът препоръчва в бъдещото законодателство да бъдат включени стандарти за минималните пенсии или механизми за защита на доходите от пенсии, за да се осигури доход над прага на бедността.

1.6   Самото естество на пенсионната система е такова, че тя функционира в дългосрочен план. С оглед на това държавите членки следва да предвидят достатъчно дълъг период за процеса на реформиране на пенсионните си системи, като го съобразят с местната икономическа и социална ситуация и осигурят широк прием от страна на обществеността. Комитетът се застъпва за такъв подход предвид факта, че е несправедливо сегашното поколение млади работници или сегашните пенсионери да бъдат обременявани с разходите за пенсионните реформи. Комитетът е за подход, който да гарантира справедливост между поколенията по отношение на устойчивостта на системата и осигуряването на адекватен размер на обезщетенията, позволявайки достоен стандарт на живот.

1.7   Комитетът призовава Комисията и държавите членки да съсредоточат усилията си върху предприемането на активни мерки за удължаване на трудовия живот, които да бъдат насочени към доближаване на реалната възраст за излизане в пенсия до законоустановената пенсионна възраст. Това е един от ключовите фактори за гарантиране на устойчивост на пенсионните системи в Европа. Най-важните мерки, които следва да се предприемат, трябва да са съсредоточени върху договарянето на условията на труд между социалните партньори, напр. приспособяване на работните места към уменията и здравословното състояние на по-възрастните работници, отчитане на трудността на някои професии, подобряване на достъпа до допълнително обучение, подобряване на превенцията на инвалидността, улесняване на съвместяването на професионалния и семейния живот и премахване на правните и други пречки пред по-дългия трудов живот. Промяната в отношението на работодателите към тази възрастова група и изграждането на положителни нагласи сред по-възрастните служители, които да благоприятстват избора им да останат на работа по-дълго време, трябва да бъдат част от процеса на реформи. Необходими са реформи на пазара на труда, които да създадат условия за дружествата да осигуряват качествени работни места, за да може по-дългият трудов живот да се превърне в реалност. Всички тези политики трябва да бъдат изготвяни и прилагани в тясно сътрудничество със социалните партньори. Според ЕИСК въпреки всичко би трябвало да се запазят схемите за ранно пенсиониране, така че работниците, които дълго време са работили при вредни или опасни условия или които са започнали много рано професионалното си развитие (т.е. преди 18-годишна възраст), и в бъдеще да могат се възползват от това право.

1.8   Комитетът отбелязва, че държавите членки вече са постигнали напредък в законовите си реформи, но в същото време е убеден, че трябва да бъде подобрена законовата рамка за допълнителните пенсионни схеми, тъй като те ще бъдат от значение за бъдещата адекватност и устойчивост на пенсионните системи. Затова Комитетът е сериозно обезпокоен от някои от предложенията за професионалните пенсии. Тъй като пенсионните схеми са твърде различни от животозастрахователните услуги, Комитетът не подкрепя заявената цел за преразглеждане на Директивата за ИППО с цел да се поддържат „еднакви условия с тези по Директива Платежоспособност II“, а препоръчва да се въведат специално разработени мерки за гарантиране на активите на пенсионните фондове след консултации със социалните партньори и другите заинтересовани страни.

1.9   Целта на пенсиите е да осигурят доход за пенсионерите, който да замества заплатата, която са получавали през трудовия си живот, и да е пропорционален на нея. Комитетът счита, че в бъдеще ще е необходимо да се намалят разликите в доходите от пенсии на мъжете и жените работници и да се гарантира подходящо покритие на рисковете в напреднала възраст за работниците с нетипична професия или кариера. Разликата, която все още съществува между мъже и жени на пазара на труда, има сериозни последици за натрупалите се права и оттук за перспективите за доходите от пенсии на жените. Комитетът призовава държавите членки да потърсят, в сътрудничество със социалните партньори, решения за преодоляване на неравенството между мъжете и жените по отношение на пенсионните права, създадено от правилата и практиката на пазара на труда.

1.10   Комитетът насърчава Комисията да осъществи намерението си да използва част от ЕСФ през програмния период 2014–2020 г. за подпомагане на проекти за стимулиране на заетостта сред по-възрастните работници или за насърчаване на по-дълъг трудов живот. Подкрепа заслужават и образователни проекти, имащи за цел да повишат финансовата грамотност на работниците, особено по отношение на планирането на пенсионирането. Комитетът счита, че социалните партньори и останалите организации на гражданското общество, наред с публичните органи, играят ключова роля за насърчаване на подобни проекти.

2.   Въведение

2.1   На 16 февруари (по-късно от планираното) Европейската комисия публикува своята Бяла книга относно „Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“ след консултации, започнали с нейната Зелена книга от юли 2010 г. Въпреки че е приела редица препоръки, отправени от Европейския икономически и социален комитет в неговото становище по темата, Комисията не е променила позицията си относно решенията, които държавите членки следва да приложат, за да осигурят устойчиви и сигурни пенсионни системи с оглед на застаряващото население, подчертавайки необходимостта по-скоро от намаляване на разходите за пенсии, отколкото от увеличаване на приходите за тяхното финансиране, и препоръчвайки пенсионната възраст да се бъде обвързана с удължаване на продължителността на живота – все въпроси, по които ЕИСК неведнъж е изразявал своята критична позиция.

2.2   За да аргументира становището си в подкрепа на необходимостта от пенсионни реформи, Комисията използва статистически данни, които могат да създадат подвеждаща представа за проблемите, породени от застаряването на населението. Така например графиката, представена във Фигура 1 от Бялата книга, сравнява прогнозираните тенденции за броя на хората над 60 години и тези между 20 и 59 години. Тя показва, че броят на хората от първата възрастова група се очаква да нараства с два милиона годишно през следващите две десетилетия, а броят на хората от втората възрастова група – да намалява със средно един милион годишно. До 2020 г. законоустановената пенсионна възраст в повечето държави членки ще бъде 65 години или повече, което означава, че възрастовата група над 60 години ще включва както работещи, така и пенсионери. В съответствие с предишните си препоръки (1) Комитетът счита, че при оценката на въздействието на застаряването на населението върху финансирането на системите за социална сигурност трябва да се използва коефициентът на икономическа зависимост, тъй като той дава точна представа за реалните нужди от финансиране. Комисията признава това в Бялата книга. В този смисъл ЕИСК приветства факта, че в сравнение с предходните документи на Комисията, в Бялата книга се поставя много по-силен акцент върху значението на пазара на труда и по-високите равнища на заетост за справяне с демографските промени и за постигане на основните цели по отношение на пенсиите. Съжаление обаче предизвиква фактът, че това признаване на значението на пазара на труда не е отразено в основните препоръки в областта на пенсиите, които са заимствани до голяма степен без промяна от предходни документи.

2.3   Комисията счита, че успехът на пенсионните реформи в държавите членки е основен определящ фактор за гладкото функциониране на Икономическия и валутен съюз, който ще се отрази и на способността на ЕС да постигне две от целите на стратегията „Европа 2020“ – повишаване на заетостта до 75 % и намаляване с най-малко 20 милиона на броя на хората, изложени на риск от бедност. Комисията обаче подчерта факта (2), че много от мерките за бюджетна дисциплина, прилагани от държавите членки за справяне с последиците от финансовата криза и кризата с държавния дълг, могат да имат отрицателен ефект върху постигането на тези цели. Мерките за фискална стабилност трябва винаги да бъдат допълвани с инвестиции, насърчаващи заетостта, и мерки, водещи до растеж.

2.4   В препоръките за отделните държави за 2011 г. в рамките на европейския семестър, Комисията, наред с останалото, предлага на държавите членки политически насоки и инициативи за посрещане на установените нужди от реформи. Комитетът изразява съжаление от факта, че тези препоръки се отнасят по-конкретно до повишаване на законоустановената пенсионна възраст и промяна на системите за индексиране на пенсиите. За някои държави членки, които са сключили стендбай споразумения с МВФ, Световната банка и Европейската комисия, препоръките включват решения като временно замразяване или дори намаляване на размера на пенсиите.

3.   Общи бележки

3.1   Настоящи предизвикателства пред пенсионните системи

3.1.1   Комитетът е съгласен с Комисията, че устойчивостта и адекватността на пенсиите зависи от степента, в която те се основават на вноски, данъци и спестявания. Те обаче не идват само от работещите, но и от самите пенсионери. С други думи, всяка дългосрочна прогноза за баланса между активните данъкоплатци и пенсионираните бенефициери трябва да отчита този факт.

3.1.2   Публичните пенсионни системи са основният източник на доходи за пенсионерите в почти всички държави членки. Затова е изключително важно да се положат максимални усилия, за да се гарантира, че те ще продължат да бъдат устойчиви и достъпни. Комитетът счита, че финансирането на публичните системи може да бъде най-добре гарантирано с високо равнище на заетостта и допълнителни мерки за финансиране, каквито бяха предприети в някои държави членки (например бюджетни субсидии, допълнителни приходи, резервни фондове и фондове за стабилност). Тези пенсионни системи се основават на принципа на солидарност и пораждат солидарност между и в рамките на поколенията, което благоприятства социалното сближаване. Освен това в някои държави членки те позволяват натрупване на пенсионни права в периоди на безработица или прекъсвания на професионалното развитие поради заболяване или по семейни причини. По време на финансовата криза през 2008 г. тези системи доказаха ролята си на финансови стабилизатори, макар че в някои държави членки беше отчетен отрицателен ефект върху пенсиите, свързани с индивидуално осигуряване. За сметка на това някои частни капиталови пенсионни схеми, които инвестираха част от своя портфейл от активи в някои високорискови финансови продукти, понесоха тежки загуби, които доведоха до рязко намаляване на пенсиите на много пенсионери. Лицата, отговорни за вземането на решения, трябва да вземат предвид въздействието на бюджетните съкращения върху световното търсене предвид факта, че социалните обезщетения не са просто „разходи“, тъй като осигуряват средства за действие и потребление на една трета от населението на Европа.

3.2   Осигуряване на финансова устойчивост на пенсионните системи

3.2.1   Комисията заявява, че до 2060 г. пенсиите могат да нараснат с 2,5 процентни пункта от БВП средно за ЕС. Както изтъква в свои предходни становища, Комитетът препоръчва на държавите членки да проявяват предпазливост при използването на тези данни в подкрепа на пенсионните реформи, тъй като много от тях се основават на дългосрочни прогнози, които в някои случаи не се потвърждават от реалността. Към момента обаче има разлика от 9 процентни пункта от БВП в разходите за пенсии на държавите членки, които варират от 6 % в Ирландия до 15 % в Италия. Това показва, че може да има известна гъвкавост в състава на публичните разходи, без това да се отразява сериозно на конкурентоспособността на държавите членки, които, от циклична гледна точка, могат да имат по-големи разноски за системите за социална сигурност.

3.2.2   Реформите на пенсионните системи, предприети от държавите членки през последното десетилетие, бяха съсредоточени предимно върху ограничаване на разходите чрез повишаване на законоустановената пенсионна възраст и промяна на системите за индексиране на пенсиите въз основа на – в преобладаваща степен или изключително – ценови индекс. Комитетът счита, че тази последна промяна може да има дългосрочни неблагоприятни последици и да доведе до рязко обезценяване на пенсиите. Според проучване на МОТ (3) разлика от само 1 процентен пункт между увеличението на заплатите и това на пенсиите за период от 25 години може да доведе до намаляване на пенсиите с 22 %.

3.2.3   Националните пенсионни системи не функционират изолирано от националните икономики. На практика те са подсистеми, които взаимодействат с други системи на национално и световно равнище. С оглед на това Комитетът счита, че за да гарантират финансовата устойчивост на пенсионните системи, през следващите десетилетия държавите членки следва да съсредоточат усилията си върху повишаване на приходите. Това увеличение не може да бъде постигнато само с повишаване на броя на заетите вносители на осигуровки и удължаване на трудовия живот; необходимо е и по-добро управление на публичните финанси, както и усилия за борба с укриването на данъци и недекларирания труд. Устойчивият растеж и високото равнище на заетост ще създадат благоприятна за пенсионните системи среда. Необходими са реформи на пазара на труда, които да създадат условия за дружествата да осигуряват качествени работни места, за да може по-дългият трудов живот да се превърне в реалност. Също така добрите условия на труд, които спомагат за съчетаване на работата и семейните отговорности, могат да допринесат за повишаване на раждаемостта и по този начин да намалят натиска от застаряването на населението върху пенсионните системи. Същевременно е необходимо да се предприемат мерки за повишаване на готовността на хората да работят по-дълго, за което е необходима и позитивна нагласа към ученето през целия живот и здравната профилактика.

3.2.4   В съответствие с предишното си становище ЕИСК изтъква, че пенсионните реформи (включително преминаването от напълно разходопокривни схеми към смесени пенсионни системи, състоящи се от задължителни разходопокривни и капиталови схеми), водещи до промени във финансирането на пенсионните системи, които увеличават явните пасиви в публичния сектор и намаляват неявните пасиви, не трябва да бъдат санкционирани в краткосрочен план поради по-високия явен публичен дълг (4). С оглед на това следва да се обмисли възможността за преразглеждане на правилата на Пакта за стабилност и растеж.

3.3   Поддържане на адекватността на пенсионните обезщетения

3.3.1   Комисията признава, че в повечето държави членки проведените реформи ще доведат до по-ниски равнища на коефициентите на заместване в рамките на пенсионните системи. Тъй като пенсиите са основният източник на доходи за по-възрастните европейци, Комитетът счита, че поддържането на адекватността на пенсиите, с цел да се даде възможност за достоен стандарт на живот, би следвало да бъде приоритет за държавите членки.

3.3.2   Правителствата носят отговорността да гарантират, че всеки по-възрастен европеец получава адекватна пенсия. С оглед на това Комитетът счита, че държавите членки следва да обмислят приемането на цялостно определение за „адекватна пенсия“ в сътрудничество със социалните партньори.

3.3.3   Адекватността на доходите на бъдещите поколения пенсионери все повече ще зависи от допълнителните капиталови пенсионни стълбове. Комитетът обаче изтъква, че някои от държавите членки, които въведоха задължителни капиталови пенсионни схеми, финансирани чрез прехвърляне на част от вноските от публичната пенсионна система, решиха да ги прекратят, главно заради създавания от тях дефицит в бюджета на публичната система. Комитетът подкрепя идеята за професионални капиталови пенсионни схеми, които да се въвеждат и администрират от работодатели и представители на работниците, и призовава Комисията да помогне на социалните партньори да повишат административния си капацитет в тази област.

3.3.4   В светлината на постепенното преминаване към допълнителни капиталови пенсионни схеми, по-специално схеми, свързани с участието на пазара на труда, е изключително важно държавите членки да гарантират адекватни пенсии на хората, които са останали извън пазара на труда през целия си живот като възрастни. Така на хората, които са изключени от традиционния пазар на труда поради, например, тежки увреждания или тежки и сложни социални проблеми, трябва да бъдат гарантирани достатъчни пенсии, за да се избегнат още по големи социални неравенства в по-късна възраст.

3.4   Увеличаване на участието на жените и възрастните работници на пазара на труда

3.4.1   Комисията изтъква, че ако Европа постигне целта на стратегията „Европа 2020“ за равнище на заетост от 75 % във възрастовата група между 20 и 64 години и ако през следващите десетилетия бъде постигнат допълнителен напредък, коефициентът на икономическа зависимост може да остане под 80 %. Това означава, че натискът от застаряването на населението върху пенсионните системи може да остане поносим.

3.4.2   Комитетът не е съгласен с мнението на Комисията, че определянето на фиксирана пенсионна възраст ще създаде значителен дисбаланс между броя на годините трудов живот и годините, прекарани в пенсия. В рамките на пенсионните си реформи през последните години повечето държави членки обвързаха правото на ранно пенсиониране с броя на годините трудов стаж, което намали значително броя на ползващите се с тази привилегия работници. Според Комитета схемите за ранно пенсионирате следва да бъдат запазени, за да се гарантира, че работниците, които дълго време са работили при вредни или опасни условия или които са започнали много рано професионалното си развитие (преди 18-годишна възраст), имат право на ранно пенсиониране.

3.4.3   В редица становища (5) Комитетът изложи вижданията си за ключовите фактори, които следва да бъдат отчетени от държавите членки при изпълнение на реформите, имащи за цел да удължат трудовия живот, и приветства Комисията за това, че е възприела част от тях в своята Бяла книга. Комитетът обаче счита, че все още трябва да се положат много усилия на равнище държави членки, за да се гарантира, че работните места са подходящо съобразени с уменията и здравословното състояние на по-възрастните работници.

3.5   Роля на държавите членки и ЕС в пенсионното осигуряване

3.5.1   Комитетът приветства решението на Комисията да възприеме цялостен подход към пенсионната реформа с оглед на взаимосвързаността на предизвикателствата за макроикономиката, социалната система и заетостта, свързани с пенсиите. Въпреки че държавите членки носят основната отговорност за изграждане на своите пенсионни системи, Комисията следва да използва по креативен начин инструментите, с които разполага, за да окаже твърда подкрепа на държавите членки в процеса на изпълнение на пенсионните реформи; но, тъй като принципно се стараем да не правим крачки назад, това следва да се направи, без да се засягат правата или да се създават нови правила, вдъхновени от настоящата рецесия, което може да се окаже пагубно за интересите на хората след възстановяването на икономиката. В рамките на стратегията „Европа 2020“ и с новата европейска рамка за управление Комисията разполага с достатъчно широк обхват за насърчаване на решения за реформиране на пенсионните системи, като отчита факта, че пенсиите не са спестявания. Комитетът също така насърчава Комисията да изпълни намерението си да използва част от ЕСФ през програмния период 2014–2020 г. за подпомагане на проекти, които имат за цел осигуряване на заетост на по-възрастните работници или насърчаване на по-дълъг трудов живот. Участието на социалните партньори и организираното гражданско общество в изпълнението на такива проекти трябва да бъде задължително условие.

3.5.2   Имайки предвид, че заетостта и по-високата производителност на труда би трябвало да бъдат във фокуса на вниманието на държавите членки, изправени пред последствията от застаряване на населението за пенсионните системи, Комитетът препоръчва всички политики, които правителствата възнамеряват да приложат, да бъдат подкрепени с предварителното съгласие на социалните партньори.

3.6   Необходимостта от пенсионни реформи

3.6.1   Що се отнася до препоръките за пенсионните реформи, отправени от Комисията към държавите членки в рамките на годишните обзори на растежа за 2011 и 2012 г., Комитетът счита, че:

| а) | повишаването на реалната пенсионна възраст трябва да бъде осъществено с договорени със социалните партньори политики за насърчаване на по-дълъг трудов живот, а не с автоматични механизми, повишаващи законоустановената пенсионна възраст, както препоръчва Комисията; |
| --- | --- |

а)

повишаването на реалната пенсионна възраст трябва да бъде осъществено с договорени със социалните партньори политики за насърчаване на по-дълъг трудов живот, а не с автоматични механизми, повишаващи законоустановената пенсионна възраст, както препоръчва Комисията;

| б) | при ограничаването на достъпа до ранно пенсиониране следва да се отчете специфичното положение на някои категории работници, най-вече на онези, които работят при особено вредни или опасни условия или са започнали много рано професионалното си развитие (преди 18-годишна възраст); |
| --- | --- |

б)

при ограничаването на достъпа до ранно пенсиониране следва да се отчете специфичното положение на някои категории работници, най-вече на онези, които работят при особено вредни или опасни условия или са започнали много рано професионалното си развитие (преди 18-годишна възраст);

| в) | удължаването на трудовия живот чрез по-добър достъп до програми за обучение, приспособяването на работните места за по-разнородна работна ръка, разкриването на възможности за заетост за по-възрастните работници, оказването на подкрепа за активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве, и премахването на правните или други пречки пред достъпа до заетост за по-възрастните работници е най-добрият подход за повишаване на реалната пенсионна възраст; |
| --- | --- |

в)

удължаването на трудовия живот чрез по-добър достъп до програми за обучение, приспособяването на работните места за по-разнородна работна ръка, разкриването на възможности за заетост за по-възрастните работници, оказването на подкрепа за активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве, и премахването на правните или други пречки пред достъпа до заетост за по-възрастните работници е най-добрият подход за повишаване на реалната пенсионна възраст;

| г) | изравняването на законоустановената пенсионна възраст за мъже и жени следва да се осъществи в срок, който отчита специфичната ситуация на пазара на труда във всяка държава членка; специално внимание следва да се обърне на преодоляване на разликите в пенсионните права на мъжете и жените; |
| --- | --- |

г)

изравняването на законоустановената пенсионна възраст за мъже и жени следва да се осъществи в срок, който отчита специфичната ситуация на пазара на труда във всяка държава членка; специално внимание следва да се обърне на преодоляване на разликите в пенсионните права на мъжете и жените;

| д) | насърчаването на разработването на схеми за допълнителни пенсионни спестявания следва да се осъществи с участието на социалните партньори, по-конкретно под формата на професионални пенсионни схеми, тъй като по време на финансовата криза те се оказаха по-сигурни от други видове капиталови схеми, както и на частни спестявания с целеви данъчни стимули, особено за онези, които не могат да си позволят такива услуги. |
| --- | --- |

д)

насърчаването на разработването на схеми за допълнителни пенсионни спестявания следва да се осъществи с участието на социалните партньори, по-конкретно под формата на професионални пенсионни схеми, тъй като по време на финансовата криза те се оказаха по-сигурни от други видове капиталови схеми, както и на частни спестявания с целеви данъчни стимули, особено за онези, които не могат да си позволят такива услуги.

3.7   Постигане на равновесие между продължителността на трудовия живот и времето, прекарано в пенсия

3.7.1   Комитетът счита, че държавите членки могат да подкрепят повишаването на реалната пенсионна възраст – което означава по-дълъг период на трудова активност – посредством активни мерки за насърчаване на по-дълъг трудов живот на доброволни начала. Автоматичното повишаване на законоустановената пенсионна възраст въз основа на прогнозираното увеличение на продължителността на живота може да се окаже контрапродуктивно, и много по-възрастни работници, особено такива със здравословни проблеми, да изберат други стълбове на социалната сигурност (6).

3.7.2   Комитетът е съгласен с Комисията, че пенсионните реформи не трябва да се осъществяват така, че разходите да бъдат понесени от поколенията по-млади работници или само от сегашните пенсионери. Възможно е държавите членки да предприемат мерки за реформи, които да не засегнат интересите на работниците или на пенсионерите.

3.7.3   Комитетът препоръчва на държавите членки мерките за ограничаване на достъпа до ранно пенсиониране да бъдат прилагани, като се зачитат надлежно интересите на работниците, работили дълго време при вредни или опасни условия или започнали много рано професионалното си развитие (преди 18-годишна възраст). За много работници от тези категории ограничаването на достъпа до ранно пенсиониране на практика може да означава да бъдат лишени от пенсионни права. Комисията признава, че продължителността на живота на работниците от тези групи е по-кратка, а здравословното им състояние е по-лошо в сравнение с другите работници. Тези разпоредби трябва да продължат да бъдат от компетентността на държавите членки в съответствие с техните национални практики и условия и въз основа на споразумения със социалните партньори.

3.7.4   Комитетът отчита позицията на Комисията относно необходимостта процесите на реформи, предприети от държавите членки, да бъдат съсредоточени върху насърчаването на по-дълъг трудов живот. Ако само се повиши законоустановената пенсионна възраст или се намалят пенсиите, като се промени системата за индексация, милиони пенсионери могат да се окажат под прага на бедността.

3.7.5   Според доклад на Евростат (7) над 35 % от работниците на възраст между 50 и 69 години ще бъдат подготвени да работят и след 65-годишна възраст. Комитетът приема становището на Комисията, че премахването на пречките пред по-дългия трудов живот е едно от възможните решения за държавите членки.

3.7.6   Комисията признава, че премахването на разликите в размера на пенсиите на мъжете и жените не може да бъде постигнато просто с изравняване на пенсионната възраст и препоръчва държавите членки да приложат съчетание от политики в областта на пенсионното осигурявате и заетостта, за да премахнат тези неравенства. Като част от прегледа на законодателството на ЕС за пенсиите Комитетът призовава Комисията да обмисли възможността за въвеждане на разпоредби, имащи за цел да преодолеят неравенствата между половете.

3.8   Разработване на схеми за допълнителни частни пенсионни спестявания

3.8.1   Комитетът приветства решението на Комисията да укрепи законодателството на ЕС за пенсиите. Той обаче смята, че тук следва да се обърне внимание не само на аспектите, свързани с трансграничните дейности на пенсионните фондове и мобилността на работниците, но и на проблемите на надзора и контрола на органите за пенсионно осигуряване, административните разходи и информирането и защитата на потребителите.

3.8.2   Комитетът подкрепя предложението на Комисията за създаване на европейска система за проследяване на пенсиите чрез свързване на услугите на национално равнище в тази област. Това би било от реална полза за хората, работили в няколко държави членки.

3.8.3   В Бялата книга не е възприет правилен подход към подпомагането на икономически ефективното изплащане на професионални пенсии и оттук – на бъдещото им нарастване. По-конкретно, Комитетът не подкрепя заявената цел за преразглеждане на Директивата за ИППО с цел да се поддържат „еднакви условия с тези по Директива Платежоспособност II“. Подобни мерки не могат да бъдат обосновани с необходимостта от създаване на еднакви условия с осигуряваните от застраховки пенсионни фондове, тъй като те функционират по различен начин. В повечето случаи пенсионните фондове не развиват дейност на пазарите на дребно и/или са организации с нестопанска цел. Като цяло те се осигуряват от работодател или група работодатели в сектор, в който застрахователни пенсионни продукти могат да бъдат предоставяни и на частни лица. Пенсионните фондове имат колективен характер (като предмет на колективно споразумение). Комитетът обаче подкрепя ангажимента на Комисията за въвеждане на специално разработени мерки за гарантиране на активите на пенсионните фондове.

3.8.4   Наред с публичните пенсионни системи бяха разработени и допълнителни колективни системи. Тъй като осигуряват допълнителен доход на пенсионерите, те трябва да бъдат широко разпространени и да обхванат всички работници. Те обаче не трябва да бъдат алтернатива на изплащането на публични пенсии и тъй като се основават на колективни споразумения, със сигурност не трябва да ги поставят под въпрос. Всички работници в даден сектор или дружество следва да имат достъп до тези допълнителни схеми, които третират еднакво мъжете и жените. В допълнение, важно е социалните партньори да участват в прилагането и наблюдението на управлението на тези системи. Наред с допълнителните пенсионни системи, които обикновено функционират като инвестиционни фондове, социалните партньори би трябвало да работят и за намирането на решения, покриващи някои други рискове, които често намаляват бъдещите доходи от пенсии (като рискове през целия живот, в периоди на заболяване или дори на безработица или отсъствие от работа по семейни причини), за да се осигури адекватно равнище на бъдещите пенсии.

3.9   Разгръщане на инструменти на ЕС

3.9.1   Комитетът призовава Комисията да използва всички налични правни, финансови и координационни инструменти в подкрепа на усилията на държавите членки да осигурят адекватни и сигурни пенсионни системи. Освен това, за да се гарантира постигането на целите в тази област, е жизненоважно да се осигури участието на организациите на гражданското общество и социалните партньори на всички етапи от консултациите, изготвянето и прилагането на политиките за реформиране на пенсионните системи. В същото време, когато се предлага законодателство на ЕС, което не е пряко свързано с пенсионните системи, е важно да бъде включена оценка на неговото въздействие върху тях (особено върху тяхната стабилност и размера на бъдещите пенсии).

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 1-8.

1

(2)  ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 23-28.

2

(3)  МОТ: „Pension Reform in Central and Eastern Europe“ („Пенсионната реформа в Централна и Източна Европа“), 2011 г., стр. 16, ISBN 978-92-125640-3 (web pdf).

3

Пенсионната реформа в Централна и Източна Европа

(4)  Тази ситуация преобладава в някои от държавите членки, които разработиха допълнителни пенсионни схеми, финансирайки ги с част от публичните пенсионни фондове.

4

(5)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 1-8. ОВ C 161, 13.7.2007 г., стр. 1-8. ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 10-16.

5

(6)  ОВ C 84, 17.3.2011 г., стр. 38-44.

6

(7)  „Active ageing and solidarity between generations – a statistical portrait of the European Union 2012“ („Активен живот на възрастните хора и солидарност между поколенията – статистически портрет на Европейския съюз“), 2012 г., стр. 57.

7

Активен живот на възрастните хора и солидарност между поколенията – статистически портрет на Европейския съюз

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на разискването (член 54, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 3.6.1, буква б)

се изменя, както следва:

„(...) при ограничаването на достъпа до ранно пенсиониране следва да се отчете специфичното положение на някои категории работници, най-вече на онези, които работят при особено вредни или опасни условия;“

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 124 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 14 |

Гласове „за“

:

88

Гласове „против“

:

124

Гласове „въздържал се“

:

14

Параграф 3.7.1

се изменя, както следва:

„Комитетът счита, че държавите членки могат да за насърчаване на трудов живот на доброволни начала. Автоматичното повишаване на законоустановената пенсионна възраст въз основа на прогнозираното увеличение на продължителността на живота може да се окаже контрапродуктивно, и много по-възрастни работници, особено такива със здравословни проблеми, да изберат други стълбове на социалната сигурност6.“

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 80 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 135 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 10 |

Гласове „за“

:

80

Гласове „против“

:

135

Гласове „въздържал се“

:

10

Параграф 3.7.3

Параграф 3.7.3

се изменя, както следва:

„Комитетът препоръчва на държавите членки мерките за ограничаване на достъпа до ранно пенсиониране да бъдат прилагани, като се зачитат надлежно интересите на работниците, работили дълго време при вредни или опасни условия. За много работници от тези категории ограничаването на достъпа до ранно пенсиониране на практика може да означава да бъдат лишени от пенсионни права. Комисията признава, че продължителността на живота на работниците от тези групи е по-кратка, а здравословното им състояние е по-лошо в сравнение с другите работници. Тези разпоредби трябва да продължат да бъдат от компетентността на държавите членки в съответствие с техните национални практики и условия и въз основа на споразумения със социалните партньори.“

Резултат от гласуването

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 124 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 14 |

Гласове „за“

:

88

Гласове „против“

:

124

Гласове „въздържал се“

:

14

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/122 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/122

---

Становище на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ относно „Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма „Европа за гражданите“ за периода 2014—2020 г.“

COM(2011) 884 final — 2011/0436 (APP)

2012/C 299/22

Докладчик: г-н GOBIŅŠ

На 19 март 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Съвета за създаване на програма „Европа за гражданите“ за периода 2014-2020 г.“

COM(2011) 884 final — 2011/0436 (APP).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 140 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя категорично програмата „Европа за гражданите“ и нейните основни характеристики: насърчаването и подкрепата на активното участие на европейските граждани в политическия и обществения живот, взаимната солидарност и сътрудничество на основата на общите ценности и европейската идентичност. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя категорично програмата „Европа за гражданите“ и нейните основни характеристики: насърчаването и подкрепата на активното участие на европейските граждани в политическия и обществения живот, взаимната солидарност и сътрудничество на основата на общите ценности и европейската идентичност.

| 1.2 | Активното гражданство включва участието на гражданите, на групи от граждани и на организациите на гражданското общество, по-специално социалните партньори, в изготвянето на политиките (вертикален диалог между гражданското общество и публичните администрации), както и обединяването им в мрежи и сътрудничеството между тях (хоризонтален диалог). ЕИСК приветства факта, че в разглежданото предложение е предвидена подкрепа за тези два аспекта, въпреки че би следвало да се определят по-точно редът и условията за провеждане на хоризонталния диалог. |
| --- | --- |

1.2

Активното гражданство включва участието на гражданите, на групи от граждани и на организациите на гражданското общество, по-специално социалните партньори, в изготвянето на политиките (вертикален диалог между гражданското общество и публичните администрации), както и обединяването им в мрежи и сътрудничеството между тях (хоризонтален диалог). ЕИСК приветства факта, че в разглежданото предложение е предвидена подкрепа за тези два аспекта, въпреки че би следвало да се определят по-точно редът и условията за провеждане на хоризонталния диалог.

| 1.3 | Като цяло ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия, но призовава за по-голямо участие на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет, на Комитета на регионите и на партньорите от структурирания диалог в изготвянето, контрола и оценяването на програмата. Настоящото становище съдържа конкретни препоръки и изменения, които ще дадат възможност за подобряване на програмата така, че тя да се доближи още повече до гражданите и да се адаптира към техните нужди. |
| --- | --- |

1.3

Като цяло ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия, но призовава за по-голямо участие на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет, на Комитета на регионите и на партньорите от структурирания диалог в изготвянето, контрола и оценяването на програмата. Настоящото становище съдържа конкретни препоръки и изменения, които ще дадат възможност за подобряване на програмата така, че тя да се доближи още повече до гражданите и да се адаптира към техните нужди.

| 1.4 | Както признава и Европейската комисия, понастоящем институциите на Европейския съюз изпитват сериозни проблеми, свързани с легитимността. Слабата степен на доверие на гражданите, апатията и липсата на участие в процеса на вземане на решения подкопават из основи европейския идеал и оказват отрицателно въздействие върху качеството на решенията и дългосрочното развитие на Съюза (1). Тази ситуация засяга публичната администрация на всички равнища: местно, национално, транснационално и европейско. Предложеното финансово обезпечаване на програмата е недостатъчно за извършване на необходимите дейности, поради което следва да се положат всички усилия за увеличаване на това финансиране. |
| --- | --- |

1.4

Както признава и Европейската комисия, понастоящем институциите на Европейския съюз изпитват сериозни проблеми, свързани с легитимността. Слабата степен на доверие на гражданите, апатията и липсата на участие в процеса на вземане на решения подкопават из основи европейския идеал и оказват отрицателно въздействие върху качеството на решенията и дългосрочното развитие на Съюза (1). Тази ситуация засяга публичната администрация на всички равнища: местно, национално, транснационално и европейско. Предложеното финансово обезпечаване на програмата е недостатъчно за извършване на необходимите дейности, поради което следва да се положат всички усилия за увеличаване на това финансиране.

| 1.5 | Програмата „Европа за гражданите“ трябва да бъде съобразена с демократичните стандарти, залегнали в Договора от Лисабон, и да поощрява тяхното внедряване в Европа, по-специално що се отнася до механизмите за участие и прозрачност, упоменати в членове 10 и 11 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Въпреки това програмата ще може да стане напълно оперативна само ако институциите на ЕС изпълнят своите задължения във връзка с прилагането на цитираните по-горе членове, по-специално като изготвят зелени книги. Също така програмата не може по никакъв начин да замени ангажиментите, поети от различните генерални дирекции на Европейската комисия по отношение на техните собствени ресурси, нито да им помага да подкрепят в по-голяма степен отколкото досега участието на гражданите, диалога и партньорствата с гражданско участие в техните области на компетентност. |
| --- | --- |

1.5

Програмата „Европа за гражданите“ трябва да бъде съобразена с демократичните стандарти, залегнали в Договора от Лисабон, и да поощрява тяхното внедряване в Европа, по-специално що се отнася до механизмите за участие и прозрачност, упоменати в членове 10 и 11 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Въпреки това програмата ще може да стане напълно оперативна само ако институциите на ЕС изпълнят своите задължения във връзка с прилагането на цитираните по-горе членове, по-специално като изготвят зелени книги. Също така програмата не може по никакъв начин да замени ангажиментите, поети от различните генерални дирекции на Европейската комисия по отношение на техните собствени ресурси, нито да им помага да подкрепят в по-голяма степен отколкото досега участието на гражданите, диалога и партньорствата с гражданско участие в техните области на компетентност.

| 1.6 | ЕИСК се запозна също със страховете, изразени от множество организации на гражданското общество, които се опасяват, че годишните работни програми биха могли да ограничат прекомерно мястото на дългосрочните теми на програмата и дори да ги засенчат напълно или да премахнат възможността гражданите да определят сами своите приоритети. Комитетът споделя тези безпокойства. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК се запозна също със страховете, изразени от множество организации на гражданското общество, които се опасяват, че годишните работни програми биха могли да ограничат прекомерно мястото на дългосрочните теми на програмата и дори да ги засенчат напълно или да премахнат възможността гражданите да определят сами своите приоритети. Комитетът споделя тези безпокойства.

| 1.7 | Измерението, свързано с историческата памет, трябва да насърчава общата идентичност и ценностите. ЕИСК приветства предложеното разширяване на програмата така, че тя да включва възпоменание на жертвите на нацисткия режим и на тоталитарния комунизъм, включително след 1953 г., както и важната роля на обществото за обединяването на Европа, която дълго време беше разделена. |
| --- | --- |

1.7

Измерението, свързано с историческата памет, трябва да насърчава общата идентичност и ценностите. ЕИСК приветства предложеното разширяване на програмата така, че тя да включва възпоменание на жертвите на нацисткия режим и на тоталитарния комунизъм, включително след 1953 г., както и важната роля на обществото за обединяването на Европа, която дълго време беше разделена.

| 1.8 | ЕИСК подчертава необходимостта от подкрепа за устойчиво, осезаемо и максимално структурирано гражданско участие на всички равнища и на всички етапи от процеса на вземане на решения.
  С оглед на това ЕИСК, в допълнение към упоменатите по-горе препоръки, формулира и следните предложения:






  — | следва да се даде приоритет на субсидиите в подкрепа на структурните промени, участието и използването на институционалната памет и да се следи за това да няма прекъсвания в програмата между настоящия бюджетен период и следващия. При необходимост ще трябва да се определи преходен период, за да се гарантира постигането на целите през този интервал от време; |
| --- | --- | --- |

1.8

ЕИСК подчертава необходимостта от подкрепа за устойчиво, осезаемо и максимално структурирано гражданско участие на всички равнища и на всички етапи от процеса на вземане на решения.

С оглед на това ЕИСК, в допълнение към упоменатите по-горе препоръки, формулира и следните предложения:

—

следва да се даде приоритет на субсидиите в подкрепа на структурните промени, участието и използването на институционалната памет и да се следи за това да няма прекъсвания в програмата между настоящия бюджетен период и следващия. При необходимост ще трябва да се определи преходен период, за да се гарантира постигането на целите през този интервал от време;

| — | основните критерии за избор, използвани в програмата, трябва да се основават върху европейското измерение и гражданското участие във въпросите, които имат отношение към Европейския съюз, а не върху прилагането на европейско равнище. Следва да се предвиди и възможност за субсидия за участие в процеса на вземане на решения в ЕС на национално равнище; |
| --- | --- |

—

основните критерии за избор, използвани в програмата, трябва да се основават върху европейското измерение и гражданското участие във въпросите, които имат отношение към Европейския съюз, а не върху прилагането на европейско равнище. Следва да се предвиди и възможност за субсидия за участие в процеса на вземане на решения в ЕС на национално равнище;

| — | в групата, осъществяваща ръководство на програмата, следва да се включат представители на ЕИСК, на Комитета на регионите и на партньорите от структурирания диалог и следва да се опрости управлението на проектите, по-специално системата за оценяване, като се запазва необходимият контрол; |
| --- | --- |

—

в групата, осъществяваща ръководство на програмата, следва да се включат представители на ЕИСК, на Комитета на регионите и на партньорите от структурирания диалог и следва да се опрости управлението на проектите, по-специално системата за оценяване, като се запазва необходимият контрол;

| — | доброволната дейност следва да се признае като форма на съфинансиране. Освен това трябва да се предвиди специална подкрепа и отделна категория за проекти с по-малък мащаб за държавите членки, в които положението в областите, свързани с целта на програмата, е особено неблагоприятно по отношение на активността на гражданското общество, или в които участието е слабо; |
| --- | --- |

—

доброволната дейност следва да се признае като форма на съфинансиране. Освен това трябва да се предвиди специална подкрепа и отделна категория за проекти с по-малък мащаб за държавите членки, в които положението в областите, свързани с целта на програмата, е особено неблагоприятно по отношение на активността на гражданското общество, или в които участието е слабо;

| — | в случаите, в които предлагащият проекта кандидат е публична администрация, агенция или всяка друга институция, която се финансира предимно от данъци, вноски или по друг подобен начин, следва да се предвиди задължително партньорство с най-малко една организация на гражданското общество. Следва да се насърчава по-специално сътрудничеството Изток-Запад, както при побратимяването на градовете, така и в други проекти. |
| --- | --- |

—

в случаите, в които предлагащият проекта кандидат е публична администрация, агенция или всяка друга институция, която се финансира предимно от данъци, вноски или по друг подобен начин, следва да се предвиди задължително партньорство с най-малко една организация на гражданското общество. Следва да се насърчава по-специално сътрудничеството Изток-Запад, както при побратимяването на градовете, така и в други проекти.

2.   Общи бележки – съдържание на програмата

| 2.1 | Програмата „Европа за гражданите“ трябва да допринася за прилагането по места на демократичните стандарти, залегнали в Договора от Лисабон, по-специално в членове 10 и 11 от ДЕС. Европейската гражданска инициатива е само една от предвидените в договора възможности за участие, в скоро време трябва да се разкрият и други такива. И тази програма ще даде резултати, ако ЕС отговори по-добре на политическите изисквания, изложени подробно в други становища на ЕИСК, по-специално на необходимостта от изготвяне на зелени книги относно гражданското участие. |
| --- | --- |

2.1

Програмата „Европа за гражданите“ трябва да допринася за прилагането по места на демократичните стандарти, залегнали в Договора от Лисабон, по-специално в членове 10 и 11 от ДЕС. Европейската гражданска инициатива е само една от предвидените в договора възможности за участие, в скоро време трябва да се разкрият и други такива. И тази програма ще даде резултати, ако ЕС отговори по-добре на политическите изисквания, изложени подробно в други становища на ЕИСК, по-специално на необходимостта от изготвяне на зелени книги относно гражданското участие.

| 2.2 | Понастоящем единствената изрично цитирана правна основа на предложението е член 352 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2). ЕИСК призовава да се уточни в кои членове от основните текстове са посочени целите, които програмата трябва да постигне. Следва да се обърне по-специално внимание на членове 10 и 11 от ДЕС, както и на член 15 от ДФЕС (3). Освен това в обяснителния меморандум се споменава член 39 от Хартата на основните права, в който се предвижда правото на хората да гласуват и да бъдат избирани в изборите за Европейски парламент, но не се посочват другите членове от тази харта, имащи отношение към въпроса, като член 11 (свобода на изразяване и на информация), член 12 (свобода на събранията и сдруженията), член 41 (право на добро управление) и членове 20-26, които предвиждат равенство на правата на хората и на различните социални групи и защита на тези права (4). Следва обаче да се уточни, че тази програма не може да бъде нито единственият, нито основният инструмент за постигане на посочените по-горе цели. |
| --- | --- |

2.2

Понастоящем единствената изрично цитирана правна основа на предложението е член 352 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2). ЕИСК призовава да се уточни в кои членове от основните текстове са посочени целите, които програмата трябва да постигне. Следва да се обърне по-специално внимание на членове 10 и 11 от ДЕС, както и на член 15 от ДФЕС (3). Освен това в обяснителния меморандум се споменава член 39 от Хартата на основните права, в който се предвижда правото на хората да гласуват и да бъдат избирани в изборите за Европейски парламент, но не се посочват другите членове от тази харта, имащи отношение към въпроса, като член 11 (свобода на изразяване и на информация), член 12 (свобода на събранията и сдруженията), член 41 (право на добро управление) и членове 20-26, които предвиждат равенство на правата на хората и на различните социални групи и защита на тези права (4). Следва обаче да се уточни, че тази програма не може да бъде нито единственият, нито основният инструмент за постигане на посочените по-горе цели.

| 2.3 | ЕИСК подчертава, че участието и активното гражданство са универсална и неделима ценност и че всички равнища на публичната администрация (местно, национално и европейско) са свързани помежду си. Много решения, отнасящи се за Европейския съюз, дават отражение на местно и национално равнище. Това са равнищата, които насърчават решенията на ЕС и допринасят за тяхното изготвяне. Програмата трябва да отразява тази реалност и следва да се намерят необходимите за целта средства, като същевременно се запази приоритетното значение на европейското измерение независимо от това на какво равнище оперира вносителят на проекта (национално или европейско). Трябва да има възможност и за осъществяване на такива дейности без транснационални партньори. Желателно е също посредством увеличаване на финансирането да се подкрепят вносителите на проекти за участие в процеса на вземане на решения в ЕС, които оперират на местно равнище. |
| --- | --- |

2.3

ЕИСК подчертава, че участието и активното гражданство са универсална и неделима ценност и че всички равнища на публичната администрация (местно, национално и европейско) са свързани помежду си. Много решения, отнасящи се за Европейския съюз, дават отражение на местно и национално равнище. Това са равнищата, които насърчават решенията на ЕС и допринасят за тяхното изготвяне. Програмата трябва да отразява тази реалност и следва да се намерят необходимите за целта средства, като същевременно се запази приоритетното значение на европейското измерение независимо от това на какво равнище оперира вносителят на проекта (национално или европейско). Трябва да има възможност и за осъществяване на такива дейности без транснационални партньори. Желателно е също посредством увеличаване на финансирането да се подкрепят вносителите на проекти за участие в процеса на вземане на решения в ЕС, които оперират на местно равнище.

| 2.4 | Комитетът отбелязва, че по време на криза дейностите на организациите на гражданското общество придобиват особено значение и че често пъти кризата, както и липсата на свободни средства, дава много сериозно отражение върху тях. Поради това дългосрочните административни субсидии заемат особено важно място в програмата, също както подкрепата за структурирания диалог и за организациите, изпълняващи „надзорни“ функции, и участието във вземането на решения по актуални европейски въпроси. Програмата трябва да подкрепя по-специално действията, придобитите знания и резултатите от европейските години 2011-2013 г., както и препоръките на гражданското общество, по-специално тези на социалните партньори. |
| --- | --- |

2.4

Комитетът отбелязва, че по време на криза дейностите на организациите на гражданското общество придобиват особено значение и че често пъти кризата, както и липсата на свободни средства, дава много сериозно отражение върху тях. Поради това дългосрочните административни субсидии заемат особено важно място в програмата, също както подкрепата за структурирания диалог и за организациите, изпълняващи „надзорни“ функции, и участието във вземането на решения по актуални европейски въпроси. Програмата трябва да подкрепя по-специално действията, придобитите знания и резултатите от европейските години 2011-2013 г., както и препоръките на гражданското общество, по-специално тези на социалните партньори.

| 2.5 | Активното гражданство и гражданското участие са логично свързани с дейности, насърчаващи обмена на информация и идеи, а също и дискусията относно общата идентичност, ценностите и историята. ЕИСК приветства предложеното разширяване на програмата, обхващащо измерението, свързано с историческата памет, така че тя да включва възпоменание на жертвите на нацисткия режим и на тоталитарния комунизъм, включително след 1953 г. Следва да се подкрепи също обществена дискусия, която да насърчава в бъдеще по-пълно опознаване и изучаване на историята на Европа, като се подчертава значението на обществото за новото обединяване на Европа, която дълго време беше разделена. Следва да се обърне особено внимание на историческото съзнание на младите хора, което е в основата на общото бъдеще, свобода и благоденствие на ЕС. |
| --- | --- |

2.5

Активното гражданство и гражданското участие са логично свързани с дейности, насърчаващи обмена на информация и идеи, а също и дискусията относно общата идентичност, ценностите и историята. ЕИСК приветства предложеното разширяване на програмата, обхващащо измерението, свързано с историческата памет, така че тя да включва възпоменание на жертвите на нацисткия режим и на тоталитарния комунизъм, включително след 1953 г. Следва да се подкрепи също обществена дискусия, която да насърчава в бъдеще по-пълно опознаване и изучаване на историята на Европа, като се подчертава значението на обществото за новото обединяване на Европа, която дълго време беше разделена. Следва да се обърне особено внимание на историческото съзнание на младите хора, което е в основата на общото бъдеще, свобода и благоденствие на ЕС.

| 2.6 | ЕИСК подчертава, че към проектите и дейностите, извършвани в рамките на програмата „Европа за гражданите“, по-специално побратимяването на градовете, трябва да се привличат по-активно не само длъжностните лица и другите служители на институциите, но и гражданите. В случаите, в които предлагащият проекта кандидат е публична администрация, агенция или всяка друга институция, която се финансира предимно от данъци, вноски или по друг подобен начин, следва да се изисква задължително партньорство с най-малко една организация на гражданското общество. Следва да се предвиди специална подкрепа за развитието на нови партньорства, по-специално партньорството Изток-Запад. |
| --- | --- |

2.6

ЕИСК подчертава, че към проектите и дейностите, извършвани в рамките на програмата „Европа за гражданите“, по-специално побратимяването на градовете, трябва да се привличат по-активно не само длъжностните лица и другите служители на институциите, но и гражданите. В случаите, в които предлагащият проекта кандидат е публична администрация, агенция или всяка друга институция, която се финансира предимно от данъци, вноски или по друг подобен начин, следва да се изисква задължително партньорство с най-малко една организация на гражданското общество. Следва да се предвиди специална подкрепа за развитието на нови партньорства, по-специално партньорството Изток-Запад.

3.   Специфични бележки

Координиране на „Европа за гражданите“ с други програми

| 3.1 | ЕИСК приветства измененията по отношение на първоначалното предложение, които предвиждат подобрено сътрудничество и координация между „Европа за гражданите“ и други програми, свързани по-специално със съседството. По силата на член 11 от предложението и с оглед постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, е необходима и по-добра координация с Interreg и програмите за медиите и младежта. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК приветства измененията по отношение на първоначалното предложение, които предвиждат подобрено сътрудничество и координация между „Европа за гражданите“ и други програми, свързани по-специално със съседството. По силата на член 11 от предложението и с оглед постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, е необходима и по-добра координация с Interreg и програмите за медиите и младежта.

| 3.2 | ЕИСК призовава да се пристъпи незабавно към координираното предоставяне на информация относно „Европа за гражданите“ и други програми на ЕС, за да може всеки гражданин да получава от едно място знания за всички възможности, с които разполага. Според една обществена консултация (5), проведена от Комисията, невинаги е налице ясна представа за това кои дейности се ползват основно с подкрепа, нито за това коя програма е целесъобразно да се използва. Следва да се обърне особено внимание на младежта. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК призовава да се пристъпи незабавно към координираното предоставяне на информация относно „Европа за гражданите“ и други програми на ЕС, за да може всеки гражданин да получава от едно място знания за всички възможности, с които разполага. Според една обществена консултация (5), проведена от Комисията, невинаги е налице ясна представа за това кои дейности се ползват основно с подкрепа, нито за това коя програма е целесъобразно да се използва. Следва да се обърне особено внимание на младежта.

| 3.3 | Както вече посочи в предходно становище, Комитетът отправя искане за съществено подобряване на координацията, например посредством създаването на постоянно междуинституционално звено за въпросите, свързани са активното гражданство и участието, включващо представители на различни генерални дирекции на Европейската комисия и на другите институции на ЕС (6). |
| --- | --- |

3.3

Както вече посочи в предходно становище, Комитетът отправя искане за съществено подобряване на координацията, например посредством създаването на постоянно междуинституционално звено за въпросите, свързани са активното гражданство и участието, включващо представители на различни генерални дирекции на Европейската комисия и на другите институции на ЕС (6).

Финансови аспекти

| 3.4 | Финансирането на програмата е абсолютно недостатъчно. Въпреки че си дава сметка, че в условията на настоящата криза увеличаването на бюджета на програмата „Европа за гражданите“ представлява финансово и политическо предизвикателство, ЕИСК подчертава първостепенното значение на тази програма и отбелязва, че по принцип дотациите за нея следва да се увеличат многократно, тъй като към настоящия момент те са недостатъчни за постигането на осезаеми резултати на европейско равнище (7) и носят разочарование дори на потенциалните автори на проекти. Настоящият размер на заделените средства може да породи въпроси, свързани със значението, което се отдава на участието на обществото в процеса на вземане на решения, и със способността на вземащите решения да изпълняват своите ангажименти по отношение на прилагането на Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

3.4

Финансирането на програмата е абсолютно недостатъчно. Въпреки че си дава сметка, че в условията на настоящата криза увеличаването на бюджета на програмата „Европа за гражданите“ представлява финансово и политическо предизвикателство, ЕИСК подчертава първостепенното значение на тази програма и отбелязва, че по принцип дотациите за нея следва да се увеличат многократно, тъй като към настоящия момент те са недостатъчни за постигането на осезаеми резултати на европейско равнище (7) и носят разочарование дори на потенциалните автори на проекти. Настоящият размер на заделените средства може да породи въпроси, свързани със значението, което се отдава на участието на обществото в процеса на вземане на решения, и със способността на вземащите решения да изпълняват своите ангажименти по отношение на прилагането на Договора от Лисабон.

| 3.5 | Комитетът призовава да се помисли по какъв начин могат да се отпуснат допълнителни средства за програмата „Европа за гражданите“, най-вече като се използват средствата, неизползвани през програмния период в рамките на други програми. |
| --- | --- |

3.5

Комитетът призовава да се помисли по какъв начин могат да се отпуснат допълнителни средства за програмата „Европа за гражданите“, най-вече като се използват средствата, неизползвани през програмния период в рамките на други програми.

| 3.6 | За да се гарантира широко и приобщаващо участие в програмата и да не се дискриминират малките организации или организациите, разполагащи със скромни финансови средства, а също и с цел подобряване на ефективността и видимото присъствие на горепосочената програма в Европа, ЕИСК призовава да се подкрепят и малките проекти с европейско измерение. Що се отнася до настоящата програма, следва по-специално да се намалят минималният праг на бюджетите и размерът на съфинансиране на проектите на гражданското общество, да се увеличи предварителното финансиране, да се премахне задължението за сътрудничество с чуждестранен партньор, както и да се намалят административните тежести, като се запазва контролът там, където е необходим. През следващия период от програма на гражданските организации и на организациите на гражданското общество следва да се гарантира възможност за внасяне на искания за малки субсидии, за да не им се налага повече да инвестират самостоятелно десетки хиляди евро под формата на съфинансиране. Предвиденият понастоящем среден размер на средствата за проект, възлизащ на 80 000 евро, буди безпокойство. При планирането на програмата следва да се оценяват внимателно и да се елиминират и други аспекти, които могат да доведат до това разпоредбите на програмата да дискриминират някои вносители на проекти или целеви групи. |
| --- | --- |

3.6

За да се гарантира широко и приобщаващо участие в програмата и да не се дискриминират малките организации или организациите, разполагащи със скромни финансови средства, а също и с цел подобряване на ефективността и видимото присъствие на горепосочената програма в Европа, ЕИСК призовава да се подкрепят и малките проекти с европейско измерение. Що се отнася до настоящата програма, следва по-специално да се намалят минималният праг на бюджетите и размерът на съфинансиране на проектите на гражданското общество, да се увеличи предварителното финансиране, да се премахне задължението за сътрудничество с чуждестранен партньор, както и да се намалят административните тежести, като се запазва контролът там, където е необходим. През следващия период от програма на гражданските организации и на организациите на гражданското общество следва да се гарантира възможност за внасяне на искания за малки субсидии, за да не им се налага повече да инвестират самостоятелно десетки хиляди евро под формата на съфинансиране. Предвиденият понастоящем среден размер на средствата за проект, възлизащ на 80 000 евро, буди безпокойство. При планирането на програмата следва да се оценяват внимателно и да се елиминират и други аспекти, които могат да доведат до това разпоредбите на програмата да дискриминират някои вносители на проекти или целеви групи.

| 3.7 | ЕИСК приканва Европейската комисия да обмисли по какъв начин може да се окаже специфична подкрепа или как може да се обособи отделна категория за проектите с по-малък мащаб в държавите членки, в които положението в областите, свързани с целта на програмата, е особено неблагоприятно по отношение на активността на гражданското общество, или в които участието е слабо. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК приканва Европейската комисия да обмисли по какъв начин може да се окаже специфична подкрепа или как може да се обособи отделна категория за проектите с по-малък мащаб в държавите членки, в които положението в областите, свързани с целта на програмата, е особено неблагоприятно по отношение на активността на гражданското общество, или в които участието е слабо.

| 3.8 | През новия програмен период трябва да се намери начин за отчитане на доброволния труд под формата на предоставено съфинансиране (8). |
| --- | --- |

3.8

През новия програмен период трябва да се намери начин за отчитане на доброволния труд под формата на предоставено съфинансиране (8).

| 3.9 | Утвърждаването на гражданските дейности и ценности сред младото поколение европейци представлява предизвикателство и задължение от решаващо значение за бъдещето на ЕС. Наред с другото, ЕИСК приканва Европейската комисия да проучи възможността за по-голямо включване на младежки проекти, които не се осъществяват в рамките на програмата „Еразъм за всички“, по-специално на проектите, свързани с младежката инициатива. Проектите, насочени към насърчаване на социалната отговорност на предприятията, също биха могли да бъдат нов тематичен елемент. |
| --- | --- |

3.9

Утвърждаването на гражданските дейности и ценности сред младото поколение европейци представлява предизвикателство и задължение от решаващо значение за бъдещето на ЕС. Наред с другото, ЕИСК приканва Европейската комисия да проучи възможността за по-голямо включване на младежки проекти, които не се осъществяват в рамките на програмата „Еразъм за всички“, по-специално на проектите, свързани с младежката инициатива. Проектите, насочени към насърчаване на социалната отговорност на предприятията, също биха могли да бъдат нов тематичен елемент.

Управление и администриране на програмата

| 3.10 | Желателно е децентрализирано администриране на програмата, по-специално по отношение на малките проекти, упоменати в параграф 3.6. Понастоящем Комисията вече е поела ангажимента да приобщава в максимална степен представителствата на Комисията в държавите членки към популяризирането на програмата (9), но следва да се разгледат възможностите за по-добро използване на представителствата или на други структури на национално равнище, включително и с оглед управлението на различните аспекти на програмата. Информирането на обществеността и администрирането на програмата са допълващи се дейности. Друго решение би било да се предвиди възможност за прилагане на множество малки проекти, като се използват глобални субсидии. |
| --- | --- |

3.10

Желателно е децентрализирано администриране на програмата, по-специално по отношение на малките проекти, упоменати в параграф 3.6. Понастоящем Комисията вече е поела ангажимента да приобщава в максимална степен представителствата на Комисията в държавите членки към популяризирането на програмата (9), но следва да се разгледат възможностите за по-добро използване на представителствата или на други структури на национално равнище, включително и с оглед управлението на различните аспекти на програмата. Информирането на обществеността и администрирането на програмата са допълващи се дейности. Друго решение би било да се предвиди възможност за прилагане на множество малки проекти, като се използват глобални субсидии.

| 3.11 | Администрирането на програмата трябва да бъде напълно открито и прозрачно. ЕИСК приветства консултациите, които Европейската комисията вече провежда в рамките на програмата. Въпреки това предвид особения характер на програмата следва да се въведе възможност за включване на представители на Комитета на регионите, на ЕИСК и на партньорите от структурирания диалог в работата на управляващия орган на програмата, като им се даде статут на експерти, на пълноправни членове, на наблюдатели, на активни наблюдатели или друг подобен статут, или като се създаде официална или неофициална междуинституционална работна група, която да се занимава с изготвянето на годишната програма. Подобни разпоредби биха дали възможност за ефективно прилагане на идеята за партньорство и ефикасен обмен на информация още на ранен етап от процеса на вземане на решения. Освен това следва тези представители да бъдат включвани активно на всички етапи от оценяването на програмата и нейното последващо развитие (10). |
| --- | --- |

3.11

Администрирането на програмата трябва да бъде напълно открито и прозрачно. ЕИСК приветства консултациите, които Европейската комисията вече провежда в рамките на програмата. Въпреки това предвид особения характер на програмата следва да се въведе възможност за включване на представители на Комитета на регионите, на ЕИСК и на партньорите от структурирания диалог в работата на управляващия орган на програмата, като им се даде статут на експерти, на пълноправни членове, на наблюдатели, на активни наблюдатели или друг подобен статут, или като се създаде официална или неофициална междуинституционална работна група, която да се занимава с изготвянето на годишната програма. Подобни разпоредби биха дали възможност за ефективно прилагане на идеята за партньорство и ефикасен обмен на информация още на ранен етап от процеса на вземане на решения. Освен това следва тези представители да бъдат включвани активно на всички етапи от оценяването на програмата и нейното последващо развитие (10).

| 3.12 | Следва да се отстранят посочените от гражданското общество рискове, свързани с годишните приоритети на работната програма, краткосрочните дейности или еднократните инициативи, които не могат нито да засенчат, нито да ограничат едностранно основните цели на програмата. На гражданското общество следва да се предостави възможност само да избира за своите проекти значимите теми, които съответстват на неговите цели. |
| --- | --- |

3.12

Следва да се отстранят посочените от гражданското общество рискове, свързани с годишните приоритети на работната програма, краткосрочните дейности или еднократните инициативи, които не могат нито да засенчат, нито да ограничат едностранно основните цели на програмата. На гражданското общество следва да се предостави възможност само да избира за своите проекти значимите теми, които съответстват на неговите цели.

| 3.13 | ЕИСК настоява за въвеждане на система за оценяване на проектите, състояща се от два етапа. Броят на молбите, получили отказ поради недостатъчно финансиране, е впечатляващ. Понастоящем само един проект от двадесет получава подкрепа по линията на някой от аспектите на програмата. Програмата не бива да води до пилеене на ресурси в организациите, кандидатстващи за помощ. Това би било в тяхна вреда и би противоречило на основните цели на програмата. Освен това би следвало да се въведат повече срокове за представянето на проектите. |
| --- | --- |

3.13

ЕИСК настоява за въвеждане на система за оценяване на проектите, състояща се от два етапа. Броят на молбите, получили отказ поради недостатъчно финансиране, е впечатляващ. Понастоящем само един проект от двадесет получава подкрепа по линията на някой от аспектите на програмата. Програмата не бива да води до пилеене на ресурси в организациите, кандидатстващи за помощ. Това би било в тяхна вреда и би противоречило на основните цели на програмата. Освен това би следвало да се въведат повече срокове за представянето на проектите.

| 3.14 | Що се отнася до планирането на свързаните с програмата административни разходи, които изглеждат прекомерни, тъй като достигат близо 11 % от бюджета, предвиден за цялата програма, ЕИСК призовава да се отчитат анализът на съотношението разходи-ползи (11) и предложените в настоящото становище решения за намаляване на тези разходи, по-специално посредством глобални субсидии, система на оценяване, състояща се от два етапа, и др. |
| --- | --- |

3.14

Що се отнася до планирането на свързаните с програмата административни разходи, които изглеждат прекомерни, тъй като достигат близо 11 % от бюджета, предвиден за цялата програма, ЕИСК призовава да се отчитат анализът на съотношението разходи-ползи (11) и предложените в настоящото становище решения за намаляване на тези разходи, по-специално посредством глобални субсидии, система на оценяване, състояща се от два етапа, и др.

| 3.15 | ЕИСК препоръчва незабавно да бъдат определени лица за контакт по програмата „Европа за гражданите“ в държавите членки там, където все още липсват такива, и тяхната дейност да стане по-активна и по-видима. |
| --- | --- |

3.15

ЕИСК препоръчва незабавно да бъдат определени лица за контакт по програмата „Европа за гражданите“ в държавите членки там, където все още липсват такива, и тяхната дейност да стане по-активна и по-видима.

Ефективност, устойчивост и рентабилност с оглед на използваните средства

| 3.16 | Както признават Европейската комисия и запитаните от нея изключително многобройни представители на гражданското общество (12), в бъдеще програмата следва да се свързва много по-тясно с конкретния процес на вземане на решения и с европейския политически график. ЕИСК оценява положително факта, че един от предвидените в новата програма критерии е броят и качеството на политическите инициативи, възникнали в резултат от подкрепените от програмата дейности. Следователно програмата би могла да поощри прилагането на член 11 от ДЕС. Също така ЕИСК приветства искането на Комисията за обмен на добри практики и събиране на идеи за участие на обществото (13). |
| --- | --- |

3.16

Както признават Европейската комисия и запитаните от нея изключително многобройни представители на гражданското общество (12), в бъдеще програмата следва да се свързва много по-тясно с конкретния процес на вземане на решения и с европейския политически график. ЕИСК оценява положително факта, че един от предвидените в новата програма критерии е броят и качеството на политическите инициативи, възникнали в резултат от подкрепените от програмата дейности. Следователно програмата би могла да поощри прилагането на член 11 от ДЕС. Също така ЕИСК приветства искането на Комисията за обмен на добри практики и събиране на идеи за участие на обществото (13).

| 3.17 | Всички подкрепяни от програмата дейности би трябвало да дават резултати с конкретно приложение на практика, които да бъдат неизменни, трайни и с максимална видимост. Тези резултати трябва да се постигат и посредством организирането на дискусии, кратки събрания на граждани и развиване на взаимните контакти. Част от дейностите на председателството, например, биха могли да се обсъждат на дискусионни форуми с участието на гражданското общество и институциите на ЕС. |
| --- | --- |

3.17

Всички подкрепяни от програмата дейности би трябвало да дават резултати с конкретно приложение на практика, които да бъдат неизменни, трайни и с максимална видимост. Тези резултати трябва да се постигат и посредством организирането на дискусии, кратки събрания на граждани и развиване на взаимните контакти. Част от дейностите на председателството, например, биха могли да се обсъждат на дискусионни форуми с участието на гражданското общество и институциите на ЕС.

| 3.18 | ЕИСК препоръчва да се подобри достъпа до субсидиите за функциониране, като се обръща по-специално внимание на европейското равнище, но също така и на националното, тъй като именно те позволяват на една организация да развие своята обща компетентност, да укрепи своя капацитет за участие в изготвянето на политики и да реагира бързо на новите предизвикателства (14). Вместо това, в много случаи субсидиите за проекти са насочени към конкретни инициативи и с такива субсидии често пъти е по-трудно да се осигури устойчивост, институционална памет и качество на дейността. Следва да се проверят средният размер на сумите, броят на проектите и другите показатели, предвидени в приложението към настоящото предложение. Тези фактори не могат да бъдат източник на финансова или административна дискриминация за по-малките организации, произтичащ от прилагането на високи прагове за съфинансиране или от други аспекти. Би било по-целесъобразно да не се определя минимален праг или да се въведе възможно най-ниският минимален праг спрямо обема на тези субсидии така, че да се увеличи броят на бенефициерите или периодът, през който се оказва подкрепа. |
| --- | --- |

3.18

ЕИСК препоръчва да се подобри достъпа до субсидиите за функциониране, като се обръща по-специално внимание на европейското равнище, но също така и на националното, тъй като именно те позволяват на една организация да развие своята обща компетентност, да укрепи своя капацитет за участие в изготвянето на политики и да реагира бързо на новите предизвикателства (14). Вместо това, в много случаи субсидиите за проекти са насочени към конкретни инициативи и с такива субсидии често пъти е по-трудно да се осигури устойчивост, институционална памет и качество на дейността. Следва да се проверят средният размер на сумите, броят на проектите и другите показатели, предвидени в приложението към настоящото предложение. Тези фактори не могат да бъдат източник на финансова или административна дискриминация за по-малките организации, произтичащ от прилагането на високи прагове за съфинансиране или от други аспекти. Би било по-целесъобразно да не се определя минимален праг или да се въведе възможно най-ниският минимален праг спрямо обема на тези субсидии така, че да се увеличи броят на бенефициерите или периодът, през който се оказва подкрепа.

| 3.19 | В случай че партньорите се ползват с доверие, е подходящо широкото използване на дългосрочни структурни помощи. Също така е желателно да се увеличи максималната продължителност на проектите, когато това се налага поради тяхното естество. |
| --- | --- |

3.19

В случай че партньорите се ползват с доверие, е подходящо широкото използване на дългосрочни структурни помощи. Също така е желателно да се увеличи максималната продължителност на проектите, когато това се налага поради тяхното естество.

4.   Допълнителни препоръки относно предложенията, представени от Европейската комисия

Тези изменения изразяват гледната точка на ЕИСК по някои основни аспекти от програмата. За да се отчетат съображенията, изложени в първия раздел, и да се гарантира вътрешната свързаност на текста, може би ще бъде необходимо да се направят други промени в съдържанието на обяснителния меморандум и в приложението към предложението.

| 4.1 | ЕИСК препоръчва в четвъртото съображение в преамбюла да се допълни или премахне текстът „Европейската гражданска инициатива предоставя уникална възможност на гражданите да участват пряко в насочването на развитието на законодателството на ЕС“, тъй като той може да породи съмнения относно прилагането на други разпоредби на Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК препоръчва в четвъртото съображение в преамбюла да се допълни или премахне текстът „Европейската гражданска инициатива предоставя уникална възможност на гражданите да участват пряко в насочването на развитието на законодателството на ЕС“, тъй като той може да породи съмнения относно прилагането на други разпоредби на Договора от Лисабон.

| 4.2 | ЕИСК препоръчва в четвъртото съображение в преамбюла изразът „на транснационално равнище и на равнището на Съюза“ да се замени с „на равнището на Съюза и на транснационално равнище, както и при зачитане на европейското измерение на национално равнище“ в съответствие с параграфи 2.3 и 3.6 от настоящото становище. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК препоръчва в четвъртото съображение в преамбюла изразът „на транснационално равнище и на равнището на Съюза“ да се замени с „на равнището на Съюза и на транснационално равнище, както и при зачитане на европейското измерение на национално равнище“ в съответствие с параграфи 2.3 и 3.6 от настоящото становище.

| 4.3 | ЕИСК призовава в десетото съображение в преамбюла изразът „транснационални проекти и дейности“ да се замени с „проекти и дейности по програмата“, в съответствие с параграфи 2.3 и 3.6 от настоящото становище. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК призовава в десетото съображение в преамбюла изразът „транснационални проекти и дейности“ да се замени с „проекти и дейности по програмата“, в съответствие с параграфи 2.3 и 3.6 от настоящото становище.

| 4.4 | ЕИСК предлага четиринадесетото съображение в преамбюла да се допълни, както следва: „в сътрудничество с Комисията, държавите членки, Комитета на регионите, Европейския икономически и социален комитет, партньорите от структурирания диалог и отделните представители на европейското гражданско общество“. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК предлага четиринадесетото съображение в преамбюла да се допълни, както следва: „в сътрудничество с Комисията, държавите членки, Комитета на регионите, Европейския икономически и социален комитет, партньорите от структурирания диалог и отделните представители на европейското гражданско общество“.

| 4.5 | ЕИСК предлага в шестнадесетото съображение в преамбюла изразите „пряко свързани с политиките на ЕС“ и „оформянето на политическата програма на ЕС“ да се заменят с „пряко свързани с политиките, провеждани по въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз“ и „оформянето на политическата програма по въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз“. |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК предлага в шестнадесетото съображение в преамбюла изразите „пряко свързани с политиките на ЕС“ и „оформянето на политическата програма на ЕС“ да се заменят с „пряко свързани с политиките, провеждани по въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз“ и „оформянето на политическата програма по въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз“.

| 4.6 | С цел конкретизиране на забележките, изложени в параграф 3.13 от настоящото становище ЕИСК препоръчва второто изречение от шестнадесетото съображение в преамбюла да се допълни с думите „както и чрез осъществявания на два етапа подбор на предложените проекти“. |
| --- | --- |

4.6

С цел конкретизиране на забележките, изложени в параграф 3.13 от настоящото становище ЕИСК препоръчва второто изречение от шестнадесетото съображение в преамбюла да се допълни с думите „както и чрез осъществявания на два етапа подбор на предложените проекти“.

| 4.7 | ЕИСК предлага първият член от предложението да се измени, както следва: обща цел: „укрепване на европейските ценности и идентичност“. Понятието „европейските ценности и идентичност“ е по-широко и по-всеобхватно. Тези изменения трябва да се направят и в други пасажи от предложението. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК предлага първият член от предложението да се измени, както следва: обща цел: „укрепване на европейските ценности и идентичност“. Понятието „европейските ценности и идентичност“ е по-широко и по-всеобхватно. Тези изменения трябва да се направят и в други пасажи от предложението.

| 4.8 | Освен това ЕИСК препоръчва в първия член думите „на равнището на Съюза“ да се заменят с „в областите и по въпросите, които са от компетентността на Съюза“, съгласно представените по-горе забележки, за да се заяви категорично, че гражданското участие е неделимо и че свързаните с ЕС въпроси не се решават само на равнище ЕС. |
| --- | --- |

4.8

Освен това ЕИСК препоръчва в първия член думите „на равнището на Съюза“ да се заменят с „в областите и по въпросите, които са от компетентността на Съюза“, съгласно представените по-горе забележки, за да се заяви категорично, че гражданското участие е неделимо и че свързаните с ЕС въпроси не се решават само на равнище ЕС.

| 4.9 | ЕИСК препоръчва в член 2, параграф 2 ЕИСК изразът „на равнището на Съюза“ да се замени с „в областите и по въпросите, които са от компетентността на Съюза“, както и да се промени частта от изречението „чрез подобряване на тяхното разбиране за процеса на създаване на политики на Съюза“ с „чрез подобряване на тяхното разбиране за процеса на създаване на политики относно въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз, и по-доброто им участие в тях“. |
| --- | --- |

4.9

ЕИСК препоръчва в член 2, параграф 2 ЕИСК изразът „на равнището на Съюза“ да се замени с „в областите и по въпросите, които са от компетентността на Съюза“, както и да се промени частта от изречението „чрез подобряване на тяхното разбиране за процеса на създаване на политики на Съюза“ с „чрез подобряване на тяхното разбиране за процеса на създаване на политики относно въпросите, които са от компетентността на Европейския съюз, и по-доброто им участие в тях“.

| 4.10 | ЕИСК предлага член 3, параграф 2 да се допълни и измени, както следва:






  (3) | подкрепа за организациите от общ европейски интерес или с ясно изразено европейско измерение; |
| --- | --- | --- |
| (4) | изграждане на общности и дебати относно граждански въпроси, в които да се привличат целеви групи посредством Интернет, ИКТ и/или социални медии, както и укрепване на европейското измерение посредством други канали и средства за комуникация; |
| (5) | прояви на равнището на Съюза в конкретни и основателни случаи. Изложение на мотивите: проявите, организирани на равнището на Съюза, невинаги носят добавена стойност, тъй като много често на тях се събират само граждани, които вече са информирани и ангажирани по отношение на европейските въпроси, като постигнатите резултати не оправдават високите разходи, необходими за тяхното организиране; |
| (7) | размисъл/дебати върху общите ценности, както и върху бъдещето на гражданството на Съюза и възможностите за участие по тази тема; |
| (8) | инициативи за повишаване на осведомеността за институциите на ЕС и тяхното функциониране, за правата на гражданите и по-специално за демократичните права, както и за процеса на изготвяне на политики, по-специално относно ЕС, на национално равнище. При тези инициативи следва да се цели привличане на гражданите към изготвянето на политиките и вземането на решения на различните равнища или етапи; |
| (11) | подкрепа на структурите за програмна информация/консултативните и административните структури в държавите членки; |
| (12) | нов параграф: субсидии за отговарящи на условията региони или държави членки, които разполагат с ограничен достъп до други средства за дейностите, свързани с целите на програмата, или в които делът на гражданско участие е под средния. |

4.10

ЕИСК предлага член 3, параграф 2 да се допълни и измени, както следва:

(3)

подкрепа за организациите от общ европейски интерес или с ясно изразено европейско измерение;

(4)

изграждане на общности и дебати относно граждански въпроси, в които да се привличат целеви групи посредством Интернет, ИКТ и/или социални медии, както и укрепване на европейското измерение посредством други канали и средства за комуникация;

(5)

прояви на равнището на Съюза в конкретни и основателни случаи. Изложение на мотивите: проявите, организирани на равнището на Съюза, невинаги носят добавена стойност, тъй като много често на тях се събират само граждани, които вече са информирани и ангажирани по отношение на европейските въпроси, като постигнатите резултати не оправдават високите разходи, необходими за тяхното организиране;

(7)

размисъл/дебати върху общите ценности, както и върху бъдещето на гражданството на Съюза и възможностите за участие по тази тема;

(8)

инициативи за повишаване на осведомеността за институциите на ЕС и тяхното функциониране, за правата на гражданите и по-специално за демократичните права, както и за процеса на изготвяне на политики, по-специално относно ЕС, на национално равнище. При тези инициативи следва да се цели привличане на гражданите към изготвянето на политиките и вземането на решения на различните равнища или етапи;

(11)

подкрепа на структурите за програмна информация/консултативните и административните структури в държавите членки;

(12)

нов параграф: субсидии за отговарящи на условията региони или държави членки, които разполагат с ограничен достъп до други средства за дейностите, свързани с целите на програмата, или в които делът на гражданско участие е под средния.

| 4.11 | По отношение на член 4 от предложението, ЕИСК подчертава, че доколкото е възможно, Комисията би трябвало да се откаже от договорите за обществени поръчки, които най-често водят до организирането на амбициозни и скъпи кампании за връзки с обществеността, които обаче са отдалечени от гражданите. Следва да се направи така, че всички дейности да са максимално открити за всички участници в програмата. |
| --- | --- |

4.11

По отношение на член 4 от предложението, ЕИСК подчертава, че доколкото е възможно, Комисията би трябвало да се откаже от договорите за обществени поръчки, които най-често водят до организирането на амбициозни и скъпи кампании за връзки с обществеността, които обаче са отдалечени от гражданите. Следва да се направи така, че всички дейности да са максимално открити за всички участници в програмата.

| 4.12 | ЕИСК препоръчва член 6, по-специално параграф 2.6, да се допълни в съответствие с настоящото становище. |
| --- | --- |

4.12

ЕИСК препоръчва член 6, по-специално параграф 2.6, да се допълни в съответствие с настоящото становище.

| 4.13 | Следва да се помисли за заличаване на разпоредбата по член 8, според която всяка година се определят нови приоритети за програмата, или да се смекчи нейната формулировка. |
| --- | --- |

4.13

Следва да се помисли за заличаване на разпоредбата по член 8, според която всяка година се определят нови приоритети за програмата, или да се смекчи нейната формулировка.

| 4.14 | ЕИСК препоръчва член 9 да се допълни, както следва: „следва да се въведе възможност за активно включване на представители на Комитета на регионите, на Европейския икономически и социален комитет и на партньорите от структурирания диалог в работата на управляващия орган на програмата, като им се даде статут на експерти, на пълноправни членове, на наблюдатели, на активни наблюдатели или друг подобен статут, или като се създаде официална или неофициална междуинституционална работна група, която да се занимава с изготвянето на годишната програма“. |
| --- | --- |

4.14

ЕИСК препоръчва член 9 да се допълни, както следва: „следва да се въведе възможност за активно включване на представители на Комитета на регионите, на Европейския икономически и социален комитет и на партньорите от структурирания диалог в работата на управляващия орган на програмата, като им се даде статут на експерти, на пълноправни членове, на наблюдатели, на активни наблюдатели или друг подобен статут, или като се създаде официална или неофициална междуинституционална работна група, която да се занимава с изготвянето на годишната програма“.

| 4.15 | ЕИСК препоръчва член 10 да се допълни, както следва: „Страните, посочени в член 9 от предложението, трябва да се приобщават активно на всички етапи от оценяването на програмата и от нейното последващо развитие“. |
| --- | --- |

4.15

ЕИСК препоръчва член 10 да се допълни, както следва: „Страните, посочени в член 9 от предложението, трябва да се приобщават активно на всички етапи от оценяването на програмата и от нейното последващо развитие“.

| 4.16 | ЕИСК препоръчва член 14, параграф 2 да се допълни, както следва: „се отчита редовно пред Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите“. ЕИСК препоръчва в началото на член 14, параграф 3 да се добави изразът „по-специално“. |
| --- | --- |

4.16

ЕИСК препоръчва член 14, параграф 2 да се допълни, както следва: „се отчита редовно пред Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите“. ЕИСК препоръчва в началото на член 14, параграф 3 да се добави изразът „по-специално“.

| 4.17 | ЕИСК предлага глава 2 от приложението („Управление на програмата“) да се допълни, като се посочи, че е възможно и желателно към администрирането на различните аспекти на програмата да се привлекат представителствата на Европейската комисията в държавите членки или други структури на национално равнище, които според нея са подходящи да вземат участие. |
| --- | --- |

4.17

ЕИСК предлага глава 2 от приложението („Управление на програмата“) да се допълни, като се посочи, че е възможно и желателно към администрирането на различните аспекти на програмата да се привлекат представителствата на Европейската комисията в държавите членки или други структури на национално равнище, които според нея са подходящи да вземат участие.

| 4.18 | По отношение на споменатите в приложението критерии за оценяване, ЕИСК подчертава и подкрепя изрично твърдението, че следва да се постигне по-голяма финансова ангажираност в страните и регионите, в които програмите за постигане на целите са ограничени, които не могат да получат достъп до други средства или в които показателите говорят за слабо участие. |
| --- | --- |

4.18

По отношение на споменатите в приложението критерии за оценяване, ЕИСК подчертава и подкрепя изрично твърдението, че следва да се постигне по-голяма финансова ангажираност в страните и регионите, в които програмите за постигане на целите са ограничени, които не могат да получат достъп до други средства или в които показателите говорят за слабо участие.

| 4.19 | ЕИСК отхвърля категорично съдържащата се в параграф 2.2.1 от „Законодателна финансова обосновка за предложенията“ забележка, според която участието на малки и средни организации в програмата е източник на риск за нейното управление, и препоръчва тя да бъде заличена. В съответствие с изложените по-горе съображения, отбелязва, че тези обединения са много подходящи за участието на граждани и че те трябва да бъдат насърчавани с всички възможни средства да се включат в програмата, по-специално като се улесни внасянето и управлението на техните проекти, като се намали минималният размер на техния бюджет, като се допусне в тях да не участва нито едни чуждестранен партньор, ако това не се налага по обективни причини, и като се намали обемът на съфинансиране. |
| --- | --- |

4.19

ЕИСК отхвърля категорично съдържащата се в параграф 2.2.1 от „Законодателна финансова обосновка за предложенията“ забележка, според която участието на малки и средни организации в програмата е източник на риск за нейното управление, и препоръчва тя да бъде заличена. В съответствие с изложените по-горе съображения, отбелязва, че тези обединения са много подходящи за участието на граждани и че те трябва да бъдат насърчавани с всички възможни средства да се включат в програмата, по-специално като се улесни внасянето и управлението на техните проекти, като се намали минималният размер на техния бюджет, като се допусне в тях да не участва нито едни чуждестранен партньор, ако това не се налага по обективни причини, и като се намали обемът на съфинансиране.

| 4.20 | ЕИСК препоръчва да се преразгледа броят на проектите, посочени в приложенията за различните дейности, както и делът на тяхното финансиране така, че да се отчетат исканията, изложени по-горе в настоящото становище, с цел те да станат по-достъпни за малките и средните организации или да се създадат една или повече категории, предназначени специално за проектите с по-малък мащаб, като за тях се предвиди по-добър достъп до субсидиите за функциониране, удължаване на максималния срок, който трябва да спазват, и др. |
| --- | --- |

4.20

ЕИСК препоръчва да се преразгледа броят на проектите, посочени в приложенията за различните дейности, както и делът на тяхното финансиране така, че да се отчетат исканията, изложени по-горе в настоящото становище, с цел те да станат по-достъпни за малките и средните организации или да се създадат една или повече категории, предназначени специално за проектите с по-малък мащаб, като за тях се предвиди по-добър достъп до субсидиите за функциониране, удължаване на максималния срок, който трябва да спазват, и др.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 137-142.

1

(2)  COM(2011) 884 final.

2

(3)  ОВ C 83, 30.3.2010 г.

3

(4)  ОВ C 83, 30.3.2010 г.

4

(5)  Резултати от онлайн консултацията, проведена от Европейската комисия (2010-2011 г.).

5

(6)  ОВ C 28, 3.2.2006 г., стр. 29-34.

6

(7)  Вж. бележка под линия No 6.

7

(8)  ОВ C 325, 30.12.2006 г., стр. 46-52.

8

(9)  COM(2011)° 884 final.

9

(10)  Вж. бележка под линия No 6.

10

(11)  Съгласно настоящото предложение на Европейската комисия общият бюджет на програмата „Европа за гражданите“ за периода 2014-2020 г. ще възлиза на 229 милиона евро, от които 206 милиона ще бъдат отпуснати пряко за дейностите, осъществявани по линията на програмата, а 23 милиона – за административните разходи. Вж. приложението към документ COM(2011) 884 final 2011/0436 (APP).

11

(12)  Резултати от проведената от Европейската комисия онлайн консултация (2010-2011 г.).

12

(13)  COM(2011) 884 final.

13

(14)  Вж. също „Финансиране на неправителствени организации (НПО) от бюджета на ЕС“(изследване), неокончателна версия, 2010 г. на Европейския парламент, генерални дирекция „Вътрешни политики“, Комисия по бюджетен контрол.

14

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/128 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/128

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз“

COM(2012) 85 final — 2012/0036 (COD)

2012/C 299/23

Докладчик: г-н DE LAMAZE

На 15 март 2012 г. Европейският парламент, и на 4 април 2012 г. Съветът, решиха в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за обезпечаване и конфискация на облаги от престъпна дейност в Европейския съюз“

COM(2012) 85 final — 2012/0036 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 28 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 142 гласа „за“, без гласове „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК подкрепя настоящата инициатива на Комисията, която цели да укрепи съществуващата европейска правна рамка в областта на налагането на обезпечителни мерки и конфискацията на облаги от престъпна дейност. Като споделя загрижеността на Парламента и Съвета, той би искал да припомни, че организираната престъпност нараства и се усложнява, предвид по-конкретно трансграничния ѝ характер и значителните средства, с които разполага. При липсата на европейска хармонизация престъпните организации се възползват от не толкова строгите законодателства и затова е спешно необходимо да бъдат засилени усилията, полагани на европейско равнище. Става въпрос за сигурността на гражданите на Съюза – цел, която изцяло оправдава намесата на ЕС в съответствие с член 5, параграф 3 и член 67 от Договора за функционирането на ЕС.

1.2   Все пак ЕИСК държи да уточни, че подобна намеса трябва да се планира и осъществява при пълно зачитане на традицията и националните практики в тази област, като се имат предвид особено чувствителни въпроси, по-конкретно по отношение на специфичния характер на престъпността, с която трябва да се води борба.

1.3   Като подчертава необходимостта от глобален, оперативен и интегриран подход в тази област, ЕИСК изразява съжаление, че настоящото предложение не съдържа достиженията на правото на ЕС по отношение на съдебното сътрудничество и сътрудничеството между разследващите служби. Като начало установяването и проследяването на облаги от престъпна дейност предполагат по-конкретно увеличаване на правомощията на службите за възстановяване на активи, както и тези, поверени на Евроюст. Освен това ЕИСК приканва да се насърчава:

| — | по-ефективно сътрудничество, включително по отношение на използваните средства, между всички органи, отговарящи за преследването, наказанието и присъдите по отношение на трафика в големи мащаби; |
| --- | --- |

—

по-ефективно сътрудничество, включително по отношение на използваните средства, между всички органи, отговарящи за преследването, наказанието и присъдите по отношение на трафика в големи мащаби;

| — | обща за всички специалисти култура; |
| --- | --- |

—

обща за всички специалисти култура;

| — | хоризонтален подход във всички ГД на Комисията; |
| --- | --- |

—

хоризонтален подход във всички ГД на Комисията;

| — | хармонизиране на данъчното облагане и на процедурите, за което би могла да допринесе стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

хармонизиране на данъчното облагане и на процедурите, за което би могла да допринесе стратегията „Европа 2020“.

1.3.1   Освен необходимата координация и систематичния обмен на информация между националните служби за възстановяване на активи, ЕИСК счита за необходимо да се планира централизация на европейско равнище или чрез нова специална структура, или направо чрез Евроюст. С оглед на предизвикателствата борбата срещу организираната престъпност не може да се задоволи с обикновено сътрудничество.

1.4   Ефикасността на мерките за обезпечаване и конфискация на облагите от престъпна дейност изисква прилагането на цялостен подход, чрез който да се обхванат всички измерения на инструмента, като се обърне по-голямо внимание на повторното използване на конфискуваното имущество приоритетно за социални цели.

За тази цел се подчертава необходимостта от предотвратяване на риска при пряка продажба на имуществото престъпните организации да имат възможност да си върнат собствеността над него.

1.5   Накрая ЕИСК припомня, че ефикасността на борбата срещу организираната престъпност не би могла да оправдае каквото и да било посегателство над основните права и по-конкретно правото на защита, залегнало в Хартата на основните права.

2.   Съдържание на предложението на Комисията

2.1   Предназначено да защити законната икономика от престъпно проникване, настоящото предложение определя минимални правила, които трябва да бъдат прилагани от държавите членки, по отношение на налагането на обезпечение и конфискацията на имущество от престъпна дейност – облаги, включително непреки, и средства. Тъй като главното правно основание на предложението е член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС, неговото приложно поле се ограничава до „европрестъпленията“ – включително престъпленията, извършени в рамките на участие в престъпна организация – при условие обаче, че те вече са били хармонизирани на европейско равнище.

2.2   Като заменя Съвместно действие 98/699/ПВР и отчасти рамкови решения 2001/500/ПВР (1) и 2005/212/ПВР (2), настоящото предложение:

| — | включва съществуващите разпоредби относно конфискацията на облаги от престъпна дейност и средства на престъплението след постановяване на окончателна присъда, както и конфискацията на имущество, равностойно на облагите от престъпната дейност (член 3); |
| --- | --- |

—

включва съществуващите разпоредби относно конфискацията на облаги от престъпна дейност и средства на престъплението след постановяване на окончателна присъда, както и конфискацията на имущество, равностойно на облагите от престъпната дейност (член 3);

| — | изменя разпоредбите относно разширените правомощия за конфискация (член 4), като предвижда единна минимална норма вместо настоящия режим на факултативни правила. Конфискацията не се прилага в случай на погасяване по давност или прилагане на принципа ne bis in idem. |
| --- | --- |

—

изменя разпоредбите относно разширените правомощия за конфискация (член 4), като предвижда единна минимална норма вместо настоящия режим на факултативни правила. Конфискацията не се прилага в случай на погасяване по давност или прилагане на принципа ne bis in idem.

2.3   С настоящото предложение се въвеждат също нови разпоредби, позволяващи:

| — | конфискацията без да е издадена присъда (член 5), когато е невъзможно да се получи присъда поради смърт или трайно заболяване на заподозряното лице или когато бягството или заболяването му прави невъзможно действителното преследване в рамките на разумен срок и създава риск от погасяване по давност; |
| --- | --- |

—

конфискацията без да е издадена присъда (член 5), когато е невъзможно да се получи присъда поради смърт или трайно заболяване на заподозряното лице или когато бягството или заболяването му прави невъзможно действителното преследване в рамките на разумен срок и създава риск от погасяване по давност;

| — | конфискацията на имущество, прехвърлено на трето лице, което би трябвало да си дава сметка за неговия престъпен произход (член 6); |
| --- | --- |

—

конфискацията на имущество, прехвърлено на трето лице, което би трябвало да си дава сметка за неговия престъпен произход (член 6);

| — | превантивното обезпечаване на имущество, за което има опасност да изчезне, при условие че подобна мярка, предприета от компетентните органи, бъде потвърдена от съд (член 7); |
| --- | --- |

—

превантивното обезпечаване на имущество, за което има опасност да изчезне, при условие че подобна мярка, предприета от компетентните органи, бъде потвърдена от съд (член 7);

| — | провеждането на разследвания във връзка с имуществото на лицето, така че неизпълнени решения да могат да бъдат приведени в действие дори след приключването на наказателното производство (член 9); |
| --- | --- |

—

провеждането на разследвания във връзка с имуществото на лицето, така че неизпълнени решения да могат да бъдат приведени в действие дори след приключването на наказателното производство (член 9);

| — | целесъобразното управление на обезпеченото имущество с цел избягване на обезценката му преди конфискация (член 10). |
| --- | --- |

—

целесъобразното управление на обезпеченото имущество с цел избягване на обезценката му преди конфискация (член 10).

2.4   Тези ограничения на основните права (3) се компенсират с минимални гаранции, целящи спазването на презумпцията за невинност, правото на справедлив съдебен процес, съществуването на правни средства за защита и правото на информация относно начина на упражняването им (член 8).

3.   Общи бележки

3.1   Предвид значителните човешки, социални, икономически и финансови разходи, генерирани от организираната престъпност, без да се броят ограниченията, до които тя води по отношение на правата и свободите на гражданите и операторите на вътрешния пазар, подкопавайки по този начин доверието им, ЕИСК подчертава съществената роля на конфискацията в борбата срещу организираната престъпност, защото по този начин се посяга на основната причина за съществуването ѝ – търсенето на печалба.

3.2   В тази връзка ЕИСК изразява съгласие с целите на настоящата инициатива, насочена към укрепване на европейската законодателна рамка в тази област. Това е втвърдяване на тона, необходимостта от което дълго време беше подчертавана както от Парламента, така и от Съвета, в резултат на Програмата от Стокхолм. В този контекст Комитетът приветства създадената наскоро по инициатива на Парламента специална комисия по организираната престъпност, корупцията и изпирането на пари, което потвърждава волята борбата срещу тези бедствия да се нареди сред основните политически приоритети на ЕС.

3.3   ЕИСК призовава да се осъзнаят в пълна степен критичният контекст, дължащ се на кризата, и обезпокоителното нарастване на незаконните дейности в ЕС и настоява да се засилят мерките за хармонизация между държавите членки по отношение на подхода, който те прилагат спрямо престъпните мрежи и техните активи.

3.4   В ситуация на криза логиката да се присвояват придобитите незаконно печалби, които често са колосални суми, за да бъдат реинжектирани в легалната икономика, предлага перспективи, които според ЕИСК не бива да бъдат пренебрегвани от икономическа и социална гледна точка. Освен това Комитетът подчертава, че борбата срещу организираната престъпност трябва да поддържа създадения по тази логика добродетелен кръг чрез по-ефективно функциониране на вътрешния пазар, осъществявано посредством намаляване на нарушенията на конкуренцията, чиито жертви са легалните предприятия.

3.5   Необходимост от цялостен, оперативен и интегриран подход

3.5.1   Тъй като ефективността на борбата срещу организираната престъпност се основава задължително на цялостен подход, ЕИСК изразява съжаление, че хармонизирането на мерките за обезпечаване и конфискация не се вписва в рамките на също така цялостен инструмент, в който да са включени достиженията на правото на ЕС в рамките на бившия трети стълб в областта на съдебното сътрудничество и сътрудничеството между разследващите служби – допълващи се и неделими аспекти на една и съща политика.

3.5.2   ЕИСК подчертава, че ефикасността на мерките относно обезпечаването и конфискацията на облагите от престъпна дейност изисква цялостен подход, с цел да се постигне законодателство, в което да се отчитат всички аспекти на съответната проблематика, като се обърне особено внимание на необходимостта от предотвратяване на риска при пряка продажба на имуществото престъпните организации да имат възможност да си върнат собствеността над него.

3.5.3   Воден от идеята за последователност и с оглед на по-голямата правна сигурност и на едно по-задоволително транспониране и прилагане на европейските норми, ЕИСК настоява директивата да се позовава на Решение 2006/783/ПВР за прилагане на принципа за взаимно признаване на решения за конфискация и Решение 2007/845/ПВР относно сътрудничеството между Службите за възстановяване на активи на държавите членки при проследяване и установяване на облаги или друго имущество, свързани с престъпления.

3.5.4   Мерките за обезпечаване и конфискация могат да бъдат изпълнявани ефективно само ако почиват на ефикасна система за установяване и проследяване на облагите от престъпна дейност, включително когато парите са изпрани.

3.5.5   Във връзка с повторното използване на конфискуваното имущество ЕИСК подчертава важността на създаването на механизми за сътрудничество между държавите членки, които да благоприятстват обмена на най-добри практики между компетентните национални власти.

3.5.6   В тази връзка ЕИСК припомня:

| — | необходимостта да се улесни достъпът на службите за възстановяване на активи до финансовата информация (по-конкретно данните, свързани с банковите сметки) (4); |
| --- | --- |

—

необходимостта да се улесни достъпът на службите за възстановяване на активи до финансовата информация (по-конкретно данните, свързани с банковите сметки) (4);

| — | интереса за държавите членки да използват пълноценно възможностите на Евроюст, чиято добавена стойност в областта на трансграничното разследване и преследване е неоспорима и който може да улесни взаимодействието между службите за възстановяване на активи и съдебните власти; |
| --- | --- |

—

интереса за държавите членки да използват пълноценно възможностите на Евроюст, чиято добавена стойност в областта на трансграничното разследване и преследване е неоспорима и който може да улесни взаимодействието между службите за възстановяване на активи и съдебните власти;

| — | спешната необходимост от увеличаване на правото на инициатива на Евроюст, в частност правото да започва разследвания; |
| --- | --- |

—

спешната необходимост от увеличаване на правото на инициатива на Евроюст, в частност правото да започва разследвания;

| — | ползата от сътрудничество между всички органи, отговарящи за преследването, наказанието и присъдите по отношение на трафика в големи размери, с всякакви средства (цифровизирани файлове, обмен на сведения, информация и средства в областта на човешките ресурси, професионалния опит и техниката); |
| --- | --- |

—

ползата от сътрудничество между всички органи, отговарящи за преследването, наказанието и присъдите по отношение на трафика в големи размери, с всякакви средства (цифровизирани файлове, обмен на сведения, информация и средства в областта на човешките ресурси, професионалния опит и техниката);

| — | необходимостта от спешно изграждане на обща култура в тази област в Европа чрез обмен на служители на митницата, полицията, данъчните служби и правосъдната система; |
| --- | --- |

—

необходимостта от спешно изграждане на обща култура в тази област в Европа чрез обмен на служители на митницата, полицията, данъчните служби и правосъдната система;

| — | необходимостта от създаване на нужните взаимодействия между различните генерални дирекции на Европейската комисия, за да могат те да дадат своя принос в тази област; |
| --- | --- |

—

необходимостта от създаване на нужните взаимодействия между различните генерални дирекции на Европейската комисия, за да могат те да дадат своя принос в тази област;

| — | необходимостта от хармонизиране на данъчното облагане и производствата, за да се разбият убежищата на организираната престъпност в Европа; |
| --- | --- |

—

необходимостта от хармонизиране на данъчното облагане и производствата, за да се разбият убежищата на организираната престъпност в Европа;

| — | необходимостта от обвързване на борбата срещу организираната престъпност със стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

—

необходимостта от обвързване на борбата срещу организираната престъпност със стратегията „Европа 2020“.

3.5.7   Освен това, тъй като успехът и ефикасността на някои национални подходи за централизация на конфискуваното имущество, провеждани на национално равнище (5), приканват опитът да се приложи на европейско равнище, ЕИСК би предложил, освен необходимата координация и систематичния обмен на информация между националните служби за възстановяване на активи, да бъде проучена ефективно възможността за централизация на европейско равнище в тази област или чрез нова специална структура, или направо чрез Евроюст. Въпреки че днес тази централизация се сблъсква с някои деликатни национални разбирания относно споделянето на определени бази данни, тя трябва да се възприема като цел, макар и дългосрочна, тъй като обикновеното сътрудничество не е достатъчно за постигане на целите в областта на ефективната борба срещу организираната престъпност.

3.5.8   Накрая, като припомня, че европейската стратегия в областта на конфискацията може да разкрие пълния си потенциал само ако стане част от световната проблематика в тази област, ЕИСК изразява съжаление, че в настоящото предложение не се разглежда този съществен аспект.

4.   Специфични бележки

4.1   Относно член 1 от проектодирективата: да се замени „наказателни дела“ с „от наказателни правонарушения“.

4.2   Относно член 2, параграф 1 от проектодирективата: предмет на мерките за обезпечаване и конфискация

4.2.1   ЕИСК приветства факта, че тези мерки ще обхванат и непреките печалби, което представлява значителен напредък спрямо Решение 2005/212/ПВР.

4.3   Относно член 3, параграф 2 от проектодирективата: конфискация на имущество, чиято стойност съответства на облагите

4.3.1   ЕИСК препоръчва да обхване и имуществото, използвано с цел извършване на нарушението (наричано „средства на престъплението“). Комитетът счита, че няма основание тази мярка да се ограничава до облагите от престъплението. ЕИСК подчертава, че определението на „средства на престъплението“ включва превозните средства, използвани за транзитен превоз на облагите от престъпна дейност в рамките на Съюза.

4.4   Относно член 4 от проектодирективата: разширени правомощия за конфискация

4.4.1   ЕИСК приветства мярката за опростяване, каквато е определянето на единна норма в тази област, тъй като системата с възможни варианти, въведена с Решение 2005/212/ПВР, води до прекалено голямо многообразие в националните подходи, неподходящо за прилагането на принципа на взаимно признаване.

4.4.2   При все това ЕИСК изразява съжаление, че несъответствието между стойността на имуществото и легалните приходи вече не стои на преден план (6), а е само имплицитна част от „конкретните факти“, въз основа на които съдът взема своето решение (член 4.1). Най-напредналите в борбата срещу организираната престъпност национални законодателства са успели да предадат решаващо значение на този критерий. Отбелязвайки избора на Комисията да предостави възможност на националните съдилища сами да решават дали да се позовават на този критерий, ЕИСК призовава Европейския парламент и Съвета отново да въведат този критерий чрез добавяне в предложението за директива след думите „на лице, осъдено за престъпление“, на думите „в размер, пропорционален на законния му доход“. Същевременно ЕИСК призовава националните органи да отдадат основно значение на този критерий.

4.5   Относно член 5 от проектодирективата: неоснована на присъда конфискация

4.5.1   Въпреки че по отношение на принципите изглежда трудно да се съчетае конфискацията с факта, че заинтересованото лице не трябва да обяснява действията, които служат за основание за налагане на тази мярка, ЕИСК признава, че в практически план подобна мярка е полезна и я подкрепя в името на нейната ефективност. Тя освен това би улеснила взаимното признаване със страните от обичайното право, които вече прилагат гражданско-правни процедури за конфискация.

4.5.2   При все това ЕИСК изразява опасения, че въвеждането на определението „трайно заболяване на заподозряното или обвиняемото лице“ ще отвори път за множество маневри. Тъй като правото на Съюза дава възможност на всеки обвиняем да бъде представляван от адвокат, ЕИСК призовава позоваването на заболяване да не бъде критерий за неоснована на присъда конфискация и по тази причина призовава за заличаването му от предложението за директива (член 5).

4.6   Относно член 7 от проектодирективата: обезпечаване

4.6.1   ЕИСК припомня, че не би могло да се прави изключение по отношение на съдебното производство, а оттам и на зачитането на правото на защита поради мотива, че ефикасността на наказателната санкция зависи от това.

4.6.2   ЕИСК счита, че всяка мярка за обезпечаване трябва да бъде потвърдена от съдия в разумен срок, но че компетентният административен орган трябва да има правомощия да предприема всякакви незабавни мерки с цел обезпечаване.

4.7   Относно член 8 от проектодирективата: гаранции по отношение на правото на защита

4.7.1   В съответствие с подхода, разработен от Европейския съд за правата на човека, за да се преценява във всеки конкретен случай съразмерността на някои мерки, ограничаващи основното право на собственост – по-конкретно разширена конфискация, неоснована на присъда конфискация, конфискация по отношение на трети страни, в настоящото предложение се предвиждат минимални процесуални гаранции, както и възможността за обжалване от страна на ответника. Ако припомнянето на правото на справедлив съдебен процес изглежда излишно, все пак е полезно да се уточни, че всяко съдебно решение за конфискация трябва да бъде мотивирано и съобщено на засегнатото лице.

4.7.2   В съответствие с изискванията, определени от европейските норми в областта на борбата срещу прането на пари, ЕИСК подчертава необходимостта да се предвиди във връзка с предвидения за целта бъдещ инструмент, лицето, чието имущество е било запорирано, да има право на правна помощ.

4.7.3   Според ЕИСК обвиняемият не следва да се ползва от по-малко права от лицето, замесено като трета страна депозитар на въпросното имущество. За да отпадне всяка неяснота в тази насока, ЕИСК предлага нова редакция на параграф 1: „Всяка държава членка предприема необходимото, за да гарантира, че лицата, засегнати от предвидените в настоящата директива мерки, имат право на ефективни правни средства за защита и пълно право на правна помощ. Всяко съдебно решение за конфискация трябва да е обосновано и съобщено на засегнатото лице“.

4.8   Относно член 9 от проектодирективата: практическо изпълнение

4.8.1   Легитимната сама по себе си цел да се осигури практическото изпълнение на съответното решение за конфискация не следва според ЕИСК да позволява предприемането, след окончателна присъда, на допълнителни мерки, които да се добавят към решението на съдиите. Тук става въпрос за необходима защита на принципите на справедлив процес и на определяне на присъдите. Очевидно единствено приемливо е „предприемането на допълнителни мерки, доколкото е необходимо за практическото изпълнение на съответното решение за конфискация“.

4.8.2   ЕИСК припомня, че конфискацията като такава може да се добави към присъдата за плащане на наказателни, данъчни или митнически глоби, като целта е да се неутрализира рискът от измама в ущърб на държавата относно имуществото, придобито по незаконен начин. В тази връзка Комитетът препоръчва в директивата да се предвиди активизиране на сътрудничеството между държавите членки, за да може всяка от тях бъде сигурна в изпълнението на присъдите. Подобна разпоредба би представлявала необходимо условие за ефективността на наказателното преследване.

4.9   Въпросът за преразпределянето и възстановяването на конфискуваното имущество

4.9.1   Тъй като съвсем не е субсидиарен, въпросът с преразпределението на средствата влияе пряко върху общата ефективност на стратегията за конфискация. Тъй като пряката продажба на имуществото често дава възможност на престъпните организации да си възстановят собствеността по заобиколен начин, ЕИСК подчертава интереса от преразпределение на това имущество приоритетно за социални цели, какъвто е случаят в Италия. Както припомня Европейският парламент (7), това е подход с двойно благородна цел – за превенция на организираната престъпност и за насърчаване на икономическото и социалното развитие.

4.9.2   ЕИСК определя като важни обсъжданията, започнати от ГД „Правосъдие“, във връзка с преразпределянето за социални цели на облагите от престъпна дейност. Съществуват различни възможности, които трябва да минават през централните власти на държавите членки и заслужават да бъдат проучени и адаптирани с оглед на жертвите, общия интерес и естеството на самото замразено имущество.

4.9.3   Причините, свързани с необходимото спазване на принципите на субсидиарност и пропорционалност, не трябва да пречат на ЕС да предложи една макар и обща правна рамка в тази област. ЕИСК приканва настоятелно държавите членки да обменят най-добрите практики в тази област.

4.9.4   Това предполага предварително наличие на ясни правила по отношение на връщането. Често се случва държавата, на чиято територия е запорирано имуществото, да не е държавата, на която то трябва да бъде върнато. По причини, свързани със справедливостта, и с цел да бъдат изготвени еднородни правила в държавите членки, ЕИСК приканва ЕС да внесе яснота по този въпрос, по-конкретно с оглед на рамковото решение от 2006 г., в което се предвижда подялба поравно между държавите членки.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Относно изпирането на пари, идентифицирането, проследяването, замразяването, изземването и конфискацията на средствата и приходите от престъпна дейност.

1

(2)  Относно конфискация на облаги, средства и имущество от престъпления.

2

(3)  Или на тези принципи.

3

(4)  Вж. Доклад на Комисията въз основа на член 8 от 2007/845/ПВР, 12 април 2011 г.

4

(5)  По-конкретно във Франция с AGRASC и в Нидерландия с BOOM.

5

(6)  Този критерий е един от трите алтернативни и/или кумулативни варианта, предвидени в Решение 2005/212/ПВР (член 3, параграф 2, в).

6

(7)  Доклад относно организираната престъпност в ЕС, октомври 2011 г.

7

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/133

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика]“

COM(2011) 804 final — 2011/0380 (COD)

2012/C 299/24

Докладчик: г-н Gabriel Sarró IPARRAGUIRRE

На 15 декември 2011 г. Съветът и на 16 януари 2012 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 43 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство [за отмяна на Регламент (ЕО) No 1198/2006 на Съвета, Регламент (ЕО) No 861/2006 на Съвета и Регламент (ЕС) No XXX/2011 на Съвета относно интегрираната морска политика“

COM(2011) 804 final — 2011/0380 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли 2012 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 150 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Комитетът приветства предложението на Комисията и споделя нейните цели и приоритети. Въпреки това счита, че във връзка с първата цел следва да се уточни, че рибарството и аквакултурите трябва да бъдат устойчиви и конкурентоспособни от икономическа, социална и екологична гледна точка. Освен това според ЕИСК е необходимо сред целите на ЕФМДР (Европейския фонд за морско дело и рибарство) конкретно да се посочат преработвателният и търговският сектор на продуктите от риболова и аквакултурата.

1.2   По отношение на определението за „дребномащабен крайбрежен риболов“ ЕИСК отново потвърждава виждането, което е изложено в становището относно реформата на ОПОР и приканва Съвета и Парламента да разширят впоследствие предложението на Комисията.

1.3   Комитетът споделя целта за премахване на свръхкапацитета на флотите, където има такъв. Ето защо счита, че е необходимо да се запазят помощите за окончателното преустановяване на дейността на риболовните кораби, при условие че позволява действителното адаптиране на всеки сегмент към наличните възможности за риболов.

1.4   ЕИСК също така счита, че е необходимо да се запазят помощите за временно преустановяване на дейността на флотата.

1.5   Комитетът намира за изключително важни помощите за насърчаване на връзките и партньорствата между учените и рибарите; за насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог; за стимулиране на диверсификацията и създаването на работни места и за подобряване на сигурността на борда. Освен това счита, че трябва да се предвидят мерки за навлизане в сектора на рибарството на млади специалисти, с цел да се облекчи проблемът с липсата на приемственост между поколенията и да се обърне по-голямо внимание на създаването и поддържането на заетост.

1.6   ЕИСК одобрява помощите за прилагане на мерки за опазване по ОПОР, за ограничаване на въздействието на риболова върху морската среда, за иновации, за опазване и възстановяване на биологичното разнообразие, за смекчаване на изменението на климата, за по-добро използване на нежелания улов и за повишаване на енергийната ефективност.

1.7   ЕИСК одобрява помощите, предвидени за вътрешния риболов. Въпреки това смята, че е необходимо да се въведат мерки в подкрепа на предотвратяването на взаимодействието на сладководните аквакултури и селското стопанство при риболова в сладководните водоеми.

1.8   ЕИСК подкрепя мерките за устойчиво развитие на аквакултурата и на риболовните зони и излага в становището някои предложения за подобрение, които счита за важни.

1.9   ЕИСК приветства мерките, свързани с преработването и предлагането на пазара. Въпреки това счита за необходимо помощите за компенсиране на организациите на производителите за складирането на продуктите от риболов да се запазят до края на периода на прилагане на ЕФМДР. Също така счита за задължително запазването на механизма за компенсаторни обезщетения за рибата тон, предназначена за преработка. От друга страна смята, че сред специфичните цели трябва да бъдат включени: подобряване на конкурентоспособността на преработвателната индустрия; подобряване на здравните изисквания и качеството на продуктите; намаляване на отрицателното въздействие върху околната среда и повишаване на енергийната ефективност; по-добро оползотворяване на малко използваните видове, вторичните продукти и отпадъците; развитие, производство и предлагане на пазара на нови продукти и прилагане в процеса на производство на нови технологии и иновативни методи; отваряне и разработване на пазари и подобряване на условията за труд и обучение на работниците.

1.10   ЕИСК приветства всички предложения, свързани с интегрираната морска политика.

2.   Контекст

2.1   Реформата на ОПОР ще влезе в сила от 1 януари 2013 г. (1)

2.2   Действащата ОПОР получава финансова подкрепа по силата на Регламент (ЕО) No 1198/2006 относно Европейския фонд за рибарство (ЕФР), чието преразглеждане беше предвидено до 1 януари 2014 г.

2.3   През периода 2008–2010 г. ИМП беше финансирана чрез редица пилотни схеми и подготвителни дейности. Европейската комисия предложи нов финансов инструмент за периода 2012–2013 г.

2.4   Реформата на ОПОР и консолидацията на ИМП са гарантирани от новия Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), който ще влезе в сила на 1 януари 2014 г.

3.   Анализ на предложението

3.1   Цели и приоритети

3.1.1   Като цяло предложението разпределя отпусканите средства съгласно концепциите за „споделено управление“, основно ОПОР, и „пряко управление“, което обхваща ИМП и съпътстващите мерки за ОПОР и ИМП, и установява финансовите мерки на ЕС за изпълнението на:

| а) | ОПОР; |
| --- | --- |

а)

ОПОР;

| б) | необходимите мерки, свързани с морското право; |
| --- | --- |

б)

необходимите мерки, свързани с морското право;

| в) | устойчивото развитие на риболовните зони и на риболова във вътрешни водоеми; |
| --- | --- |

в)

устойчивото развитие на риболовните зони и на риболова във вътрешни водоеми;

| г) | ИМП. |
| --- | --- |

г)

ИМП.

3.1.2   По отношение на определението за „дребномащабен крайбрежен риболов“ ЕИСК отново потвърждава виждането, изложено в становището му относно реформата. Комитетът счита, че не се взема предвид реалната ситуация на флотата за дребномащабен риболов в отделните държави членки и че се установява един единствен произволен критерий, който би могъл да доведе до случаи на дискриминация. Поради това ЕИСК отправя искане освен мащаба да бъдат включени допълнителни критерии, които биха могли да се използват, за да се даде определение на този толкова разнообразен вид риболов, като например: продължителността на престоя в морето; разстоянието от брега; типа риболовни съоръжения или връзките с местните общности. Освен това даляните също би следвало да бъдат включени в определението за дребномащабен риболов.

3.1.3   ЕИСК намира за целесъобразно да се изяснят понятията „самостоятелно заети рибари“ и „заети лица“ с цел да се определи точно кои са бенефициерите на различните мерки от ЕФМДР, тъй като терминът „рибар“ често се използва във връзка с различни понятия: собственици на риболовни кораби, самостоятелно заети рибари, които не са наети работници и др.

3.1.4   Целите на ЕФМДР са:

| а) | насърчаване на устойчиви и конкурентоспособни рибарство и аквакултури; |
| --- | --- |

а)

насърчаване на устойчиви и конкурентоспособни рибарство и аквакултури;

| б) | насърчаване на разработването и изпълнението на ИМП, в допълнение към политиката на сближаване и ОПОР; |
| --- | --- |

б)

насърчаване на разработването и изпълнението на ИМП, в допълнение към политиката на сближаване и ОПОР;

| в) | насърчаване на балансирано и приобщаващо териториално развитие на рибарските райони; и |
| --- | --- |

в)

насърчаване на балансирано и приобщаващо териториално развитие на рибарските райони; и

| г) | подпомагане на изпълнението на ОПОР. |
| --- | --- |

г)

подпомагане на изпълнението на ОПОР.

3.1.5   ЕИСК счита, че във връзка с първата цел следва да се уточни, че рибарството и аквакултурите трябва да бъдат устойчиви и конкурентоспособни от икономическа, социална и екологична гледна точка.

3.1.6   Освен това според ЕИСК както в описанието на въпросните цели, така и в приоритетите на ЕС липсва конкретно посочване на преработвателния и търговския сектор, при положение че те са сред целевите групи на посочените в предложението действия. В този смисъл изразява съжаление, че целите не включват финансиране на инвестиции за гарантиране на санитарните изисквания и качеството на продуктите, подобряване условията на труд и бизнес средата, подкрепа за развитието на силна, новаторска и устойчива производствена мощност, която да е в състояние да създава заетост и да е конкурентоспособна на световния пазар.

3.1.7   Географският обхват на предложението се отнася за операциите, извършвани на територията на ЕС, освен ако в регламента не е изрично предвидено друго.

3.2   Допустимост на заявленията и недопустими операции

3.2.1   За определен период от време няма да се допускат заявления, подадени от оператори, които са допуснали нередности съгласно правилата на ЕФР или на ЕФМДР; които са извършили тежко нарушение съгласно Регламента относно ННН (незаконен, недеклариран или нерегулиран) риболов; които са включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов и които са извършили други нарушения на правилата на ОПОР, сериозно застрашаващи устойчивостта на засегнатите запаси.

3.2.2   Следните операции не са допустими по ЕФМДР:

| а) | операциите, които водят до увеличаване на риболовния капацитет на кораба; |
| --- | --- |

а)

операциите, които водят до увеличаване на риболовния капацитет на кораба;

| б) | строителството на нови риболовни кораби, извеждането от експлоатация или вносът на риболовни кораби; |
| --- | --- |

б)

строителството на нови риболовни кораби, извеждането от експлоатация или вносът на риболовни кораби;

| в) | временното преустановяване на риболовни дейности; |
| --- | --- |

в)

временното преустановяване на риболовни дейности;

| г) | експерименталният риболов; |
| --- | --- |

г)

експерименталният риболов;

| д) | прехвърлянето на собствеността на дадено предприятие; |
| --- | --- |

д)

прехвърлянето на собствеността на дадено предприятие;

| е) | прякото зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване. |
| --- | --- |

е)

прякото зарибяване, освен когато такова е изрично предвидено като мярка за опазване в правен акт на Съюза или в случай на експериментално зарибяване.

3.2.3   ЕИСК счита, че е необходимо да се запазят помощите за окончателното преустановяване на дейността на риболовните кораби, за да може да се предприеме сериозно и задълбочено преструктуриране на флотата на ЕС, стига то да позволява действителното адаптиране на всеки сегмент към наличните възможности за риболов в рамките на риболов, който е устойчив от социална, икономическа и екологична гледна точка. Освен това трябва да се предвидят компенсационни мерки за напускането на професията поради преустановяване на дейността на корабите, като например предсрочно пенсиониране или изплащане на еднократни фиксирани компенсации.

3.2.4   Аргументите на Комисията в полза на премахването на тези помощи са, че те не са успели да разрешат проблема със свръхкапацитета на флотата на ЕС, твърдение, което се основава на доклад на Сметната палата, съдържащ анализ на това дали приетите мерки са допринесли за адаптиране на капацитета на флотата към наличните възможности за риболов.

3.2.5   Въпреки това Комитетът отбелязва, че този доклад не поставя под въпрос съществуването на помощите за окончателно преустановяване на риболовни дейности, а отправя редица препоръки към самата Комисия и държавите членки:

3.2.5.1   към Комисията – да приеме по-подходящи мерки с цел да се постигне баланс между капацитета и възможностите за риболов; да определи ефективни тавани за капацитета на флотата и да гарантира, че програмите за прехвърляне на риболовни права допринасят за намаляване на излишния капацитет;

3.2.5.2   към държавите членки – да следят за това мерките за подпомагане на инвестициите в съоръжения на борда да не допринасят за увеличаване на капацитета; да гарантират, че схемите за извеждане от експлоатация оказват положително влияние върху устойчивостта на целевите рибни запаси и да предотвратяват предоставянето на публична помощ за извеждане от експлоатация на неактивни риболовни кораби.

3.2.6   За да разреши проблема със свръхкапацитета, Европейската комисия предлага система за прехвърляеми концесии. В своето становище относно реформата ЕИСК отхвърли въпросната система, поради което помощите за окончателно преустановяване на риболовни дейности би следвало да се запазят, с цел да се намали евентуалният свръхкапацитет.

3.2.7   От друга страна ЕИСК счита, че е необходимо да се запазят помощите за временното преустановяване поради ключовото им значение за подобряване на ситуацията със средствата, по-конкретно по отношение на затворените за риболов сезони, както и на частичните компенсации за липсата на доходи за рибарите в периода, през който дейностите са преустановени.

3.2.8   Помощите за временното преустановяване са напълно обосновани в случаите на:

| а) | значително намаляване на квотите или на риболовните усилия в рамките на многогодишните планове за управлението на рибарството; |
| --- | --- |

а)

значително намаляване на квотите или на риболовните усилия в рамките на многогодишните планове за управлението на рибарството;

| б) | прекратяване или изтичане на срока на споразумения в областта на рибарството; |
| --- | --- |

б)

прекратяване или изтичане на срока на споразумения в областта на рибарството;

| в) | екологични катастрофи. |
| --- | --- |

в)

екологични катастрофи.

3.2.9   Комитетът смята, че тези помощи са особено подходящи за поддържането и развитието на социално-икономическата структура на районите, които са силно зависими от риболова, тъй като са насочени както към корабособствениците, така и към екипажите, и гарантират непрекъснатост на риболовните дейности.

3.3   Бюджетни ресурси при споделено и пряко управление

3.3.1   Бюджетните ресурси при режим на споделено управление за периода 2014-2020 г. възлизат на 5,520 милиарда евро и се разпределят между държавите членки въз основа на определени обективни критерии, посочени в предложението. Ресурсите, отделени за прякото управление, в това число техническата помощ, възлизат на 1,047 милиард евро.

3.3.2   За да получи достъп до предвиденото в ЕФМДР съфинансиране, всяка държава членка ще трябва да изготви една единствена оперативна програма за прилагане на приоритетите на ЕС. Комисията ще одобрява оперативните програми на държавите членки и техните модификации посредством актове за изпълнение.

3.4   Мерки, финансирани при режим на споделено управление

3.4.1   Устойчиво развитие на рибарството

3.4.1.1   Подпомагането по тази линия допринася за постигането на следните приоритети на ЕС:

| — | насърчаване на иновативен и конкурентоспособен сектор на рибарството; |
| --- | --- |

—

насърчаване на иновативен и конкурентоспособен сектор на рибарството;

| — | насърчаване на устойчива аквакултура с ефективно използване на ресурсите. |
| --- | --- |

—

насърчаване на устойчива аквакултура с ефективно използване на ресурсите.

3.4.1.2   Установява се общо условие собственикът, който се е възползвал от подпомагане за модернизация на кораби за дребномащабен крайбрежен риболов за тяхното пренасочване към дейности извън риболова или който е получил подпомагане за инвестиции в съоръжения на борда за оптималното използване на нежелания улов от запаси за търговски цели и оползотворяването на недостатъчно използваните части от уловената риба, да не може да прехвърля кораба в трета държава извън Съюза най-малко 5 години след датата на действителното плащане на бенефициера.

3.4.1.3   ЕИСК счита, че е необходимо текстът на параграф 3.4.1.2 да се преформулира така, че да предвижда за онези кораби, които бъдат изнесени в трети страни в периода от 5 години след получаването на помощта, задължението да върнат тази помощ съгласно принципа prorrata temporis.

3.4.1.4   Иновации. ЕФМДР може да подпомага проекти, целящи разработването или въвеждането на нови или значително подобрени продукти, процеси или системи за управление и организация с оглед развитие на технологиите.

3.4.1.5   ЕИСК счита, че трябва да се конкретизира понятието „развитие на технологиите“ и припомня, че иновациите включват и социалните аспекти.

3.4.1.6   Операциите, финансирани по линията на иновациите, трябва да се осъществяват в сътрудничество с научен или технически орган, признат от държавата членка, който да валидира резултатите от тези операции.

3.4.1.7   ЕИСК счита, че не всички действия в областта на иновациите изискват непременно участието на научен или технически орган. Подобряването на икономическите резултати на риболовните предприятия в резултат от тези действия следва да е по-важно изискване.

3.4.1.8   Консултантски услуги. ЕФМДР може да предоставя помощ за:

| — | проучвания за осъществимост на проектите; |
| --- | --- |

—

проучвания за осъществимост на проектите;

| — | предоставянето на професионални консултации по бизнес стратегии и стратегии за предлагане на пазара. |
| --- | --- |

—

предоставянето на професионални консултации по бизнес стратегии и стратегии за предлагане на пазара.

3.4.1.9   Комисията предлага проучванията за осъществимост на проектите и професионалните консултации по бизнес стратегии и стратегии за предлагане на пазара да се извършват от признати научни или технически органи и максималната им стойност да не надвишава 3 000 евро.

3.4.1.10   ЕИСК счита, че тези действия следва да могат да се насочват и към частни предприятия, които са способни да консултират и разработват стратегически бизнес и търговски планове, както и че прагът на сумата трябва да е по-висок. Във всеки случай методът, използван за определяне на въпросната сума, трябва да се уточни, когато се установяват критериите за избор на проектите.

3.4.1.11   Партньорства между учени и рибари. ЕФМДР може да предоставя помощ за:

| — | създаването на мрежа, състояща се от независими научни органи и рибари или рибарски организации; |
| --- | --- |

—

създаването на мрежа, състояща се от независими научни органи и рибари или рибарски организации;

| — | дейностите, извършвани от тази мрежа. |
| --- | --- |

—

дейностите, извършвани от тази мрежа.

3.4.1.12   ЕИСК счита за особено важно насърчаването на връзките между учените и рибарите.

3.4.1.13   Насърчаване на човешкия капитал и социалния диалог. ЕФМДР може да предоставя помощ за:

| — | обучението през целия живот, разпространението на научни знания и иновативни практики и придобиването на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството; |
| --- | --- |

—

обучението през целия живот, разпространението на научни знания и иновативни практики и придобиването на нови професионални умения, свързани по-специално с устойчивото управление на морските екосистеми, дейностите в морския сектор, иновациите и предприемачеството;

| — | работата в мрежа и обмена на опит между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените; |
| --- | --- |

—

работата в мрежа и обмена на опит между заинтересованите страни, включително между организациите, насърчаващи равни възможности за мъжете и жените;

| — | насърчаването на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, с участието на рибари и други заинтересовани страни. |
| --- | --- |

—

насърчаването на социалния диалог на национално, регионално и местно равнище, с участието на рибари и други заинтересовани страни.

3.4.1.14   ЕИСК признава усилията на Комисията да включи действия, насочени към насърчаването на човешкия капитал и социалния диалог, създаването на работни места, сигурността и здравето на борда на риболовните кораби. Въпреки това смята, че следва да се разяснят или добавят някои аспекти. На първо място, ЕИСК би искал да подчертае, че социалният диалог е процес, в който участват социалните партньори, а именно – организациите на работодателите и служителите. Поради това, когато става дума за неговото насърчаване, би следвало да отпаднат споменатите „други заинтересовани страни“. На второ място, Комитетът счита, че освен „рибарите“ сред бенефициерите на тези помощи следва да се включат и други „оператори“, за да могат от помощите да се възползват и други специалисти от сектора на рибарството, които извършват съпътстващи услуги: ремонт на риболовни уреди, разтоварване на пристанищата и др. Освен това ЕИСК счита, че е желателно да се насърчи съфинансирането на европейски действия, които се осъществяват от европейски организации от сектора, по-конкретно информационни семинари за развитието на ОПОР, с цел да позволят на социалните партньори по-добре да разберат законите, да насърчат спазването на разпоредбите и да оптимизират използването на фондовете. На последно място ЕИСК счита, че ЕФМДР следва да включва финансова подкрепа за образованието и обучението на рибарите, с цел те да развият необходимите умения, за да могат да намерят работа в други сектори. Тази подкрепа би следвало да включва компенсации за загубата на доходи по време на периода на обучение и образование.

3.4.1.15   Улесняване на диверсификацията и създаването на работни места. ЕФМДР може да предоставя помощ за:

| — | създаването на предприятия извън риболова; и |
| --- | --- |

—

създаването на предприятия извън риболова; и

| — | приспособяване на кораби за дребномащабен крайбрежен риболов, за да бъдат пренасочени към дейности извън риболова. |
| --- | --- |

—

приспособяване на кораби за дребномащабен крайбрежен риболов, за да бъдат пренасочени към дейности извън риболова.

3.4.1.16   ЕИСК счита, че трябва да се премахне уточнението за дребномащабния риболов, така че да се благоприятства преструктурирането на всички риболовни кораби за извършване на дейности, различни от риболова.

3.4.1.17   Липсата на помощи за създаване на заетост в самия сектор на рибарството е очевидна. ЕИСК намира за необходимо да се определи някаква мярка за навлизане в сектора на рибарството на млади работещи, за да може отчасти да се облекчи един от големите проблеми в сектора: приемствеността между поколенията.

3.4.1.18   Здравословни и безопасни условия на труд на борда. ЕФМДР може да предоставя помощи на рибарите и собствениците на риболовни кораби за програмен период, за риболовен кораб или за бенефициер, предназначени за инвестиции в съоръжения на борда или в индивидуално оборудване, при условие че посочените инвестиции надхвърлят стандартите, които се изискват от националното право или правото на Съюза.

3.4.1.19   ЕИСК счита, че това не следва да се отнася само за инвестициите в съоръжения на борда на риболовните кораби, тъй като по този начин рибарите, които не използват плавателни съдове, и помощният персонал също биха могли да се възползват от тях. Освен това е необходимо да се разшири обхватът на тези помощи, така че да включва общо подобряване на условията на борда, а именно предотвратяване на професионални рискове, подобряване на условията на труд и хигиена и др., както и предварителни проучвания за анализ на осъществимостта на тези инвестиции.

3.4.1.20   Освен това трябва да отпадне ограничението за еднократно опускане на тези помощи през програмния период.

3.4.1.21   Подпомагане за системи на прехвърляеми риболовни концесии на ОПОР. Комисията предлага да се отпускат определени средства с цел да се създадат или изменят системите на прехвърляеми риболовни концесии, предвидени в ОПОР. ЕИСК намира отпускането на такива средства за целесъобразно, в случай че тази система в крайна сметка се установи в ОПОР.

3.4.1.22   ЕФМДР предвижда помощи за прилагането на мерки за опазване по ОПОР, за ограничаване на въздействието на риболова върху морската среда, за иновации, свързани с опазването на морските биологични ресурси и за опазване и възстановяване на морското биологично разнообразие и екосистеми в рамките на устойчивите риболовни дейности. ЕИСК изразява своето съгласие с тях и подчертава признанието и значението на ролята, която самите рибари биха могли да играят за поддържането на чистотата и опазването на морската среда.

3.4.1.23   Смекчаване на изменението на климата. За да се смекчат последиците от изменението на климата, ЕФМДР може да предоставя помощи за инвестиции на борда, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове и за одити и схеми за енергийна ефективност. От друга страна, Комисията предлага да се премахнат помощите за подмяната или модернизацията на двигателите.

3.4.1.24   ЕИСК смята, че следва да се разреши подпомагането на подмяната или модернизацията на двигателите, които не увеличават капацитета на корабите. В противен случай е възможно да се изложи на опасност сигурността на корабите и на самия екипаж, да не се осъществят подобренията на енергийната ефективност и да не се даде принос за намаляване на замърсяването.

3.4.1.25   Качество на продуктите и използване на нежелания улов. ЕФМДР може да отпуска средства за инвестиции в съоръжения на борда с цел да се повиши качеството на уловената риба и да се подобри използването на нежелания улов. Подпомагането се отпуска еднократно по време на програмния период на един и същ риболовен кораб или на един и същ бенефициер. Освен това могат да се предвидят средства за рибарските пристанища, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки, чиято цел е да се повиши енергийната ефективност, да се подпомогне опазването на околната среда, да се подобрят безопасността и условията на труд и да се изградят или модернизират покритите лодкостоянки за по-голяма безопасност на рибарите.

3.4.1.26   ЕИСК намира за целесъобразни мерките, предвидени конкретно за рибарските пристанища, кейовете за разтоварване и покритите лодкостоянки, и смята, че трябва да се отпускат повече помощи за инвестиции в съхранението на рибните продукти и продажбата им на тържищата, снабдяването с гориво, доставките за корабите (вода, лед, електроенергия и др.), както и компютризираното управление на продажбите на търг.

3.4.1.27   Риболов във вътрешни водоеми. С цел да се намали въздействието на риболова в сладководните водоеми върху околната среда, да се подобри енергийната ефективност, да се повиши качеството на рибата и безопасността и условията на труд, ЕФМДР може да предоставя помощ на риболовните кораби, опериращи във вътрешни водоеми. Освен това се подкрепя диверсификацията на рибарите във вътрешните водоеми, както и тяхното участие в управлението, възстановяването и наблюдението на обекти по „Натура 2000“. ЕИСК изразява съгласие с предложените мерки, въпреки че както е посочено в становището относно реформата на ОПОР, Комисията би следвало да предвиди мерки за подпомагане на предотвратяването на взаимодействието между сладководните аквакултури и селското стопанство при риболов в сладководните водоеми.

3.4.1.28   В най-северните региони на ЕС в продължение на периоди до шест месеца зимният риболов под ледената покривка се извършва както в езерата, така и в крайбрежните зони. Моторните шейни и другите специални съоръжения за зимен риболов следва да са допустими за подпомагане от ЕФМДР.

3.4.2   Устойчиво развитие на аквакултурата

3.4.2.1   Подпомагането по тази линия допринася за постигането на следните приоритети на ЕС:

| — | насърчаване на иновативна и конкурентоспособна аквакултура, основана на знания; |
| --- | --- |

—

насърчаване на иновативна и конкурентоспособна аквакултура, основана на знания;

| — | насърчаване на устойчива аквакултура с ефективно използване на ресурсите. |
| --- | --- |

—

насърчаване на устойчива аквакултура с ефективно използване на ресурсите.

3.4.2.2   ЕИСК намира за целесъобразно подпомагането на предприятията за аквакултури независимо от техния размер (големи, МСП или микропредприятия), въпреки че не намира за подходящо ограничението по отношение на големите предприятия за аквакултури, което е посочено в приложение 1.

3.4.2.3   Предложението предвижда помощи за иновации, за инвестиции в отглеждани в морето и нехранителни аквакултури с цел насърчаване на аквакултурите с голям потенциал за растеж; за преработване, предлагане на пазара и пряка продажба на собствената продукция; за въвеждането на услуги за управление, заместване или консултиране за стопанствата за аквакултури и насърчаване на човешкия капитал и работата в мрежа.

3.4.2.4   Комитетът подкрепя тези предложения. Въпреки това, във връзка с горния параграф и с цел да се подобрят дейностите на работниците в предприятията за аквакултури, ЕИСК предлага да се предвиди специална линия за подпомагане с цел да се подобрят условията за безопасността и здравето на работниците както във фермите за отглеждане на аквакултури, разположени в морето, така и на работните места на борда на плавателни съдове за помощни операции и дори във фермите на брега.

3.4.2.5   ЕИСК предлага да отпадне ограничението на помощите за обучение през целия живот, разпространение на научни знания и иновативни практики и др., предвидено за големите предприятия, тъй като значението на всички тези дейности е достатъчен аргумент да се премахнат ограниченията, свързани с големината на предприятията. Все пак Комитетът счита, че малките и средните предприятия следва да имат приоритет.

3.4.2.6   За да се увеличи потенциалът на районите за производство на аквакултури, ЕФМДР може да отпуска помощи за определяне и картографиране на най-подходящите области, подобряване на инфраструктурата и предотвратяване на сериозни щети на аквакултурите.

3.4.2.7   ЕИСК счита за необходимо да се подпомагат инвестициите за подобряване на съществуващата инфраструктура в основните пристанища за морски аквакултури или кейовете за разтоварване, както и инвестициите в съоръжения за преработване и събиране на отпадъци.

3.4.2.8   Насърчаване на нови производители на аквакултури. ЕФМДР може да предоставя помощ за създаване на микропредприятия за аквакултури от нови производители в случаите, когато започват дейността си в сектора, разполагайки със съответните професионални умения и компетенции, създават за пръв път микропредприятие за аквакултури като ръководители на въпросното предприятие и представят бизнес план за развитието на своите дейности, свързани с аквакултурите.

3.4.2.9   ЕИСК предлага помощите от този тип да се отнасят за нетното създаване на работни места от което и да е предприятие за аквакултури, независимо дали е новосъздадено или не.

3.4.2.10   С цел да се насърчат аквакултури с високо равнище на опазване на околната среда ЕФМДР може да отпуска средства за покриване на определени инвестиции. Също както по отношение на рибарството, ЕИСК счита, че е необходимо да се подпомагат инвестициите, целящи намаляване на емисиите на замърсители или парникови газове, както и одитите и схемите за енергийна ефективност.

3.4.2.11   Освен това може да се подпомага преминаването към схеми по управление на околната среда и одитиране и биологични аквакултури; осигуряването на услуги за околната среда от сектора на аквакултурите и предприемането на мерки за общественото здравеопазване и за здравето на животните и хуманното отношение към тях.

3.4.2.12   ЕИСК счита, че здравето на животните е от ключово значение за устойчивостта на сектора на аквакултурата, ето защо смята за необходимо да се засили подкрепата на ЕФМДР в тази област. С оглед на това предлага създаването и развитието на групи за санитарна защита в аквакултурата, подобно на вече успешно съществуващите групи за ветеринарна защита в животновъдството.

3.4.2.13   Предложението предвижда възможността за отпускане на помощ за застраховане на запасите от аквакултури, което покрива определени загуби. ЕИСК намира за необходимо в тях да се включат направените разходи във връзка със събирането и унищожаването на умрелите животни в стопанството в резултат на естествени причини, инциденти и т.н., както и клането и заравянето в самото стопанство по ветеринарно-санитарни причини и с предварително официално разрешително.

3.4.3   Устойчиво развитие на рибарските райони

3.4.3.1   Предвидената по тази линия помощ допринася за постигане на приоритета на ЕС за насърчаване на балансирано и приобщаващо териториално развитие на рибарските райони чрез стимули за повишаване на заетостта и териториалното сближаване. Тези средства могат да се отпускат за рибарските райони, които са по-малки от ниво 3 по NUTS (2).

3.4.3.2   ЕИСК счита, че е проява на дискриминация тези помощи да изключват крайбрежните общини с население над 100 000 души, тъй като флотата е разположена в рибарските пристанища независимо от броя на населението във въпросните общини.

3.4.3.3   Комисията предлага да се предоставят повече правомощия и да се актуализират местните групи за действие в областта на рибарството (МГДОР), които да предложат интегрирана стратегия за местно развитие, отразяваща социално-икономическия състав на района чрез балансирано представителство на частния сектор, публичния сектор и гражданското общество.

3.4.3.4   За да може да се направи обективна оценка на резултата от работата на тези групи до момента, целта на които е активизирането на крайбрежните райони, ЕИСК счита, че е от ключово значение Комисията да извърши оценката преди помощите, предвидени по тази линия, да попаднат в обхвата на новите фондове.

3.4.4   Предлагане на пазара и преработване

3.4.4.1   Комисията предлага някои мерки във връзка с предлагането на пазара и преработването, по-конкретно такива, които са свързани с изготвянето и изпълнението на плановете за производство и предлагане на пазара на организациите на производителите.

3.4.4.2   Въпреки че ЕИСК подкрепя тази мярка, която ще допринесе за устойчивостта на ресурсите и за конкурентоспособността на предприятията, счита, че освен това е необходимо да се въведе определен механизъм, който позволява гъвкавост на плановете, тъй като в контекста на един глобализиран пазар условията за търсене и предлагане могат да се променят във всеки момент.

3.4.4.3   Предложението предвижда отпускане на помощи за компенсиране на организациите на производителите за складирането на продуктите от риболов, изброени в приложение II към регламента на ООП (Общата организация на пазара). Подпомагането ще се намалява постепенно и ще се преустанови напълно до 2019 г.

3.4.4.4   ЕИСК не е съгласен с постепенното намаляване на тези помощи до преустановяването им през 2019 г., а смята за необходимо те да бъдат запазени до 2020 г. поради специалния им принос за стабилизирането на пазарите.

3.4.4.5   Комитетът отбелязва премахването на механизма за компенсаторни обезщетения за рибата тон за преработка, който беше предвиден в ООП до този момент.

3.4.4.6   Този механизъм се установява като насрещна мярка на пълното и постоянно суспендиране на митата от Общата митническа тарифа за цяла риба тон от трети страни, предназначена за преработване. Комитетът счита, че неговото премахване ще постави в явно неизгодно положение производството на ЕС, което ще трябва да се конкурира с продукти, за които хигиенните и санитарните изисквания са по-ниски от тези за продуктите от ЕС. Поради това ЕИСК иска въпросният механизъм за компенсаторни обезщетения да се запази.

3.4.4.7   ЕИСК счита, че помощта за частното складиране, предвидена в предложението, не компенсира и не гарантира справедливи доходи на производителите на риба тон при спад на цените на рибата тон на европейския пазар – тъкмо причината, поради която беше установена системата за компенсаторни обезщетения.

3.4.4.8   Предложението предвижда възможността за отпускане на определени помощи за мерки за предлагане на пазара.

3.4.4.9   ЕИСК счита за необходимо тези помощи да бъдат отпускани и за разработването и провеждането на комуникационни кампании, чиято цел е да подобрят имиджа на риболова и аквакултурите. ЕИСК също така предлага да се включат нови раздели като например организирането и участието в търговски изложения и прояви на сектора, дейности, които улесняват достъпа на предприятията до иновации, обучение за най-съвременните техники, нови или усъвършенствани процеси или нови или усъвършенствани системи.

3.4.4.10   Поради важната роля на междубраншовите организации за насърчаване и подобряване на предлагането на пазара на продуктите, Комитетът намира за целесъобразно не само да се подкрепя създаването на такива организации, но и да се дава принос за тяхното функциониране, за да могат да развиват отредените им компетенции.

3.4.4.11   Освен това ЕФМДР може да предоставя помощ за определени инвестиции в преработването на продуктите. ЕИСК счита, че следва да се добавят следните специфични цели: подобряване на конкурентоспособността на преработвателната индустрия; подобряване на здравните изисквания и качеството на продуктите; намаляване на отрицателното въздействие върху околната среда и повишаване на енергийната ефективност; по-добро оползотворяване на малко използваните видове, вторичните продукти и отпадъците; развитие, производство и предлагане на пазара на нови продукти и прилагане в процеса на производство на нови технологии и иновативни методи; отваряне и разработване на пазари и подобряване на условията за труд и обучение на работниците.

3.4.5   Най-отдалечени региони

3.4.5.1   Предложението предвижда компенсации за допълнителните разходи за продукти от риболов и аквакултури в най-отдалечените региони на Азорските острови, остров Мадейра, Канарските острови, Френска Гвиана и Реюнион. Комитетът счита, че Комисията трябва да обясни подробно изчисленията, които са в основата на разбивката на бюджета за всеки от най-отдалечените региони, както и причината за намаляването на бюджета за Канарските острови на фона на увеличаването на бюджетите за останалите региони.

3.4.6   Съпътстващи мерки за ОПОР

3.4.6.1   ЕФМДР може да подпомага прилагането на системата на Съюза за контрол, инспектиране и правоприлагане, както и събирането, управлението и използването на първични биологични, технически, екологични и социално-икономически данни съгласно Регламента относно ОПОР. Според ЕИСК това подпомагане е от ключово значение за гарантиране на контрола и събирането на данни в целия ЕС, в това число данни, свързани с инспекциите по труда.

3.4.6.2   За много от посочените мерки предложението предвижда подпомагането да се отпуска само веднъж по време на програмния период на един и същ риболовен кораб. Това ограничение трябва да се премахне.

3.4.6.3   ЕИСК счита, че следва да се предвиди създаването на „фонд за кризи“, който би позволил да се удовлетворят конкретните нужди на сектора така, че да могат да се предприемат гъвкави неотложни мерки при определени извънредни ситуации като например преструктурирането на флотите поради прекратяване или неподновяване на споразуменията за риболов, внезапното увеличаване на оперативните разходи, природните бедствия и др.

3.5   Мерки, финансирани при пряко управление

3.5.1   Интегрирана морска политика

3.5.1.1   Предложението предвижда редица помощи за разработването и изпълнението на ИМП на ЕС с цел да насърчат интегрираното управление на морските и крайбрежните дела, да допринесат за развитието на междусекторни инициативи, които са от взаимна полза за различните морски сектори и секторни политики, да подкрепят устойчивия икономически растеж, заетостта, иновациите и новите технологии на нововъзникващите и бъдещите морски сектори в крайбрежните райони и да повишат защитата на морската среда, по-конкретно нейното биологично разнообразие, и на защитените морски зони, както и устойчивото използване на морските и на крайбрежните ресурси. ЕИСК приветства предложените мерки.

3.5.1.2   Освен това се предвиждат редица помощи, за да се улесни изпълнението на ОПОР и на ИМП, по-специално във връзка с научните препоръки по ОПОР, специфичните мерки за контрол и правоприлагане по ОПОР, доброволните вноски в международни организации, консултативните комитети, данните за пазара и комуникационните дейности. ЕИСК намира тези помощи за целесъобразни.

3.5.1.3   ЕИСК признава важната роля на регионалните консултативни комитети като органи за консултации на Комисията по различните въпроси на ОПОР, в които участват всички заинтересовани страни. По тази причина Комитетът счита, че тази помощ трябва да е достатъчна, за да гарантира правилното им функциониране по начин, който осигурява участието на всичките им членове, в това число и учените.

3.5.1.4   ЕИСК счита, че ЕФМДР следва да финансира бъдещия Секторен съвет по заетостта и уменията, който попада в рамката на целите на реформата на ОПОР, на стратегията „Европа 2020“и на съобщението относно „Нови умения за нови работни места“ (3). Освен това счита, че трябва да се продължи финансирането за Консултативния комитет по рибарство и аквакултури на ЕС. В случай че този комитет бъде закрит, ЕИСК би желал да се създаде Консултативен съвет по индустрия, пазари и общи въпроси.

3.5.1.5   По отношение на данните за пазара Комитетът приветства всякакъв вид помощ за разпространението и разработването на данни за пазара на продукти от риболов и аквакултури.

3.5.2   Техническа помощ

3.5.2.1   Предложението предвижда отпускане на средства за техническа помощ по инициатива на Комисията за изпълнението на споразумения за устойчиво рибарство и участието на Съюза в регионални организации за управление на рибарството, както и за създаването на европейска мрежа от МГДОР. Комитетът намира тези помощи за ключови.

3.6   Изпълнение

3.6.1   На последно място предложението излага много подробно изпълнението на програмите за помощ както при режим на споделено, така и на пряко управление и предвижда механизми за изпълнение, системи за управление и контрол от държавите членки и от Комисията, както и тяхното наблюдение, оценка, информация и комуникация.

3.6.2   ЕИСК одобрява системите за изпълнение при двата вида управление, тъй като в тях е заложен опитът на Комисията с всички необходими формалности за стартирането, изпълнението, наблюдението и приключването на програмите за помощ, предвидени в ОПОР и ИМП.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище CESE, ОВ С 181 от 21.06.2012 г. стр. 183-195.

1

(2)  Вж. Регламент (ЕО) No 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 26 май 2003 година за установяване на обща класификация на териториалните единици за статистически цели (NUTS) ОВ L 154, 21.6.2003 г., стр. 1.

2

(3)  Вж. становище на ЕИСК относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Нови умения за нови работни места — Изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“ COM(2008) 868 final ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 74.

3

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/141 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/141

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Насърчаването и информирането в полза на селскостопанските продукти: стратегия с висока европейска добавена стойност за насърчаване на вкусовете на Европа“

COM(2012) 148 final

2012/C 299/25

Докладчик: г-н KRAUZE

Администратор: г-жа HAUSER

На 30 март 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Насърчаването и информирането в полза на селскостопанските продукти: стратегия с висока европейска добавена стойност за насърчаване на вкусовете на Европа“

COM(2012) 148 final.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 1 глас „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Програмите на ЕС за информиране и насърчаване могат да играят съществена роля, като помагат на европейските производители да посрещат предизвикателствата на нарастващата световна конкуренция и да осигурят добра пазарна позиция, като разясняват високите стандарти на ЕС за качество, за хуманно отношение към животните и за производство на селскостопанските продукти и като стимулират износа.

1.2   Както е посочено в предишно негово становище по COM (2011) 436 final (1), ЕИСК подкрепя двете основни цели на новата политика за насърчаване, насочена към целевия пазар: информиране и повишаване на осведомеността на потребителите на европейския пазар и насърчаване на експорта на външния пазар.

1.3   Трябва да бъдат набелязани нови, допълнителни ресурси като част от финансовата рамка за периода 2014-2020 г., в случай че възникнат нови кризи и извънредни ситуации, които биха могли да засегнат сектора и които няма да могат да бъдат покрити от бюджетните кредити за политиката за информиране и насърчаване по линия на ОСП. ЕИСК счита, че е абсолютно наложително да се увеличи бюджетът за предоставяне на информация и за насърчителни мерки по отношение на селскостопанските продукти на вътрешния пазар и в трети страни.

1.4   ЕИСК смята, че Комисията трябва да очертае ясни насоки за кандидатите по националните и многонационалните програми и програмите с трети страни в държавите членки. Трябва да се подобри оценката на програмите, като се прилага стриктна система за оценяване с конкретни показатели. Нужна е по-голяма прозрачност в подбора и определянето на приоритетите в програмите на национално и европейско равнище. За да се опрости процедурата, многонационалните програми биха могли да се внасят от кандидатите направо в Комисията. Многонационалните програми, обхващащи редица продукти, би трябвало да се ползват с приоритет чрез по-благоприятна система за финансиране, осигуряваща до 60 % съфинансиране от ЕС.

1.5   Би трябвало да се въведе по-голяма гъвкавост, която ще позволи програмите да се адаптират към променящите се пазарни условия в етапа на изпълнение. ЕИСК подкрепя предложението да се представя многогодишна рамкова програма, с подробна информация само за първата година, в случаи когато въпросните програми се предхождат от анализи на пазара и оценки на въздействието, като по този начин се дава възможност да се внесат корекции в плановете за следващите години.

1.6   ЕИСК подчертава, че посредством законодателство, имащо за цел насърчаване, следва да се изясни ролята на марките и балансът между насърчаването на генерични продукти и насърчаването на частни марки. Следва да се проучи основната идея за насърчаване на продуктите от ЕС чрез конкретни марки. Би трябвало да бъде позволено да се указва произходът на продуктите, включително за продуктите без наименование за произход или защитено географско указание. Идеята за произход от ЕС би могла да се предаде чрез общи рекламни послания, които не застрашават правото на потребителя да бъде добре информиран.

1.7   Що се отнася до общия европейски лозунг за мерки за външен маркетинг, целесъобразно е да се отправи единно послание, което обединява и обхваща всички европейски продукти под един знаменател. Изключително важно е към потребителя да се отправи ясно послание, което лесно може да се идентифицира.

1.8   ЕИСК се застъпва за единен списък от допустими продукти с оглед опростяване на процедурите. Списъкът трябва да се разшири, за да даде възможност за насърчаване на продукти в рамките на други системи за качество, които утвърждават качеството на европейската продукция, например национални и регионални системи и системи, свързани с биологичното земеделие.

1.9   ЕИСК счита, че е изключително важно да се изгради мрежа за обмен на добри практики между професионалистите, за да се реализират добре структурирани и координирани многонационални насърчителни програми и кампании, включително чрез нови технологии. Освен това следва да се разгледа използването на новите технологии за свързване на потребителите и производителите. Ще трябва да се предотврати възможността тези механизми да създадат нарушаване на пазара или на конкуренцията.

2.   Обобщено съдържание на съобщението

2.1   За да бъдат постигнати целите на стратегията „Европа 2020“, трябва да се оказва подкрепа на такова селско стопанство, което осигурява продоволствената сигурност, устойчиво използване на природните ресурси, динамично развитие на селските райони, както и растеж и работни места. Една ефективна политика на насърчаване е от голямо значение за постигането на тези цели.

2.2   Програмите за насърчаване се съфинансират въз основа на най-много 50 % принос от ЕС, най-малко 20 % принос от търговските сдружения, а останалата част се предоставя от държавите членки. Често пъти, обаче, предлагането на програми в страни извън ЕС е слабо, с по-слабо и по-отдалечено във времето въздействие.

2.3   В съобщението на Комисията се посочват недостатъците в настоящите насърчителни мерки като бюрокрация, дисбаланс в предприетите действия и пречки, възпрепятстващи напредъка. След това се представят предложения как да се преодолеят тези проблеми и да се подобри имиджът на европейските селскостопански продукти.

2.4   В съобщението се посочват следните цели за политиката за насърчаване в бъдеще:

| — | по-голяма европейска добавена стойност; |
| --- | --- |

—

по-голяма европейска добавена стойност;

| — | по-атрактивна и по-сигурна в своето въздействие политика; |
| --- | --- |

—

по-атрактивна и по-сигурна в своето въздействие политика;

| — | опростено управление; и |
| --- | --- |

—

опростено управление; и

| — | повече полезни взаимодействия между различните инструменти за насърчаване. |
| --- | --- |

—

повече полезни взаимодействия между различните инструменти за насърчаване.

2.5   Комисията очертава насоки за политиката за насърчаване.

2.5.1   Приложно поле с по-голям обхват

| — | Обхватът на инициативите би могъл да се разшири, така че да включва не само професионалните браншови организации, а и частните предприятия, ако те предлагат висока добавена стойност за Европейския съюз. |
| --- | --- |

—

Обхватът на инициативите би могъл да се разшири, така че да включва не само професионалните браншови организации, а и частните предприятия, ако те предлагат висока добавена стойност за Европейския съюз.

| — | Предлага се да има единен списък с допустими продукти, който е възможно най-тясно съгласуван със списъка на продуктите, включени в приложното поле на политиката за качество. Чрез действията могат да се отправят тематични послания и да бъде широко застъпено използването на нови технологии, от осигуряване на възможност за обмен на добри практики до улесняване на продажбите на продукти. |
| --- | --- |

—

Предлага се да има единен списък с допустими продукти, който е възможно най-тясно съгласуван със списъка на продуктите, включени в приложното поле на политиката за качество. Чрез действията могат да се отправят тематични послания и да бъде широко застъпено използването на нови технологии, от осигуряване на възможност за обмен на добри практики до улесняване на продажбите на продукти.

| — | За изграждането на европейски имидж на хранително-вкусови продукти всяка мярка за информация и консултация следва да включва споменаване на европейския произход на продукта. Ще продължава да е възможно посочването на произхода на продукти, регистрирани със ЗНП и ЗГУ като основна характеристика. |
| --- | --- |

—

За изграждането на европейски имидж на хранително-вкусови продукти всяка мярка за информация и консултация следва да включва споменаване на европейския произход на продукта. Ще продължава да е възможно посочването на произхода на продукти, регистрирани със ЗНП и ЗГУ като основна характеристика.

| — | Анализът на въздействието следва да разгледа възможността за лансиране на външния пазар на смесени програми, които да включват обща и търговска част, в която биха могли да бъдат представени частните марки. |
| --- | --- |

—

Анализът на въздействието следва да разгледа възможността за лансиране на външния пазар на смесени програми, които да включват обща и търговска част, в която биха могли да бъдат представени частните марки.

| — | Ще има засилена подкрепа за насърчаване на европейските знаци за качество на храните (като ЗНП, ЗГУ, ХТСХ и др.). |
| --- | --- |

—

Ще има засилена подкрепа за насърчаване на европейските знаци за качество на храните (като ЗНП, ЗГУ, ХТСХ и др.).

2.5.2   Разширено поле за действие

| — | Би следвало да има нов вид дейност за техническа помощ, която да съдейства на операторите на пазара да участват в съфинансирани програми, да провеждат ефективни кампании или да развиват дейностите си, свързани с износа. |
| --- | --- |

—

Би следвало да има нов вид дейност за техническа помощ, която да съдейства на операторите на пазара да участват в съфинансирани програми, да провеждат ефективни кампании или да развиват дейностите си, свързани с износа.

2.5.3   Преразглеждане на способите за намеса

| — | Това преразглеждане е насочено към многонационалните програми, които понастоящем не носят желаните резултати. Ще продължат посещенията на високо равнище в трети страни с участието на комисаря за селско стопанство и развитие на селските райони, както и участието на Комисията в международни изложения. |
| --- | --- |

—

Това преразглеждане е насочено към многонационалните програми, които понастоящем не носят желаните резултати. Ще продължат посещенията на високо равнище в трети страни с участието на комисаря за селско стопанство и развитие на селските райони, както и участието на Комисията в международни изложения.

2.5.4   Насърчаването и кризата

| — | Поради ограниченията на финансовата рамка за периода 2014-2020 г. ще е по-трудно да се мобилизират допълнителни бюджетни кредити за мерки за информация и насърчаване в отговор на кризата. Необходимо е решение дали финансирането в отговор на кризата на общностно равнище да идва от бъдещата политика за насърчаване или от хоризонталните мерки по линия на ОСП. |
| --- | --- |

—

Поради ограниченията на финансовата рамка за периода 2014-2020 г. ще е по-трудно да се мобилизират допълнителни бюджетни кредити за мерки за информация и насърчаване в отговор на кризата. Необходимо е решение дали финансирането в отговор на кризата на общностно равнище да идва от бъдещата политика за насърчаване или от хоризонталните мерки по линия на ОСП.

2.5.5   Опростено и оптимизирано управление

| — | Мониторингът и управлението на програмите би трябвало да бъдат опростени, по-гъвкави и по-оперативни. |
| --- | --- |

—

Мониторингът и управлението на програмите би трябвало да бъдат опростени, по-гъвкави и по-оперативни.

2.5.6   По-голяма съгласуваност между действията за информиране и насърчаване

| — | Мерките, предприети по схемата за насърчаване, както и другите мерки в тази област ще бъдат по-съгласувани помежду си и с Общата селскостопанска политика. |
| --- | --- |

—

Мерките, предприети по схемата за насърчаване, както и другите мерки в тази област ще бъдат по-съгласувани помежду си и с Общата селскостопанска политика.

3.   Анализ на предложението и наблюдения на Комитета

3.1   В предходни становища на ЕИСК бе посочено, че с оглед на предизвикателствата, пред които е изправена европейската селскостопанска политика, е все по-важно да се насърчават продуктите на хранително-вкусовата промишленост на ЕС, за да се подпомогне утвърждаването им като продукти с висока добавена стойност и да се запази водещата позиция на ЕС като доставчик на храни (2).

3.2   ЕИСК подчертава значимостта на двете основни цели на новата европейска политика в сектора: първо, информиране и осведоменост на потребителите относно високите стандарти за качество и високата добавена стойност на продуктите на пазара на ЕС, като се изтъкват по-високите гаранции в областта на производствените методи, етикетирането, проследяемостта и безопасността на храните, по-строгите изисквания, свързани с околната среда, хуманното отношение към животните и зачитането на правата на работниците, и второ – насърчаване на експорта на външния пазар, като се подчертават качеството, хранителната и вкусовата стойност, устойчивостта и безопасността на европейските продукти.

3.3   ЕИСК оценява положително инициативата на Комисията да преразгледа настоящата европейска политика в областта на действията за насърчаване и информация с цел тя да стане по-ефективна, целенасочена и амбициозна.

3.4   ЕИСК подкрепя като цяло предложенията и насоките, посочени от Комисията в нейното съобщение във връзка с бъдещата политика за насърчаване на селскостопански продукти с цел повишаване на конкурентоспособността на сектора и по-добра осведоменост за високите стандарти на европейския хранително-вкусов модел.

3.5   ЕИСК отбелязва, че в съобщението на Комисията не се споменават разпоредби за автоматичен или полуавтоматичен механизъм, който би могъл да помогне за възстановяване на икономиките, засегнати от хранителните кризи и който да е бърз, ефективен, систематичен и ефикасен. Въпреки че отчита ограниченията, породени от настоящата финансова криза, ЕИСК счита, че е абсолютно наложително да се увеличи бюджетът за предоставяне на информация и за насърчителни мерки по отношение на селскостопанските продукти на вътрешния пазар и в трети страни. Трябва своевременно да бъдат набелязани нови, допълнителни ресурси като част от финансовата рамка за периода 2014-2020 г., в случай че възникнат нови кризисни и извънредни ситуации, които биха могли да засегнат сектора и които няма да могат да бъдат покрити от бюджетните кредити за политиката за информиране и насърчаване по линия на ОСП.

3.6   ЕИСК подчертава, че програмите следва да имат европейска визия, основана на добавената стойност, с акцент върху създаването на работни места и смята, че Комисията би трябвало да изготви ясни насоки за кандидатите по националните и многонационалните програми и програмите с трети страни в държавите членки. Трябва да се подобри оценката на програмите, като се прилага стриктна система за оценяване с конкретни показатели. Изключително важно е да се въведе по-голяма прозрачност в подбора и определянето на приоритетите в програмите на национално и европейско равнище. За да се опростят процедурите, многонационалните програми биха могли да се внасят направо в Комисията, а процедурата за подбор би трябвало да се ускори на национално и европейско равнище.

3.7   Във връзка с възможността за разширяване на кръга бенефициери на програмите за насърчаване ЕИСК е убеден, че с приоритет би трябвало да се ползват търговските организации в хранително-вкусовия сектор, тъй като те са органите, които обединяват предприятията и съфинансират дейности. Всички други бенефициери би следвало да бъдат одобрени само по препоръка на секторните търговски организации.

3.8   Би трябвало да се даде възможност на всяка секторна търговска организация, предложила програмата, същевременно да играе ролята на ръководител на проекта, сама или в партньорство, в зависимост от мащаба на инициативата, както и от капацитета и опита, с които разполага. Следва да се разгледа възможността по-малките браншови асоциации от новите държави членки да имат право да кандидатстват по програми за насърчаване като бенефициери и като изпълнителни органи, тъй като те са най-добре запознати с техните традиционни продукти и знаят как да ги насърчават.

3.9   ЕИСК се застъпва за единен списък от допустими продукти с оглед опростяване на процедурите. Трябва да се разшири списъкът от продукти, влизащи в обхвата на законодателството, за да може да се улесни прилагането на насърчителни мерки спрямо всички продукти, които изграждат или подсилват имиджа на европейската качествена продукция. За продукти със силна национална идентичност може да бъде предимство и следва да е възможно да се посочи национален произход, дори ако нямат ЗНП или ЗГУ. Комитетът обаче счита, че редът и условията за прилагане на тези предложения трябва да бъдат в баланс със стремежа към насърчаване преди всичко на продуктите на ЕС.

3.10   Комитетът подкрепя предложението за създаване на европейска платформа за обмен на добри практики между специалистите с цел изготвянето и изпълнението на добре структурирани и координирани многонационални насърчителни кампании, включително чрез използване на новите технологии, които могат да бъдат ценен инструмент в тази област. Следва да се обърне специално внимание използването на тези механизми да не води до нарушаване на пазарите или на конкуренцията.

3.11   По отношение на начините за подобряване на програмите за качество и разработването им така, че да обхващат няколко страни, ЕИСК изразява съгласие, че тези многонационални програми следва да се ползват с приоритет, тъй като предлагат действително европейско измерение и се нуждаят от подкрепата на ЕС. ЕИСК предлага Комисията да увеличи своя принос, особено по отношение на бързо развиващите се пазари.

3.12   Комитетът приветства предложението да се даде възможност на популяризаторите на дадена програма да представят подробна информация само за първата година от нейното изпълнение, когато въпросната програма се предхожда от анализи на пазара и оценки на въздействието, в които се разглежда потенциалът за постигане на целите, а на по-късен етап да представят подробности за следващите години. Това би направило програмите по-гъвкави и би им дало възможност да реагират на пазарни сигнали.

3.13   В допълнение към системите за качество на храните, споменати в съобщението (ЗНП, ЗГУ и ХТСХ), биха могли да се предвидят и други системи за качеството, като например свързаните с биологичното земеделие или регионалното качество.

3.14   ЕИСК изразява убеждението си, че посредством законодателство, имащо за цел насърчаване, следва да се изясни ролята на марките и балансът между насърчаването на генерични продукти и насърчаването на частни марки, по-специално в страните извън ЕС. Това би допринесло за ефективността на кампаниите за насърчаване (по-голямо въздействие върху вносителите и потребителите) и би дало по-голям стимул за участие на предприятията, които в крайна сметка съфинансират тези действия. С оглед осигуряване на пълна и прозрачна информация следва да бъде позволено да се споменава произходът на продуктите, включително за продуктите без наименование за произход или защитено географско указание. Идеята за произход от ЕС би могла да се предаде чрез общи рекламни послания, които не застрашават правото на потребителя да бъде добре информиран.

3.15   От гледна точка на опростяването заслужава подкрепа идеята за осигуряване на бюджетна съгласуваност на различните програми за насърчаване.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE 1859/2011, ОВ C 43, 15.02.2012 г., стр. 59-64

1

(2)  CESE, ОВ C 43, 15.02.2012 г., стр. 59-64

2

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/145

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси“

COM(2012) 155 final — 2012/0077 COD

2012/C 299/26

Единствен докладчик: г-н Seppo KALLIO

На 18 април 2012 г. Европейският парламент и на 24 април 2012 г. Съветът, решиха, в съответствие с член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси“

COM(2012) 155 final — 2012/0077 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“, без гласове „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК изразява голямо задоволство от успеха на плана за запасите от треска в Балтийско море и счита за важно срокът му да бъде удължен. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява голямо задоволство от успеха на плана за запасите от треска в Балтийско море и счита за важно срокът му да бъде удължен.

| 1.2 | ЕИСК смята, че предложените изменения на членове 4, 5 и 8 и на параграфи 2, 3 и 4 от член 29 са приемливи и необходими технически промени за осигуряване на съответствие с ДФЕС. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК смята, че предложените изменения на членове 4, 5 и 8 и на параграфи 2, 3 и 4 от член 29 са приемливи и необходими технически промени за осигуряване на съответствие с ДФЕС.

| 1.3 | ЕИСК не подкрепя делегирането на законодателни правомощия на Комисията за определяне на процента на смъртност от риболов, предложено в членове 27 и 29 а. ЕИСК счита, че по силата на член 43, параграф 3 от ДФЕС Съветът има изключителното право да взима решения в тази област. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК не подкрепя делегирането на законодателни правомощия на Комисията за определяне на процента на смъртност от риболов, предложено в членове 27 и 29 а. ЕИСК счита, че по силата на член 43, параграф 3 от ДФЕС Съветът има изключителното право да взима решения в тази област.

2.   Въведение

| 2.1 | Според докладите на Международния съвет за изследване на морето (ICES) в първите години на 21 век запасите от треска в Балтийско море са били подложени на свръхулов. В подучастъци на ICES 25-32 процентът на смъртност от риболов при треската в източната част на Балтийско море е намалил запасите до равнище, което ги е изложило на риск от унищожение. Ситуацията е била малко по-добра при запасите от треска в западната част на Балтийско море, в подучастъци 22-24, но възпроизводството на запасите е било очевидно под дългосрочното си потенциално равнище. Затова с Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. беше създаден многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси. Неговата цел е да гарантира, че експлоатирането на запасите от треска в Балтийско море може да се извършва при устойчиви икономически, екологични и социални условия. |
| --- | --- |

2.1

Според докладите на Международния съвет за изследване на морето (ICES) в първите години на 21 век запасите от треска в Балтийско море са били подложени на свръхулов. В подучастъци на ICES 25-32 процентът на смъртност от риболов при треската в източната част на Балтийско море е намалил запасите до равнище, което ги е изложило на риск от унищожение. Ситуацията е била малко по-добра при запасите от треска в западната част на Балтийско море, в подучастъци 22-24, но възпроизводството на запасите е било очевидно под дългосрочното си потенциално равнище. Затова с Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. беше създаден многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси. Неговата цел е да гарантира, че експлоатирането на запасите от треска в Балтийско море може да се извършва при устойчиви икономически, екологични и социални условия.

| 2.2 | За да се постигне тази цел, в плана бяха изложени правила за определяне на годишните възможности за риболов за този запас по отношение на общия допустим улов и риболовното усилие. Тези правила включват параметър за смъртността от риболов, основаващ се на годишните научни препоръки и използван за определяне на жизнеустойчивостта на запасите. Освен това член 27 от регламента постановява, че Съветът определя процента на смъртност от риболов с квалифицирано мнозинство и по предложение на Комисията, за да се гарантира, че посочените в плана цели за управление могат да бъдат изпълнени. По същия начин член 26 дава възможност на Съвета да изменя плана, за да се гарантира постигането на целите. |
| --- | --- |

2.2

За да се постигне тази цел, в плана бяха изложени правила за определяне на годишните възможности за риболов за този запас по отношение на общия допустим улов и риболовното усилие. Тези правила включват параметър за смъртността от риболов, основаващ се на годишните научни препоръки и използван за определяне на жизнеустойчивостта на запасите. Освен това член 27 от регламента постановява, че Съветът определя процента на смъртност от риболов с квалифицирано мнозинство и по предложение на Комисията, за да се гарантира, че посочените в плана цели за управление могат да бъдат изпълнени. По същия начин член 26 дава възможност на Съвета да изменя плана, за да се гарантира постигането на целите.

| 2.3 | Изпълнението на плана беше успешно. В настоящия план процентът на смъртност от риболов при запасите от треска както в западната, така и в източната част на Балтийско море е под целевото равнище. Смъртността от риболов при запасите от треска в източната част на Балтийско море освен това е под равнището на максималния устойчив улов (MSY), а хвърлящият хайвер запас е нараснал почти четворно след въвеждането на плана. Тенденцията при запасите от треска в западната част на Балтийско море е по-постепенна, но очевидно се движи в правилната посока. |
| --- | --- |

2.3

Изпълнението на плана беше успешно. В настоящия план процентът на смъртност от риболов при запасите от треска както в западната, така и в източната част на Балтийско море е под целевото равнище. Смъртността от риболов при запасите от треска в източната част на Балтийско море освен това е под равнището на максималния устойчив улов (MSY), а хвърлящият хайвер запас е нараснал почти четворно след въвеждането на плана. Тенденцията при запасите от треска в западната част на Балтийско море е по-постепенна, но очевидно се движи в правилната посока.

3.   Предложение на Комисията

| 3.1 | Целта на предложението на Комисията е изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси. Актът е приет преди влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и затова трябва да бъде изменен в съответствие с новия Договор. |
| --- | --- |

3.1

Целта на предложението на Комисията е изменение на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси. Актът е приет преди влизането в сила на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и затова трябва да бъде изменен в съответствие с новия Договор.

| 3.2 | В член 290 от ДФЕС се предвижда, че законодателен акт може да делегира на Комисията правомощия да приема незаконодателни актове от общ характер, които допълват или изменят определени несъществени елементи от законодателния акт. Комисията предлага процедурата за вземане на решения, предвидена в членове 26 и 27 от регламента, да бъде трансформирана в система на делегирани правомощия, които да се упражняват от Комисията, за да се наблюдават планът и целите по отношение на смъртността от риболов. |
| --- | --- |

3.2

В член 290 от ДФЕС се предвижда, че законодателен акт може да делегира на Комисията правомощия да приема незаконодателни актове от общ характер, които допълват или изменят определени несъществени елементи от законодателния акт. Комисията предлага процедурата за вземане на решения, предвидена в членове 26 и 27 от регламента, да бъде трансформирана в система на делегирани правомощия, които да се упражняват от Комисията, за да се наблюдават планът и целите по отношение на смъртността от риболов.

| 3.3 | Планът изисква на всеки три години да се извършва оценка на въздействието на мерките за управление върху съответните запаси и риболовни дейности. Това изискване е много трудно за изпълнение поради ограничената наличност на съответните данни, необходими за извършване на подходяща оценка. Според научното становище пълна оценка на резултатите от изпълнението на плана за период от три години може да се извърши едва пет години след неговото въвеждане. Следователно графикът за оценка на плана следва да бъде променен. |
| --- | --- |

3.3

Планът изисква на всеки три години да се извършва оценка на въздействието на мерките за управление върху съответните запаси и риболовни дейности. Това изискване е много трудно за изпълнение поради ограничената наличност на съответните данни, необходими за извършване на подходяща оценка. Според научното становище пълна оценка на резултатите от изпълнението на плана за период от три години може да се извърши едва пет години след неговото въвеждане. Следователно графикът за оценка на плана следва да бъде променен.

| 3.4 | Комисията предлага също така да ѝ бъдат дадени изпълнителни правомощия да потвърди дали са изпълнени условията, определени в член 29 относно изключването на някои зони в Балтийско море от обхвата на мерките. |
| --- | --- |

3.4

Комисията предлага също така да ѝ бъдат дадени изпълнителни правомощия да потвърди дали са изпълнени условията, определени в член 29 относно изключването на някои зони в Балтийско море от обхвата на мерките.

| 3.5 | Освен това Комисията и държавите членки подкрепиха целта за постигане на максимален устойчив улов (MSY) за намалели запаси най-късно до 2015 г., но това не е посочено като цел на плана. За да се избегнат неясноти в плана, той следва да включва позоваване на MSY. |
| --- | --- |

3.5

Освен това Комисията и държавите членки подкрепиха целта за постигане на максимален устойчив улов (MSY) за намалели запаси най-късно до 2015 г., но това не е посочено като цел на плана. За да се избегнат неясноти в плана, той следва да включва позоваване на MSY.

| 3.6 | Членове 5 и 8 за определяне на общия допустим улов (ОДУ) за запасите от треска и на максималния брой дни на отсъствие от пристанището следва да бъдат изменени съответно, за да се поясни, че процедурата по издаване е предвидената в Договора. |
| --- | --- |

3.6

Членове 5 и 8 за определяне на общия допустим улов (ОДУ) за запасите от треска и на максималния брой дни на отсъствие от пристанището следва да бъдат изменени съответно, за да се поясни, че процедурата по издаване е предвидената в Договора.

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | ЕИСК изразява голямо задоволство от успеха на плана за запасите от треска в Балтийско море и счита за важно срокът му да бъде удължен. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК изразява голямо задоволство от успеха на плана за запасите от треска в Балтийско море и счита за важно срокът му да бъде удължен.

| 4.2 | Предложението на Комисията изменя целите на плана, посочени в член 4. ЕИСК счита, че предложеното позоваване на максималния устойчив улов (MSY) съответства на общата цел на ЕС за рибните запаси. |
| --- | --- |

4.2

Предложението на Комисията изменя целите на плана, посочени в член 4. ЕИСК счита, че предложеното позоваване на максималния устойчив улов (MSY) съответства на общата цел на ЕС за рибните запаси.

| 4.3 | Комисията предлага да се изменят членове 5 и 8 от плана, като решенията, взимани с квалифицирано мнозинство от Съвета, се заменят с решения, съответстващи на новия Договор. Това са технически промени, които отразяват промяната в процедурата за вземане на решения, внесена с ДФЕС. |
| --- | --- |

4.3

Комисията предлага да се изменят членове 5 и 8 от плана, като решенията, взимани с квалифицирано мнозинство от Съвета, се заменят с решения, съответстващи на новия Договор. Това са технически промени, които отразяват промяната в процедурата за вземане на решения, внесена с ДФЕС.

| 4.4 | По отношение на член 26 Комисията предлага оценката на плана да се извършва на всеки пет години. ЕИСК приема посочените за това причини, но отбелязва, че състоянието на запасите от треска следва да се наблюдава ежегодно съгласно плана във връзка с оценките на рибните запаси, осъществявани от ICES. |
| --- | --- |

4.4

По отношение на член 26 Комисията предлага оценката на плана да се извършва на всеки пет години. ЕИСК приема посочените за това причини, но отбелязва, че състоянието на запасите от треска следва да се наблюдава ежегодно съгласно плана във връзка с оценките на рибните запаси, осъществявани от ICES.

| 4.5 | Предвид действащата към момента процедура за вземане на решения Комисията предлага да се изменят параграфи 2, 3 и 4 от член 29, за да се даде възможност за допускане на изключения по отношение на ограниченията върху улова. Съгласно предложението Комисията ще потвърждава изключенията ежегодно посредством актове за изпълнение, а комитет от представители на държавите членки ще извършва оценка и ще изготвя доклад по този въпрос. ЕИСК е за разширяване на правомощията на Комисията в тази област, но подчертава, че проекторешенията следва да бъдат внасяни достатъчно рано, за да може да се изготви оценка преди следващия риболовен период. |
| --- | --- |

4.5

Предвид действащата към момента процедура за вземане на решения Комисията предлага да се изменят параграфи 2, 3 и 4 от член 29, за да се даде възможност за допускане на изключения по отношение на ограниченията върху улова. Съгласно предложението Комисията ще потвърждава изключенията ежегодно посредством актове за изпълнение, а комитет от представители на държавите членки ще извършва оценка и ще изготвя доклад по този въпрос. ЕИСК е за разширяване на правомощията на Комисията в тази област, но подчертава, че проекторешенията следва да бъдат внасяни достатъчно рано, за да може да се изготви оценка преди следващия риболовен период.

| 4.6 | Предложението изменя членове 27 и 29 а, за да предостави на Комисията правомощия за приемане на делегирани актове. ЕИСК изрази мнението си по този въпрос в предходни становища (1). В тях се посочва, че правомощията за приемане на делегирани актове трябва да бъдат ограничени във времето. Освен това делегирани актове следва да се прилагат единствено в области, в които е необходимо бързо вземане на решения. |
| --- | --- |

4.6

Предложението изменя членове 27 и 29 а, за да предостави на Комисията правомощия за приемане на делегирани актове. ЕИСК изрази мнението си по този въпрос в предходни становища (1). В тях се посочва, че правомощията за приемане на делегирани актове трябва да бъдат ограничени във времето. Освен това делегирани актове следва да се прилагат единствено в области, в които е необходимо бързо вземане на решения.

| 4.7 | Предложението в член 29а за оправомощаване на Комисията да приема делегирани актове въз основа на членове 26 и 27 значително ще измени принципите на изготвяне на политиката на ЕС в областта на рибарството. Делегирането на правомощия е оправдано от сегашния бавен ход на процедурата за съвместно вземане на решения от Комисията и Парламента. ЕИСК счита, че решение на този проблем трябва да се потърси най-напред чрез изясняване на разпределението на правомощията между Парламента и Съвета съгласно член 43, параграфи 2 и 3 от ДФЕС. ЕИСК е на мнение, че процентът на смъртност от риболов, определен в съответствие с член 27 от плана, е пряко свързан с определянето и разпределянето на възможностите за риболов, т.е. е от изключителната компетентност на Съвета съгласно член 43, параграф 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

4.7

Предложението в член 29а за оправомощаване на Комисията да приема делегирани актове въз основа на членове 26 и 27 значително ще измени принципите на изготвяне на политиката на ЕС в областта на рибарството. Делегирането на правомощия е оправдано от сегашния бавен ход на процедурата за съвместно вземане на решения от Комисията и Парламента. ЕИСК счита, че решение на този проблем трябва да се потърси най-напред чрез изясняване на разпределението на правомощията между Парламента и Съвета съгласно член 43, параграфи 2 и 3 от ДФЕС. ЕИСК е на мнение, че процентът на смъртност от риболов, определен в съответствие с член 27 от плана, е пряко свързан с определянето и разпределянето на възможностите за риболов, т.е. е от изключителната компетентност на Съвета съгласно член 43, параграф 3 от ДФЕС.

| 4.8 | Планът за запасите от треска в Балтийско море също така е предназначен да осигури стабилни възможности за риболов, благодарение на които търговските риболовни предприятия да могат да развиват спокойно своята риболовна дейност. ЕИСК се опасява, че ако на Комисията бъде делегирано правото да променя целевия процент на смъртност от риболов, въз основа на който се определят квотите за улов, в краткосрочен план това може да доведе до бързи промени в тези квоти, което ще се отрази негативно на риболовната промишленост. |
| --- | --- |

4.8

Планът за запасите от треска в Балтийско море също така е предназначен да осигури стабилни възможности за риболов, благодарение на които търговските риболовни предприятия да могат да развиват спокойно своята риболовна дейност. ЕИСК се опасява, че ако на Комисията бъде делегирано правото да променя целевия процент на смъртност от риболов, въз основа на който се определят квотите за улов, в краткосрочен план това може да доведе до бързи промени в тези квоти, което ще се отрази негативно на риболовната промишленост.

| 4.9 | Друга причина за това Съветът да запази отговорността за вземането на решения за предвидения в плана целеви процент на смъртност от риболов е промяната на принципите, на които се основава научното становище, за всяка следваща година. Научното становище не отчита необходимостта от социално-икономическа стабилност. Промяната на принципите или методите на изчисление може значително да измени получения целеви процент на смъртност от риболов, препоръчван от изследователите, без да е имало каквато и да било забележима промяна в рибните запаси. |
| --- | --- |

4.9

Друга причина за това Съветът да запази отговорността за вземането на решения за предвидения в плана целеви процент на смъртност от риболов е промяната на принципите, на които се основава научното становище, за всяка следваща година. Научното становище не отчита необходимостта от социално-икономическа стабилност. Промяната на принципите или методите на изчисление може значително да измени получения целеви процент на смъртност от риболов, препоръчван от изследователите, без да е имало каквато и да било забележима промяна в рибните запаси.

| 4.10 | ЕИСК отбелязва също полаганите понастоящем усилия за разработване на общ модел за регулиране на запасите от треска и пелагичните видове в Балтийско море. Многогодишният план за запасите от треска в Балтийско море в крайна сметка ще бъде заменен с план, основаващ се на този модел; няма причина в сегашния план, който постига положителни резултати, да се внасят други промени освен необходимите. |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК отбелязва също полаганите понастоящем усилия за разработване на общ модел за регулиране на запасите от треска и пелагичните видове в Балтийско море. Многогодишният план за запасите от треска в Балтийско море в крайна сметка ще бъде заменен с план, основаващ се на този модел; няма причина в сегашния план, който постига положителни резултати, да се внасят други промени освен необходимите.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 33-36, и CESE, ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 56-59.

1

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/148

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите — Високопроизводителните изчислителни технологии: мястото на Европа в световната надпревара“

COM(2012) 45 final

2012/C 299/27

Докладчик: г-жа Isabel CAÑO AGUILAR

На 18 април 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите – Високопроизводителните изчислителни технологии: мястото на Европа в световната надпревара“

COM(2012) 45 final.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 143 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Обобщение и препоръки

1.1   По принцип Комитетът е съгласен със съобщението на Комисията и подкрепя категорично поставените в него цели. Високопроизводителните изчислителни технологии (ВИТ) са предпоставка за нови познания и основа за развитието на много иновативни продукти, методи и услуги.

1.2   ВИТ са част от Програмата в областта на цифровите технологии и незаменим инструмент в съвременните научни изследвания и национални икономики, включително например политики в областта на енергетиката, климата, здравеопазването, икономиката, социалната сфера и отбраната. ВИТ са от стратегическо значение за стратегията „Европа 2020“.

1.3   Комитетът подкрепя развитието на европейска екосистема за ВИТ и на създадената за тази цел научноизследователска инфраструктура PRACE, която да гарантира широко разпространение на ресурси за ВИТ при еднакви условия за достъп за всички потенциални ползватели/участници в ЕС и особено за тези от университетите и МСП.

1.4   Наред с договорно-правните и финансовите аспекти на една ефективна за ВИТ екосистема, други две задачи са също толкова важни за по-нататъшното развитие на ВИТ: от една страна, разработването на „хардуер“ за компютър от следващо поколение, наричан „Exascale Computer“ (компютър с изчислителна мощност от порядъка на един екзафлоп), а от друга – разработването и разпространението на необходимите за ползването, изключително усъвършенствани инструменти, а именно софтуер. На изпълнението на тези две задачи би трябвало да се отдава еднакво значение.

1.5   Ето защо Комитетът подкрепя предложението за удвояване на сегашните европейски инвестиции в областта на ВИТ на около 1,2 млрд. евро годишно. В съответствие с това ще са необходими допълнително 600 млн. евро годишно, които ще трябва да се осигурят преди всичко от ЕС, държавите членки и индустриалните ползватели. Така ще се постигне инвестиционно равнище, което съответства на равнището в други региони по света. Приблизително половината от тези допълнителни средства би трябвало да се използват за осигуряването на системи за ВИТ и изпитателни съоръжения, а другата половина – по равно за обучението и за разработването и усъвършенстването на софтуер за ВИТ.

1.6   За тази цел е необходимо, от една страна, сътрудничество между изследователски институти/университети и индустрията. Според Комитета публично-частните партньорства са особено подходящ и вече изпитан инструмент. В отделни случаи биха могли да се прилагат и обществени поръчки за развойни продукти (т.е. продукти в предпазарен стадий), но Комисията в никакъв случай не бива да ги прави задължителни като единствена възможност.

1.7   От друга страна, за тази цел са необходими значителни средства за подпомагане от страна на държавите членки и ЕС. Те са необходими както пряко за споменатите по-горе задачи за по-нататъшното разработване на ефективна система на ВИС, така и непряко за обучението на необходимите специалисти с висока и средновисока квалификация, тоест за университетите и техния персонал.

1.8   Комитетът отправя призив към Съвета и държавите членки, предвид икономическата и финансовата криза в никакъв случай да не пренебрегват гореспоменатите, необходими за ВИТ мерки, които са необходими именно за засилване на икономическата мощ и конкурентоспособността. В противен случай има риск да се тръгне по опасна спирала надолу.

1.9   Според Комитета главен приоритет е наличието на конкурентоспособна система за ВИТ в Европа. Тази цел не бива да означава протекционистична индустриална политика. Усилията би трябвало да се насочат по-скоро към запазването или създаването и в Европа на необходимите за разработването и използването на ВИТ технически знания (ноу-хау), съответни работни места и съответни равнища на вземане на решения. При това по-нататъшното сътрудничество с досега водещите в технологиите световни играчи, които също извършват или са ангажирани с научноизследователска и развойна дейност в Европа, и с европейски предприятия, които разполагат със съвременни експертни познания в специфични сегменти на ВИТ, може също така да създаде необходимия критичен потенциал, който да се конкурира с очакваното бъдещото лидерство на Китай на пазара.

2.   Резюме на Съобщението от Комисията

2.1   В съобщението се подчертава стратегическото значение на високопроизводителните изчислителни технологии (ВИТ) (понятието „високопроизводителни изчислителни технологии“ (ВИТ) се използва в настоящото съобщение като синоним за изчислителни технологии от висок клас, изчисления чрез суперкомпютри, изчислителни технологии на световно равнище и др., с оглед разграничаване от разпределените изчисления, изчислителните „облаци“ и изчисленията чрез сървъри). То се базира на съобщението относно ИКТ-инфраструктурите за електронна наука и заключенията на Съвета, в които се призовава за „по-нататъшно развитие на компютърни инфраструктури“ като „Партньорство за авангардна електронна обработка на данни в Европа“ (PRACE www.prace-ri.eu) и за обединяване на инвестициите във високопроизводителни изчислителни системи в рамките на PRACE.

2.2   Комитетът призовава държавите членки, индустрията и научните общности да увеличат съвместните си усилия в сътрудничество с Комисията, за да се осигури водещата роля на ЕС в предоставянето и използването на системи и услуги за ВИТ до 2020 г.

2.3   Напредъкът в системите за ВИТ позволи да се преодолеят особено значими социални и научни предизвикателства — например да се откриват на ранен етап и лекуват различни заболявания, да се разкриват тайните на човешкия мозък, да се предвижда развитието на климата или да се предотвратяват бедствия, както и да се удовлетворяват нуждите на индустрията от нововъведения по отношение на продукти и услуги.

2.4   Съществуващите предизвикателства в развитието на все по-ефективни високопроизводителни изчислителни системи не могат да бъдат решени само чрез обикновена екстраполация, а налагат радикални иновации в много информационни технологии. Разкриват се благоприятни възможности за представителите на промишлените и академичните среди в ЕС отново да спечелят позиции в тази област.

2.5   Инвестициите на ЕС за придобиване на изчислителни системи от най-висок клас са значително по-малко от тези на други региони (едва наполовина в сравнение със САЩ при сходен размер на БВП). Поради това количеството и производителността на наличните в ЕС изчислителни системи определено са твърде ниски в сравнение с други региони по света, а бюджетите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) в областта на ВИТ са недостатъчни.

2.6   Останалите аспекти на съобщението се отнасят до:

| — | „Партньорството за авангардна електронна обработка на данни в Европа“ (PRACE); |
| --- | --- |

—

„Партньорството за авангардна електронна обработка на данни в Европа“ (PRACE);

| — | опита на Европа по веригата на доставките; |
| --- | --- |

—

опита на Европа по веригата на доставките;

| — | ползите за Европа от възобновяването на ангажимента в областта на ВИТ; |
| --- | --- |

—

ползите за Европа от възобновяването на ангажимента в областта на ВИТ;

| — | предизвикателствата, пред които сме изправени; |
| --- | --- |

—

предизвикателствата, пред които сме изправени;

| — | план за действие в областта на ВИТ за Европа; |
| --- | --- |

—

план за действие в областта на ВИТ за Европа;

| — | управлението на равнище ЕС; |
| --- | --- |

—

управлението на равнище ЕС;

| — | обществени поръчки за развойни продукти (т.е. продукти в предпазарен стадий) и обединяване на ресурсите; |
| --- | --- |

—

обществени поръчки за развойни продукти (т.е. продукти в предпазарен стадий) и обединяване на ресурсите;

| — | по-нататъшно развитие на европейската екосистема за ВИТ. |
| --- | --- |

—

по-нататъшно развитие на европейската екосистема за ВИТ.

3.   Общи бележки на Комитета

3.1   Принципно съгласие

3.1.1   По принцип Комитетът е съгласен със съобщението на Комисията и подкрепя категорично предлаганите цели. Високопроизводителните изчислителни технологии (ВИТ) представляват основата за развитие на много нови продукти, методи и услуги. Те са едни от най-важните ключови технологии, но са и предпоставка за това да могат да се проучват комплексни системи. Така ВИС са съществен елемент на стратегията „Европа 2020“.

3.1.2   Чрез развитието и използването на все по-ефективни компютри през последните десетилетия ВИТ се превърнаха във важен трети стълб на научноизследователската и развойната дейност, който не само допълва двата класически стълба — експериментален (включително доказване и проверка) и теоретичен, но същевременно добива растящо значение сам по себе си. По този начин се появи един нов клон от науката: симулационна наука. Освен това ВИТ представляват важен инструмент за получаване на по-сложни данни, както и за системите за анализ и прогнозиране. ВИТ са част и от Програмата в областта на цифровите технологии и се превърнаха в задължителен инструмент в съвременната панорама на научните изследвания и в националните икономики, като обхващат политики в областта на енергетиката, климата, здравеопазването, икономиката, социалната сфера и отбраната.

3.2   Суперкомпютри

Определящият хардуер за ВИТ се състои от т.нар. суперкомпютри, които притежават две характерни особености:

| — | Пълната им ефективност може да се достигне чрез едновременното, т.е. паралелно, използване на огромен брой отделни компютри (процесори). Междувременно в суперкомпютрите са интегрирани близо един милион отделни процесора. За да могат тези изключително сложни изчислителни инструменти да се използват по оптимален начин, е необходимо да се разработят изключително усъвършенствани и сложни софтуерни програми и да се поставят на разположение на ползвателите. Това е една изключително специализирана развойна задача, която до момента е значително подценявана. |
| --- | --- |

—

Пълната им ефективност може да се достигне чрез едновременното, т.е. паралелно, използване на огромен брой отделни компютри (процесори). Междувременно в суперкомпютрите са интегрирани близо един милион отделни процесора. За да могат тези изключително сложни изчислителни инструменти да се използват по оптимален начин, е необходимо да се разработят изключително усъвършенствани и сложни софтуерни програми и да се поставят на разположение на ползвателите. Това е една изключително специализирана развойна задача, която до момента е значително подценявана.

| — | Електроенергията, необходима за функционирането на още по-мощни компютри, нараства до количества, каквито според сегашното мнение не могат да бъдат осигурени. Ако не се разработят изцяло нови елементи, които да намалят с 99 % (!) нуждите от електроенергия, един суперкомпютър от ново поколение (компютър от порядъка на екзафлоп) ще се нуждае от най-малко една собствена 1 000 мегаватова електроцентрала, за да функционира. Намаляването на тези енергийни нужди до реалистични параметри представлява огромно технологично предизвикателство, което не изглежда лесно за постигане. |
| --- | --- |

—

Електроенергията, необходима за функционирането на още по-мощни компютри, нараства до количества, каквито според сегашното мнение не могат да бъдат осигурени. Ако не се разработят изцяло нови елементи, които да намалят с 99 % (!) нуждите от електроенергия, един суперкомпютър от ново поколение (компютър от порядъка на екзафлоп) ще се нуждае от най-малко една собствена 1 000 мегаватова електроцентрала, за да функционира. Намаляването на тези енергийни нужди до реалистични параметри представлява огромно технологично предизвикателство, което не изглежда лесно за постигане.

3.3   Аспекти на европейската политика за подкрепа

Комитетът отбелязва, че в разглежданото съобщение се засягат не толкова научните и техническите предизвикателства, колкото аспектите, за които според становището на Комисията е необходима политика за подкрепа и развитие, като с този мотив се представят предложения за инструментите за нейното реализиране. Въпреки това Комитетът изразява резерви в това отношение и препоръчва нов кръг консултации (вж. точка 4.4).

3.4   Баланс между хардуер и софтуер

Една от най-важните препоръки на Комитета е аспектите, свързани със софтуера, да се проучат като също толкова основна част от проблема и да се търсят решения, особено що се отнася до разработването, изпитването и предоставянето на необходимите програми, предназначени за ползвателите. Съществува значителна нужда от научни изследвания, развойна дейност, учене и обучение на различните степени на системите за квалификация и за различните ползватели. Това изисква достатъчна подкрепа за съответните мерки от страна на университетите, научноизследователските центрове и промишления сектор. Комитетът препоръчва Комисията да поправи този недостатък.

3.5   Квалифицирани кадри – университети и обезпеченост

Една от основните пречки в това отношение е свързана с обучението и недостига на квалифицирани кадри, например http://www.hpcwire.com/hpcwire/2012-04-04/supercomputing_education_in_russia.html, не само за изпълнение на необходимите задачи за НИРД, но и за ефективно прилагане на системите за ВИТ. Загрижеността по тези теми следва да бъде част от мерките за насърчаване. Решаваща предпоставка за това са университетите с достатъчна обезпеченост с финанси и персонал, в които преподават и извършват изследователска дейност достатъчен брой международно признати софтуерни специалисти и развойни инженери, и които могат да предоставят висококвалифицирано обучение, основаващо се на опита в изследователската и развойната дейност.

3.6   Европейска екосистема за ВИТ: платформата PRACE

3.6.1   Какво представлява PRACE?

Необходимостта от европейска инфраструктура за ВИТ, която може да се използва от всички партньори, беше призната и изтъкната от операторите и ползвателите на националните центрове за ВИТ през 2005 г. Представители на първоначално 14 европейски държави основаха партньорството PRACE, с цел да се насърчават, да се използват и да продължат да се развиват ВИТ в Европа.

Това доведе до включването на ВИТ като една от подбраните научноизследователски инфраструктури в първия списък на Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (ESFRI) (1). След като бяха създадени също и правните, финансовите, организационните и техническите предпоставки, през 2010 г. беше основана PRACE AISBL (международна асоциация с идеална цел) със седалище в Брюксел, с цел да предостави на ползвателите от всички партньори достъп до петте най-мощни, изградени на национално равнище системи на ВИТ в Европа. Междувременно PRACE има 24 членове, включително от Израел и Турция. В 7РП PRACE беше подпомогната финансово по три проекта, по-специално за дейности за портиране, оптимиране и скалиране на приложения, както и за интензивно обучение и професионална подготовка на ползвателите. Понастоящем четири страни партньорки (Германия, Франция, Италия, Испания) се ангажираха да предоставят изчислителен капацитет на стойност по 100 милиона евро всяка. Разпределянето на контингентите за ползване се извършва в паневропейски процес на сравнителен преглед от независим научен управителен комитет.

3.6.2   Позиция на Комитета относно PRACE

Комитетът подкрепя мащабното развитие на европейска екосистема за ВИТ и на вече изградената научноизследователска инфраструктура, която трябва да гарантира широкото наличие на ресурси от ВИТ при еднакви условия за достъп. При това трябва да се гарантира, че всички потенциални ползватели/участници в ЕС, по-специално в университетите или МСП, които не са непосредствено свързани с организацията PRACE, ще имат възможност да участват в разработването и използването на ресурсите при равни условия с всички останали страни. Не става дума обаче само за по-малкия и до голяма степен решим проблем за създаването на еднакви условия за достъп до вече съществуващите ресурси на ВИТ, а се разглеждат научните изследвания, разработването и в крайна сметка осъществяването на изцяло нова екосистема за ВИТ — мащабна, по-ефективна и снабдена с компютри от порядъка на екзафлоп (вж. параграф 4.1 по-долу) като централни инструменти, включително разработването на подходящ за това усъвършенстван софтуер. В това отношение Комитетът препоръчва да се избягват прибързани процеси на концентрация и прибързани решения относно определена обща система, така че да се даде възможност за конкуренция и плурализъм на възможните подходи и идеи, необходими за успеха на екосистемата за ВИТ и за постигането на поставената изключително амбициозна цел. Този деликатен въпрос за баланса между политиките за научноизследователска, развойна дейност и конкуренция е разгледан в бележките в следващия параграф. Във връзка с това Комитетът счита, че е необходим нов дебат между възможните заинтересовани страни.

3.7   Призив към Съвета и държавите членки

3.7.1   Поради кризисното икономическо положение в много държави членки на ЕС се проявява тенденция (която дори е разбираема предвид трудната ситуация) да се извършват икономии именно в областта на образованието, научноизследователската и развойната дейност. Това обаче би довело до фатална низходяща спирала, тъй като именно новите технологии, иновациите и свързаните с тях умения са необходими за икономическия растеж и конкурентоспособността.

3.7.2   Ето защо Комитетът настоятелно призовава Съвета и всички държави членки да не се поддават на по-лесните подходи, а да инвестират именно в нововъведенията и необходимите за тях предпоставки, т.е. вместо да правят съкращения в тези области, да ги подпомагат дори още повече.

4.   Специфични бележки на Комитета

4.1   Проект екза порядък

Разработването на следващото поколение суперкомпютри получи наименованието „Проект екза порядък“. За тази цел е необходимо да се подобрят решително всички равнища на общата система, особено свързаните с нуждите от електроенергия отделни важни компоненти, като може да се наложи и цялостната ѝ реорганизация. Това е трудна задача в сътрудничеството между научноизследователските центрове и предприятията в област, в която не липсва напрежение.

4.2   Сътрудничество между научноизследователските центрове и бизнеса

Комитетът вече се е произнасял по различни поводи относно тази сложна цялостна тематика (вж. например CESE 330/2009). Наред с другото, в неотдавнашното си становище (СЕЅЕ 806/2012) относно „Хоризонт 2020“ той препоръчва следното: „... следва да се помисли за нови подходи на свързаната с това индустриална политика и политика в областта на конкуренцията“.

Въпросът е дали „обществените поръчки за развойни продукти“ са подходящ инструмент за сътрудничество между изследователските центрове и бизнеса. Затова Комитетът препоръчва да бъдат идентифицирани различните, отчасти взаимно противоречащи си цели или изисквания към политиката в областта на научните изследвания, политиката за иновации и индустриалната политика, както и те да бъдат обсъждани и изяснявани с различните заинтересовани страни. Възможно е за отделни случаи да трябва дори да се предвидят и изключения (вж. също и параграф 4.4 по-долу в настоящото проектостановище).

4.3   Разработване на „Проекта екза порядък“

Конкретно за „Проекта екза порядък“ това означава, че в стила на съвременната НИРД в момента на свързване на научноизследователските центрове и предприятията в различните участващи сектори (като сектора, свързан с процесорите и различните други компоненти) ще е необходимо да се включат както големи, така и малки предприятия, включително структури, които работят най-добре на световно равнище, (вж. също параграф 4.5) и същевременно да се избягват прибързани решения. В крайна сметка до оптимизиран проект на обща система може да се стигне едва след като се изясни какви елементи с каква мощност са могли или могат да бъдат разработени. За съжаление съществуват примери от миналото, при които това не е взето под внимание и се е стигнало до неуспех.

4.4   Концепция за подкрепа – публично-частните партньорства

Затова Комитетът счита, че, предвид голямото значение на наличието на високопроизводителна изчислителна система в Европа и за Европа, съвместно с многото потенциални участници и по-специално с тези от платформата PRACE, е желателно да се разработи и предложи концепция на Комисията за подкрепа, преди да се приложат на практика инициативите, описани в разглежданото съобщение. Според Комитета особено публично-частните партньорства (ПЧП) представляват изпитан инструмент, който вече се е утвърдил като подходящ за целите за развитие на ВИТ. Ето защо предпочетените в предложението на Комисията обществени поръчки за развойни продукти, които могат да бъдат също подходящи за отделни случаи, в никакъв случай не би трябвало да се налагат за повсеместно прилагане.

4.5   Световни играчи

Трябва да стане ясно, че основният приоритет е да се постигне мощна и конкурентна високопроизводителна изчислителна система във и за Европа. Като се има предвид, че досега този сектор беше доминиран от световни играчи (като IBM, CRAY или INTEL), чиито холдинги, производствени мощности и научноизследователски центрове са пръснати из целия свят, ЕИСК счита, че е важно при тези обстоятелства и в Европа да се поддържат или създават необходимите за развитието и използването на ВИТ технически знания (ноу-хау), работни места и нива на вземане на решения. При това по-нататъшното сътрудничество с досега водещите предприятия, но и с нововъзникващи предприятия, които биха могли да се превърнат в бъдещите лидери, може например същевременно да създаде и необходимия критичен потенциал, който да устои на очакваното бъдещо лидерство на Китай на пазара.

4.6   По-голям финансов ресурс

ЕИСК подкрепя предложението за удвояване на сегашните европейски инвестиции в областта на ВИТ до приблизително 1,2 млрд. евро годишно. Следователно ще са необходими допълнително 600 млн. евро годишно, които да се предоставят предимно от ЕС, държавите членки и ползвателите от промишлеността. Така би се постигнало равнище на инвестиции, сравнимо с това в други региони по света. Предлага се около половината от тези допълнителни средства да се използват за осигуряването на системи за ВИТ и изпитателни съоръжения, една четвърт – за обучение и останалата четвърт – за разработването и усъвършенстването на софтуер за ВИТ.

Високите изисквания за финансова обезпеченост са свързани с високата цена на ВИТ. Придобиването на един високопроизводителен компютър струва над 100 млн. евро, а разходите по поддръжката и работата на системата са не по-малко от 20 млн. евро годишно. Това изисква стратегическо публично-частно обвързване, за каквото съществуват примери от водещите в областта на ВИТ страни.

4.7   Равни възможности и права на интелектуална собственост

В съобщението се посочват големите затруднения пред европейските производители да продават своите продукти на публичния сектор в страни извън ЕС със собствени национални производители. Използването на ВИТ в области с голямо стратегическо значение като ядрената енергетика, военната промишленост или газовата и петролната индустрия обикновено се сблъсква с почти непреодолими изисквания, свързани със сигурността. Същевременно обаче европейските научноизследователски проекти, разработени в контекста на рамковата програма, могат да донесат косвени ползи на предприятия в трети страни извън ЕС.

Като припомня, че страните по Споразумението за обществени поръчки на Световната търговска организация следва да спазват принципите на национално третиране и недискриминация (член 3), ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за въвеждане на равен достъп до пазара на ВИТ в търговските отношения с трети страни.

В съответствие с това Комитетът подкрепя изложените в предложението на Комисията за „Хоризонт 2020“ (COM(2011) 809 final от 30.11.2011 г.) намерения да уточни ясно правата на интелектуална собственост и да ги защитава.

4.8   ВИТ и енергопотреблението

Към бъдещите предизвикателства следва да се добави и енергопотреблението като фактор, ограничаващ развитието на ВИТ (The Greening of HPC – Will Power Consumption Become the Limiting Factor for Future Growth in HPC? („Екологосъобразните ВИТ — Ще се превърне ли енергопотреблението във фактор за ограничаване на бъдещия растеж в областта на ВИТ?“). Мюнхен, 10 октомври 2008 г. http://www.hpcuserforum.com/presentations/Germany/EnergyandComputing_Stgt.pdf) (вж. също параграф 3.2). Със сегашните технологии системите с производителност от порядъка на екзафлоп биха консумирали свръхколичества енергия, което ще увеличи текущите разходи — изчислено е, че енергията ще представлява 50 % от тези разходи — както и замърсяването на околната среда.

Съществуват различни концепции за енергийно ефективни технологии като напр. хибридните суперкомпютри, които обаче повдигат и въпроси [„(...) Progress in lower-power devices may make it feasible to build future systems with Exascale performance. (...) However (...) how do we exploit (...) this disruptive technology?“. /„(...) Напредък при уредите с по-ниска мощност може да обуслови изграждането на бъдещи системи от порядъка на екзафлоп. (...) обаче (...) как експлоатираме (...) тази „подривна“ технология?“/ – A Strategy for Research and Innovation Trough High Performance Computing /„Стратегия за научни изследвания и иновации чрез високопроизводителни изчислителни технологии“/. University of Edinburgh, 2011 г.]. По отношение на архитектурата например вече са разработени множество стратегии за намаляване на потреблението каквито могат да са „островите“, работещи с различни нива на захранващо напрежение (които могат дори да се изключват), използването на памети с ниско потребление на енергия (с латентни клетки) и избирателното изключване на отделни елементи. Многоядрените, многопоточните и клъстерните архитектури в процесорите улесняват балансираното натоварване с цел оптимизиране на потреблението или отделянето на топлина (Green IT: Tecnologías para la Eficiencia Energética en los Sistemas TI /„Зелени ИТ: Технологии за енергийна ефективност в системите за ИТ“/. Universidad Politécnica de Madrid. 2008 г.).

Поради това ЕИСК предлага насърчаването на технологиите с ниско потребление на енергия да се добави като неразделна част от проекта за ВИТ на ЕС.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 182 от 4.08.2009 г., стр. 40

1

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/153

---

Становище на Европейски икономическия и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол“

COM(2012) 129 final — 2012/62 (COD)

и относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕО“

COM(2012) 134 final — 2012/65 (COD)

2012/C 299/28

Докладчик: д-р BREDIMA

На 29 март 2012 г. Европейският парламент и на 11 април 2012 г. Съветът решиха, в съответствие с член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол“

COM(2012) 129 final — 2012/62 (COD)

и относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕО“

COM(2012) 134 final — 2012/65 (COD).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Морската трудова конвенция (МТК) от 2006 г. на Международната организация на труда (МОТ) е първият кодекс за морски труд, който е международно признат за „четвъртия стълб“ на водещите морски конвенции. ЕИСК приветства предложенията, насочени към установяване на необходимите процедури, за да се гарантира ефективно прилагане на МТК от държавите членки, действащи като държави на знамето и държави на пристанището. |
| --- | --- |

1.1

Морската трудова конвенция (МТК) от 2006 г. на Международната организация на труда (МОТ) е първият кодекс за морски труд, който е международно признат за „четвъртия стълб“ на водещите морски конвенции. ЕИСК приветства предложенията, насочени към установяване на необходимите процедури, за да се гарантира ефективно прилагане на МТК от държавите членки, действащи като държави на знамето и държави на пристанището.

| 1.2 | МТК – „Хартата на правата“ на морските лица – цели да осигури цялостна международна защита на правата на морските лица и да създаде равнопоставени условия за държави и корабособтвеници, които са се ангажирали да предоставят достойни условия на труд и живот на морските лица и да ги защитават от нелоялна конкуренция от кораби, неотговарящи на стандартите. |
| --- | --- |

1.2

МТК – „Хартата на правата“ на морските лица – цели да осигури цялостна международна защита на правата на морските лица и да създаде равнопоставени условия за държави и корабособтвеници, които са се ангажирали да предоставят достойни условия на труд и живот на морските лица и да ги защитават от нелоялна конкуренция от кораби, неотговарящи на стандартите.

| 1.3 | ЕИСК отново призовава ЕС да ускори усилията за ратифициране на МТК от страна на държавите членки. ЕИСК подкрепя цялостната политика в смисъл, че регламентите на ЕС относно условията на труд трябва да бъдат напълно приведени в съответствие с международното законодателство, като например МТК, без това да засяга по-високите стандарти, които е възможно да съществуват в ЕС. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК отново призовава ЕС да ускори усилията за ратифициране на МТК от страна на държавите членки. ЕИСК подкрепя цялостната политика в смисъл, че регламентите на ЕС относно условията на труд трябва да бъдат напълно приведени в съответствие с международното законодателство, като например МТК, без това да засяга по-високите стандарти, които е възможно да съществуват в ЕС.

| 1.4 | ЕИСК отбелязва, че инспекцията на условията на живот и труд на морските лица на борда на кораба изисква достатъчен брой инспектори с повишени умения. ЕАМБ и Парижкият меморандум за разбирателство за държавния пристанищен контрол (Парижкият МР) се приканват да стимулират правилното обучение на инспекторите, за да бъдат те способни да изпълняват контролните функции във връзка с МТК в момента, в който Конвенцията влезе в сила. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК отбелязва, че инспекцията на условията на живот и труд на морските лица на борда на кораба изисква достатъчен брой инспектори с повишени умения. ЕАМБ и Парижкият меморандум за разбирателство за държавния пристанищен контрол (Парижкият МР) се приканват да стимулират правилното обучение на инспекторите, за да бъдат те способни да изпълняват контролните функции във връзка с МТК в момента, в който Конвенцията влезе в сила.

| 1.5 | Възможно е да има области, в които действащата европейска Директива 2009/16 и МТК (и свързаните с него насоки на МОТ за държавния пристанищен контрол) се различават по своя обхват или процедури. ЕИСК счита, че ще е необходимо да бъдат усъвършенствани процедурите за контрол и принудително изпълнение по двата инструмента като се разшири обхватът на изпълнителните правомощия на Комисията. |
| --- | --- |

1.5

Възможно е да има области, в които действащата европейска Директива 2009/16 и МТК (и свързаните с него насоки на МОТ за държавния пристанищен контрол) се различават по своя обхват или процедури. ЕИСК счита, че ще е необходимо да бъдат усъвършенствани процедурите за контрол и принудително изпълнение по двата инструмента като се разшири обхватът на изпълнителните правомощия на Комисията.

| 1.6 | Спазването и прилагането на структурните изисквания за помещенията, предназначени за морските лица, по-специално в специфични сектори на морската индустрия, ще доведе до значителни предизвикателства. Служителите на държавния пристанищен контрол следва да признават разпоредбите на държавата на знамето относно равностойните разпоредби и санкции за дерогации и освобождавания, както е отразено в декларациите за спазване на морските трудови норми. |
| --- | --- |

1.6

Спазването и прилагането на структурните изисквания за помещенията, предназначени за морските лица, по-специално в специфични сектори на морската индустрия, ще доведе до значителни предизвикателства. Служителите на държавния пристанищен контрол следва да признават разпоредбите на държавата на знамето относно равностойните разпоредби и санкции за дерогации и освобождавания, както е отразено в декларациите за спазване на морските трудови норми.

| 1.7 | Необходима е определена гъвкавост при инспектирането на по-малки кораби, които извършват пътувания в национални териториални води, за разлика от големите кораби, извършващи международни плавания, а за оценките на проблемите с оглед на бъдещи действия са необходими насоки, включени в предложените делегирани актове. |
| --- | --- |

1.7

Необходима е определена гъвкавост при инспектирането на по-малки кораби, които извършват пътувания в национални териториални води, за разлика от големите кораби, извършващи международни плавания, а за оценките на проблемите с оглед на бъдещи действия са необходими насоки, включени в предложените делегирани актове.

| 1.8 | Относно предложените процедури за жалби във връзка с МТК, които служителите на държавния пристанищен контрол не могат да разрешат на борда, ЕИСК счита, че следва да се включи втора фаза за препращане на жалбите до корабособствениците, за да могат те да предприемат необходимите действия. Тази стъпка е съгласувана с процедурите на МТК. |
| --- | --- |

1.8

Относно предложените процедури за жалби във връзка с МТК, които служителите на държавния пристанищен контрол не могат да разрешат на борда, ЕИСК счита, че следва да се включи втора фаза за препращане на жалбите до корабособствениците, за да могат те да предприемат необходимите действия. Тази стъпка е съгласувана с процедурите на МТК.

| 1.9 | ЕИСК призовава Европейската комисия да гарантира, че бъдещото законодателство на ЕС за прилагане към трети държави на разпоредбите относно държавите, осигуряващи работна ръка, ще съответства на духа и условията на МТК. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК призовава Европейската комисия да гарантира, че бъдещото законодателство на ЕС за прилагане към трети държави на разпоредбите относно държавите, осигуряващи работна ръка, ще съответства на духа и условията на МТК.

| 1.10 | Широкото определение за „морско лице“ би могло да включва различни членове от личния състав на борда на кораба, които могат да бъдат считани за морски лица. ЕИСК счита, че при прилагането и изпълнението на МТК държавите членки следва да признават уточненията и свързаните насоки на МОТ и че прерогативите на държавите на знамето да се произнасят в тази област следва да се зачитат. |
| --- | --- |

1.10

Широкото определение за „морско лице“ би могло да включва различни членове от личния състав на борда на кораба, които могат да бъдат считани за морски лица. ЕИСК счита, че при прилагането и изпълнението на МТК държавите членки следва да признават уточненията и свързаните насоки на МОТ и че прерогативите на държавите на знамето да се произнасят в тази област следва да се зачитат.

| 1.11 | Тъй като предложената Директива за отговорностите на държавата на знамето не е достатъчно прецизна що се отнася до възможността администрацията да делегира задачите за извършване на инспекции или издаване на сертификати на признати организации, ЕИСК предполага, че държавите членки ще успеят да осигурят това с помощта на актовете за нейното транспониране. |
| --- | --- |

1.11

Тъй като предложената Директива за отговорностите на държавата на знамето не е достатъчно прецизна що се отнася до възможността администрацията да делегира задачите за извършване на инспекции или издаване на сертификати на признати организации, ЕИСК предполага, че държавите членки ще успеят да осигурят това с помощта на актовете за нейното транспониране.

2.   Въведение

| 2.1 | Целта на морската трудова конвенция (МТК) от 2006 г., приета от Международната организация на труда (МОТ) на 23 февруари 2006 г., е да се създадат равнопоставени условия на конкуренция в световната морска индустрия чрез установяване на общи минимални стандарти за всички знамена и морски лица. |
| --- | --- |

2.1

Целта на морската трудова конвенция (МТК) от 2006 г., приета от Международната организация на труда (МОТ) на 23 февруари 2006 г., е да се създадат равнопоставени условия на конкуренция в световната морска индустрия чрез установяване на общи минимални стандарти за всички знамена и морски лица.

| 2.2 | Конвенцията, наричана „Харта на правата“ на морските лица, е замислена с оглед на постигане на почти пълна ратифицикация поради това, че съчетава твърдост по отношение на правата и гъвкавост по отношение на прилагането на изискванията от по-технически характер, както и поради предимствата, които дава на корабите от държави, които я ратифицират. Тя представлява четвърти стълб на международния регулаторен режим на качественото корабоплаване, допълващ основните конвенции на Международната морска организация (ММО), т.е. Международната конвенция за безопасност на човешкия живот на море (Конвенцията SOLAS) от 1974 г., Международната конвенция за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (Конвенцията STCW) от 1978 г. и Международната конвенция за предотвратяване на замърсяването от кораби (Конвенцията MARPOL) 73/78. Тя цели да осигури цялостна международна защита на правата на морските лица и да създаде равнопоставени условия за държави и корабособтвеници, които са се ангажирали да предоставят достойни условия на труд и живот за морските лица, като ги защитават от нелоялна конкуренция от кораби, неотговарящи на стандартите. |
| --- | --- |

2.2

Конвенцията, наричана „Харта на правата“ на морските лица, е замислена с оглед на постигане на почти пълна ратифицикация поради това, че съчетава твърдост по отношение на правата и гъвкавост по отношение на прилагането на изискванията от по-технически характер, както и поради предимствата, които дава на корабите от държави, които я ратифицират. Тя представлява четвърти стълб на международния регулаторен режим на качественото корабоплаване, допълващ основните конвенции на Международната морска организация (ММО), т.е. Международната конвенция за безопасност на човешкия живот на море (Конвенцията SOLAS) от 1974 г., Международната конвенция за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (Конвенцията STCW) от 1978 г. и Международната конвенция за предотвратяване на замърсяването от кораби (Конвенцията MARPOL) 73/78. Тя цели да осигури цялостна международна защита на правата на морските лица и да създаде равнопоставени условия за държави и корабособтвеници, които са се ангажирали да предоставят достойни условия на труд и живот за морските лица, като ги защитават от нелоялна конкуренция от кораби, неотговарящи на стандартите.

| 2.3 | Минималните стандарти на МТК трябва да се прилагат от всички държави, които са я ратифицирали, посредством национални стандарти и изисквания. Системата ѝ за спазване и правоприлагане се нуждае от широко международно сътрудничество, за да бъде ефективна. Тъй като някои от задълженията по конвенцията са насочени към корабособствениците и държавите на знамето, е важно държавите със значителни морски интереси да ратифицират конвенцията. |
| --- | --- |

2.3

Минималните стандарти на МТК трябва да се прилагат от всички държави, които са я ратифицирали, посредством национални стандарти и изисквания. Системата ѝ за спазване и правоприлагане се нуждае от широко международно сътрудничество, за да бъде ефективна. Тъй като някои от задълженията по конвенцията са насочени към корабособствениците и държавите на знамето, е важно държавите със значителни морски интереси да ратифицират конвенцията.

3.   Резюме на предложенията на Комисията

| 3.1 | В предложенията се подчертава, че държавите членки и Комисията подкрепят работата на МОТ, насочена към приемане на МТК. Доказателство за силния интерес на ЕС от влизане в сила на Конвенцията е Решение 2007/431/ЕО (1), с което държавите членки се упълномощават да ратифицират конвенцията в интерес на ЕС. |
| --- | --- |

3.1

В предложенията се подчертава, че държавите членки и Комисията подкрепят работата на МОТ, насочена към приемане на МТК. Доказателство за силния интерес на ЕС от влизане в сила на Конвенцията е Решение 2007/431/ЕО (1), с което държавите членки се упълномощават да ратифицират конвенцията в интерес на ЕС.

| 3.2 | Комисията изтъква значението на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г., прието с Директива 2009/13/ЕО (2). Чрез тази директива европейското законодателство беше приведено в съответствие с международните стандарти, определени от МТК. |
| --- | --- |

3.2

Комисията изтъква значението на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г., прието с Директива 2009/13/ЕО (2). Чрез тази директива европейското законодателство беше приведено в съответствие с международните стандарти, определени от МТК.

| 3.3 | Предложенията за Директива за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол (3) и за Директива относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕО (4) имат за цел да насърчат политиката на ЕС относно морските професии чрез прилагане на МТК от 2006 г. Настоящите инициативи са насочени към установяване на необходимите механизми и процедури, за да се гарантира пълно и ефективно прилагане на МТК от държавите членки, действащи като държави на знамето и държави на пристанището. Двете директиви влизат в сила в деня на влизане в сила на МТК от 2006 г., с възможен срок за транспониране от 12 месеца. |
| --- | --- |

3.3

Предложенията за Директива за изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол (3) и за Директива относно отговорностите на държавата на знамето по отношение на прилагането на Директива 2009/13/ЕО на Съвета за изпълнение на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. и за изменение на Директива 1999/63/ЕО (4) имат за цел да насърчат политиката на ЕС относно морските професии чрез прилагане на МТК от 2006 г. Настоящите инициативи са насочени към установяване на необходимите механизми и процедури, за да се гарантира пълно и ефективно прилагане на МТК от държавите членки, действащи като държави на знамето и държави на пристанището. Двете директиви влизат в сила в деня на влизане в сила на МТК от 2006 г., с възможен срок за транспониране от 12 месеца.

| 3.4 | Предложенията за изменение на Директивата относно държавния пристанищен контрол (2009/16/ЕО):






  — | включват морското трудово свидетелство и декларацията за спазване на морските трудови норми в документите, които подлежат на проверка от инспектори; |
| --- | --- | --- |

3.4

Предложенията за изменение на Директивата относно държавния пристанищен контрол (2009/16/ЕО):

—

включват морското трудово свидетелство и декларацията за спазване на морските трудови норми в документите, които подлежат на проверка от инспектори;

| — | разширяват обхвата на проверките върху нови елементи (например, наличието за всяко морско лице на адекватен трудов договор, подписан от двете страни и съдържащ необходимите клаузи); |
| --- | --- |

—

разширяват обхвата на проверките върху нови елементи (например, наличието за всяко морско лице на адекватен трудов договор, подписан от двете страни и съдържащ необходимите клаузи);

| — | разширяват обхвата на разследване в случай на жалби и предвиждат подходяща процедура; и |
| --- | --- |

—

разширяват обхвата на разследване в случай на жалби и предвиждат подходяща процедура; и

| — | въвеждат нови правила за делегирани и изпълнителни правомощия след влизането в сила на Договора на Лисабон. |
| --- | --- |

—

въвеждат нови правила за делегирани и изпълнителни правомощия след влизането в сила на Договора на Лисабон.

| 3.5 | В предлаганата нова Директива относно отговорностите на държавата на знамето:






  — | се установява задължение държавите на знамето от ЕС да създадат механизми, за да изпълнят своите задължения за прилагане на Директива 2009/13/ЕО; |
| --- | --- | --- |

3.5

В предлаганата нова Директива относно отговорностите на държавата на знамето:

—

се установява задължение държавите на знамето от ЕС да създадат механизми, за да изпълнят своите задължения за прилагане на Директива 2009/13/ЕО;

| — | се определят професионалните квалификации и се установява независимостта на служителите, отговарящи за областите, обхванати от Директива 2009/13/ЕО; и |
| --- | --- |

—

се определят професионалните квалификации и се установява независимостта на служителите, отговарящи за областите, обхванати от Директива 2009/13/ЕО; и

| — | се определят принципите и процедурите, които трябва да бъдат следвани от компетентните служители на държавата на знамето при разглеждане на жалби на борда на съдове под знаме от ЕС. |
| --- | --- |

—

се определят принципите и процедурите, които трябва да бъдат следвани от компетентните служители на държавата на знамето при разглеждане на жалби на борда на съдове под знаме от ЕС.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК подкрепя цялостната политика в смисъл, че законодателството на ЕС относно условията на труд трябва да бъде напълно приведено в съответствие с международното законодателство като МТК и Международната конвенция за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (Конвенцията STCW), без това да засяга по-високите стандарти, които е възможно да съществуват в ЕС. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК подкрепя цялостната политика в смисъл, че законодателството на ЕС относно условията на труд трябва да бъде напълно приведено в съответствие с международното законодателство като МТК и Международната конвенция за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (Конвенцията STCW), без това да засяга по-високите стандарти, които е възможно да съществуват в ЕС.

| 4.2 | ЕИСК отбелязва, че МТК от 2006 г. все още не е обвързваща в съответствие с международното право и разчита на прилагането ѝ от държавите чрез националното им законодателство. В насоките на МОТ за инспекции от страна на държавата на знамето и държавата на пристанището се подчертава, че съответните национални закони, регламенти, колективни трудови договори или други мерки, с помощта на които се прилага МТК в държавата на знамето, следва във всички случаи да бъдат разглеждани като официалната декларация на изискванията на държавата на знамето. Освен това в тях се припомня за наличието на гъвкавост при прилагането на МТК именно посредством равностойни по същество национални мерки, както и предоставената свобода на държавите на знамето по отношение на конкретните мерки по прилагането. Следователно ще бъде необходимо общо тълкуване и прилагане на МТК от държавите членки на ЕС и страните извън ЕС. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК отбелязва, че МТК от 2006 г. все още не е обвързваща в съответствие с международното право и разчита на прилагането ѝ от държавите чрез националното им законодателство. В насоките на МОТ за инспекции от страна на държавата на знамето и държавата на пристанището се подчертава, че съответните национални закони, регламенти, колективни трудови договори или други мерки, с помощта на които се прилага МТК в държавата на знамето, следва във всички случаи да бъдат разглеждани като официалната декларация на изискванията на държавата на знамето. Освен това в тях се припомня за наличието на гъвкавост при прилагането на МТК именно посредством равностойни по същество национални мерки, както и предоставената свобода на държавите на знамето по отношение на конкретните мерки по прилагането. Следователно ще бъде необходимо общо тълкуване и прилагане на МТК от държавите членки на ЕС и страните извън ЕС.

| 4.3 | ЕИСК признава, че приемането на Директива 2009/13/ЕО за прилагане на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. представлява изключително постижение на секторния социален диалог, който следва да бъде реализиран с осезаеми резултати. Най-голямото предизвикателство ще бъде да се премахнат причините за умората на морските лица чрез контрол върху работното време и времето за почивка. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК признава, че приемането на Директива 2009/13/ЕО за прилагане на Споразумението, сключено между Асоциациите на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Европейската федерация на транспортните работници (ETF) относно Морската трудова конвенция от 2006 г. представлява изключително постижение на секторния социален диалог, който следва да бъде реализиран с осезаеми резултати. Най-голямото предизвикателство ще бъде да се премахнат причините за умората на морските лица чрез контрол върху работното време и времето за почивка.

| 4.4 | ЕИСК би желал да обърне внимание на своите становища:






  — | относно „Третия пакет мерки за морска безопасност“ (5), в което Комитетът подкрепя усилията за намиране на най-добрия начин за транспониране на МТК в законодателството на ЕС. В него ЕС се призовава настоятелно да насърчи категорично усилията за ратификация на МТК, като стимулира ратификацията от държавите от Европейското икономическо пространство и трети държави, с които съществуват споразумения за икономическо сътрудничество; |
| --- | --- | --- |

4.4

ЕИСК би желал да обърне внимание на своите становища:

—

относно „Третия пакет мерки за морска безопасност“ (5), в което Комитетът подкрепя усилията за намиране на най-добрия начин за транспониране на МТК в законодателството на ЕС. В него ЕС се призовава настоятелно да насърчи категорично усилията за ратификация на МТК, като стимулира ратификацията от държавите от Европейското икономическо пространство и трети държави, с които съществуват споразумения за икономическо сътрудничество;

| — | относно „Стратегически цели и препоръки за политиката на ЕС в областта на морския транспорт до 2018 г.“
   (6), в което призовава „държавите-членки да ратифицират Морската трудова конвенция на Международната организация на труда от 2006 г., която ще създаде равни условия в световен мащаб по отношение на условията на корабите и ще допринесе за привличане на младите хора към кариера в морското дело“; |
| --- | --- |

—

относно „Стратегически цели и препоръки за политиката на ЕС в областта на морския транспорт до 2018 г.“
   (6), в което призовава „държавите-членки да ратифицират Морската трудова конвенция на Международната организация на труда от 2006 г., която ще създаде равни условия в световен мащаб по отношение на условията на корабите и ще допринесе за привличане на младите хора към кариера в морското дело“;

| — | относно „Укрепване на морските трудови стандарти“
   (7), в което приканва държавите членки на ЕС да ратифицират МТК възможно най-скоро и препоръчва разработване на оперативни насоки за държавите на знамето и държавите на пристанището. |
| --- | --- |

—

относно „Укрепване на морските трудови стандарти“
   (7), в което приканва държавите членки на ЕС да ратифицират МТК възможно най-скоро и препоръчва разработване на оперативни насоки за държавите на знамето и държавите на пристанището.

| 4.5 | ЕИСК би желал също да подчертае и становището си относно „Бяла книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ (8), в което се отбелязва, че „... държавите-членки на ЕС се приканват настоятелно да ратифицират Конвенцията за морски труд (MLC) на Международната организация на труда (МОТ), за да има в международен план равнопоставени условия, без да се накърнява действието на евентуални по-високи стандарти в ЕС. Законодателството на ЕС следва да е в пълно съответствие с международното законодателство, по-специално с MLC на МОТ и с Международната конвенция за нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (STCW) на Международната морска организация (ММO)“. |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК би желал също да подчертае и становището си относно „Бяла книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ (8), в което се отбелязва, че „... държавите-членки на ЕС се приканват настоятелно да ратифицират Конвенцията за морски труд (MLC) на Международната организация на труда (МОТ), за да има в международен план равнопоставени условия, без да се накърнява действието на евентуални по-високи стандарти в ЕС. Законодателството на ЕС следва да е в пълно съответствие с международното законодателство, по-специално с MLC на МОТ и с Международната конвенция за нормите за подготовка и освидетелстване на моряците (STCW) на Международната морска организация (ММO)“.

| 4.6 | Предложенията отговарят на очакванията на заинтересованите страни по отношение на укрепването на морската безопасност, подобряването на качественото корабоплаване и създаването на условия за по-лоялна конкуренция между оператори от и извън ЕС и знамена от ЕС. Ето защо ЕИСК подкрепя принципа за прилагане на МТК чрез подобряване на законодателството на ЕС. Действията на ЕС ще подпомагат постигането на целите на Оперативната група по морска заетост и конкурентоспособност, създадена от заместник-председателя Сийм Калас, който препоръча прилагането на МТК (юни 2011 г.). |
| --- | --- |

4.6

Предложенията отговарят на очакванията на заинтересованите страни по отношение на укрепването на морската безопасност, подобряването на качественото корабоплаване и създаването на условия за по-лоялна конкуренция между оператори от и извън ЕС и знамена от ЕС. Ето защо ЕИСК подкрепя принципа за прилагане на МТК чрез подобряване на законодателството на ЕС. Действията на ЕС ще подпомагат постигането на целите на Оперативната група по морска заетост и конкурентоспособност, създадена от заместник-председателя Сийм Калас, който препоръча прилагането на МТК (юни 2011 г.).

5.   Конкретни бележки

Изменение на Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол

| 5.1 | ЕИСК счита, че обхватът на предоставените на Комисията делегирани и изпълнителни правомощия следва да бъде едновременно разширен, за да определи подробно хармонизирани условия за привеждането в действие на процедурите за държавния пристанищен контрол за инспекция на корабите съгласно условията на МТК, при отчитане на съответните насоки на МОТ, и приведен в съответствие с обхвата и процедурите на Директива 2009/16/ЕО. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК счита, че обхватът на предоставените на Комисията делегирани и изпълнителни правомощия следва да бъде едновременно разширен, за да определи подробно хармонизирани условия за привеждането в действие на процедурите за държавния пристанищен контрол за инспекция на корабите съгласно условията на МТК, при отчитане на съответните насоки на МОТ, и приведен в съответствие с обхвата и процедурите на Директива 2009/16/ЕО.

| 5.2 | В становището на ЕИСК относно третия пакет мерки за морска безопасност (9) се приветства „включването на инспекция на условията на труд на борда, тъй като човешкият фактор често играе важна роля при морски инциденти. Инспекциите на условията на труд и живот за морските лица на борда изисква достатъчен брой инспектори със засилени умения в тази област“. Поради това ще бъде необходимо подходящо обучение на инспекторите, за да могат да извършват контрол по МТК, когато влезе в сила Конвенцията. ЕИСК призовава ЕАМБ и Парижкия МР да стимулират обучението на инспекторите за целите на МТК. |
| --- | --- |

5.2

В становището на ЕИСК относно третия пакет мерки за морска безопасност (9) се приветства „включването на инспекция на условията на труд на борда, тъй като човешкият фактор често играе важна роля при морски инциденти. Инспекциите на условията на труд и живот за морските лица на борда изисква достатъчен брой инспектори със засилени умения в тази област“. Поради това ще бъде необходимо подходящо обучение на инспекторите, за да могат да извършват контрол по МТК, когато влезе в сила Конвенцията. ЕИСК призовава ЕАМБ и Парижкия МР да стимулират обучението на инспекторите за целите на МТК.

| 5.3 | ЕИСК отбелязва, че съгласно член 13, буква в) от Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол „при всяка първоначална проверка на кораб компетентният орган следи инспекторът като минимум да констатира удовлетворително общо състояние на кораба, включително неговата хигиена, а също и машинната зала и помещенията за екипажа“. Въпреки това, според насоките на МОТ за служителите от държавния пристанищен контрол, които извършват инспекции в рамките на МТК от 2006 г., първоначалната и често пъти единствена проверка е свързана най-вече с проверка на морското трудово свидетелство на кораба и декларацията за спазване на морските трудови норми. Тези документи представляват на пръв поглед доказателство, че в посочената степен са изпълнени изискванията на тази Конвенция, отнасяща се до условия на труд и живот на морските лица. При определени обстоятелства обаче е възможно да се извършва по-подробна инспекция, за да се проверят условията на труд и живот на борда на кораба. Възможно е да има повече области, в които сега действащата европейска Директива 2009/16, МТК и свързаните насоки на МОТ се различават по своя обхват или процедури. Следователно ще е необходимо да бъдат усъвършенствани процедурите за контрол и принудително изпълнение по двата инструмента като се разшири обхватът на изпълнителните правомощия на Комисията с цел тя да определи подходящите хармонизирани условия. |
| --- | --- |

5.3

ЕИСК отбелязва, че съгласно член 13, буква в) от Директива 2009/16/ЕО относно държавния пристанищен контрол „при всяка първоначална проверка на кораб компетентният орган следи инспекторът като минимум да констатира удовлетворително общо състояние на кораба, включително неговата хигиена, а също и машинната зала и помещенията за екипажа“. Въпреки това, според насоките на МОТ за служителите от държавния пристанищен контрол, които извършват инспекции в рамките на МТК от 2006 г., първоначалната и често пъти единствена проверка е свързана най-вече с проверка на морското трудово свидетелство на кораба и декларацията за спазване на морските трудови норми. Тези документи представляват на пръв поглед доказателство, че в посочената степен са изпълнени изискванията на тази Конвенция, отнасяща се до условия на труд и живот на морските лица. При определени обстоятелства обаче е възможно да се извършва по-подробна инспекция, за да се проверят условията на труд и живот на борда на кораба. Възможно е да има повече области, в които сега действащата европейска Директива 2009/16, МТК и свързаните насоки на МОТ се различават по своя обхват или процедури. Следователно ще е необходимо да бъдат усъвършенствани процедурите за контрол и принудително изпълнение по двата инструмента като се разшири обхватът на изпълнителните правомощия на Комисията с цел тя да определи подходящите хармонизирани условия.

| 5.4 | Спазването и прилагането на структурните изисквания за помещенията, предназначени за морските лица, по-специално в специфични сектори на морската индустрия като големи яхти или по-малки кораби, ще доведе до значителни предизвикателства. ЕИСК отбелязва, че МТК позволява на държавите на знамето, когато е целесъобразно, да въведат в своите закони, регламенти или други мерки разпоредби, които са равностойни по същество на разпоредбите, дерогациите на санкциите, освобождаванията или други видове гъвкаво прилагане на стандартите на Конвенцията, след провеждане на консултации с организации на корабособствениците и на морските лица. Поради това ЕИСК очаква служителите на държавния пристанищен контрол да вземат своите решения въз основа на признаването на решенията на държавата на знамето, както е отразено в декларациите за спазване на морските трудови норми. |
| --- | --- |

5.4

Спазването и прилагането на структурните изисквания за помещенията, предназначени за морските лица, по-специално в специфични сектори на морската индустрия като големи яхти или по-малки кораби, ще доведе до значителни предизвикателства. ЕИСК отбелязва, че МТК позволява на държавите на знамето, когато е целесъобразно, да въведат в своите закони, регламенти или други мерки разпоредби, които са равностойни по същество на разпоредбите, дерогациите на санкциите, освобождаванията или други видове гъвкаво прилагане на стандартите на Конвенцията, след провеждане на консултации с организации на корабособствениците и на морските лица. Поради това ЕИСК очаква служителите на държавния пристанищен контрол да вземат своите решения въз основа на признаването на решенията на държавата на знамето, както е отразено в декларациите за спазване на морските трудови норми.

| 5.5 | МТК отчита факта, че членовете на МОТ се нуждаят от определена гъвкавост, за да подходят към някои конкретни национални условия, особено по отношение на по-малките кораби и корабите, които не извършват международни плавания, или специфични видове кораби. Ето защо редовното инспектиране на малки кораби, които извършват пътувания в национални териториални води, не трябва да бъде еднакво с инспектирането на големи кораби, извършващи международни плавания. Освен това ЕИСК предвижда, че държавният пристанищен контрол ще бъде изправен пред важни оперативни проблеми във връзка с по-задълбочените проверки и оценки на проблемите с оглед на бъдещи действия. Комитетът счита, че подобни проблеми следва да се разглеждат внимателно и за тях да бъде намерено разумно решение чрез предложените делегирани актове, които биха отчели действащите национални законодателства по отношение на прилагането на МТК. |
| --- | --- |

5.5

МТК отчита факта, че членовете на МОТ се нуждаят от определена гъвкавост, за да подходят към някои конкретни национални условия, особено по отношение на по-малките кораби и корабите, които не извършват международни плавания, или специфични видове кораби. Ето защо редовното инспектиране на малки кораби, които извършват пътувания в национални териториални води, не трябва да бъде еднакво с инспектирането на големи кораби, извършващи международни плавания. Освен това ЕИСК предвижда, че държавният пристанищен контрол ще бъде изправен пред важни оперативни проблеми във връзка с по-задълбочените проверки и оценки на проблемите с оглед на бъдещи действия. Комитетът счита, че подобни проблеми следва да се разглеждат внимателно и за тях да бъде намерено разумно решение чрез предложените делегирани актове, които биха отчели действащите национални законодателства по отношение на прилагането на МТК.

| 5.6 | В параграф 1 на предложения нов член 18 а) „Жалби във връзка с Морската трудова конвенция“ се постановява, че когато дадена жалба не е разрешена на борда на кораба, служителите на държавния пристанищен контрол следва да отнесат въпроса към държавата на знамето, за да може тя да предприеме необходимите действия. ЕИСК счита, че в предложените процедури следва да бъде включена втора фаза за препращане на жалбите до корабособствениците, за да могат те да предприемат необходимите действия. Тази стъпка е съгласувана с процедурите на МТК. |
| --- | --- |

5.6

В параграф 1 на предложения нов член 18 а) „Жалби във връзка с Морската трудова конвенция“ се постановява, че когато дадена жалба не е разрешена на борда на кораба, служителите на държавния пристанищен контрол следва да отнесат въпроса към държавата на знамето, за да може тя да предприеме необходимите действия. ЕИСК счита, че в предложените процедури следва да бъде включена втора фаза за препращане на жалбите до корабособствениците, за да могат те да предприемат необходимите действия. Тази стъпка е съгласувана с процедурите на МТК.

Относно новата Директива относно спазването на задълженията на държавата на флага

| 5.7 | Процесът на ратификация/прилагане на МТК от 2006 г. в няколко държави членки на ЕС е в напреднал етап или е вече завършен. Прилагането на нейните изисквания относно набирането и назначаването на работа и социалното осигуряване на морските лица, които са граждани на държавата, осигуряваща работната ръка, пребивават постоянно или са установени в нея, ще създаде важни оперативни проблеми. ЕИСК изисква от Европейската комисия спешно да разгледа този въпрос и да гарантира, че бъдещото законодателство на ЕС за прилагане към трети държави на разпоредбите по отношение на държавите, осигуряващи работната ръка, ще съответства на духа и условията на МТК. |
| --- | --- |

5.7

Процесът на ратификация/прилагане на МТК от 2006 г. в няколко държави членки на ЕС е в напреднал етап или е вече завършен. Прилагането на нейните изисквания относно набирането и назначаването на работа и социалното осигуряване на морските лица, които са граждани на държавата, осигуряваща работната ръка, пребивават постоянно или са установени в нея, ще създаде важни оперативни проблеми. ЕИСК изисква от Европейската комисия спешно да разгледа този въпрос и да гарантира, че бъдещото законодателство на ЕС за прилагане към трети държави на разпоредбите по отношение на държавите, осигуряващи работната ръка, ще съответства на духа и условията на МТК.

| 5.8 | Държавите на знамето насърчават корабособствениците да определят мерки за гарантиране на спазването. В член II от МТК „морско лице“ се определя като „всяко лице, което е наето на работа или е ангажирано или работи в каквото и да е качество на борда на кораб, за който се прилага настоящото споразумение“. Според това широко определение личният състав, нает от чартьори, например геолози и водолази на корабите, опериращи в рамките на офшорния сектор, личният състав, който не е пряко нает от корабособствениците, или охранителите, които са на борда по силата на сключен договор за предотвратяване на пиратски нападения, биха могли да бъдат считани за морски лица. МОТ признава, че е възможно да възникнат ситуации, в които членовете биха могли да имат съмнения относно това дали определени категории лица, които предприемат дейности на борда на кораби за известен период от време, би следвало да се разглеждат като морски лица за целите на тази конвенция, и представи разяснения посредством Резолюция No 7 от 94-ото заседание по морските въпроси на Международната конференция по труда. Във всички случаи, и в съответствие с член 2, параграф 3, при наличие на съмнение относно това дали определена категория лица следва да се разглежда като „морски лица“ за целите на тази конвенция, въпросът ще бъде разрешен от компетентните власти във всяка държава членка след провеждане на консултации със засегнатите организации на корабособствениците и на морските лица. ЕИСК счита, че държавите членки следва да признават резолюциите на МОТ и свързаните с тях насоки при прилагането и изпълнението на МТК и че този принцип трябва да се следва неотменно. |
| --- | --- |

5.8

Държавите на знамето насърчават корабособствениците да определят мерки за гарантиране на спазването. В член II от МТК „морско лице“ се определя като „всяко лице, което е наето на работа или е ангажирано или работи в каквото и да е качество на борда на кораб, за който се прилага настоящото споразумение“. Според това широко определение личният състав, нает от чартьори, например геолози и водолази на корабите, опериращи в рамките на офшорния сектор, личният състав, който не е пряко нает от корабособствениците, или охранителите, които са на борда по силата на сключен договор за предотвратяване на пиратски нападения, биха могли да бъдат считани за морски лица. МОТ признава, че е възможно да възникнат ситуации, в които членовете биха могли да имат съмнения относно това дали определени категории лица, които предприемат дейности на борда на кораби за известен период от време, би следвало да се разглеждат като морски лица за целите на тази конвенция, и представи разяснения посредством Резолюция No 7 от 94-ото заседание по морските въпроси на Международната конференция по труда. Във всички случаи, и в съответствие с член 2, параграф 3, при наличие на съмнение относно това дали определена категория лица следва да се разглежда като „морски лица“ за целите на тази конвенция, въпросът ще бъде разрешен от компетентните власти във всяка държава членка след провеждане на консултации със засегнатите организации на корабособствениците и на морските лица. ЕИСК счита, че държавите членки следва да признават резолюциите на МОТ и свързаните с тях насоки при прилагането и изпълнението на МТК и че този принцип трябва да се следва неотменно.

| 5.9 | Що се отнася до член 4 „Персонал, отговарящ за осъществяване на мониторинг на спазването“ ЕИСК отбелязва, че насоките на МОТ за служителите от държавния пристанищен контрол, извързващи проверки в съответствие с МТК от 2006 г. са разработени с цел да подпомогнат администрациите, отговарящи за държавния пристанищен контрол при ефективното изпълнение на техните отговорности в съответствие с МТК. В повечето случаи инспекциите ще включват персонал, който е вече квалифициран в рамките на съществуващите международни норми в областта на държавния пристанищен контрол, разработени във връзка с конвенциите на ММО, и в рамките на регионалния Меморандум за разбирателство (МР) относно държавния пристанищен контрол. Действително такъв е случаят за държавите от ЕС, опериращи в рамките на Парижкия МР и Директива 2009/16/ЕО. |
| --- | --- |

5.9

Що се отнася до член 4 „Персонал, отговарящ за осъществяване на мониторинг на спазването“ ЕИСК отбелязва, че насоките на МОТ за служителите от държавния пристанищен контрол, извързващи проверки в съответствие с МТК от 2006 г. са разработени с цел да подпомогнат администрациите, отговарящи за държавния пристанищен контрол при ефективното изпълнение на техните отговорности в съответствие с МТК. В повечето случаи инспекциите ще включват персонал, който е вече квалифициран в рамките на съществуващите международни норми в областта на държавния пристанищен контрол, разработени във връзка с конвенциите на ММО, и в рамките на регионалния Меморандум за разбирателство (МР) относно държавния пристанищен контрол. Действително такъв е случаят за държавите от ЕС, опериращи в рамките на Парижкия МР и Директива 2009/16/ЕО.

| 5.10 | Важен аспект на прилагането на МТК ще бъде издаването от администрациите на държавите на знамето на морско трудово свидетелство и декларации за спазване на морските трудови норми. По силата на правило 5.1.1 от Конвенцията членовете могат да упълномощават организации, като например класификационните организации, да извършват инспекции или да издават сертификати, или и двете. Този принцип е признат от правото на ЕС, а именно частично в Директива 2009/15/ЕО относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби и за съответните дейности на морските администрации и частично в Директива 2009/21/ЕО относно спазването на изискванията за държавата на знамето. Тъй като предложената директива не е достатъчно прецизна що се отнася до възможността администрацията да делегира задачите за извършване на инспекции или издаване на сертификати на признати организации, ЕИСК предполага, че държавите членки ще успеят да осигурят това с помощта на актовете за нейното транспониране. |
| --- | --- |

5.10

Важен аспект на прилагането на МТК ще бъде издаването от администрациите на държавите на знамето на морско трудово свидетелство и декларации за спазване на морските трудови норми. По силата на правило 5.1.1 от Конвенцията членовете могат да упълномощават организации, като например класификационните организации, да извършват инспекции или да издават сертификати, или и двете. Този принцип е признат от правото на ЕС, а именно частично в Директива 2009/15/ЕО относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби и за съответните дейности на морските администрации и частично в Директива 2009/21/ЕО относно спазването на изискванията за държавата на знамето. Тъй като предложената директива не е достатъчно прецизна що се отнася до възможността администрацията да делегира задачите за извършване на инспекции или издаване на сертификати на признати организации, ЕИСК предполага, че държавите членки ще успеят да осигурят това с помощта на актовете за нейното транспониране.

Брюксел, 11 юни 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ L 161, 22.6.2007 г., стр. 63-64.

1

(2)  ОВ L 124, 20.05.2009 г., стр. 30-50.

2

(3)  COM(2012) 129 final.

3

(4)  COM(2012) 134 final.

4

(5)  ОВ C 318, 23.12.2006 г., стр. 195-201.

5

(6)  ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 103.

6

(7)  ОВ C 97, 28.4.2007 г., стр. 33.

7

(8)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 146.

8

(9)  ОВ C 318, 23.12.2006 г., стр. 195-201.

9

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/158 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/158

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на кораби“

COM(2012) 118 final — 2012/0055 (COD)

2012/C 299/29

Докладчик: г-н SIECKER

На 10 април 2012 г. Съветът и на 19 април 2012 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на кораби“

COM (2012) 118 final — 2012/0055 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли (заседание от 12 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 122 гласа „за“, 31 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Разглобяването на кораби за скрап се извършва по безотговорен начин. Предпочитаният метод за разглобяването на повечето кораби е разглобяването на морския бряг, като по този начин корабите буквално се изхвърлят по бреговете на Индия, Бангладеш и Пакистан. След това те се разглобяват от неквалифицирани работници, включително и много деца, които не разполагат с подходящи инструменти и въобще не са защитени срещу опасните вещества, изтичащи в процеса на рециклирането. |
| --- | --- |

1.1

Разглобяването на кораби за скрап се извършва по безотговорен начин. Предпочитаният метод за разглобяването на повечето кораби е разглобяването на морския бряг, като по този начин корабите буквално се изхвърлят по бреговете на Индия, Бангладеш и Пакистан. След това те се разглобяват от неквалифицирани работници, включително и много деца, които не разполагат с подходящи инструменти и въобще не са защитени срещу опасните вещества, изтичащи в процеса на рециклирането.

| 1.2 | Бракуваните кораби се разглеждат като опасен отпадък и попадат в приложното поле на Базелската конвенция, която регулира транспорта на опасни отпадъци. Тъй като разпоредбите на тази конвенция вече години наред системно и масово се заобикалят, през 2009 г. ММО прие Конвенцията от Хонконг за безопасното и екологосъобразно рециклиране на кораби. ЕС и неговите държави членки стигнаха до заключението, че и двете конвенции изглежда предоставят еквивалентно равнище за контрол и прилагане, що се отнася до кораби, класифицирани като отпадък. Всички африкански държави и редица латиноамерикански държави изразиха несъгласие с това заключение. Очаква се Хонконгската конвенция да влезе в сила около 2020 г., когато бъде ратифицирана от достатъчен брой държави. |
| --- | --- |

1.2

Бракуваните кораби се разглеждат като опасен отпадък и попадат в приложното поле на Базелската конвенция, която регулира транспорта на опасни отпадъци. Тъй като разпоредбите на тази конвенция вече години наред системно и масово се заобикалят, през 2009 г. ММО прие Конвенцията от Хонконг за безопасното и екологосъобразно рециклиране на кораби. ЕС и неговите държави членки стигнаха до заключението, че и двете конвенции изглежда предоставят еквивалентно равнище за контрол и прилагане, що се отнася до кораби, класифицирани като отпадък. Всички африкански държави и редица латиноамерикански държави изразиха несъгласие с това заключение. Очаква се Хонконгската конвенция да влезе в сила около 2020 г., когато бъде ратифицирана от достатъчен брой държави.

| 1.3 | Отговорността на Европейския съюз по този въпрос е значителна, като се има предвид, че голяма част от световния флот принадлежи на корабособственици от държави членки на ЕС. Вече години наред Комисията изразява загриженост от развитието в този сектор. По тази причина преди няколко години тя реши да се заеме с проблема. Така в течение на последните пет години Комисията изготви по тази тема Зелена книга, последвана от стратегически документ и сега от предложение за регламент. Предлаганият регламент на ЕС предвижда някои от изискванията на Конвенцията от Хонконг да влязат в сила по-рано. |
| --- | --- |

1.3

Отговорността на Европейския съюз по този въпрос е значителна, като се има предвид, че голяма част от световния флот принадлежи на корабособственици от държави членки на ЕС. Вече години наред Комисията изразява загриженост от развитието в този сектор. По тази причина преди няколко години тя реши да се заеме с проблема. Така в течение на последните пет години Комисията изготви по тази тема Зелена книга, последвана от стратегически документ и сега от предложение за регламент. Предлаганият регламент на ЕС предвижда някои от изискванията на Конвенцията от Хонконг да влязат в сила по-рано.

| 1.4 | Предложението за регламент относно рециклирането на кораби обаче изглежда по-малко амбициозно от публикуваните по-рано Зелена книга и стратегически документ. В тези два документа проблемите, свързани с разглобяването на кораби по-специално в Бангладеш, Индия и Пакистан, бяха предмет на акуратен анализ, довел до убеждението, че е необходимо да се предприемат твърди мерки, за да се промени недопустимата ситуация, в която са поставени тези страни. Разглежданите в предложението за регламент мерки обаче не са достатъчни за решаването на този проблем. ЕИСК е принуден да констатира очевидната липса на необходимата за целта политическа воля. |
| --- | --- |

1.4

Предложението за регламент относно рециклирането на кораби обаче изглежда по-малко амбициозно от публикуваните по-рано Зелена книга и стратегически документ. В тези два документа проблемите, свързани с разглобяването на кораби по-специално в Бангладеш, Индия и Пакистан, бяха предмет на акуратен анализ, довел до убеждението, че е необходимо да се предприемат твърди мерки, за да се промени недопустимата ситуация, в която са поставени тези страни. Разглежданите в предложението за регламент мерки обаче не са достатъчни за решаването на този проблем. ЕИСК е принуден да констатира очевидната липса на необходимата за целта политическа воля.

| 1.5 | Нещо, което липсва в предложението, е например икономически инструмент, който би позволил на Комисията да окаже благоприятно влияние върху развитието на ситуацията. Впрочем, в предходните документи се говореше за такъв инструмент. Освен това Комисията възложи проучване на възможностите за създаване на фонд, в който всеки кораб, акостиращ в европейско пристанище, ще трябва да внася определена сума. Размерът на тази сума ще зависи едновременно от тонажа и токсичността. Освен това създаването на такъв фонд би представлявало отлично приложение на принципа „замърсителят плаща“. Част от тези парични средства биха могли да послужат за подобряване на условията на труд в Югоизточна Азия, като работниците бъдат обучени на здравословни и безопасни условия на труд, като на местно равнище се повиши осведомеността за опасностите от безотговорното разглобяване на големи морски кораби и като се подобрят местните публични инфраструктури. |
| --- | --- |

1.5

Нещо, което липсва в предложението, е например икономически инструмент, който би позволил на Комисията да окаже благоприятно влияние върху развитието на ситуацията. Впрочем, в предходните документи се говореше за такъв инструмент. Освен това Комисията възложи проучване на възможностите за създаване на фонд, в който всеки кораб, акостиращ в европейско пристанище, ще трябва да внася определена сума. Размерът на тази сума ще зависи едновременно от тонажа и токсичността. Освен това създаването на такъв фонд би представлявало отлично приложение на принципа „замърсителят плаща“. Част от тези парични средства биха могли да послужат за подобряване на условията на труд в Югоизточна Азия, като работниците бъдат обучени на здравословни и безопасни условия на труд, като на местно равнище се повиши осведомеността за опасностите от безотговорното разглобяване на големи морски кораби и като се подобрят местните публични инфраструктури.

| 1.6 | ЕИСК настойчиво приканва Европейската комисия да проучи възможността средствата от такива фондове да се използват за развиване на мощности за разглобяване и за създаване на сектор за рециклиране на кораби в Европа. В Европейския съюз съществуват достатъчно мощности за приемане на док, които не се използват или се използват твърде слабо за строеж и ремонт на кораби, но са пригодени за разглобяване и рециклиране. Този подход напълно се вписва в амбицията на ЕС в бъдеще да се превърне в устойчиво общество, основано на рециклирането, където отпадъците предимно се преработват в суровини благодарение на подходящо разработена и добре замислена система на рециклиране. Това би донесло висока икономическа печалба под формата на ценни материали, които в голяма част биха могли да задоволят търсенето на суровини и да създадат многобройни нови работни места. Като се имат предвид постоянно растящите цени на суровините и високата безработица в редица държави членки на Съюза, това би могло да се окаже много рентабилно за Европа като цяло. Освен това секторът за рециклиране на бракувани кораби би дал шанс за развитие на морските територии, за обучение на млади хора за бързоразвиващи се професии, както и на безработните. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК настойчиво приканва Европейската комисия да проучи възможността средствата от такива фондове да се използват за развиване на мощности за разглобяване и за създаване на сектор за рециклиране на кораби в Европа. В Европейския съюз съществуват достатъчно мощности за приемане на док, които не се използват или се използват твърде слабо за строеж и ремонт на кораби, но са пригодени за разглобяване и рециклиране. Този подход напълно се вписва в амбицията на ЕС в бъдеще да се превърне в устойчиво общество, основано на рециклирането, където отпадъците предимно се преработват в суровини благодарение на подходящо разработена и добре замислена система на рециклиране. Това би донесло висока икономическа печалба под формата на ценни материали, които в голяма част биха могли да задоволят търсенето на суровини и да създадат многобройни нови работни места. Като се имат предвид постоянно растящите цени на суровините и високата безработица в редица държави членки на Съюза, това би могло да се окаже много рентабилно за Европа като цяло. Освен това секторът за рециклиране на бракувани кораби би дал шанс за развитие на морските територии, за обучение на млади хора за бързоразвиващи се професии, както и на безработните.

| 1.7 | Ако ЕС желае неговите кораби да бъдат разглобявани по отговорен начин, оправдано е той да спомага за финансиране на структурите, необходими за извършване на такова разглобяване при коректни условия. В пазарната икономика нищо не е безплатно, всичко си има цена. Когато разглобяването се извършва по отговорен начин, тази цена се заплаща с пари. При безотговорното разглобяване, част от цената се заплаща с други ценности, като замърсяването на местната околна среда и загубата на човешки животи. Тъй като ние в ЕС не желаем да приемем тези ценности като законно платежно средство, не трябва също така да позволяваме те да бъдат използвани в процеса на разплащане с трети страни. Комисията би могла да наблегне по-категорично върху този аспект. Ето защо ЕИСК смята, че Комисията трябваше да представи по-добро, по-творческо, по-смело и по-новаторско предложение, което в по-голяма степен да отговаря на амбициозността на предходните документи на Комисията и на отнасящите се до тях становища, публикувани от Комитета. |
| --- | --- |

1.7

Ако ЕС желае неговите кораби да бъдат разглобявани по отговорен начин, оправдано е той да спомага за финансиране на структурите, необходими за извършване на такова разглобяване при коректни условия. В пазарната икономика нищо не е безплатно, всичко си има цена. Когато разглобяването се извършва по отговорен начин, тази цена се заплаща с пари. При безотговорното разглобяване, част от цената се заплаща с други ценности, като замърсяването на местната околна среда и загубата на човешки животи. Тъй като ние в ЕС не желаем да приемем тези ценности като законно платежно средство, не трябва също така да позволяваме те да бъдат използвани в процеса на разплащане с трети страни. Комисията би могла да наблегне по-категорично върху този аспект. Ето защо ЕИСК смята, че Комисията трябваше да представи по-добро, по-творческо, по-смело и по-новаторско предложение, което в по-голяма степен да отговаря на амбициозността на предходните документи на Комисията и на отнасящите се до тях становища, публикувани от Комитета.

| 1.8 | С оглед да се разреши рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се в страни, които не са членки на ОИСР, при условие че тези съоръжения отговарят на изискванията и са включени в „Европейския списък“, ЕИСК препоръчва регламентът да се опре по-конкретно на насоките на заинтересованите международни организации (1), както и на самата Базелска конвенция и на нейните технически насоки. |
| --- | --- |

1.8

С оглед да се разреши рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се в страни, които не са членки на ОИСР, при условие че тези съоръжения отговарят на изискванията и са включени в „Европейския списък“, ЕИСК препоръчва регламентът да се опре по-конкретно на насоките на заинтересованите международни организации (1), както и на самата Базелска конвенция и на нейните технически насоки.

2.   Въведение

| 2.1 | В края на 80-те години на миналия век потокът от опасни отпадъци от индустриалните държави към развиващите се страни предизвика международно възмущение. Информации за 8 000 варела химически отпадъци, захвърлени на Коко Бийч в Нигерия, или за странстването на кораби като „Карина Б“ от пристанище на пристанище в опит да се отърват от товара си от опасни отпадъци се появиха по първите страници на вестниците и беше изтъкната необходимостта от по-строга международна законова рамка. След това, през 1989 г., беше приета Базелската конвенция на Обединените нации с цел да се създаде рамка за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци. |
| --- | --- |

2.1

В края на 80-те години на миналия век потокът от опасни отпадъци от индустриалните държави към развиващите се страни предизвика международно възмущение. Информации за 8 000 варела химически отпадъци, захвърлени на Коко Бийч в Нигерия, или за странстването на кораби като „Карина Б“ от пристанище на пристанище в опит да се отърват от товара си от опасни отпадъци се появиха по първите страници на вестниците и беше изтъкната необходимостта от по-строга международна законова рамка. След това, през 1989 г., беше приета Базелската конвенция на Обединените нации с цел да се създаде рамка за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци.

| 2.2 | Базелската конвенция предвижда световна система за предварително уведомяване и писмено разрешение относно превоза на отпадъци между различни държави. През 1995 г. беше прието изменение на Конвенцията с цел да се въведе забрана за износ на опасни отпадъци от страни от Европейския съюз и ОИСР за държави, които не са членки на ОИСР. Европейският съюз транспонира в общностното право Базелската конвенция, както и изменението относно забраната на износа (2). |
| --- | --- |

2.2

Базелската конвенция предвижда световна система за предварително уведомяване и писмено разрешение относно превоза на отпадъци между различни държави. През 1995 г. беше прието изменение на Конвенцията с цел да се въведе забрана за износ на опасни отпадъци от страни от Европейския съюз и ОИСР за държави, които не са членки на ОИСР. Европейският съюз транспонира в общностното право Базелската конвенция, както и изменението относно забраната на износа (2).

| 2.3 | Въпреки че законодателството относно превозите на отпадъци се прилага и към корабите и че по силата на Базелската конвенция вече се приема, че от определен стадий на жизнения си цикъл нататък корабите могат да бъдат класифицирани като отпадъци, те продължават да се определят като кораби в съответствие с други международни правила. Тъй като почти всички кораби съдържат значителни количества опасни материали като масла, нефтени утайки, азбест, стъклена вата, полихлорирани бифенили (PCB), TBT, тежки метали, съдържащи се в бои, и други, корабите, които отиват за разглобяване за скрап, трябва да се считат за опасен отпадък. Следователно ако такива кораби, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, бъдат „изнесени“ от държави членки на ОИСР, съгласно Базелската конвенция те трябва да могат да бъдат разглобявани само в държави членки на ОИСР. |
| --- | --- |

2.3

Въпреки че законодателството относно превозите на отпадъци се прилага и към корабите и че по силата на Базелската конвенция вече се приема, че от определен стадий на жизнения си цикъл нататък корабите могат да бъдат класифицирани като отпадъци, те продължават да се определят като кораби в съответствие с други международни правила. Тъй като почти всички кораби съдържат значителни количества опасни материали като масла, нефтени утайки, азбест, стъклена вата, полихлорирани бифенили (PCB), TBT, тежки метали, съдържащи се в бои, и други, корабите, които отиват за разглобяване за скрап, трябва да се считат за опасен отпадък. Следователно ако такива кораби, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, бъдат „изнесени“ от държави членки на ОИСР, съгласно Базелската конвенция те трябва да могат да бъдат разглобявани само в държави членки на ОИСР.

| 2.4 | Това законодателство обаче систематично се заобикаля от корабите, което прави неефективни както съответните международни разпоредби, така и тези в законодателството на Съюза. За да се преодолее този проблем, страните по Базелската конвенция поканиха Международната морска организация (ММО) да изработи задължителни разпоредби относно рециклирането на кораби. През 2006 г. ММО изготви проект за договор, който беше приет през 2009 г. като „Конвенция от Хонконг за безопасно и екологосъобразно рециклиране на кораби (по-нататък: „Конвенцията от Хонконг“). За да влезе в сила и да има ефект, тя трябва обаче да бъде ратифицирана от достатъчен брой големи държави на знамето и от големи страни, в които се извършва рециклиране. |
| --- | --- |

2.4

Това законодателство обаче систематично се заобикаля от корабите, което прави неефективни както съответните международни разпоредби, така и тези в законодателството на Съюза. За да се преодолее този проблем, страните по Базелската конвенция поканиха Международната морска организация (ММО) да изработи задължителни разпоредби относно рециклирането на кораби. През 2006 г. ММО изготви проект за договор, който беше приет през 2009 г. като „Конвенция от Хонконг за безопасно и екологосъобразно рециклиране на кораби (по-нататък: „Конвенцията от Хонконг“). За да влезе в сила и да има ефект, тя трябва обаче да бъде ратифицирана от достатъчен брой големи държави на знамето и от големи страни, в които се извършва рециклиране.

| 2.5 | Страните по Базелската конвенция приветстваха през 2006 г. приемането на проекта за конвенция на ММО и предприеха оценка дали Конвенцията от Хонконг установява равнище на контрол и прилагане, равностойно на установеното с Базелската конвенция. Европейският съюз и неговите държави членки завършиха своята оценка през 2010 г., стигайки до заключението, че двете конвенции изглежда осигуряват равностойно равнище на контрол и прилагане за кораби, които са класифицирани като отпадъци. През октомври 2011 г. страните по Базелската конвенция призоваха за ратифициране на Конвенцията от Хонконг, за да може тя да влезе в сила. Очаква се това да стане най-рано през 2020 г. Когато тази конвенция влезе в сила, страните по нея вече ще могат да извършват разглобяване на големите си търговски кораби само в държави, които също са страни по конвенцията. |
| --- | --- |

2.5

Страните по Базелската конвенция приветстваха през 2006 г. приемането на проекта за конвенция на ММО и предприеха оценка дали Конвенцията от Хонконг установява равнище на контрол и прилагане, равностойно на установеното с Базелската конвенция. Европейският съюз и неговите държави членки завършиха своята оценка през 2010 г., стигайки до заключението, че двете конвенции изглежда осигуряват равностойно равнище на контрол и прилагане за кораби, които са класифицирани като отпадъци. През октомври 2011 г. страните по Базелската конвенция призоваха за ратифициране на Конвенцията от Хонконг, за да може тя да влезе в сила. Очаква се това да стане най-рано през 2020 г. Когато тази конвенция влезе в сила, страните по нея вече ще могат да извършват разглобяване на големите си търговски кораби само в държави, които също са страни по конвенцията.

| 2.6 | Използването на вредни за околната среда и опасни практики при разглобяването на кораби за скрап продължава да предизвиква сериозно безпокойство у Европейската комисия, която отблизо следи ситуацията. През 2007 г. Комисията публикува Зелена книга за подобряване на практиките за разглобяване на кораби за скрап (3), а през 2008 г. — съобщение, в което се предлага стратегия на ЕС за разглобяването на кораби за скрап (4). Въз основа на тези документи ЕИСК изготви свои предходни становища (5). С настоящото становище Комитетът реагира на представеното от Комисията предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на кораби (6). |
| --- | --- |

2.6

Използването на вредни за околната среда и опасни практики при разглобяването на кораби за скрап продължава да предизвиква сериозно безпокойство у Европейската комисия, която отблизо следи ситуацията. През 2007 г. Комисията публикува Зелена книга за подобряване на практиките за разглобяване на кораби за скрап (3), а през 2008 г. — съобщение, в което се предлага стратегия на ЕС за разглобяването на кораби за скрап (4). Въз основа на тези документи ЕИСК изготви свои предходни становища (5). С настоящото становище Комитетът реагира на представеното от Комисията предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно рециклирането на кораби (6).

3.   Контекст

| 3.1 | Икономиката на разглобяване на кораби се влияе главно от пазарни фактори. Моментът, в който даден кораб ще бъде разглобен, се определя от разходите за поддръжка на един остаряващ флот, навловите ставки и цената на стоманения скрап. Изборът на място за разглобяването зависи от цената, която разглобяващото предприятие е готово да заплати за съответния кораб. Самата цена е функция от търсенето на рециклирана стомана в региона и от разходите, свързани с инфраструктурите за защита на работниците и на околната среда. С течение на времето тези разнообразни фактори доведоха до това, че рециклирането на големи морски кораби се премести към Югоизточна Азия. |
| --- | --- |

3.1

Икономиката на разглобяване на кораби се влияе главно от пазарни фактори. Моментът, в който даден кораб ще бъде разглобен, се определя от разходите за поддръжка на един остаряващ флот, навловите ставки и цената на стоманения скрап. Изборът на място за разглобяването зависи от цената, която разглобяващото предприятие е готово да заплати за съответния кораб. Самата цена е функция от търсенето на рециклирана стомана в региона и от разходите, свързани с инфраструктурите за защита на работниците и на околната среда. С течение на времето тези разнообразни фактори доведоха до това, че рециклирането на големи морски кораби се премести към Югоизточна Азия.

| 3.2 | Над 80 % от всички кораби в края на жизнения си цикъл, които са били разглобени в целия свят от 2004 г. насам, са били разглобени в Индия, Пакистан и Бангладеш по метода, наречен „разглобяване на морския бряг“. Корабите се изкарват на пясъчни брегове, за да бъдат след това разглобени без използване на тежки машини. Освен това тези страни не разполагат с инфраструктурите, необходими за третирането по отговорен начин на силно замърсяващи и токсични отпадъци. Правителствата на държавите от Югоизточна Азия отказват да противодействат на тези практики, тъй като гледат на рециклирането на кораби като на важна икономическа дейност, на която трябва възможно най-малко да се пречи. Тази дейност създава и многобройни работни места, но социалните и екологичните последици от нея са катастрофални. |
| --- | --- |

3.2

Над 80 % от всички кораби в края на жизнения си цикъл, които са били разглобени в целия свят от 2004 г. насам, са били разглобени в Индия, Пакистан и Бангладеш по метода, наречен „разглобяване на морския бряг“. Корабите се изкарват на пясъчни брегове, за да бъдат след това разглобени без използване на тежки машини. Освен това тези страни не разполагат с инфраструктурите, необходими за третирането по отговорен начин на силно замърсяващи и токсични отпадъци. Правителствата на държавите от Югоизточна Азия отказват да противодействат на тези практики, тъй като гледат на рециклирането на кораби като на важна икономическа дейност, на която трябва възможно най-малко да се пречи. Тази дейност създава и многобройни работни места, но социалните и екологичните последици от нея са катастрофални.

| 3.3 | Големите кораби, които се изпращат за разглобяване за скрап към Азия, представляват един от основните източници на вредни отпадъци от индустриалните държави към развиващия се свят. Те съдържат материали като азбест, масла, нефтени утайки, PCB и тежки метали. Според проучване на Комисията (ГД „Енергетика и транспорт“) от 2004 г. годишно (до 2015 г.) по такъв начин се третират следните количества опасни отпадъци: от 1 000 до 3 000 тона азбест, от 170 до 540 тона РСВ, от 6 000 до 20 000 тона токсични бои и от 400 000 до 1,3 млн. тона нефтени утайки. Въпреки че въздействието на тази дейност върху околната среда рядко е предмет на задълбочени проучвания, наличните данни показват, че морската вода, крайбрежната почва и седиментите са значително засегнати от нея. Замърсяването на морето, предизвикано от съоръженията за разглобяване в Индия и Бангладеш, ясно личи на въздушни снимки. Неправителствени организации сигнализират също, че подводната растителност и фауна в тези региони са на изчезване. |
| --- | --- |

3.3

Големите кораби, които се изпращат за разглобяване за скрап към Азия, представляват един от основните източници на вредни отпадъци от индустриалните държави към развиващия се свят. Те съдържат материали като азбест, масла, нефтени утайки, PCB и тежки метали. Според проучване на Комисията (ГД „Енергетика и транспорт“) от 2004 г. годишно (до 2015 г.) по такъв начин се третират следните количества опасни отпадъци: от 1 000 до 3 000 тона азбест, от 170 до 540 тона РСВ, от 6 000 до 20 000 тона токсични бои и от 400 000 до 1,3 млн. тона нефтени утайки. Въпреки че въздействието на тази дейност върху околната среда рядко е предмет на задълбочени проучвания, наличните данни показват, че морската вода, крайбрежната почва и седиментите са значително засегнати от нея. Замърсяването на морето, предизвикано от съоръженията за разглобяване в Индия и Бангладеш, ясно личи на въздушни снимки. Неправителствени организации сигнализират също, че подводната растителност и фауна в тези региони са на изчезване.

| 3.4 | Условията за безопасност и опазване на здравето на работниците в депата за скрап в Югоизточна Азия са критични. Липсата на тежки машини и предпазни средства за работниците значително увеличава риска от сериозни злополуки. Според доклад на индийското правителство между 1996 г. и 2003 г. в депата за скрап на Alang са регистрирани 434 злополуки с 209 загинали. В различни доклади от Пакистан се говори за над 400 загинали и 6 000 тежко ранени работници в тази страна в периода между 1986 г. и 2006 г. Освен това е установено, че хиляди работници се разболяват от нелечими болести вследствие на извършваните от тях манипулации и на вдишването на токсични вещества без минимални предпазни мерки или защита. Повечето от работниците произхождат от най-бедните региони, нямат квалификация, работят без трудов договор и без здравна осигуровка или застраховка „Злополука“ и нямат право да създават синдикати. Проведено в Индия проучване показа високо равнище на детски труд. Една четвърт от работниците са на възраст под 18 години, а 10 % – дори под 12 години. |
| --- | --- |

3.4

Условията за безопасност и опазване на здравето на работниците в депата за скрап в Югоизточна Азия са критични. Липсата на тежки машини и предпазни средства за работниците значително увеличава риска от сериозни злополуки. Според доклад на индийското правителство между 1996 г. и 2003 г. в депата за скрап на Alang са регистрирани 434 злополуки с 209 загинали. В различни доклади от Пакистан се говори за над 400 загинали и 6 000 тежко ранени работници в тази страна в периода между 1986 г. и 2006 г. Освен това е установено, че хиляди работници се разболяват от нелечими болести вследствие на извършваните от тях манипулации и на вдишването на токсични вещества без минимални предпазни мерки или защита. Повечето от работниците произхождат от най-бедните региони, нямат квалификация, работят без трудов договор и без здравна осигуровка или застраховка „Злополука“ и нямат право да създават синдикати. Проведено в Индия проучване показа високо равнище на детски труд. Една четвърт от работниците са на възраст под 18 години, а 10 % – дори под 12 години.

4.   Основно съдържание на регламента

| 4.1 | Предлаганият Регламент относно рециклирането на кораби има за цел да се намалят значително отрицателните въздействия, свързани с рециклирането на плаващи под знамето на държава членка на ЕС кораби, особено в Югоизточна Азия, без при това да се създават ненужни нови икономически тежести. Той предвижда ранно прилагане на редица изисквания на Конвенцията от Хонконг и с това допринася за ускоряване на влизането ѝ в сила в световен мащаб. |
| --- | --- |

4.1

Предлаганият Регламент относно рециклирането на кораби има за цел да се намалят значително отрицателните въздействия, свързани с рециклирането на плаващи под знамето на държава членка на ЕС кораби, особено в Югоизточна Азия, без при това да се създават ненужни нови икономически тежести. Той предвижда ранно прилагане на редица изисквания на Конвенцията от Хонконг и с това допринася за ускоряване на влизането ѝ в сила в световен мащаб.

| 4.2 | Предварително ще бъдат въведени следните изисквания на Конвенцията от Хонконг:






  4.2.1 | Корабите, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, трябва да имат инвентарен опис на опасните материали, намиращи се на борда им, и да го актуализират постоянно през целия жизнен цикъл на кораба. За новопостроените кораби това задължение се прилага веднага, докато вече съществуващите разполагат със срок от пет години за изпълнението му. Инвентарният опис трябва да бъде актуализиран преди изпращането на кораба за рециклиране, за да бъде признатото съоръжение за рециклиране на кораба в състояние да третира всички опасни материали и отпадъци, които се намират на борда. |
| --- | --- | --- |

4.2

Предварително ще бъдат въведени следните изисквания на Конвенцията от Хонконг:

4.2.1

Корабите, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, трябва да имат инвентарен опис на опасните материали, намиращи се на борда им, и да го актуализират постоянно през целия жизнен цикъл на кораба. За новопостроените кораби това задължение се прилага веднага, докато вече съществуващите разполагат със срок от пет години за изпълнението му. Инвентарният опис трябва да бъде актуализиран преди изпращането на кораба за рециклиране, за да бъде признатото съоръжение за рециклиране на кораба в състояние да третира всички опасни материали и отпадъци, които се намират на борда.

| 4.2.2 | Въз основа на изискванията на Конвенцията от Хонконг е изготвен списък на изискванията, на които трябва да отговарят съоръженията за рециклиране на корабите. Той беше обогатен с допълнителни изисквания, за да се осигури по-добра защита на околната среда и на общественото здраве. Отделни съоръжения за рециклиране, които отговарят на тези изисквания, могат да бъдат включени в Европейски списък на съоръженията за рециклиране на кораби. Кораби, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, ще могат да бъдат рециклирани само в съоръжения за рециклиране, посочени в Европейския списък. |
| --- | --- |

4.2.2

Въз основа на изискванията на Конвенцията от Хонконг е изготвен списък на изискванията, на които трябва да отговарят съоръженията за рециклиране на корабите. Той беше обогатен с допълнителни изисквания, за да се осигури по-добра защита на околната среда и на общественото здраве. Отделни съоръжения за рециклиране, които отговарят на тези изисквания, могат да бъдат включени в Европейски списък на съоръженията за рециклиране на кораби. Кораби, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, ще могат да бъдат рециклирани само в съоръжения за рециклиране, посочени в Европейския списък.

| 4.2.3 | Преди да бъдат изпратени в съоръжението за рециклиране, корабите, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, следва да намалят до минимум обема на опасните вещества, намиращи се борда им. Когато се отнася за танкери, корабособствениците ще трябва да гарантират, че корабите пристигат в съоръжението за рециклиране на кораби в състояние, което може да бъде определено със сертификат като „безопасно за влизане“ и „безопасно за високотемпературни работи“ с цел предотвратяване на взривяване и произшествия (със смъртен изход) сред работниците в съоръженията за рециклиране на кораби. |
| --- | --- |

4.2.3

Преди да бъдат изпратени в съоръжението за рециклиране, корабите, плаващи под знамето на държава членка на ЕС, следва да намалят до минимум обема на опасните вещества, намиращи се борда им. Когато се отнася за танкери, корабособствениците ще трябва да гарантират, че корабите пристигат в съоръжението за рециклиране на кораби в състояние, което може да бъде определено със сертификат като „безопасно за влизане“ и „безопасно за високотемпературни работи“ с цел предотвратяване на взривяване и произшествия (със смъртен изход) сред работниците в съоръженията за рециклиране на кораби.

| 4.3 | За разлика от съществуващото законодателство, предложението за регламент се основава на системата за контрол и прилагане на Конвенцията от Хонконг, която е разработена специално за кораби за международно корабоплаване. Очаква се това да спомогне за по-доброто спазване на законодателството на Съюза. Съществен проблем на действащото законодателство е трудността да се определи моментът, в който даден кораб се превръща в отпадък. По новия режим държавите членки своевременно ще бъдат информирани за предвижданата дата на започване и за приключването на рециклирането. Чрез сравняване на списъка на корабите, за които е издадено свидетелство за инвентарния опис, със списъка на корабите, които са били рециклирани в признати съоръжения, ще бъде по-лесно да се установят действията за незаконното рециклиране. |
| --- | --- |

4.3

За разлика от съществуващото законодателство, предложението за регламент се основава на системата за контрол и прилагане на Конвенцията от Хонконг, която е разработена специално за кораби за международно корабоплаване. Очаква се това да спомогне за по-доброто спазване на законодателството на Съюза. Съществен проблем на действащото законодателство е трудността да се определи моментът, в който даден кораб се превръща в отпадък. По новия режим държавите членки своевременно ще бъдат информирани за предвижданата дата на започване и за приключването на рециклирането. Чрез сравняване на списъка на корабите, за които е издадено свидетелство за инвентарния опис, със списъка на корабите, които са били рециклирани в признати съоръжения, ще бъде по-лесно да се установят действията за незаконното рециклиране.

| 4.4 | Освен икономическите фактори, въпросът за мощностите за рециклиране в Европа също поставя проблем в рамките на въвеждането на отговорно рециклиране. Мощностите наистина едва стигат за рециклиране на военноморския флот на държавите членки на ЕС и на други кораби на публичните им органи. Позволявайки корабите да бъдат рециклирани в съоръжения извън държавите от ОИСР, при условие че отговарят на изискванията и са включени в Европейския списък, регламентът ще спомогне също така за решаване на съществуващия проблем с липсата на мощности за рециклиране, до които корабособствениците да имат законосъобразен достъп. Това се оказва още по-важно, тъй като за следващите десет години се очаква пик в рециклирането на кораби. |
| --- | --- |

4.4

Освен икономическите фактори, въпросът за мощностите за рециклиране в Европа също поставя проблем в рамките на въвеждането на отговорно рециклиране. Мощностите наистина едва стигат за рециклиране на военноморския флот на държавите членки на ЕС и на други кораби на публичните им органи. Позволявайки корабите да бъдат рециклирани в съоръжения извън държавите от ОИСР, при условие че отговарят на изискванията и са включени в Европейския списък, регламентът ще спомогне също така за решаване на съществуващия проблем с липсата на мощности за рециклиране, до които корабособствениците да имат законосъобразен достъп. Това се оказва още по-важно, тъй като за следващите десет години се очаква пик в рециклирането на кораби.

5.   Общи бележки

| 5.1 | Разглобяването на кораби за скрап се извършва по безотговорен начин. Предпочитаният метод за разглобяването на повечето кораби е разглобяването на морския бряг, като по този начин корабите буквално се изхвърлят по бреговете на Индия, Бангладеш и Пакистан. След това те се разглобяват от неквалифицирани работници, включително и много деца, които не разполагат с подходящи инструменти и въобще не са защитени срещу големите количества опасни вещества, изтичащи в процеса на рециклирането. Работниците биват експлоатирани, без да могат да потърсят правата си, тъй като в тези сектори, по-специално в Бангладеш и в Пакистан, почти не се допуска съществуването на синдикати. Правителствата не предприемат нищо срещу тези злоупотреби. Става дума за икономическа дейност от първостепенна важност за тези страни, характеризиращи се главно със слабо и корумпирано управление и – особено в този сектор – с предприятия, които са едновременно мощни и безскрупулни. |
| --- | --- |

5.1

Разглобяването на кораби за скрап се извършва по безотговорен начин. Предпочитаният метод за разглобяването на повечето кораби е разглобяването на морския бряг, като по този начин корабите буквално се изхвърлят по бреговете на Индия, Бангладеш и Пакистан. След това те се разглобяват от неквалифицирани работници, включително и много деца, които не разполагат с подходящи инструменти и въобще не са защитени срещу големите количества опасни вещества, изтичащи в процеса на рециклирането. Работниците биват експлоатирани, без да могат да потърсят правата си, тъй като в тези сектори, по-специално в Бангладеш и в Пакистан, почти не се допуска съществуването на синдикати. Правителствата не предприемат нищо срещу тези злоупотреби. Става дума за икономическа дейност от първостепенна важност за тези страни, характеризиращи се главно със слабо и корумпирано управление и – особено в този сектор – с предприятия, които са едновременно мощни и безскрупулни.

| 5.2 | Икономическият интерес от тази дейност не се състои само в създадените работни места, но също и най-вече в набавянето на суровини. Тези страни задоволяват преобладаващата част от своите потребности от стомана посредством рециклирането на кораби. Създаването на работни места чрез тази дейност също не е маловажно, но то е спорно от социална гледна точка. В действителност в рециклирането се наемат най-вече неквалифицирани работници, произхождащи от най-бедните слоеве на населението. Тези хора имат работа, но нямат истинско работно място, тъй като се наемат ден за ден. Според европейското и световното разбиране за работно място (МОТ: Глобален пакт за достойна заетост, 2009 г.) то трябва да дава на работника възможност да осигурява своето и на семейството си препитание. Работните места, предлагани в съоръженията за разглобяване на кораби по бреговете на Югоизточна Азия, не дават препитание на работниците, а в най-добрия случай им позволяват да преживеят известно време. На практика този вид труд причинява смъртта на голям брой работници – било бързо, вследствие на някоя от многото трудови злополуки, било бавно в резултат на някое от злокачествените заболявания, от които са заболели на работното си място. |
| --- | --- |

5.2

Икономическият интерес от тази дейност не се състои само в създадените работни места, но също и най-вече в набавянето на суровини. Тези страни задоволяват преобладаващата част от своите потребности от стомана посредством рециклирането на кораби. Създаването на работни места чрез тази дейност също не е маловажно, но то е спорно от социална гледна точка. В действителност в рециклирането се наемат най-вече неквалифицирани работници, произхождащи от най-бедните слоеве на населението. Тези хора имат работа, но нямат истинско работно място, тъй като се наемат ден за ден. Според европейското и световното разбиране за работно място (МОТ: Глобален пакт за достойна заетост, 2009 г.) то трябва да дава на работника възможност да осигурява своето и на семейството си препитание. Работните места, предлагани в съоръженията за разглобяване на кораби по бреговете на Югоизточна Азия, не дават препитание на работниците, а в най-добрия случай им позволяват да преживеят известно време. На практика този вид труд причинява смъртта на голям брой работници – било бързо, вследствие на някоя от многото трудови злополуки, било бавно в резултат на някое от злокачествените заболявания, от които са заболели на работното си място.

| 5.3 | Отговорността на Европейския съюз по този въпрос е значителна, като се има предвид, че голяма част от световния флот принадлежи на корабособственици от държави членки на ЕС. Вече години наред Комисията изразява безпокойство от развитието в този сектор и по-конкретно от масовото заобикаляне на правилата на Базелската конвенция. По тази причина преди няколко години тя реши да се заеме с проблема. Така в течение на последните пет години Комисията последователно публикува по тази тема Зелена книга, стратегически документ и – сега – предложение за регламент. |
| --- | --- |

5.3

Отговорността на Европейския съюз по този въпрос е значителна, като се има предвид, че голяма част от световния флот принадлежи на корабособственици от държави членки на ЕС. Вече години наред Комисията изразява безпокойство от развитието в този сектор и по-конкретно от масовото заобикаляне на правилата на Базелската конвенция. По тази причина преди няколко години тя реши да се заеме с проблема. Така в течение на последните пет години Комисията последователно публикува по тази тема Зелена книга, стратегически документ и – сега – предложение за регламент.

| 5.4 | Предложението за регламент относно рециклирането на кораби обаче изглежда по-малко амбициозно от публикуваните по-рано на същата тема Зелена книга и стратегически документ. В тези два документа проблемите, свързани с разглобяването на кораби, по-специално в Бангладеш, Индия и Пакистан, бяха предмет на акуратен анализ, довел до убеждението, че е необходимо да се предприемат твърди мерки, за да се промени недопустимата ситуация, в която са поставени тези страни. Разглежданите в предложението за регламент мерки обаче не са достатъчни за решаването на този проблем. Затова ЕИСК може да направи единствено извода, че очевидно липсва политическата воля, необходима за тази цел. Това е не само жалко, то е и учудващо. В други съпоставими области Комисията съумя да демонстрира необходимата политическа воля. |
| --- | --- |

5.4

Предложението за регламент относно рециклирането на кораби обаче изглежда по-малко амбициозно от публикуваните по-рано на същата тема Зелена книга и стратегически документ. В тези два документа проблемите, свързани с разглобяването на кораби, по-специално в Бангладеш, Индия и Пакистан, бяха предмет на акуратен анализ, довел до убеждението, че е необходимо да се предприемат твърди мерки, за да се промени недопустимата ситуация, в която са поставени тези страни. Разглежданите в предложението за регламент мерки обаче не са достатъчни за решаването на този проблем. Затова ЕИСК може да направи единствено извода, че очевидно липсва политическата воля, необходима за тази цел. Това е не само жалко, то е и учудващо. В други съпоставими области Комисията съумя да демонстрира необходимата политическа воля.

| 5.5 | Разглежданото предложение въобще не отразява плановете, за които ставаше дума в предходните документи и които бяха насочени например към налагането на определени изисквания към корабособствениците, корабостроителите и пристанищните оператори да гарантират, че разглобяването на корабите в края на икономическия им цикъл се извършва по отговорен начин. Предлаганите мерки са недостатъчно ефективни и съдържат много правни непълноти. |
| --- | --- |

5.5

Разглежданото предложение въобще не отразява плановете, за които ставаше дума в предходните документи и които бяха насочени например към налагането на определени изисквания към корабособствениците, корабостроителите и пристанищните оператори да гарантират, че разглобяването на корабите в края на икономическия им цикъл се извършва по отговорен начин. Предлаганите мерки са недостатъчно ефективни и съдържат много правни непълноти.

| 5.6 | След осъществяването на предложенията от Конвенцията от Хонконг държавите участнички в Базелската конвенция се опитаха да направят оценка дали степените на контрол и прилагане на двете конвенции са сравними. Те не достигнаха до съгласие по този въпрос. Становището на ММО и на държавите членки на Европейския съюз по него беше положително. Една от причините за разликата в мненията може би е във факта, че в Конвенцията от Хонконг се разглежда само разглобяването на кораби, докато Базелската конвенция се отнася главно до отговорното третиране на опасни вещества и освен това определя изисквания по протежение на веригата. Конвенцията от Хонконг почти не засяга тази тема. ЕИСК констатира, че предложението на Комисията разглежда този аспект, макар и в общи линии и препоръчва – с оглед да се разреши рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се в страни, които не са членки на ОИСР, при условие че тези съоръжения отговарят на изискванията и са включени в „Европейския списък“ – регламентът да се опре по-конкретно на насоките на заинтересованите международни организации (7), както и на самата конвенция и на нейните технически насоки. |
| --- | --- |

5.6

След осъществяването на предложенията от Конвенцията от Хонконг държавите участнички в Базелската конвенция се опитаха да направят оценка дали степените на контрол и прилагане на двете конвенции са сравними. Те не достигнаха до съгласие по този въпрос. Становището на ММО и на държавите членки на Европейския съюз по него беше положително. Една от причините за разликата в мненията може би е във факта, че в Конвенцията от Хонконг се разглежда само разглобяването на кораби, докато Базелската конвенция се отнася главно до отговорното третиране на опасни вещества и освен това определя изисквания по протежение на веригата. Конвенцията от Хонконг почти не засяга тази тема. ЕИСК констатира, че предложението на Комисията разглежда този аспект, макар и в общи линии и препоръчва – с оглед да се разреши рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се в страни, които не са членки на ОИСР, при условие че тези съоръжения отговарят на изискванията и са включени в „Европейския списък“ – регламентът да се опре по-конкретно на насоките на заинтересованите международни организации (7), както и на самата конвенция и на нейните технически насоки.

| 5.7 | Въпреки че разглежданото тук предложение наистина надхвърля разпоредбите на Конвенцията от Хонконг, то не стига толкова далеч, колкото Базелската конвенция. Комисията дава да се разбере, че не желае да поставя летвата твърде високо, за да не се получи така, че държавите, в които разглобяването се извършва по вредни за човека и околната среда методи, да се откажат да се присъединят към Конвенцията от Хонконг, защото в такъв случай регламентът не би постигнал целта си. Тази логика е спорна: когато дадено законодателство или регулиране (Базелската конвенция) е обект на многобройни нарушения, замяната му с нов правен режим с по-ниска степен на прилагане (Конвенцията от Хонконг) едва ли е най-подходящата мярка за решаване на проблема. Комисията би могла да отдели повече внимание на по-доброто равнище на прилагане. |
| --- | --- |

5.7

Въпреки че разглежданото тук предложение наистина надхвърля разпоредбите на Конвенцията от Хонконг, то не стига толкова далеч, колкото Базелската конвенция. Комисията дава да се разбере, че не желае да поставя летвата твърде високо, за да не се получи така, че държавите, в които разглобяването се извършва по вредни за човека и околната среда методи, да се откажат да се присъединят към Конвенцията от Хонконг, защото в такъв случай регламентът не би постигнал целта си. Тази логика е спорна: когато дадено законодателство или регулиране (Базелската конвенция) е обект на многобройни нарушения, замяната му с нов правен режим с по-ниска степен на прилагане (Конвенцията от Хонконг) едва ли е най-подходящата мярка за решаване на проблема. Комисията би могла да отдели повече внимание на по-доброто равнище на прилагане.

| 5.8 | Преминаването под друго знаме (от знамето на държава членка на ЕС към знаме на трета страна) и продажбата на кораба на прекупвач са два често използвани начина за заобикаляне на Базелската конвенция. Ако продажбата се състои в европейски води, прекупвачът не може да изнесе кораба с цел рециклиране в страна, която не е членка на ОИСР, тъй като е подчинен на правилата от Базелската конвенция. В този случай той представя декларация, в която заявява, че не купува кораба с цел разглобяване, а с икономически цели. Въпреки това, веднага щом напусне европейските води, корабът често поема курс към някой от бреговете на Югоизточна Азия и декларацията се оказва с невярно съдържание. |
| --- | --- |

5.8

Преминаването под друго знаме (от знамето на държава членка на ЕС към знаме на трета страна) и продажбата на кораба на прекупвач са два често използвани начина за заобикаляне на Базелската конвенция. Ако продажбата се състои в европейски води, прекупвачът не може да изнесе кораба с цел рециклиране в страна, която не е членка на ОИСР, тъй като е подчинен на правилата от Базелската конвенция. В този случай той представя декларация, в която заявява, че не купува кораба с цел разглобяване, а с икономически цели. Въпреки това, веднага щом напусне европейските води, корабът често поема курс към някой от бреговете на Югоизточна Азия и декларацията се оказва с невярно съдържание.

| 5.9 | ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията включва основните елементи на Конвенцията от Хонконг, която разпределя отговорностите между, от една страна, държавите на знамето, държавите, в които се извършва рециклирането, и държавите на пристанището и, от друга страна, корабособствениците, корабостроителите и инфраструктурите за рециклиране. Все пак Комитетът изпитва съмнения доколко това разпределение е балансирано и би желал в рамките на разпределението да бъде отразена също и позицията на предишните собственици/фактическите собственици. |
| --- | --- |

5.9

ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията включва основните елементи на Конвенцията от Хонконг, която разпределя отговорностите между, от една страна, държавите на знамето, държавите, в които се извършва рециклирането, и държавите на пристанището и, от друга страна, корабособствениците, корабостроителите и инфраструктурите за рециклиране. Все пак Комитетът изпитва съмнения доколко това разпределение е балансирано и би желал в рамките на разпределението да бъде отразена също и позицията на предишните собственици/фактическите собственици.

| 5.10 | Нещо, което липсва в предложението, е икономически инструмент, който би дал на Комисията възможност да окаже благоприятно влияние върху развитието на ситуацията. Впрочем, в предходните документи все още се говореше за такъв инструмент. Освен това Комисията възложи проучване на възможностите за създаване на фонд, в който всеки кораб, акостиращ в европейско пристанище, да внася определена сума. Размерът на тази сума би могъл да се определя едновременно от тонажа и токсичността. Освен това създаването на такъв фонд би се вписало отлично в принципа „замърсителят плаща“. Част от тези парични средства биха могли да послужат за подобряване на условията на труд в Югоизточна Азия, като работниците бъдат обучени на здравословни и безопасни условия на труд, като на местно равнище се повиши осведомеността за опасностите от безотговорното разглобяване на големи морски кораби и като се подобрят местните публични инфраструктури. |
| --- | --- |

5.10

Нещо, което липсва в предложението, е икономически инструмент, който би дал на Комисията възможност да окаже благоприятно влияние върху развитието на ситуацията. Впрочем, в предходните документи все още се говореше за такъв инструмент. Освен това Комисията възложи проучване на възможностите за създаване на фонд, в който всеки кораб, акостиращ в европейско пристанище, да внася определена сума. Размерът на тази сума би могъл да се определя едновременно от тонажа и токсичността. Освен това създаването на такъв фонд би се вписало отлично в принципа „замърсителят плаща“. Част от тези парични средства биха могли да послужат за подобряване на условията на труд в Югоизточна Азия, като работниците бъдат обучени на здравословни и безопасни условия на труд, като на местно равнище се повиши осведомеността за опасностите от безотговорното разглобяване на големи морски кораби и като се подобрят местните публични инфраструктури.

| 5.11 | ЕИСК настойчиво приканва Европейската комисия да проучи възможността средствата от такива фондове да се използват за развиване на мощности за разглобяване и за създаване на сектор за рециклиране на кораби в Европа. В Европейския съюз съществуват достатъчни мощности за приемане на док, които не се използват или се използват твърде слабо за строеж и ремонт на кораби, но са пригодени за разглобяване и рециклиране. Този подход напълно се вписва в амбицията на ЕС в бъдеще да се превърне в устойчиво общество, основано на рециклирането, където отпадъците предимно се преработват в суровини благодарение на подходящо разработена и добре замислена система на рециклиране. Това би донесло висока икономическа печалба под формата на ценни материали, които в голяма част биха могли да задоволят търсенето на суровини и да създадат многобройни нови работни места. Като се имат предвид постоянно растящите цени на суровините и високата безработица в редица държави членки на Съюза, това би могло да се окаже много рентабилно за Европа като цяло. |
| --- | --- |

5.11

ЕИСК настойчиво приканва Европейската комисия да проучи възможността средствата от такива фондове да се използват за развиване на мощности за разглобяване и за създаване на сектор за рециклиране на кораби в Европа. В Европейския съюз съществуват достатъчни мощности за приемане на док, които не се използват или се използват твърде слабо за строеж и ремонт на кораби, но са пригодени за разглобяване и рециклиране. Този подход напълно се вписва в амбицията на ЕС в бъдеще да се превърне в устойчиво общество, основано на рециклирането, където отпадъците предимно се преработват в суровини благодарение на подходящо разработена и добре замислена система на рециклиране. Това би донесло висока икономическа печалба под формата на ценни материали, които в голяма част биха могли да задоволят търсенето на суровини и да създадат многобройни нови работни места. Като се имат предвид постоянно растящите цени на суровините и високата безработица в редица държави членки на Съюза, това би могло да се окаже много рентабилно за Европа като цяло.

| 5.12 | Ако ЕС желае неговите кораби да бъдат разглобявани по отговорен начин, оправдано е той да спомага за финансирането на структурите, необходими за извършването на разглобяването при коректни условия. В пазарната икономика нищо не е безплатно, всичко си има цена. Когато разглобяването се извършва по отговорен начин, тази цена се заплаща в пари. При безотговорното разглобяване част от цената се заплаща с други ценности като замърсяването на местната околна среда и загубата на човешки животи. Тъй като ние в ЕС не желаем да приемем тези ценности като законно платежно средство, не трябва също така да позволяваме те да бъдат използвани в процеса на разплащане с трети страни. Комисията би могла да наблегне по-категорично върху този аспект. Ето защо ЕИСК смята, че Комисията трябваше да представи по-добро, по-творческо, по-смело и по-новаторско предложение, което в по-голяма степен да отговаря на амбициозността на предходните документи на Комисията и на отнасящите се до тях становища, публикувани от Комитета. |
| --- | --- |

5.12

Ако ЕС желае неговите кораби да бъдат разглобявани по отговорен начин, оправдано е той да спомага за финансирането на структурите, необходими за извършването на разглобяването при коректни условия. В пазарната икономика нищо не е безплатно, всичко си има цена. Когато разглобяването се извършва по отговорен начин, тази цена се заплаща в пари. При безотговорното разглобяване част от цената се заплаща с други ценности като замърсяването на местната околна среда и загубата на човешки животи. Тъй като ние в ЕС не желаем да приемем тези ценности като законно платежно средство, не трябва също така да позволяваме те да бъдат използвани в процеса на разплащане с трети страни. Комисията би могла да наблегне по-категорично върху този аспект. Ето защо ЕИСК смята, че Комисията трябваше да представи по-добро, по-творческо, по-смело и по-новаторско предложение, което в по-голяма степен да отговаря на амбициозността на предходните документи на Комисията и на отнасящите се до тях становища, публикувани от Комитета.

6.   Конкретни бележки

| 6.1 | Въпреки че подкрепя целта на предложението относно рециклирането на кораби и общия подход, предпочетен от Комисията, ЕИСК има големи резерви по отношение на ефикасността на прилагането. Комитетът се отнася критично по-специално към следните разпоредби: |
| --- | --- |

6.1

Въпреки че подкрепя целта на предложението относно рециклирането на кораби и общия подход, предпочетен от Комисията, ЕИСК има големи резерви по отношение на ефикасността на прилагането. Комитетът се отнася критично по-специално към следните разпоредби:

| 6.2 | В член 15 регламентът предвижда възможността предприятия за рециклиране, намиращи се извън Съюза, да бъдат включени в Европейския списък, при условие че отговарят на изискванията на ЕС за разглобяване на кораби по отговорен начин. Във всеки случай самите инфраструктури следва да представят подкрепящите доказателства, че отговарят на тези изисквания. Проверки на място от Комисията или от представители, действащи от нейно име, са включени в предлагания регламент само като възможност. ЕИСК призовава Комисията да създаде специален, ефективен механизъм за проверки и контрол от независими трети страни, за да се гарантира съответствие с изискванията на член 12. |
| --- | --- |

6.2

В член 15 регламентът предвижда възможността предприятия за рециклиране, намиращи се извън Съюза, да бъдат включени в Европейския списък, при условие че отговарят на изискванията на ЕС за разглобяване на кораби по отговорен начин. Във всеки случай самите инфраструктури следва да представят подкрепящите доказателства, че отговарят на тези изисквания. Проверки на място от Комисията или от представители, действащи от нейно име, са включени в предлагания регламент само като възможност. ЕИСК призовава Комисията да създаде специален, ефективен механизъм за проверки и контрол от независими трети страни, за да се гарантира съответствие с изискванията на член 12.

| 6.3 | В член 12 са изброени изискванията към съоръженията за рециклиране на кораби, които желаят да бъдат включени в Европейския списък. Комитетът няма забележки към самите изисквания. Все пак той отбелязва, че в съответствие с преходната разпоредба в член 28 държавите членки имат възможност, в очакване на публикуването на Европейския списък, да разрешават рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се извън Съюза, при условие че след направена проверка, въз основа на информацията, предоставена от корабособственика, от съоръженията за рециклиране на кораби или придобита по друг начин, е установено, че съоръжението за рециклиране на кораби отговаря на изискванията, формулирани в член 12. ЕИСК отново призовава Комисията да създаде специален, ефективен механизъм за проверки и контрол от независими трети страни, за да се гарантира съответствие с изискванията на член 12. |
| --- | --- |

6.3

В член 12 са изброени изискванията към съоръженията за рециклиране на кораби, които желаят да бъдат включени в Европейския списък. Комитетът няма забележки към самите изисквания. Все пак той отбелязва, че в съответствие с преходната разпоредба в член 28 държавите членки имат възможност, в очакване на публикуването на Европейския списък, да разрешават рециклирането на кораби в съоръжения, намиращи се извън Съюза, при условие че след направена проверка, въз основа на информацията, предоставена от корабособственика, от съоръженията за рециклиране на кораби или придобита по друг начин, е установено, че съоръжението за рециклиране на кораби отговаря на изискванията, формулирани в член 12. ЕИСК отново призовава Комисията да създаде специален, ефективен механизъм за проверки и контрол от независими трети страни, за да се гарантира съответствие с изискванията на член 12.

| 6.4 | Съгласно член 23 за случаите на нарушения на регламента следва да се предвидят санкции с гражданскоправен или административен характер, които да бъдат ефективни, съразмерни и възпиращи. Въобще не се споменават конкретни санкции. В същия член се предвижда възможността санкции да се налагат и на предпоследния собственик, когато един кораб е бил продаден и в рамките на по-малко от шест месеца след продажбата е изпратен за рециклиране в съоръжение, което не е включено в Европейския списък. Комитетът подчертава обаче, че шест месеца са твърде кратък срок на фона на средния жизнен цикъл на един кораб. Освен това той отбелязва, че за да се ползват изключения от предвидените санкции, а именно в случай, че корабособственикът може да докаже, че не е продал своя кораб с намерението той да бъде рециклиран, е достатъчно да се представи декларация. Това беше вече многократно наблюдавано при настоящите проблеми, свързани с прилагането на разпоредбите на Базелската конвенция. |
| --- | --- |

6.4

Съгласно член 23 за случаите на нарушения на регламента следва да се предвидят санкции с гражданскоправен или административен характер, които да бъдат ефективни, съразмерни и възпиращи. Въобще не се споменават конкретни санкции. В същия член се предвижда възможността санкции да се налагат и на предпоследния собственик, когато един кораб е бил продаден и в рамките на по-малко от шест месеца след продажбата е изпратен за рециклиране в съоръжение, което не е включено в Европейския списък. Комитетът подчертава обаче, че шест месеца са твърде кратък срок на фона на средния жизнен цикъл на един кораб. Освен това той отбелязва, че за да се ползват изключения от предвидените санкции, а именно в случай, че корабособственикът може да докаже, че не е продал своя кораб с намерението той да бъде рециклиран, е достатъчно да се представи декларация. Това беше вече многократно наблюдавано при настоящите проблеми, свързани с прилагането на разпоредбите на Базелската конвенция.

| 6.5 | В член 30 Комисията предвижда настоящият регламент да бъде преразгледан не по-късно от две години след датата на влизане в сила на Конвенцията от Хонконг. Тъй като влизането в сила се предвижда за 2020 г., преразглеждането би трябвало, следователно, да се извърши през 2022 г. Освен това Комисията разглежда и възможността в Европейския списък на съоръженията за рециклиране на кораби да бъдат включвани съоръжения, разрешени от страните по Конвенцията от Хонконг, с цел да се избегне дублирането на работа и излишна административна тежест. Същевременно е напълно възможно тези съоръжения и особено онези по веригата, които след разглобяването на кораба имат за задача да третират по отговорен начин опасните материали, да не отговарят на изискванията на Европейския списък. Това също води до отслабване на изискванията в обичайната практика. |
| --- | --- |

6.5

В член 30 Комисията предвижда настоящият регламент да бъде преразгледан не по-късно от две години след датата на влизане в сила на Конвенцията от Хонконг. Тъй като влизането в сила се предвижда за 2020 г., преразглеждането би трябвало, следователно, да се извърши през 2022 г. Освен това Комисията разглежда и възможността в Европейския списък на съоръженията за рециклиране на кораби да бъдат включвани съоръжения, разрешени от страните по Конвенцията от Хонконг, с цел да се избегне дублирането на работа и излишна административна тежест. Същевременно е напълно възможно тези съоръжения и особено онези по веригата, които след разглобяването на кораба имат за задача да третират по отговорен начин опасните материали, да не отговарят на изискванията на Европейския списък. Това също води до отслабване на изискванията в обичайната практика.

| 6.6 | ЕИСК обръща внимание върху факта, че рециклирането на кораби в страните, в които се използва методът, наречен „на морския бряг“, безопасността на работното място е съвсем недостатъчна, работниците се експлоатират и последиците за околната среда са катастрофални. Корабите се разглобяват ръчно, на самия бряг. Всички вредни вещества, които те съдържат (масла, нефтени утайки, PCB и др.) свободно изтичат в морето или се просмукват в пясъка. Проведени на място изследвания показаха, че в голям радиус около плажовете, на които се извършва разглобяването, флората и фауната напълно са изчезнали. Предвид програмата на ЕС за устойчивото развитие би трябвало да се очаква, че Комисията категорично ще изключи от Европейския списък съоръжения за рециклиране, които използват този метод. В настоящия текст обаче такава яснота липсва. |
| --- | --- |

6.6

ЕИСК обръща внимание върху факта, че рециклирането на кораби в страните, в които се използва методът, наречен „на морския бряг“, безопасността на работното място е съвсем недостатъчна, работниците се експлоатират и последиците за околната среда са катастрофални. Корабите се разглобяват ръчно, на самия бряг. Всички вредни вещества, които те съдържат (масла, нефтени утайки, PCB и др.) свободно изтичат в морето или се просмукват в пясъка. Проведени на място изследвания показаха, че в голям радиус около плажовете, на които се извършва разглобяването, флората и фауната напълно са изчезнали. Предвид програмата на ЕС за устойчивото развитие би трябвало да се очаква, че Комисията категорично ще изключи от Европейския списък съоръжения за рециклиране, които използват този метод. В настоящия текст обаче такава яснота липсва.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Технически насоки за екологосъобразно управление на пълно и частично демонтиране на кораби, Базелска конвенция за контрол на трансграничното движение на опасни отпадъци и тяхното обезвреждане, UNEP.

1

Безопасност и здраве при демонтиране на кораби: ръководство за азиатските държави и Турция, Международна организация на труда (МОТ).

Насоки за оползотворяване на кораби, Международна морска организация (ММО).

(2)  Регламент (ЕО) No 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно превози на отпадъци.

2

(3)  COM(2007) 269 final.

3

(4)  COM(2008) 767 final.

4

(5)  CESE 1701/2007, ОВ C 120, 16.5.2008 г., стр. 33; CESE 877/2009, ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 67.

5

(6)  COM(2012) 118 final.

6

(7)  Вж. бележка под линия 1.

7

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени в хода на обсъждането:

Параграф 5.5

се изменя, както следва:

„Разглежданото предложение въобще не отразява плановете, за които ставаше дума в предходните документи и които бяха насочени например към налагането на определени изисквания към корабособствениците, корабостроителите и пристанищните оператори да гарантират, че разглобяването на корабите в края на икономическия им цикъл се извършва по отговорен начин. Предлаганите мерки биха могли да бъдат по-ефективни и без правни неясноти“

Резултат от гласуването:

Резултат от гласуването:

| гласове „за“ | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 72 |
| гласове „въздържал се“ | : | 0 |

гласове „за“

:

70

гласове „против“

:

72

гласове „въздържал се“

:

0

Параграф 5.7

Параграф 5.7

се изменя, както следва:

„Въпреки че разглежданото тук предложение наистина надхвърля разпоредбите на Конвенцията от Хонконг, то не стига толкова далеч, колкото Базелската конвенция. Комисията дава да се разбере, че не желае да поставя летвата твърде високо, за да не се получи така, че държавите, в които разглобяването се извършва по вредни за човека и околната среда методи, да се откажат да се присъединят към Конвенцията от Хонконг, защото в такъв случай регламентът не би постигнал целта си.“

Резултат от гласуването:

Резултат от гласуването:

| гласове „за“ | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| гласове „против“ | : | 86 |
| гласове „въздържал се“ | : | 0 |

гласове „за“

:

65

гласове „против“

:

86

гласове „въздържал се“

:

0

Параграф 5.10 и параграф 1.5 се заличават (гласувани заедно)

Параграф 5.10 и параграф 1.5 се заличават (гласувани заедно)

„“

Резултат от гласуването:

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 80 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

69

Гласове „против“

:

80

Гласове „въздържал се“

:

2

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/165

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ключови действия за Акт за единния пазар II“ (проучвателно становище)

2012/C 299/30

Главен докладчик: г-н VOLEŠ

На 27 юни 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Ключови действия за Акт за единния пазар II (проучвателно становище)“.

На 28 юни 2012 г. председателят на Комитета възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 12 юли) Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Voleš за главен докладчик и прие настоящото становище със 176 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

1.1   Преди края на 2011 г. Европейската комисия представи предложения за десет от дванадесетте лоста, предвидени в Акта за единния пазар, а останалите две последваха през първата половина на 2012 г. В допълнение към това Комисията внесе предложения или изпълни 28 от оставащите 50 мерки, упоменати в Акта за единния пазар.

1.2   Конкретни предложения относно управлението на единния пазар предвиждаха предоставяне на целенасочена информация на гражданите и предприятията за възможностите на единния пазар, за по-добро прилагане от страна на държавите членки на правилата в областта на единния пазар и за гарантиране на ефективното им прилагане. В тази конкретна област не е постигнат голям напредък, независимо от факта, че гражданите и предприятията считат това за един от основните недостатъци.

1.3   Поставянето на акцент върху дванадесетте лоста позволи да Комисията да отбележи по-бърз напредък, отколкото би било възможно в противен случай. Европейският парламент и Съветът бяха призовани да приемат законодателните предложения преди края на 2013 г., с цел те да могат да бъдат приложени до 2014 г. Бързото, цялостно и правилно транспониране и прилагане на приетото законодателство ще бъде основна задача за държавите членки.

1.4   През октомври 2012 г. Комисията ще отбележи 20-ата годишнина на Единния пазар с провеждането на седмица на единния пазар в цяла Европа, която включва прояви във всички 27 държави членки. Вторият форум по въпросите на единния пазар ще поддържа политическия импулс, породен от Акта за единния пазар, ще направи преглед на постигнатия напредък във връзка с неговото прилагане и ще разгледа бъдещите приоритети за насърчаване на растежа и укрепване на доверието.

1.5   В писмо от 27 юни заместник-председателят на Комисията Maroš Šefčovič поиска от ЕИСК да даде своя принос към текущия дебат, като се обоснова с това, че членовете на Комитета представляват разнородните социални и икономически участници, които внасят основаваща се на постигнат консенсус добавена стойност в текущата работа.

2.   Общи бележки и препоръки

2.1   В предложенията за Акт за единния пазар II не трябва да се пренебрегват трудната ситуация, в която се намира ЕС в резултат на неспособността на няколко държави членки да се справят с публичните си дефицити, преобладаващата стагнация по отношение на БВП и нарастващата безработица. Следователно в предложенията следва да се включат не само краткосрочни мерки с незабавен ефект върху растежа и заетостта, но и средносрочни и дългосрочни мерки, които ще гарантират устойчиво развитие и ще бъдат от полза за всички граждани на ЕС и в бъдеще.

2.2   Една преразгледана и актуализирана стратегия „Европа 2020“ следва да задава цялостните насоки за развитието на единния пазар като най-ценното постижение на европейската интеграция и като средство за постигане на целите на стратегията.

2.3   При подготовката на новия набор от предложения за подобряване на единния пазар следва да се отчетат гледните точки на всички заинтересовани страни, включително организациите на гражданското общество и социалните партньори.

2.4   Мерките за разгръщане на потенциала на единния пазар за предприятията, потребителите, гражданите и други заинтересовани страни следва да бъдат предприети основно в областта на услугите, достъпа до финансиране, премахването на административната тежест за МСП, електронната търговия, цифровия единен пазар и мобилността. Те следва да бъдат придружени от действия, насочени към укрепване на защитата и доверието на потребителите, от една страна, и към надлежно отчитане на социалните аспекти на единния пазар чрез подкрепа на социалната икономика и зачитане на необходимостта от социално сближаване, както и на правата и интересите на гражданите, от друга.

2.5   В предходни свои становища относно Акта за единния пазар (1) и „дванадесетте лоста“ (2) ЕИСК е посочил редица въпроси, които все още счита за ключови:

| — | Информирането относно предимствата на единния пазар за гражданите и предприятията е от решаващо значение и посредниците, като например политическите партии, организациите на гражданското общество, медиите и образователните институции, носят отговорност и следва да допринасят за това европейците да разбират естеството на проблемите. |
| --- | --- |

—

Информирането относно предимствата на единния пазар за гражданите и предприятията е от решаващо значение и посредниците, като например политическите партии, организациите на гражданското общество, медиите и образователните институции, носят отговорност и следва да допринасят за това европейците да разбират естеството на проблемите.

| — | Европейската комисия следва да повиши осведомеността на гражданите по въпросите, свързани с единния пазар, посредством множеството мрежи, агенции и други инструменти, с които разполага (3). |
| --- | --- |

—

Европейската комисия следва да повиши осведомеността на гражданите по въпросите, свързани с единния пазар, посредством множеството мрежи, агенции и други инструменти, с които разполага (3).

2.6   По-късно тази година Комитетът ще изготви проектостановище по собствена инициатива относно липсващите мерки в Акта за единния пазар. Липсващите мерки включват, наред с другото, налозите върху авторските права (обхванати от Акта за единния пазар II), преразглеждане на директивата относно авторските права, неутралността на мрежата, защитата на данните, защитата на инвеститорите, протокола за социалния напредък, статута на европейските частни дружества, електронните обществени поръчки, европейските агенции за кредитен рейтинг, равенството между половете, микропредприятията и семейните предприятия, мерките за подпомагане на създаването на нови и разширяването на съществуващите предприятия, кредитните и дебитните карти, плащанията по електронен път, потребителските кредити и свръхзадлъжнялостта, междубанковите трансфери, младежта, както и мерките за повсеместно въвеждане на еврото като парична единица и функционирането на Единната зона за плащания в евро (SEPA).

2.7   Комитетът очаква да бъде привлечен за участие във всички консултативни процеси във връзка със законодателните и незаконодателните мерки на постоянната програма на Комисията, които ще бъдат включени в Акта за единния пазар II, и ще разработи подробни препоръки, когато отделните действия на Комисията бъдат представени под формата на подходящи предложения.

3.   Лостове и ключови действия

3.1   Услуги

3.1.1   Необходимо е всички граждани да имат достъп до основни разплащателни сметки и те трябва да бъдат въведени бързо. Комитетът призовава за въвеждане на регулаторни мерки в тази област, както и във връзка с прозрачността на таксите и лесната промяна на сметките.

3.1.2   Доставката на пощенски колети, особено в електронната търговия (4), и трансграничните производства по несъстоятелност са други области, които следва да се разглеждат като приоритетни.

3.1.3   ЕИСК предлага също така да се включат мерки за консолидиране на функционирането на Единната зона за плащания в евро (SEPA).

3.1.4   Комитетът отново изказва подкрепата си за разширяването на обхвата на стандартите за услугите, като едновременно с това отчита специфичния характер на услугите, както и нуждите на пазара и на обществото.

3.2   Единен цифров пазар

3.2.1   Комитетът счита, че изграждането на единния цифров пазар ще бъде основен двигател за даването на нов тласък на единния пазар. В предходното си становище Комитетът заяви, че електронната търговия е една от жертвите на разпокъсаността на единния пазар, което възпрепятства пълноценното използване на потенциала на трансграничната онлайн търговия както за доставчиците, така и за потребителите. За да се разрешат тези проблеми, е необходимо да се предприемат действия, които да допълнят вече подготвените от Комисията мерки, а именно: висока степен на защита на данните, отворено и неутрално интернет пространство, премахване на пречките, основаващи се на гражданство/местоживеене, електронни подписи, плащания по електронен път, инвестиции в широколентов интернет, универсален достъп, достъпен за всички хардуер и софтуер и законодателство за онлайн услугите, придружено от съгласувана политика за защита на потребителите.

3.2.2   ЕИСК счита, че е от първостепенно значение да се гарантира административното сътрудничество между държавите членки и да се отворят услугите на електронното управление, което може да бъде улеснено посредством всеобщото използване на Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП).

3.2.3   ЕИСК подчертава необходимостта да се вземат специално под внимание предимствата на широкото разпространение на електронните фактури, но счита, че незадължителният им характер следва да се запази и те следва да се третират еднакво с фактурите на хартиен носител, като същевременно се избягват всички допълнителни административни пречки за МСП.

3.3   Мрежи

3.3.1   ЕИСК отделя специално внимание на мрежите (енергетика, транспорт, комуникация), които изпълняват важна роля за свързването на Европа. По отношение на железниците ЕИСК подкрепя идеята за създаване на единно железопътно пространство, което да може да се конкурира с другите видове транспорт. Комитетът предлага да се проучи възможността за създаване на компенсационен фонд, по подобие на тези, които вече съществуват за различните промишлени мрежи. Повсеместното въвеждане на европейската система за управление на железопътния транспорт (ERMTS) съвместно с европейската система за управление на влаковете (ETCS) трябва да се разглежда като абсолютен приоритет.

3.3.2   По отношение на въздушния транспорт създаването на Единно европейско небе е от основно значение за гарантиране на конкурентоспособността на авиационния сектор на ЕС на световния пазар. Необходимо е да се пристъпи към разработването на SESAR: а) да се гарантира синхронизираното осъвременяване на въздушната и наземната инфраструктура; б) да се гарантира предоставянето на навременни и достатъчни финансови ресурси за въвеждането на SESAR; в) да бъде установено подходящо управление за въвеждането на SESAR. Освен това съвместното предприятие SESAR следва да е отворено и за МСП.

3.3.3   Комитетът призовава за бързото преразглеждане на Регламент (ЕО) No 261/2004 (5) с цел осъвременяване на правата на пътниците по отношение на дублирането на места, закъсненията, както и пакетните туристически ваканции.

3.3.4   Европейската пристанищна политика трябва да бъде насочена към следните области:

| а) | осигуряване на устойчиво развитие на пристанищата и техния капацитет; |
| --- | --- |

а)

осигуряване на устойчиво развитие на пристанищата и техния капацитет;

| б) | създаване на ясна и прозрачна рамка относно осигуряването на инвестиции в пристанищата; |
| --- | --- |

б)

създаване на ясна и прозрачна рамка относно осигуряването на инвестиции в пристанищата;

| в) | изясняване на процедурите за достъп до пазара на пристанищни услуги; |
| --- | --- |

в)

изясняване на процедурите за достъп до пазара на пристанищни услуги;

| г) | разрешаване на оперативните затруднения, които пречат на ефективността на пристанищата; |
| --- | --- |

г)

разрешаване на оперативните затруднения, които пречат на ефективността на пристанищата;

| д) | насърчаване на добри и безопасни условия на труд и конструктивни трудови отношения в пристанищата; |
| --- | --- |

д)

насърчаване на добри и безопасни условия на труд и конструктивни трудови отношения в пристанищата;

| е) | насърчаване на общата конкурентоспособност и популяризиране на положителния облик на пристанищата. |
| --- | --- |

е)

насърчаване на общата конкурентоспособност и популяризиране на положителния облик на пристанищата.

3.3.5   Европейската политика за морските пристанища не предполага непременно създаване на ново законодателство. Целесъобразна алтернатива на законодателството могат да се окажат най-вече „оптативното право“ [soft law] от една страна и съобразеният с всеки конкретен случай подход, от друга.

3.3.6   По отношение на енергийните мрежи Комитетът одобрява последните инициативи на Европейската комисия за постигане на взаимна свързаност и завършване на вътрешния енергиен пазар.

3.3.7   Комитетът подкрепя принципа за създаване на Европейска енергийна общност (ЕЕО), като одобрява налагащите се междинни етапи, а именно европейски регионални енергийни мрежи, фонд за развитие на възобновяемите енергийни източници и група за закупуване на газ.

3.3.8   Комитетът смята, че е назрял моментът за критическа оценка на либерализацията на енергийния пазар, тъй като резултатите показват, че тя не доведе до предвижданото намаляване на цените за гражданите и предприятията.

3.4   Достъп до финансиране

3.4.1   Поради финансовата криза, достъпът на предприятията, особено МСП, до кредити в много държави членки може да бъде затруднен, както и да се отрази отрицателно върху тяхната стопанска дейност. Достъпът до капитал е от решаващо значение, за да могат частният сектор, и по-специално МСП и социалните предприятия, да генерират растеж и работни места. Въпреки това банките все по-често отказват да предоставят кредити на предприятия, по-специално на иновативни и новосъздадени предприятия, които носят едновременно най-големите рискове и най-големия потенциал за растеж.

3.4.2   Ето защо ЕИСК приканва Комисията да помогне на МСП да използват пряко капиталовите пазари на облигации, да разработи платформи за облигации, насочени към МСП, и да проучи начини за подобряване на мецанин финансирането и да разгледа нови мецанин продукти, като гаранция за мецанин заеми. Във връзка с това Комисията би трябвало да предоставя насоки на всички заинтересовани страни относно добрите практики в комбинирането на финансови инструменти от различни източници и постигането на ефект на лоста.

3.4.3   ЕИСК препоръчва при преговорите с държавите членки относно бъдещите структурни фондове да се вземе предвид необходимостта от създаването на финансови инструменти, подкрепящи гарантирането на кредитите за МСП.

3.5   Данъчна политика

3.5.1   Комитетът призовава за действия във връзка с различните данъчни правила и административни усложнения, които са едно от най-големите препятствия за МСП, възпиращи тяхното разрастване в рамките на единния пазар.

3.5.2   Дори и без данъчна хармонизация много пречки в тази област могат да бъдат премахнати, наред с другото, двойното данъчно облагане, което е сериозно препятствие за трансграничните дейности и има отрицателни икономически последици за инвестициите и заетостта. Настоящата сложна система за възстановяване на ДДС при трансгранична търговия и услуги може да доведе до укриване на данъци и измами, с които трябва да се води по-ефективна борба. Въвеждането на стандартизирана в ЕС декларация за ДДС би допринесло за административното опростяване.

3.5.3   Комитетът смята, че данъчната политика в държавите членки не бива да води до създаването на данъчни убежища с отрицателно въздействие върху икономиката и публичните бюджети.

3.5.4   Следва да се обърне внимание на системата на ДДС при финансовите услуги и, ако бъде въведен нов данък за финансовия сектор, основаващ се на паричните потоци или на подобни фактори, Комисията следва да разгледа предимствата на създаването му в рамката на ДДС.

3.5.5   ЕИСК призовава също така за въвеждането на общи правила за плащане на ДДС, единствено когато фактурата е била заплатена от клиента. При тази система, която вече се прилага в някои държави членки по отношение на малки предприятия и е позната като счетоводна отчетност на касова основа, се избягва начисляването на ДДС върху продажби, независимо дали клиентът е направил плащане или не. При настоящия икономически спад това би могло да предотврати неплатежоспособността, особено на МСП.

3.6   Бизнес среда

3.6.1   ЕИСК изтъква необходимостта да се отдели специално внимание на въпросите, които не са обхванати в достатъчна степен в законодателството на ЕС и в програмите за подкрепа, например, на самостоятелно заети лица.

3.6.2   Комитетът подчертава необходимостта от по-нататъшно намаляване на ненужното административно бреме и очаква, че Комисията ще предложи цели за периода след 2012 г., когато административното бреме би трябвало да е намаляло с 25 %. Комитетът отбелязва, че намаляването на ненужното бреме винаги е желателно, както за предприятията, така и за потребителите или публичните власти, но е необходима внимателна оценка, за да се гарантира, че няма да бъде накърнена първоначалната цел на законодателството.

3.7   Социално предприемачество

3.7.1   Инициативата за социално предприемачество ще бъде преразгледана през 2014 г. В тясно сътрудничество с експертната група относно социалното предприемачество Комисията ще направи преглед на постигнатото и ще определи какво още трябва да се направи. ЕИСК препоръчва да се отчитат надлежно насоките, изготвени от Комитета в приетите неотдавна становища относно социалното предприемачество (6).

3.7.2   Комитетът изтъква необходимостта да се повиши равнището на познаване на ролята и разпространението на социалните предприятия с цел да се придаде по-голяма стойност на действителното им отражение върху обществото. Това ще изисква разработването на методология за измерване на въздействието. Подобно измерване ще бъде необходимо и за създаването на Европейския фонд за социално предприемачество.

3.7.3   Комитетът смята, че предложението за европейска фондация и всички останали форми на европейски дружества трябва да бъде оценено с оглед на резултатите от консултацията във връзка с преразглеждането на европейското дружествено право.

3.8   Потребители

3.8.1   Комитетът очаква с нетърпение в близко бъдеще законодателно предложение относно колективната защита. Подобно предложение трябва да доведе до създаването на механизъм за колективна защита, който функционира както в национален, така и в трансграничен мащаб и е достъпен за всички потребители в рамките на единния пазар. Тези механизми трябва да бъдат на разположение на всички, чиито права са нарушени на територията на единния пазар. Потребителите не са единствените лица, чиито права се нарушават от доставчиците на стоки и услуги, от несправедливи договорни условия и нелоялни търговски практики. Работниците, чиито права са нарушени, и гражданите, подложени на дискриминация, трябва по принцип да имат достъп до системите за колективна защита. МСП може да се нуждаят от подобна защита срещу нелоялни търговски практики.

При по-нататъшната работа следва да бъдат отчетени гледните точки на всички заинтересовани страни.

3.8.2   ЕИСК призовава за регулаторни мерки за постигане на интегриран единен пазар за банкови карти, плащания по интернет и мобилни плащания.

3.8.3   По отношение на правилата за безопасността на продуктите, Комитетът призовава за прилагането на два основни принципа:

| — | концепцията за жизнения цикъл. Това означава прилагането на изисквания за безопасност на продуктите за всички ползватели и участващи работници. Жизненият цикъл обхваща всички фази от живота на продукта, от осигуряването на суровините до превръщането му в отпадък; |
| --- | --- |

—

концепцията за жизнения цикъл. Това означава прилагането на изисквания за безопасност на продуктите за всички ползватели и участващи работници. Жизненият цикъл обхваща всички фази от живота на продукта, от осигуряването на суровините до превръщането му в отпадък;

| — | насърчаване на подхода „от люлката до гроба“, при който устойчивостта на продукта би трябвало да бъде основен аспект на производството. |
| --- | --- |

—

насърчаване на подхода „от люлката до гроба“, при който устойчивостта на продукта би трябвало да бъде основен аспект на производството.

3.9   Мобилност на гражданите

3.9.1   Комитетът отново изтъква необходимостта от повишаване на мобилността на гражданите чрез модернизиране на системата за признаване на професионалните квалификации. Насърчаването на професионалната и географската мобилност на работниците може да помогне за подобряване на функционирането на европейските пазари на труда и на предоставянето на трансгранични услуги. Не винаги има смисъл да се води дебат относно признаването на дипломите на равнището на 27-те държави членки. Трябва да се постави по-силен акцент върху действителните нужди (при трансгранични ситуации и между съседни държави) въз основа на анализ на моделите на мобилност. ЕС би трябвало да стимулира регионалното сътрудничество в тази област и да насърчава съвместното трансгранично професионално обучение.

3.9.2   По отношение на възможността за прехвърляне на пенсионни права, Бялата книга (7) се концентрира прекалено много върху подобряването на индивидуалните пенсии по третия стълб. Схемите по първия и втория стълб трябва да бъдат подобрени, за да се гарантират структурни ползи и за хората, които се придвижват в рамките на Европа.

3.9.3   ЕИСК още веднъж изразява своята загриженост по повод неотдавнашното решение на Съвета да ренационализира Шенгенското споразумение, с което се позволява установяването на нови пречки пред свободното движение на граждани в рамките на Съюза. В пълно противоречие с основните принципи на Договора граничните проверки се въвеждат отново там, където бяха отменени, и се създават големи трудности пред изграждането на вътрешния пазар.

3.10   Социално сближаване

3.10.1   Комитетът смята, че съществува необходимост от изясняване на правилата за прилагане и позоваването на член 3, параграф 3 от Договора от Лисабон, в който се посочва, че вътрешният пазар не е самоцел, а инструмент за постигане на социален прогрес и устойчиво общество за европейските граждани.

3.11   Възлагане на обществени поръчки

3.11.1   Възлагането на обществени поръчки трябва да се извършва съгласно правила, които не се основават единствено на най-добрата цена, но и на други критерии, свързани със социалните ползи и въздействието върху устойчивостта, които трябва да бъдат оценявани на равна основа.

3.11.2   Следва да се обмисли до каква степен пазарите на обществени поръчки в ЕС биха могли да останат отворени по устойчив начин, при положение че в трети страни се запазят неравностойните условия на участие. В това отношение всички участници, независимо дали става въпрос за държави членки или трети страни, трябва да зачитат ратифицираните конвенции на МОТ и конвенциите за правата на човека. ЕС трябва активно да насърчава тази политика в световен мащаб.

3.11.3   Би могъл да бъде постигнат по-голям напредък по отношение на ускоряването на административните процедури посредством електронните поръчки.

3.12   Права върху интелектуална собственост

3.12.1   От гледна точка на потребителите, настоящата правна рамка по отношение на ПИС е озадачаваща; ситуацията е още по-лоша на общоевропейско равнище. Необходимо е правната рамка да се изясни и да се въведе пропорционалност в правните санкции и правоприлагането им: индивидуалните потребители, които биха могли да извършат нарушение на ПИС по невнимание и/или в малък мащаб и за лични нужди, вероятно трябва да се третират различно от извършителите на престъпна дейност в голям/търговски мащаб.

3.12.2   Необходим е по-силен общоевропейски подход към лицензирането и налозите.

Брюксел, 12 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 47.

1

(2)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 99.

2

(3)  Мрежата СОЛВИТ, Мрежата на европейските предприятия (European Enterprise Network), европейските потребителски центрове, Евроцентровете и др.

3

(4)  Както беше онагледено в един от видеоклиповете от конкурса „Tell us your story“ („Разкажи ни твоята история“, организиран от ГД „Вътрешен пазар и услуги“. Публичното изслушване на Обсерваторията на единния пазар в Талин на 1 юни 2012 г. засегна темата за последващите действия във връзка с въпросите, повдигнати от гражданите в тези видеоклипове.

4

Tell us your story“ („Разкажи ни твоята история

(5)  Регламент (ЕО) No 261/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 11 февруари 2004 г. относно създаване на общи правила за обезщетяване и помощ на пътниците при отказан достъп на борда и отмяна или голямо закъснение на полети, и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 295/91.

5

(6)  Вж. становища ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 1, JO C 229 du 31.07.2012, p. 44 et JO C 229 du 31.7.2012, p.

6

(7)  Бяла книга „Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“, COM(2012) 55 final.

7

---

| 4.10.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 299/170 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 299/170

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“ (проучвателно становище)

2012/C 299/31

Докладчик: г-н Stefan BACK

На 11 януари 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Бяла книга за транспорта: към участие и ангажираност на гражданското общество“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 юни 2012 г.

На 482-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 140 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК трябва да подеме инициатива за установяване на рамка за открита и прозрачна размяна на мнения относно изпълнението на Бялата книга между гражданското общество, Комисията и останалите участници, до които тя се отнася, като националните органи на различни равнища. Това ще даде възможност да се увеличи приемането и разбирането от страна на гражданското общество и да се предостави полезна обратна информация на изготвящите политиките, както и на онези, които отговарят за изпълнението им.

1.2   Диалогът трябва да се провежда на множество равнища и да обхваща националните, регионалните и местните ешелони на гражданското общество и управлението. Под „гражданско общество“ следва да се разбира понятието в широк смисъл, което включва, без да е изчерпателно, бизнеса, работодателите, работниците, потребителите, неправителствените организации и академичните среди.

1.3   Диалогът трябва да осигури двупосочна комуникация. Той трябва да осигури възможност на Европейската комисия да информира за предложенията и действията във връзка с политиката. Същевременно диалогът трябва да предоставя възможност по-специално на гражданското общество, но и на регионалните и местните власти да се свързват с Комисията, ЕИСК и други подходящи институции, за да предоставят коментари и да повдигат проблеми и въпроси във връзка с политиката на ЕС в областта на транспорта и нейното изпълнение с гаранция, че ще получават отговор. Откритият и конструктивен диалог е важен, за да се подобри приемането на свързаните с политиката мерки, включително законодателните предложения и инфраструктурните планове.

1.4   Следва да съществува възможност да се поставят за разрешаване конкретни проблеми, например такива, свързани с достъпа на лицата с увреждания, качеството на местния транспорт и адекватността на целите на транспортната политика в рамките на определени видове контекст като промяна във вида транспорт или транспортиране над дадено разстояние.

1.5   Диалогът, структуриран около тези въпроси, би могъл да подобри разбирането и приемането на целите на транспортната политика на ЕС и предлаганите мерки за изпълнение. Той би могъл да подобри разбирането в рамките на институциите на ЕС за съществуващата реалност и за необходимостта да се вземат под внимание различните условия в различните части на ЕС, както и възможностите за намиране на задоволителни решения на конкретните проблеми и за отговор на повдигнатите опасения.

1.6   Приемствеността и последващите мерки във връзка с повдигнатите въпроси са важни елементи от успешния диалог, заедно със своевременното предоставяне на информация от страна на Комисията преди планираните инициативи. Следва да се постигне споразумение с Комисията относно нейното участие с оглед на това да се гарантира ефективен, открит и прозрачен диалог. ЕИСК разбира, че за Комисията е изключително важно да се провежда диалог по инфраструктурните проекти и дейностите, изискващи промяна в поведението. ЕИСК смята, че обхватът на диалога трябва да бъде по-широк и да създава добавена стойност за повечето инициативи.

1.7   Участието на младежта представлява важен елемент от диалога, за да се създаде интерес и да се постигне приемане на целите на транспортната политика на ЕС.

1.8   Диалогът следва да се основава в голяма степен на комуникация чрез интернет. Би могло да има специален уебсайт и да се помисли за използването на социални медии като Facebook и Twitter. Важно е да се осигури адекватно управление на диалога в интернет, за да се гарантира функционирането на системата. В интернет пространството, в което се осъществява диалогът, би трябвало да има специален раздел, посветен на младежта. Необходимо е да има и определен брой съответни външни връзки, например към частта от интернет страницата на Комисията, отделена за гражданската инициатива.

1.9   Интернет не бива да бъде единственото средство за комуникация. Интернет диалогът би могъл да се допълни от конференции или други прояви, организирани според необходимостта, която да предоставя форум за обсъждане на две или три теми. Също така следва да се осъществяват преки контакти между ЕИСК и представителите на гражданското общество винаги, когато това би било от полза. Въпросите и опасенията, повдигнати в посочения контекст, следва да бъдат поставени на вниманието на Комисията.

1.10   Когато е уместно, поставените в хода на диалога въпроси и проблеми биха могли да доведат до резолюции по собствена инициатива на ЕИСК и да повлияят върху становищата му по въпроси, по които е сезиран.

1.11   Когато се разглежда участието на регионалните и местните органи на управление в диалога, следва да се осъществят контакти с Комитета на регионите (КР) в търсене на възможности за включване на КР в диалога и в неговото управление, при съответно отчитане на ролите на ЕИСК и КР.

1.12   В рамките на ЕИСК диалогът следва да се управлява от управителен комитет от специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ на ЕИСК, с подкрепата на секретариата на секцията и в непрекъснато сътрудничество с КР и Комисията.

1.13   Подробностите във връзка с управлението, както и с администрирането на интернет диалога, необходимите ресурси и бюджетните въпроси следва да бъдат разгледани от работна група, която да представи своите предложения до края на 2012 г. Трябва да се търсят стройни и опростени решения за управление и администриране, доколкото е възможно в рамките на съществуващите ресурси. Би могла да се разгледа възможността за поделяне с КР на разходите за управлението на диалога.

1.14   Целта е диалогът да започне в началото на 2013 г.

2.   Въведение

2.1   Бялата книга „Пътна карта за постигането на Единно европейско транспортно пространство — към конкурентоспособна транспортна система с ефективно използване на ресурсите“ (Пътната карта) определя десет цели за конкурентоспособна и ефективна по отношение на използването на ресурсите транспортна система, които да служат за целеви показатели за реализиране на намаление на емисиите от парникови газове с 60 %. Дългосрочните цели определят стремежите за съответни постижения в световен мащаб до 2050 г., а с други цели са поставени основните етапи за 2020 или 2030 г. В Бялата книга се определя и стратегия, която включва 40 инициативи за допринасяне към постигането на тези цели през следващите десет години.

2.2   Определените в пътната карта 40 инициативи трябва да бъдат осъществени до 2020 г. Някои от тях са законодателни. Много от тях обаче се основават на местни инициативи или на насърчаване на промяна в поведението или поради ограничената компетентност на ЕС по съответните въпроси, или защото законодателството не представлява достатъчен инструмент за постигане на поведенчески промени, които са от основно значение за успеха на дадена инициатива. Промяната в поведението е важна за успеха и на няколко законодателни инициативи.

2.3   С писмо от 11 януари 2012 г. Европейската комисия поиска мнението на ЕИСК за това как може да се ангажира гражданското общество с целите на Бялата книга и то да допринесе за постигане на предвидената дългосрочна визия за транспорта. В писмото изрично се поставя въпросът за необходимостта от съгласуване на националните и европейските интереси по отношение на важните инфраструктурни проекти за трансевропейските транспортни мрежи (TEN-T) и за това как могат да бъдат получени подкрепата и приносът на гражданското общество за определените в Бялата книга дългосрочни цели.

2.4   Би могло да се направи сравнение с ролята на ЕИСК за изпълнение на стратегията „Европа 2020“ чрез установяването на нова хоризонтална координационна група по стратегията „Европа 2020“, за да се даде възможност за по-ефективно взаимодействие между органите на ЕИСК и заинтересованите страни на национално равнище с цел набелязване и планиране на конкретни инициативи и най-добри практики в хода на процеса на реформи в държавите членки. На 23 февруари 2011 г. беше публикуван доклад относно оценката на гражданското общество за изготвянето на националните програми за реформа (НПР) и участието му в този процес, за да се предостави на Комисията информация с оглед на пролетното заседание на Европейския съвет.

2.5   Освен това Актът за единния пазар предвижда „приобщаване на гражданското общество и насърчаване на култура на оценяване на политиките“. В Акта се заявява, че общественото допитване ясно е показало, че гражданското общество желае да участва по-дейно в развитието на единния пазар. Поради това Комисията редовно ще публикува списък на 20-те основни очаквания на гражданите и бизнеса по отношение на единния пазар. Този списък ще се предоставя на Форума по въпросите на единния пазар, на който периодично ще се събират пазарните участници, т.е. бизнесът, социалните партньори, неправителствените организации и гражданските сдружения, властите на различни равнища на управление и парламентите. На него ще се анализира състоянието на единния пазар и ще се обменят добри практики. Форумът ще допринесе за въвеждането на култура на оценка на политиките и в това си качество ще участва пълнокръвно в проследяването на действията в резултат на Акта за единния пазар, като спомогне за оценяването на въздействието му на най-близкото до гражданите равнище. Ролята на социалните партньори също ще се засили, като им се предостави възможността да представят позициите си по въпросите на социално-икономическото сближаване.

2.6   Въз основа на проучване през есента на 2011 г. бяха публикувани първоначалните очаквания.

2.7   В момента в ЕИСК се извършва оценка и на основните идеи за Форум за европейския енергиен микс. Разглежда се предложение за създаването на постоянна структура с управителен комитет и постоянен секретариат, с провеждане на годишни конференции и до шест срещи на работни групи годишно, като се отчитат въпросите, свързани с финансирането, институционалните въпроси, уместността и правното основание. Концепцията предвижда и мрежа от национални форуми.

3.   Общи бележки

3.1   ЕИСК счита, че непосредствената задача е сходна с посочените по-горе. Тя е насочена към подкрепа за гражданското общество и принос от негова страна във връзка с дългосрочните цели в областта на транспорта, определени в Бялата книга, както и към приемане на инфраструктурните проекти. Комисията изглежда търси мнението на гражданското общество относно това дали намаляването с 60 % на емисиите на парникови газове и съответните десет цели от Бялата книга могат да бъдат постигнати с инструментите, с които Комисията разполага понастоящем.

3.2   ЕИСК отбелязва, че член 11, параграфи 1-3 от Договора за Европейския съюз предоставят формално основание за това. Посочените разпоредби предвиждат задължение за институциите на ЕС да поддържат открит, прозрачен и редовен диалог с представителните организации на заинтересованите страни и гражданското общество, да провеждат широки консултации с бизнеса и представителните организации и да предоставят възможност на гражданите и представителните организации да изразяват и обменят публично своите мнения. ЕИСК отбелязва, че този член представлява също така правното основание за гражданската инициатива.

3.3   ЕИСК счита, че от десетте цели, определени в Бялата книга, подкрепата от страна на гражданското общество е особено значима за цел 1 (внедряване на пазара и промяна в поведението), цел 3 (отношение на превозвачите, организаторите на транспортни услуги и собствениците на товари), цел 4 (поведенчески промени), цели 5 и 7 (оптимално използване на инфраструктурата и системите за управление на трафика, насърчаване на ефективното трансгранично планиране), цели 8 и 10 (справедливост на системата), цел 9 (модели на поведение, свързани с безопасността и сигурността).

3.4   Очевидно полезна е подкрепата за целите на Пътната карта в посока на подпомагане на създаването на благоприятен политически климат за изпълнението ѝ.

3.5   Според ЕИСК значимите основни въпроси, по отношение на които диалогът с организациите на гражданското общество би бил от особена полза, са:

| — | въпросите, свързани със съвместяването на интересите на ЕС с националните/регионалните/местните интереси, по-специално от гледна точка на интересите на организираното гражданско общество; |
| --- | --- |

—

въпросите, свързани със съвместяването на интересите на ЕС с националните/регионалните/местните интереси, по-специално от гледна точка на интересите на организираното гражданско общество;

| — | въпросите, свързани с различните от техническите начини за насърчаване на целите на транспортната политика, включително корпоративната политика, поведението на бизнеса, приемането на иновациите и поведенческата промяна. |
| --- | --- |

—

въпросите, свързани с различните от техническите начини за насърчаване на целите на транспортната политика, включително корпоративната политика, поведението на бизнеса, приемането на иновациите и поведенческата промяна.

3.6   Подкрепата на организираното гражданско общество по тези въпроси е важна и е възможно най-добрият канал за предоставяне на информация и получаване на подкрепа, а също и за получаване на обратна връзка относно съществуващи проблеми и пречки.

3.7   В идеалния вариант тези канали за комуникация биха могли да се използват и за сравняване по целевите показатели и обмен на информация.

3.8   Списъкът с инициативи дава представа и за това в кои области подкрепата на гражданското общество е важна за постигане на дългосрочните цели.

4.   Специфични бележки

4.1   За да се получи по-добра представа за онези въпроси от съдържащия 40 точки план за действие до 2020 г., определен в Бялата книга, по отношение на които подкрепата от страна на гражданското общество е от особено значение, ЕИСК насочва вниманието към следните елементи.

4.2   Единно европейско транспортно пространство

4.2.1   Планираните инициативи за насърчаване на качествени работни места и условия на труд ще изискват активната подкрепа на социалните партньори, които биха могли да дадат и важен принос във връзка с полезността на по-нататъшните действия в рамките на социалния диалог (членове 9, 152 и 153 от ДФЕС). По отношение на предотвратяването на социални конфликти и евентуалните действия, целящи създаването на равни условия във връзка с равнищата на заплащане, припомняме, че тези области са изрично изключени от компетентността на ЕС (член 153, параграф 5 от ДФЕС) и затова обръщаме внимание на решенията при колизия на норми като тези в Директивата за услугите или в Директивата за командироването на работници, чиито практически аспекти биха могли да доведат до особени проблеми в областта на транспорта.

4.2.2   Сигурността и безопасността на транспорта, както и свободното придвижване на пътниците с увреждания и на възрастните пътници, което е пряко свързано с достъпността на целия пазар на транспортни услуги, са също въпроси, които се отнасят както до регулирането, така и до политиката на транспортната компания и човешкия фактор.

4.2.3   По сходен начин макар Единното европейско небе, Единното европейско железопътно пространство и Синият пояс в основата си да зависят от регулаторни мерки и от установени административни практики, действителното използване на откритите възможности, особено що се отнася до Единното железопътно пространство и Синия пояс, включително оптималното използване на интелигентни транспортни системи (ИТС) и пазарният достъп до пристанищата, ще зависи от действията на операторите и останалите участващи страни.

4.2.4   Въпросите, свързани с качеството, достъпността и надеждността на транспортните услуги, се отнасят както за превоза на товари, така и на пътници. Специално по отношение на товарните превози действията на различните свързани с тях оператори са важни с оглед на постигането на успех. По отношение на превоза на пътници участието на организираното гражданско общество ще е необходимо основно във връзка с оценката на ефективността на законодателната рамка за правата на пътниците, както и на качеството на транспортната инфраструктура за пътниците с увреждания и за възрастните пътници.

4.3   Подкрепа и интегриране на местни инициативи на най-близкото до гражданите равнище

4.3.1   Посланието на Бялата книга за транспорта за ефективно, адаптирано и устойчиво използване на ресурсите вече стимулира изготвянето на програми за действие от страна на гражданите в градските и селските райони навсякъде в Европа. Това се прави по редица новаторски начини. Например, чрез схеми за организирано съвместно използване на автомобили се намалява личното притежаване на автомобили, а силно приспособен към местните нужди обществен транспорт (особено когато функционира по заявка) подобрява достъпа и мобилността на изолирани групи или групи, поставени в неравностойно положение. В планове за устойчивост по места, често с ударение върху намаляването на енергопотреблението, като основен елемент са посочени транспортът с ефективно използване на ресурсите и подходящото локализиране. Такива практически схеми предлагат не само нови транспортни модели, но и тъй като се разработват от гражданите, осигуряват на участниците възможност за истинска обществена ангажираност и за информиране. Това разширява основата за обществено познание и разбиране на необходимата промяна в нагласите към транспорта.

4.3.2   Но множеството местни инициативи, които се провеждат тук и там из Европа, са некоординирани помежду си и неструктурирани, което не съответства на мащаба на предстоящите предизвикателства и особено на целта да се постигне рязко намаляване на емисиите на CO2 от транспорта. Амбициозността, изразена в Бялата книга, налага значително да се увеличат усилията посредством напр. следните действия:

| — | по-нататъшното развитие и разширяване на съществуващите инициативи, особено с оглед на максимизиране на участието и ангажираността на гражданите; |
| --- | --- |

—

по-нататъшното развитие и разширяване на съществуващите инициативи, особено с оглед на максимизиране на участието и ангажираността на гражданите;

| — | умножаването на такива инициативи навсякъде в Европа въз основа на съществуващите добри практики и отново със специално внимание върху участието и ангажираността на гражданите; |
| --- | --- |

—

умножаването на такива инициативи навсякъде в Европа въз основа на съществуващите добри практики и отново със специално внимание върху участието и ангажираността на гражданите;

| — | постепенното интегриране на всички тези инициативи чрез общи комуникационни платформи и инструменти, за да се обменят добри практики, да се достигне до по-широки обществени кръгове и да се създаде широко споделяно обществено разбиране за предизвикателствата и възможните решения. |
| --- | --- |

—

постепенното интегриране на всички тези инициативи чрез общи комуникационни платформи и инструменти, за да се обменят добри практики, да се достигне до по-широки обществени кръгове и да се създаде широко споделяно обществено разбиране за предизвикателствата и възможните решения.

4.4   Нововъведения за бъдещето — технологии и поведение

4.4.1   Европейската стратегия в областта на транспорта за научни изследвания, иновации и внедряване се отнася не само до научните изследвания, тяхното финансиране, управлението и внедряването на интелигентни системи за мобилност. Както е посочено в Пътната карта, необходима е подкрепа чрез условията на законодателната рамка. Но приемането на пазара и въвеждането на пазара също са съществени елементи, за които организираното гражданско общество може да изиграе своята роля.

4.4.2   Всъщност това е тясно свързано с темата за иновативните модели за мобилност, при които от съществено значение е отношението на превозвачите, собствениците на товари и — конкретно за превоза на пътници, на обществеността.

4.4.3   Това се отнася за превоза на товари, по отношение на който желанието за използване на технологични иновации и информационни и комуникационни технологии (ИКТ) е от значение, както и готовността за сътрудничество за оптимизиране на използването на капацитета например.

4.4.4   Също както и при градския транспорт подкрепата на гражданското общество има голямо значение за осигуряване на въвеждането на пазара на алтернативни системи за задвижване, ефективно организиране на транспорта в крайната отсечка и устойчивото планиране на транспорта за индивидуални пътувания и стоки.

4.5   Модерна инфраструктура, интелигентно ценообразуване и финансиране

4.5.1   Що се отнася до Европейската мрежа на мобилността, всъщност оптималното използване на ИТ инструменти, системи за локализиране и проследяване на товари, оптимизираните разписания и потоци на трафика (e–freight) изискват приемане от страна на всички участници на пазара. Приемането е необходимо, за да има смисъл от въвеждането им във връзките на европейските транспортни мрежи (TEN-T). Това е свързано както с постигането на оптимални резултати, така и с ефективността на вложените средства.

4.5.2   В рамките на подхода за използване на коридора ТЕМ-Т като инструмент за осъществяване на основната мрежа, инфраструктурните проекти трябва да бъдат разработени така, че да позволяват на гражданите, гражданското общество и ресорните органи да се ангажират/идентифицират със съответните проекти. Тук се включват мерки като включване на ранен етап (още на етапа на планиране), споделяне на най-добри практики в ЕС, прилагане на най-съвременните методи за планиране и осъществяване или непрекъсната и прозрачна комуникация. Във връзка с това подкрепата от страна на гражданското общество би могла да спомогне и за създаването на по-благоприятен климат за съгласувано трансгранично планиране на инфраструктурата.

4.5.3   Що се отнася до финансирането, въпросът за публично-частното партньорство остава в същността си финансов въпрос, който сам по себе си зависи главно от правни и технически аспекти. Все пак предвид важността на участието на гражданското общество в инфраструктурните проекти и услугите, в които се използват основно ПЧП, гражданското общество има легитимен интерес да участва в замислянето и осъществяването на ПЧП.

4.5.4   Що се отнася до ценообразуването и предотвратяването на нарушаването на конкуренцията, това по същността си е регулаторен въпрос. Въпреки това обаче контактите с гражданското общество биха могли да осигурят ценен принос по отношение на възможностите за създаване на атмосфера на приемане на тези мерки. Такива контакти биха могли да предоставят и информация относно възможни социални проблеми вследствие на сериозно въздействие във връзка с разходите в слабо населените райони или относно качеството на живот на икономически или физически уязвими групи.

Много е важно, за да бъде приета една система за ценообразуване, тя да се възприема като разумна и справедлива, като тук приносът на гражданското общество също може да бъде полезен.

Брюксел, 11 юли 2012 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---