# Uradni list C 285/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.285.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5521. september 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.285.slv

Uradni list

Evropske unije

C 285

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5521. september 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 285/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 285/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 285/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero) (
  1
  ) | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 285/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2012/C 285/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

2

2012/C 285/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero) (
  1
  )

1

7

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 285/04 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2012/C 285/05 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 9 |
| 2012/C 285/06 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 285/04

Menjalni tečaji eura

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2012/C 285/05

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

9

2012/C 285/06

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

9

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 285/07 | Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti | 10 |
| 2012/C 285/08 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/30/12 – Program Jean Monnet, Ključna dejavnost 3 – Podpora za evropska združenja, ki delujejo na področju izobraževanja in usposabljanja ter evropske integracije – Letne dotacije za poslovanje za leto 2013 | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 285/09 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 14 |
| 2012/C 285/10 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 18 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2012/C 285/07

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

10

2012/C 285/08

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/30/12 – Program Jean Monnet, Ključna dejavnost 3 – Podpora za evropska združenja, ki delujejo na področju izobraževanja in usposabljanja ter evropske integracije – Letne dotacije za poslovanje za leto 2013

11

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2012/C 285/09

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

14

2012/C 285/10

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 285/01

| Datum sprejetja odločitve | 25.4.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33600 (11/N) |
| Država članica | Francija |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aide à la cessation d’activité des pêcheurs professionnels en eau douce impactés par les plans nationaux de l'anguille et PCB |
| Pravna podlaga | Projet de circulaire relative à la mise en place de l’aide à la cessation d’activité pour les pêcheurs professionnels en eau douce concernés par les interdictions de commercialisation des poissons du fait de la pollution par les PCB et/ou par les mesures relatives à la pêche mises en œuvre dans le cadre du plan de gestion de l'anguille pris en application du règlement (CE) no 1100/2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | MSP |
| Oblika pomoči | Neposredna subvencija |
| Proračun | | Skupni proračun: 7,40 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

25.4.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33600 (11/N)

Država članica

Francija

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aide à la cessation d’activité des pêcheurs professionnels en eau douce impactés par les plans nationaux de l'anguille et PCB

Pravna podlaga

Projet de circulaire relative à la mise en place de l’aide à la cessation d’activité pour les pêcheurs professionnels en eau douce concernés par les interdictions de commercialisation des poissons du fait de la pollution par les PCB et/ou par les mesures relatives à la pêche mises en œuvre dans le cadre du plan de gestion de l'anguille pris en application du règlement (CE) no 1100/2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

MSP

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 7,40 milijona EUR

| | Letni proračun: 7,38 milijona EUR |
| --- | --- |

Letni proračun: 7,38 milijona EUR

Intenzivnost

90 %

Trajanje

30.11.2011–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Sladkovodno ribištvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministère de l’écologie, du développement durable, des transports et du logement |
| --- |
| Direction générale de l’eau et de la biodiversité |
| La grande Arche |
| 92055 La Défense Cedex |
| FRANCE |

Ministère de l’écologie, du développement durable, des transports et du logement

Direction générale de l’eau et de la biodiversité

La grande Arche

92055 La Défense Cedex

FRANCE

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/2

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 285/02

| Datum sprejetja odločitve | 22.8.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34675 (12/N) |
| Država članica | Češka |
| Regija | Moravskoslezko | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016 |
| Pravna podlaga | | Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016 |

Datum sprejetja odločitve

22.8.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34675 (12/N)

Država članica

Češka

Regija

Moravskoslezko

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016

Pravna podlaga

Program podpory a rozvoje veřejných kulturních služeb na území statutárního města Ostrava v letech 2012–2016

| | Usnesení zastupitelstva statutárního města Ostravy č. 798/ZM1014/14 ze dne 7. prosince 2011 |
| --- | --- |

Usnesení zastupitelstva statutárního města Ostravy č. 798/ZM1014/14 ze dne 7. prosince 2011

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Kultura, ohranjanje kulturne dediščine

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Celotni proračun: 330,50 mio. CZK

Intenzivnost

70–100 %

Trajanje

(5 let od datuma sprejetja)

Gospodarski sektorji

Kulturne in razvedrilne dejavnosti, Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Statutární město Ostrava |
| --- |
| Prokešovo nám. 8 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Statutární město Ostrava

Prokešovo nám. 8

ČESKÁ REPUBLIKA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 4.9.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34680 (12/N) |
| Država članica | Slovenija |
| Regija | Slovenia | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu |
| Pravna podlaga | | Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu, |

Datum sprejetja odločitve

4.9.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34680 (12/N)

Država članica

Slovenija

Regija

Slovenia

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu

Pravna podlaga

Splošni program za odpravo posledic škode po naravnih nesrečah v gospodarstvu,

| | Zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami (Ur.l. RS, št. 51/06-UPB1, 97/10), |
| --- | --- |

Zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami (Ur.l. RS, št. 51/06-UPB1, 97/10),

| | Zakon o odpravi posledic naravnih in drugih nesreč (Ur.l. RS, št. 114/05-UPB1, 90/07, 102/07), |
| --- | --- |

Zakon o odpravi posledic naravnih in drugih nesreč (Ur.l. RS, št. 114/05-UPB1, 90/07, 102/07),

| | Uredba o metodologiji za ocenjevanje škode (Ur.l. RS, št. 67/03, 79/04, 33/05, 81/06 in 68/08), |
| --- | --- |

Uredba o metodologiji za ocenjevanje škode (Ur.l. RS, št. 67/03, 79/04, 33/05, 81/06 in 68/08),

| | Pravilnik o postopkih za ocenjevanje škode in odpravo posledic škode ob naravnih in drugih nesrečah v slovenskem gospodarstvu |
| --- | --- |

Pravilnik o postopkih za ocenjevanje škode in odpravo posledic škode ob naravnih in drugih nesrečah v slovenskem gospodarstvu

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Povračilo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 60 mio. EUR

Intenzivnost

60 %

Trajanje

4.9.2012–4.9.2018

Gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, upravičeni do pomoči

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 25.7.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34954 (12/N) |
| Država članica | Italija |
| Regija | Sicilia | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Aiuto al salvataggio di CE.FO.P. in A.S. |
| Pravna podlaga | A. | D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis); |

Datum sprejetja odločitve

25.7.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34954 (12/N)

Država članica

Italija

Regija

Sicilia

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Aiuto al salvataggio di CE.FO.P. in A.S.

Pravna podlaga

A.

D.L. 30.1.1979, n. 26 (convertito in L. 3.4.1979, n. 95), Provvedimenti urgenti per l'amministrazione straordinaria di grandi imprese in crisi (cfr. art. 2-bis);

| B. | D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270; |
| --- | --- |

B.

D.M. 23.12.2004, n. 319, Regolamento recante le condizioni e le modalità di prestazione della garanzia statale sui finanziamenti a favore delle grandi imprese in stato di insolvenza, ai sensi dell'art. 101 del D. Lgs. 8 luglio 1999, n. 270;

| C. | D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza; |
| --- | --- |

C.

D.L. 23.12.2003, n. 347 (convertito in L. 18.2.2004, n. 39), Misure urgenti per la ristrutturazione industriale di grandi imprese in stato di insolvenza;

| D. | D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274. |
| --- | --- |

D.

D. LGS. 8.7.1999, n. 270, Nuova disciplina delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'art. 1 della legge 30 luglio 1998, n. 274.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

CE.FO.P. Centro Formazione Professionale ... in A.S.

Cilj

Reševanje podjetij v težavah, zaposlovanje

Oblika pomoči

Jamstvo

Proračun

Skupni proračun: 8 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.7.2012–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Zaposlovalne dejavnosti, Srednješolsko poklicno in strokovno izobraževanje, Drugje nerazvrščeno izobraževanje, izpopolnjevanje in usposabljanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- |
| Via Veneto 33 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Ministero dello Sviluppo Economico

Via Veneto 33

00187 Roma RM

ITALIA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 17.8.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35012 (12/N) |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Miasto Wroclaw | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | UPS Polska Sp. z o.o. |
| Pravna podlaga | — | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy UPS Polska Sp. z o.o. |

Datum sprejetja odločitve

17.8.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35012 (12/N)

Država članica

Poljska

Regija

Miasto Wroclaw

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

UPS Polska Sp. z o.o.

Pravna podlaga

—

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy UPS Polska Sp. z o.o.

| — | „Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem” |
| --- | --- |

—

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 r. na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem”

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

UPS Polska Sp. z o.o.

Cilj

Regionalni razvoj, zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 0,80 mio. PLN

Intenzivnost

3,34 %

Trajanje

31.12.2012–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Minister Gospodarki |
| --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 23.8.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35030 (12/N) |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Miasto Kraków | Člen 107(3)(a) |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o. |
| Pravna podlaga | — | Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o. |

Datum sprejetja odločitve

23.8.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35030 (12/N)

Država članica

Poljska

Regija

Miasto Kraków

Člen 107(3)(a)

Naziv (in/ali ime upravičenca)

State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

Pravna podlaga

—

Projekt umowy ramowej o udzielenie dotacji celowej pomiędzy State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

| — | „Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem” |
| --- | --- |

—

„Program wspierania inwestycji o istotnym znaczeniu dla gospodarki polskiej na lata 2011–2020”, przyjęty przez Radę Ministrów w dniu 5 lipca 2011 na podstawie art. 19 ust. 2 ustawy z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju (Dz.U. z 2009 r. nr 84, poz. 712 i nr 157, poz. 1241) zmieniony uchwałą Rady Ministrów z dnia 20 marca 2012 r., zwany dalej „Programem”

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

State Street Services (Poland) Limited Sp. z o.o.

Cilj

Regionalni razvoj, zaposlovanje

Oblika pomoči

Neposredna subvencija

Proračun

Skupni proračun: 3,71 milijona PLN

Intenzivnost

6,56 %

Trajanje

31.12.2012–31.12.2014

Gospodarski sektorji

Računalniško programiranje, Upravljanje računalniških naprav in sistemov, Drugo informiranje, Dejavnost skrbniških in drugih skladov ter podobnih finančnih subjektov, Drugje nerazvrščene dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov, Posredništvo pri trgovanju z vrednostnimi papirji in borznim blagom, Druge pomožne dejavnosti za finančne storitve, razen za zavarovalništvo in pokojninske sklade, Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje, Drugo podjetniško in poslovno svetovanje

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Minister Gospodarki |
| --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6581 – GKN/Volvo Aero)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 285/03

Komisija se je 3. septembra 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6581. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6581. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. septembra 2012

2012/C 285/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2954 |
| JPY | japonski jen | 101,21 |
| DKK | danska krona | 7,4549 |
| GBP | funt šterling | 0,80017 |
| SEK | švedska krona | 8,4885 |
| CHF | švicarski frank | 1,2088 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,4320 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,904 |
| HUF | madžarski forint | 284,40 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6962 |
| PLN | poljski zlot | 4,1645 |
| RON | romunski leu | 4,5128 |
| TRY | turška lira | 2,3335 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2461 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2678 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0425 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5729 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5878 |
| KRW | južnokorejski won | 1 453,99 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,8060 |
| CNY | kitajski juan | 8,1668 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3910 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 370,30 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9810 |
| PHP | filipinski peso | 54,109 |
| RUB | ruski rubelj | 40,6040 |
| THB | tajski bat | 40,024 |
| BRL | brazilski real | 2,6284 |
| MXN | mehiški peso | 16,7056 |
| INR | indijska rupija | 70,3866 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2954

JPY

japonski jen

101,21

DKK

danska krona

7,4549

GBP

funt šterling

0,80017

SEK

švedska krona

8,4885

CHF

švicarski frank

1,2088

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,4320

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,904

HUF

madžarski forint

284,40

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6962

PLN

poljski zlot

4,1645

RON

romunski leu

4,5128

TRY

turška lira

2,3335

AUD

avstralski dolar

1,2461

CAD

kanadski dolar

1,2678

HKD

hongkonški dolar

10,0425

NZD

novozelandski dolar

1,5729

SGD

singapurski dolar

1,5878

KRW

južnokorejski won

1 453,99

ZAR

južnoafriški rand

10,8060

CNY

kitajski juan

8,1668

HRK

hrvaška kuna

7,3910

IDR

indonezijska rupija

12 370,30

MYR

malezijski ringit

3,9810

PHP

filipinski peso

54,109

RUB

ruski rubelj

40,6040

THB

tajski bat

40,024

BRL

brazilski real

2,6284

MXN

mehiški peso

16,7056

INR

indijska rupija

70,3866

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/9

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2012/C 285/05

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 23.8.2012 |
| --- | --- |
| Trajanje | 23.8.2012–31.12.2012 |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež ali skupina staležev | PLE/7DE. |
| Vrsta | Morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| Območje | VIId in VIIe |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | FS36TQ43 |

Datum in čas zaprtja

23.8.2012

Trajanje

23.8.2012–31.12.2012

Država članica

Nizozemska

Stalež ali skupina staležev

PLE/7DE.

Vrsta

Morska plošča (Pleuronectes platessa)

Območje

VIId in VIIe

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

FS36TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/9

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2012/C 285/06

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 3.5.2012 |
| --- | --- |
| Trajanje | 3.5.2012–31.12.2012 |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež ali skupina staležev | HAD/7X7A34 |
| Vrsta | Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Območje | VIIb–k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1 |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | FS35TQ43 |

Datum in čas zaprtja

3.5.2012

Trajanje

3.5.2012–31.12.2012

Država članica

Nizozemska

Stalež ali skupina staležev

HAD/7X7A34

Vrsta

Vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

Območje

VIIb–k, VIII, IX in X; vode EU območja CECAF 34.1.1

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

FS35TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/10

---

Razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa ES za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

2012/C 285/07

Objavi se razpis za zbiranje predlogov v okviru delovnega programa Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (od 2007 do 2013).

Predlogi se predložijo za razpis v okviru posebnega programa „Sodelovanje“: Informacijske in komunikacijske tehnologije: FP7-ICT-2013-C.

Dokumentacija o razpisu, vključno z rokom in proračunom, je na voljo v besedilu razpisa, ki je objavljeno na:

http://ec.europa.eu/research/participants/portal/page/home

---

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/11

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/30/12

Program Jean Monnet, Ključna dejavnost 3 – Podpora za evropska združenja, ki delujejo na področju izobraževanja in usposabljanja ter evropske integracije

Letne dotacije za poslovanje za leto 2013

2012/C 285/08

1.   Cilji in opis

Cilj tega razpisa za zbiranje predlogov je izbrati organizacije, s katerimi bodo sklenjene pogodbe o letnih dotacijah za poslovanje za proračunsko leto 2013. Ne zadeva organizacij, ki so sklenile okvirni sporazum o partnerstvu z Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (v nadaljnjem besedilu: agencija) za obdobje 2011–2013.

Namen tega razpisa za zbiranje predlogov je podpreti evropska združenja na področju izobraževanja in usposabljanja, ki se dejavno ukvarjajo s:

| — | temami evropske integracije, in/ali |
| --- | --- |

—

temami evropske integracije, in/ali

| — | uresničevanjem ciljev evropske politike izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

uresničevanjem ciljev evropske politike izobraževanja in usposabljanja.

Pravna podlaga sta „program vseživljenjskega učenja“ (1) in natančneje njegov podprogram Jean Monnet.

Posebna cilja tega razpisa za zbiranje predlogov pri izvajanju ključne dejavnosti 3 programa Jean Monnet sta:

| — | podpreti visokokakovostna evropska združenja, ki prek izobraževanja in usposabljanja prispevajo k povečevanju znanja in ozaveščenosti o evropskem integracijskem procesu, |
| --- | --- |

—

podpreti visokokakovostna evropska združenja, ki prek izobraževanja in usposabljanja prispevajo k povečevanju znanja in ozaveščenosti o evropskem integracijskem procesu,

| — | podpreti visokokakovostna evropska združenja, ki prispevajo k izvajanju vsaj enega od strateških ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (v nadaljnjem besedilu: ET 2020) (2). |
| --- | --- |

—

podpreti visokokakovostna evropska združenja, ki prispevajo k izvajanju vsaj enega od strateških ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (v nadaljnjem besedilu: ET 2020) (2).

Za vodenje tega razpisa za zbiranje predlogov je odgovorna agencija, ki deluje po pooblastilu Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: Komisija).

2.   Upravičeni kandidati

Upravičeni kandidati so evropska združenja na področju izobraževanja in usposabljanja, ki se dejavno ukvarjajo s:

| — | temami evropske integracije, in/ali |
| --- | --- |

—

temami evropske integracije, in/ali

| — | uresničevanjem ciljev evropske politike izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

uresničevanjem ciljev evropske politike izobraževanja in usposabljanja.

Evropska združenja morajo:

| — | biti neprofitne organizacije, |
| --- | --- |

—

biti neprofitne organizacije,

| — | imeti neprekinjeno vsaj dve leti (na datum roka razpisa) status pravne osebe in sedež v eni ali več državah, upravičenih do programa vseživljenjskega učenja (3) (27 držav članic EU, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Turčija, Hrvaška, Švica, Srbija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija), |
| --- | --- |

—

imeti neprekinjeno vsaj dve leti (na datum roka razpisa) status pravne osebe in sedež v eni ali več državah, upravičenih do programa vseživljenjskega učenja (3) (27 držav članic EU, Islandija, Lihtenštajn, Norveška, Turčija, Hrvaška, Švica, Srbija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija),

| — | večino svojih dejavnosti izvajati v državah članicah Evropske unije in/ali državah, upravičenih do programa vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- |

—

večino svojih dejavnosti izvajati v državah članicah Evropske unije in/ali državah, upravičenih do programa vseživljenjskega učenja,

| — | obstajati kot organi, ki si prizadevajo za dosego cilja v splošnem evropskem interesu, kot je opredeljen v členu 162 pravil za izvajanje finančne uredbe, določenih v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4), kakor je bila pozneje spremenjena. |
| --- | --- |

—

obstajati kot organi, ki si prizadevajo za dosego cilja v splošnem evropskem interesu, kot je opredeljen v členu 162 pravil za izvajanje finančne uredbe, določenih v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4), kakor je bila pozneje spremenjena.

Za izpolnjevanje pogojev iz tega razpisa mora poleg tega članska struktura evropskih združenj ustrezati eni od naslednjih dveh kategorij:

| — | evropsko združenje je sestavljeno izključno iz združenj, katerih struktura temelji na članstvu (tj. člani sami so „krovna“ združenja na mednarodni, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni). Evropska združenja, ki so sestavljena izključno iz združenj, ki imajo na članstvu temelječo strukturo, morajo imeti člane v vsaj šestih različnih državah članicah EU (5).
  Članska združenja evropskega združenja morajo imeti status „polnopravnega člana“ (pridruženi člani in opazovalci ne štejejo za „polnopravne člane“). Tudi člani morajo imeti ustrezen status pravne osebe, biti neprofitne organizacije, ter delovati na področju izobraževanja in usposabljanja. Fizične osebe in profitne ustanove ne štejejo za upravičene članske organizacije, |
| --- | --- |

—

evropsko združenje je sestavljeno izključno iz združenj, katerih struktura temelji na članstvu (tj. člani sami so „krovna“ združenja na mednarodni, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni). Evropska združenja, ki so sestavljena izključno iz združenj, ki imajo na članstvu temelječo strukturo, morajo imeti člane v vsaj šestih različnih državah članicah EU (5).

Članska združenja evropskega združenja morajo imeti status „polnopravnega člana“ (pridruženi člani in opazovalci ne štejejo za „polnopravne člane“). Tudi člani morajo imeti ustrezen status pravne osebe, biti neprofitne organizacije, ter delovati na področju izobraževanja in usposabljanja. Fizične osebe in profitne ustanove ne štejejo za upravičene članske organizacije,

| — | evropsko združenje ni sestavljeno samo iz članov s strukturo, ki temelji na članstvu. Tako je lahko evropsko združenje sestavljeno (delno ali v celoti) iz ustanov in organizacij, ki delujejo na področju izobraževanja in usposabljanja ter nimajo strukture, ki temelji na članstvu (npr. osnovne in srednje šole ter visokošolske ustanove). Evropska združenja, ki vključujejo ustanove ali organizacije, ki nimajo na članstvu temeljne strukture, morajo imeti članice v vsaj devetih različnih državah članicah EU.
  Ustanove in organizacije, ki so članice in nimajo strukture, ki temelji na članstvu, morajo imeti status „polnopravnega člana“ (pridruženi člani in opazovalci ne štejejo za „polnopravne člane“). Tudi člani morajo biti neprofitne organizacije, ter delovati na področju izobraževanja in usposabljanja v skladu s prej navedenim. Fizične osebe se ne štejejo za upravičene članske organizacije. |
| --- | --- |

—

evropsko združenje ni sestavljeno samo iz članov s strukturo, ki temelji na članstvu. Tako je lahko evropsko združenje sestavljeno (delno ali v celoti) iz ustanov in organizacij, ki delujejo na področju izobraževanja in usposabljanja ter nimajo strukture, ki temelji na članstvu (npr. osnovne in srednje šole ter visokošolske ustanove). Evropska združenja, ki vključujejo ustanove ali organizacije, ki nimajo na članstvu temeljne strukture, morajo imeti članice v vsaj devetih različnih državah članicah EU.

Ustanove in organizacije, ki so članice in nimajo strukture, ki temelji na članstvu, morajo imeti status „polnopravnega člana“ (pridruženi člani in opazovalci ne štejejo za „polnopravne člane“). Tudi člani morajo biti neprofitne organizacije, ter delovati na področju izobraževanja in usposabljanja v skladu s prej navedenim. Fizične osebe se ne štejejo za upravičene članske organizacije.

3.   Upravičene dejavnosti

Financiranje, ki ga na podlagi tega razpisa za zbiranje predlogov zagotavlja Evropska unija, je v obliki dotacij za poslovanje. S temi dotacijami se podpira del stroškov, ki jih imajo izbrani upravičenci pri izvajanju evropskih dejavnosti, v skladu z dogovorjenim delovnim programom.

Dejavnosti predlaganega delovnega programa morajo prispevati k:

| — | povečevanju znanja in ozaveščenosti o evropskem integracijskem procesu prek izobraževanja in usposabljanja, in/ali |
| --- | --- |

—

povečevanju znanja in ozaveščenosti o evropskem integracijskem procesu prek izobraževanja in usposabljanja, in/ali

| — | izvajanju vsaj enega od naslednjih strateških ciljev ET 2020:






  1. | uresničevanje načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti; |
| --- | --- | --- |

—

izvajanju vsaj enega od naslednjih strateških ciljev ET 2020:

1.

uresničevanje načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti;

| 2. | izboljševanje kakovosti in učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

izboljševanje kakovosti in učinkovitosti izobraževanja in usposabljanja;

| 3. | spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva; |
| --- | --- |

3.

spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva;

| 4. | krepitev ustvarjalnosti in inovativnosti, vključno s podjetništvom, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

4.

krepitev ustvarjalnosti in inovativnosti, vključno s podjetništvom, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja.

4.   Merila za dodelitev

Kakovost podrobnega 12-mesečnega delovnega programa se oceni na podlagi naslednjih treh meril za dodelitev:

| 1. | ustreznost, jasnost in skladnost kratkoročnih ciljev (12 mesecev); |
| --- | --- |

1.

ustreznost, jasnost in skladnost kratkoročnih ciljev (12 mesecev);

| 2. | kakovost vodenja delovnega programa (jasnost in skladnost dejavnosti in predlaganega proračuna za dosego ciljev, časovnega okvira); |
| --- | --- |

2.

kakovost vodenja delovnega programa (jasnost in skladnost dejavnosti in predlaganega proračuna za dosego ciljev, časovnega okvira);

| 3. | pričakovani vpliv dejavnosti na izobraževanje in/ali usposabljanje na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.

pričakovani vpliv dejavnosti na izobraževanje in/ali usposabljanje na evropski ravni.

Vsa tri merila za dodelitev so enako pomembna, podrobnejši opis informacij, ki jih mora predložiti prosilec v zvezi z vsakim merilom za dodelitev, pa je na voljo v Prilogi 1 Navodil za prosilce.

5.   Proračun

Skupni okvirni proračun EU za sofinanciranje evropskih združenj na podlagi tega razpisa znaša 748 400 EUR.

Najvišja letna dotacija za poslovanje na združenje za 12-mesečni delovni program (ki ustreza enemu proračunskemu letu – letu 2013) ne presega 100 000 EUR.

Finančna podpora Evropske unije ne presega 75 % ocenjenega letnega upravičenega proračuna evropskega združenja.

6.   Oddaja predlogov in rok

Rok za oddajo spletne vloge (elektronskega obrazca) je

15. november 2012 do 12. ure po bruseljskem času

Vloge je treba oddati na spletnem obrazcu vloge za dotacijo (elektronski obrazec). Ta spletna oddaja šteje za izvirnik.

Uradna spletna vloga za dotacijo (elektronski obrazec) je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletni strani:

http://eacea.ec.europa.eu/llp/funding/2013/call_jm_ka3_structural_support_2012_en.php in jo je treba ustrezno izpolniti v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

Vendar pa je treba za predložitev dodatnih potrebnih informacij agenciji do roka (15. november 2012 do 12. ure) po elektronski pošti poslati tudi popoln izvod vloge (oddani elektronski obrazec v elektronski obliki skupaj z dodatnimi dokumenti – glej poglavje 13 navodil za kandidate) na naslov:

EACEA-P2-ASSOC-EUR@EC.EUROPA.EU

7.   Več informacij

Navodila za kandidate ter spletni obrazec vloge in priloge so na voljo na spletnem naslovu

http://eacea.ec.europa.eu/llp/funding/2013/call_jm_ka3_structural_support_2012_en.php

---

(1)  Glej Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (UL L 327, 24.11.2006, str. 45)

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2006:327:0045:0068:SL:PDF

(2)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc1120_en.htm

(3)  Sodelovanje Albanije, Bosne in Hercegovine ter Črne gore v tem razpisu za zbiranje predlogov je odvisno od podpisa memoranduma o soglasju med Komisijo in pristojnimi organi vsake od teh držav. Če memorandum o soglasju ne bo podpisan do prvega dne v mesecu odločitve o dodelitvi dotacije, udeleženci iz te države ne bodo prejeli finančnih sredstev in ne bodo upoštevani glede najmanjše velikosti konzorcijev/partnerstev.

(4)  Po tej opredelitvi je organizacija, ki si prizadeva za dosego cilja v splošnem evropskem interesu:

| — | evropski organ za izobraževanje, usposabljanje, obveščanje ali raziskovanje in študij evropskih politik ali evropski organ za standardizacijo, ali |
| --- | --- |

—

evropski organ za izobraževanje, usposabljanje, obveščanje ali raziskovanje in študij evropskih politik ali evropski organ za standardizacijo, ali

| — | evropsko omrežje, ki predstavlja neprofitne organe držav članic ali držav kandidatk in ki pospešuje uporabo načel in politik, ki so skladne s cilji pogodb. |
| --- | --- |

—

evropsko omrežje, ki predstavlja neprofitne organe držav članic ali držav kandidatk in ki pospešuje uporabo načel in politik, ki so skladne s cilji pogodb.

(5)  Poleg tega lahko evropsko združenje vključuje članska združenja s sedežem v drugih državah članicah EU in drugih državah.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/14

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 285/09

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„EAST KENT GOLDINGS“

ES št.: UK-PDO-0005-0951-13.02.2012

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„East Kent Goldings“

2.   Država članica ali tretja država:

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.8 | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.8

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Ime „East Kent Goldings“ se uporablja za edinstveno sorto hmelja, iz katerega se varijo vrhunsko pivo vrste ale in druge vrste piva. Hmeljevi storžki poganjajo na ženski rastlini vrste Humulus lupulus (v Angliji uporabljajo za to vrsto tudi izraz „wolf of the woods“, tj. drevesni volk), ki ima na notranji strani svojih mehkih lističev lupulinske žleze, v katerih je lepljiva oljnata snov, tj. lupulin, ki vsebuje eterična olja in smole.

Smole

| Alfa kisline | 4,0–6,0 % m/m |
| --- | --- |
| Kohumulon | 25–30 % m/m |
| Beta kisline | 1,5–3,3 % m/m |

Alfa kisline

4,0–6,0 % m/m

Kohumulon

25–30 % m/m

Beta kisline

1,5–3,3 % m/m

Olja

| Olja skupaj | 0,6–1,0 ml/100 g |
| --- | --- |
| Mircen | 20–26 % celotnega olja |
| Humulen | 33–45 % celotnega olja |
| Razmerje med humulenom in kariofilenom | > 3 |
| Kariofilen | 10–15 % celotnega olja |
| Farnezen | < 1 % celotnega olja |
| Selineni | < 3 % celotnega olja |

Olja skupaj

0,6–1,0 ml/100 g

Mircen

20–26 % celotnega olja

Humulen

33–45 % celotnega olja

Razmerje med humulenom in kariofilenom

> 3

Kariofilen

10–15 % celotnega olja

Farnezen

< 1 % celotnega olja

Selineni

< 3 % celotnega olja

Ti storžki se uporabljajo zlasti za varjenje. Imajo nežno cvetno aromo, ki spominja na sladko limono. Storžek je podolgovate, ovalne oblike, v dolžino meri od 1,25 cm do 2,5 cm, njegova barva je izrazito zelena, notranja stran tankih, svetlih lističev pa je prekrita s svetlo rumenim prahom, tj. lupulinom, ki je razporejen na spodnjem delu lističa. Ob obiranju je storžek lepljiv in oljnat, ko pa se zaradi boljše obstojnosti posuši, lističi zbledijo in postanejo drobljivi, medtem ko barva lupulinskih žlez ostane izrazito rumena. Ima značilno mešanico arome po citrusih in limoni s cvetnim priokusom. Posušeni hmelj daje pivu ob koncu varjenja okus, ki spominja na aromatično marmelado.

Glavne sestavine olja, ki ga vsebuje lupulin, so v vseh letnih časih in na različnih območjih enake; prav zato se hmelj Goldings razlikuje od drugih sort hmelja. Zaradi drugih sestavin eteričnih olj, ki so večinoma še neopredeljene ter se lahko v različnih okoljih in letnih časih spreminjajo, pa se aroma in okus storžkov sorte Goldings, ki se goji na območju East Kent, razlikujeta od arome in okusa te sorte, kadar se goji drugje.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

N. r.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

N. r.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

„East Kent Goldings“ se goji, obira in suši na opredeljenem območju, na katerem se tudi pakira v bale ali vreče. Proizvodnja in priprava hmelja „East Kent Goldings“ potekata na opredeljenem območju. Čeprav se sadilni material (podlaga ali potaknjenci), ki ga je odobrilo ministrstvo, ne prideluje na opredeljenem območju, da se zagotovi izolacija in tako prepreči vdor virusnih bolezni, izvirajo prvotne osnovne matične rastline z območja East Kent. Prvotno so bile del rastlinskih zbirk, ki sta jih upravljali ugledni znanstveni ustanovi Wye College in East Malling Research Station, zdaj pa zanje skrbi družba Wye Hops Ltd v Canterburyju in Favershamu. Dejstvo, da ta material izvira z območja East Kent, je potrjeno v dokumentaciji.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Pakiranje hmelja „East Kent Goldings“ v bale ali vreče mora potekati na opredeljenem območju. Pri pakiranju se posušeni hmeljevi storžki stisnejo, kar zaradi znatno večje gostote prispeva k lažjemu skladiščenju in prevozu. Pakiranje mora zaradi identifikacije in sledljivosti potekati neposredno na kmetijskem gospodarstvu, na katerem se hmeljevi storžki pridelujejo. Nepakiran hmelj bi bilo namreč zelo težko prevažati. Po izvedbi teh postopkov se šteje, da je proizvod „pripravljen“. Bale ali vreče s posušenim hmeljem se označijo in zapečatijo, pri čemer se nanje odtisnejo ime pridelovalca, sorta, občina ali regija, leto obiranja in številka EU, potem pa se s kmetijskega gospodarstva prepeljejo v skladišča, iz katerih se dostavijo kupcu. Pridelovalec vodi evidenco glede na datum obiranja polja in številko bale ali vreče hmelja z navedenega polja.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

N. r.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje pridelave je na zahodu omejeno s cesto A249 pri kraju Sheerness, južno sega do priključka 7 na avtocesto M20, proti vzhodu pa poteka vzdolž avtoceste M20 do kraja Folkestone. Severna in vzhodna meja geografskega območja potekata po obali. Tako omejeno območje vključuje občine Tonge, Borden, Lynsted, Norton, Teynham, Buckland, Stone, Ospringe, Faversham, Boughton-under-Blean, Selling, Chartham, Chilham, Harbledown, Canterbury, Bekesbourne, Bridge in Bishopsbourne.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Selekcijo sorte Golding je okrog leta 1790 iz stare sorte Canterbury Whitebine izvedel gospod Golding iz West Mallinga v Kentu (Percival, Journal Of The Royal Agricultural Society Of England, 1901). Do začetka 19. stoletja so hmelj Golding pridelovali na območju East Kent, saj so bila tam tla „najbolj ustrezna za njegovo rast [...], tj. globoka, bogata tla z apnenčasto spodnjo plastjo zemlje“ (Rutley, Journal Of The Royal Agricultural Society Of England, 1848). Hmelj, pridelan na območju East Kent, se je štel za boljšega od hmelja Golding, ki so ga pridelovali v bližini kraja Maidstone, zato je bil dražji. Da bi bilo jasno, da se proizvod prideluje na tem območju, se je začel prodajati kot proizvod z območja East Kent (Lance, E. J., The Hops Farmer, London, 1838), zato je dobil ime „East Kent Goldings“. V 19. stoletju je bila na območju East Kent izvedena selekcija več lokalnih podsort ali klonov, vključno s sortami Bramling (1865), Rodmersham ali Mercers (1880), Cobbs (1881), Petham (1885), Early Bird (1887) in Eastwell (1889). Z analizo eteričnih olj je potrjeno, da imajo vse navedene podsorte sorte „East Kent Goldings“ enako sestavo, zato jih je mogoče nedvomno uvrstiti med isto sorto. Njihova morfologija se natančno ujema z opisi hmelja Golding, ki so jih od začetka 19. stoletja objavili pridelovalci, agronomi in znanstveniki.

Čeprav se hmelj prideluje po vsem svetu, najbolje uspeva na območju, s katerega izvira. To je bilo ugotovljeno z obsežnimi mednarodnimi preskusi sort hmelja, ki so bili izvedeni od leta 1960 do leta 1978 (Neve, (1983) Journal of the Institute of Brewing, 89, 98–101). Na to naj bi vplivalo zlasti okolje, in sicer značilna dolžina dneva na dan cvetenja, od katere je odvisen donos. Primerjava donosa hmelja Goldings, pridelanega na območju East Kent v obdobju 2006–2009, z donosom tega hmelja na drugih območjih je pokazala, da je donos na območju East Kent večji za najmanj 21 %.

Sloves, ki ga ima hmelj Goldings, pridelan na območju East Kent, zaradi svoje vrhunske kakovosti, je opisan v publikacijah, izdanih od leta 1838 do danes, saj je mogoče navedbe o posebni kakovosti „East Kent Goldings“ zaslediti na veliko spletnih straneh. Na državnem hmeljarskem tekmovanju, ki ga vsako leto organizira Inštitut za varjenje in destiliranje (Institute of Brewing and Distilling), so bili vzorci z območja East Kent v zadnjih petih letih ocenjeni kot najboljši v razredu Goldings, čeprav se hmelj „East Kent Goldings“ prideluje na samo 30 % površine v Združenem kraljestvu, ki se uporablja za pridelavo sorte Goldings. Pivovarji so že od nekdaj priznavali vrhunsko aromatično kakovost hmelja „East Kent Goldings“, pri čemer veliko pivovarjev zlasti iz ZDA pri nakupu še danes zahteva, da mora hmelj Goldings izvirati z območja East Kent.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Hmelj „East Kent Goldings“ je vzgojen iz enega semena. Hmelj je zelo heterogena dvodomna vrsta, ki je nastala s križanjem osebkov iz različnih populacij. Zato je struktura gojenja hmelja zelo podobna kot pri človeku, saj potomci, ki so edinstveni posamezniki, nastanejo iz dveh ločenih spolov. Čeprav so lahko osebki znotraj družine podobni, niti dva od njih nista gensko enaka. Poleg tega samooprašitev pri hmelju ni možna, zato vsak nov posameznik nastane z rekombinacijo genov dveh ločenih matičnih rastlin. Vsaka sadika se razvije v odraslo rastlino, ki se od vseh drugih rastlin hmelja razlikuje po vseh svojih značilnostih, vključno z morfologijo in kemično sestavo sekundarnih proizvodov. Sorta, ki je namenjena prodaji, se proizvaja s klonskim razmnoževanjem edinstvene prvotne sadike, in sicer z delitvijo koreninske grude, poganjki (večletni poganjki) ali zelenimi potaknjenci. Zato je vsaka rastlina nove sorte gensko enaka prvotni sadiki, saj je nastala z nespolnim razmnoževanjem. To je razlog, da se lahko vsaka rastlina uporablja kot izvorna/osnovna matična rastlina za nadaljnje razmnoževanje. Hmelj je trajnica. Sorta hmelja lahko nastane z nenamernim razmnoževanjem, npr. sorti Fuggle in Whitbread Golding, pogostejša praksa pa je, da jo ustvari žlahtnitelj. Rastline hmelja se iz prvotnega semena žlahtnitelja, ki ustvari novo sorto, razmnožujejo kot kloni koreninskih potaknjencev ali zelenih poganjkov, ki se razmnožujejo v sistemu pršenja. Iz prvotne podlage se lahko hmelj prideluje več let, če se prepreči nastanek bolezni.

Hmelj „East Kent Goldings“ vsebuje veliko humulena (razmerje med humulenom in kariofilenom je vedno večje od 3) ter zelo malo farnezena in selinena, kot je navedeno v točki 3.2. Ker je vsaka sorta hmelja potomka edinstvene sadike z edinstvenim vzorcem eteričnih olj, se sestava olja hmelja Goldings razlikuje od drugih nesorodnih sort hmelja, kot sta Fuggle (z bistveno večjo vsebnostjo farnezena, ki znaša približno 7 %) in Challenger (z veliko večjo vsebnostjo selinena, ki znaša približno 12 %). Čeprav je vzorec glavnih olj za „East Kent Goldings“ podoben vzorcu sorodnih sort, ga je mogoče še vedno razlikovati. Njegova sadika Northern Brewer vsebuje na primer več mircena (približno 36 %), za Northdown (sadika Northern Brewer) pa je značilna višja vsebnost farnezena (približno 1,3 %). Za posamezno sorto so značilne tudi razlike pri nižjih vrhovih za selinenom.

Hmelj „East Kent Goldings“ je občutljiv na virus hmeljevega mozaika, zaradi katerega rastlina odmre. Kot je opisal Neve (1991), povzroča ta virus, ki ga prenašajo listne uši, lisavost in zvijanje listov ter pritlikavost rastlin s kratkimi internodiji. Okužene rastline „East Kent Goldings“ lahko z izraženimi simptomi preživijo nekaj rastnih sezon, vendar neizogibno odmrejo. Čeprav je občutljivost na to bolezen, zaradi katere rastline odmrejo, ugotovljena tudi pri nekaj poskusnih sortah drugje po svetu, je „East Kent Goldings“ med sortami, ki so namenjene prodaji, edina sorta s takšno občutljivostjo na svetu. Pri razmnoževanju podlag „East Kent Goldings“ ne smejo biti prisotne druge sorte, ki bi lahko prenašale virus brez simptomov.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO):

Čeprav veliko pivovarjev priznava aromo in okus, ki ju pivu daje sorta Golding, je cenjen zlasti učinek sorte Golding, pridelane na območju East Kent v Angliji, tj. „East Kent Goldings“. Na rast in zorenje te sorte, pri kateri nastanejo hmeljevi storžki s posebnimi senzoričnimi značilnostmi, vplivajo zlasti značilna tla, lega, dolžina dneva, padavine in temperatura na tem območju.

K edinstvenim značilnostim „East Kent Goldings“ prispevajo tudi usedline v globokih aluvialnih ilovnatih tleh na hribovju North Downs. Pri tem je pomembno dejstvo, da tla zadržujejo vlago, saj okolje na hribovju Downs vpliva na količino padavin na območju East Kent, kjer na leto povprečno pade približno 635 mm dežja, kar pomeni, da na tem območju povprečno pade približno 76 % padavin v primerjavi s povprečno količino padavin na ravni celotne države. Zato je vlažnost na tem območju nižja kot na drugih območjih pridelave hmelja v Angliji.

Na okus „East Kent Goldings“ vplivajo tla na območju East Kent (ilovnata tla nad apnenčasto osnovo z najprimernejšo vrednostjo pH 6,5–7,00) in okoljski dejavniki (izpostavljenost mrzlemu, s soljo nasičenemu vetru, ki piha iz smeri ustja reke Temze), pri čemer so ti dejavniki najpomembnejši marca, ko se oblikujejo sezonske in sortne značilnosti hmelja. Na podlagi raziskav, ki so jih izvedli v nekdanji ustanovi Wye College, je ugotovljeno, da nižje temperature tal februarja in marca odločilno vplivajo na višji donos hmelja (Department of Hop Research Annual Report, Wye College, 1980) in da so temperature v mesecu marcu pomembne tudi za vsebnost grenčin v smoli lupulinskih žlez (Department of Hop Research Annual Report, Wye College, 1982). Poleg tega je mogoče marca več predhodnih sestavin teh snovi, ki nastajajo v lupulinskih žlezah, zaznati v brstih in poganjkih (Rossiter, Imperial College).

Prefinjena aroma „East Kent Goldings“, ki nastane zaradi te kombinacije regionalnih dejavnikov, je priznana in cenjena pri pivovarjih vrhunskih vrst piva ale in drugih vrst piva v Združenem kraljestvu ter ZDA. Pivovarji pogosto uporabljajo besedno zvezo „East Kent Goldings“ na oznakah svojih sodov. Cena hmelja „East Kent Goldings“, ki se šteje za edinstveno surovino, je stalno zelo visoka. Ta hmelj ima nežno cvetno aromo, ki spominja na sladko limono. Hmelj ima zelo prefinjeno aromo in mineralen priokus, ki pivu zagotavlja čvrstost in teksturo. Zmagovalna piva vrste ale in druga piva, pri katerih se uporablja hmelj „East Kent Goldings“, so na primer Fullers 1845, Summer Lightning pivovarne Hop Back in piva vrste ale pivovarne Boston Brewing Co. iz ZDA.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/east-kent-goldings-pdo-120111.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 21.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/18

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2012/C 285/10

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„SAUCISSE DE MONTBELIARD“

ES št.: FR-PGI-0005-0869-14.03.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Saucisse de Montbéliard“

2.   Država članica ali tretja država:

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Razred 1.2: | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| --- | --- |

Razred 1.2:

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ ima različne značilnosti:

Zunanjost

„Saucisse de Montbéliard“ je nekoliko ukrivljena klobasa valjaste oblike s premerom najmanj 25 mm (premer nadevanega čreva), proizvedena iz svinjskega mesa. Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ je narejena iz svinjskega črevesa, ki je izključno naravno. Navedeno brezbarvno črevo se zašpili.

V kuhani rezini klobase „Saucisse de Montbéliard“ je vidno grobo nasekljano, vendar homogeno in povezano meso.

Barva in čvrstost

Klobasa dobi z dimljenjem nekoliko jantarjasto barvo (med rjavo in zlato). Vendar proizvod ni povsod enake barve. Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ je pripravljena iz grobo narezane in pregnetene mešanice pustega svinjskega mesa in trde svinjske maščobe.

Tako se zaradi prozornosti črevesa vidijo temnejše lise pustega mesa in svetle lise maščobe.

Čvrstost klobase „Saucisse de Montbéliard“ se čuti na dotik.

Okus, vonj in tekstura

Vonj po dimu je ena od pomembnih značilnosti klobase „Saucisse de Montbéliard“ zaradi uporabljenega lesa in žaganja iglavcev. Ta vonj je pri surovem proizvodu posebno izrazit. Okus po dimu se pri kuhanem proizvodu v ustih uravnovesi in ohrani, ne da bi postal kisel ali trpek. Za klobaso „Saucisse de Montbéliard“ je značilen tudi okus po mesu, ki je nekoliko začinjen, in sicer vedno s kumino ali poprom.

Za kuhano klobaso „Saucisse de Montbéliard“ je značilna mehka in prožna tekstura. Proizvod v ustih ne sme biti trd niti gumijast, temveč čvrst in sočen.

Kombinacija dimljenja in začimb daje klobasi „Saucisse de Montbéliard“ edinstven okus.

| Merila | Ciljne vrednosti |
| --- | --- |
| Vlažnost proizvoda brez maščobe (HPD) | < ali = 75 % |
| Lipidi, vezano na 75 % HPD | < ali = 30 % |
| Kolagen/protidi | največ 18 % |
| Vsebnost sladkorja, vezano na 75 % HPD | manjša kot ali enaka 1 % |

Merila

Ciljne vrednosti

Vlažnost proizvoda brez maščobe (HPD)

< ali = 75 %

Lipidi, vezano na 75 % HPD

< ali = 30 %

Kolagen/protidi

največ 18 %

Vsebnost sladkorja, vezano na 75 % HPD

manjša kot ali enaka 1 %

Klobase se lahko tržijo surove, kuhane ali globoko zamrznjene.

Klobase morajo biti zaradi zdravstvene varnosti ob izročitvi potrošniku nujno zapakirane.

Klobase se lahko za uporabo v sekundarni predelavi pakirajo narezane.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Merila kakovosti za izbiro mesa

Vzreja

Pitane živali so sterilizirane samice in kastrirani samci. Plemenski samci, mladi nekastrirani samci, starejši od 7 mesecev, monorhidi, kriptorhidi, dvospolniki in svinje po prvi kotitvi se ne sprejmejo.

Za mesne surovine: klobasa „Saucisse de Montbéliard“ ZGO se pridobiva iz svinjskega mesa pasem, vpisanih v rodovniške knjige ali zootehnične registre, ki jih vodijo organi za vzrejo plemenskih prašičev, ki jih je odobrilo francosko ministrstvo za kmetijstvo. Pogoje izpolnjujejo tudi živali istih pasem, ki izhajajo iz programov plemenske vzreje ali križanja, izvedenih za namene, združljive z nameni francoske rodovniške knjige.

Delež prašičev za meso, ki so občutljivi na halotan, mora biti manjši od treh odstotkov, poleg tega so ti prašiči prosti alelov Rn-.

Zaradi nadzorovanja zdravstvenega stanja pri vzreji ter omejitve uporabe dodatkov in zdravljenja se vzpostavi postopek čiščenja, razkuževanja in sušenja pri vsaki čredi v vseh fazah prašičereje za proizvodnjo mesa.

Uporaba pomirjeval je prepovedana 48 ur pred odhodom iz vzrejališča in med prevozom.

Živali so pri natovarjanju tešče najmanj 12 ur.

Zakol in razkosanje

Pred zakolom se počaka najmanj dve uri. Prašiče je treba ob prihodu v klavnico in pol ure pred anestezijo oprhati.

Kadar je zunanja temperatura okolja nižja od + 10 °C, ob prihodu ni treba vlažiti zraka.

Najmanjša topla masa prašičjega trupa je določena na 75 kg.

Nepravilnosti glede videza se lahko pojavijo le pri petih odstotkih vseh trupov v pošiljki odjemalca. Nepravilnosti glede videza so lahko:

| — | pomanjkljivo odstranjene dlake, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo odstranjene dlake,

| — | poškodovana koža, |
| --- | --- |

—

poškodovana koža,

| — | krvavi madeži, |
| --- | --- |

—

krvavi madeži,

| — | podplutbe, |
| --- | --- |

—

podplutbe,

| — | zlomi, |
| --- | --- |

—

zlomi,

| — | vsebnost tuje snovi (maščobe, sledovi usedlin, delci zaklanih živali in vse druge tuje, neželene snovi). |
| --- | --- |

—

vsebnost tuje snovi (maščobe, sledovi usedlin, delci zaklanih živali in vse druge tuje, neželene snovi).

PH je pokazatelj tehnološke kakovosti trupov. Zato ga je treba nadzorovati, načini za nadzor na podlagi vzorcev pa morajo biti opisani in dokumentirani v klavnici.

Mejna vrednost pH (merjena vsaj 18 ur po zakolu) je 5,50 ≤ pH < 6,20. Meri se pet centimetrov pod stegnom ter med dvema in tremi centimetri v globino.

Razrezani kosi, ki so lahko del mešanice, so razen vseh drugih naslednji:

| — | stegno, |
| --- | --- |

—

stegno,

| — | pleče, |
| --- | --- |

—

pleče,

| — | prsi, |
| --- | --- |

—

prsi,

| — | ledvena mast, |
| --- | --- |

—

ledvena mast,

| — | ledveni del, |
| --- | --- |

—

ledveni del,

| — | pripravljeni kosi (če se uporabi goltanec, ga je treba obdelati, pri čemer ne sme imeti žlez in rdečih lis). |
| --- | --- |

—

pripravljeni kosi (če se uporabi goltanec, ga je treba obdelati, pri čemer ne sme imeti žlez in rdečih lis).

Uporaba zamrznjenih surovin (svinjska maščoba in/ali pusto svinjsko meso) je dovoljena in omejena na 30 % na mešanico.

Pusto svinjsko meso (vključno s pripravljenimi kosi) se začne zamrzovati najpozneje šest dni po datumu zakola. Svinjska maščoba (čista podkožna maščoba, ledvena maščoba) pa se začne zamrzovati najpozneje 72 ur po zakolu.

Proizvod mora temperaturo globoke zamrznitve doseči v 48 urah.

Zamrznjena surovina se soli najpozneje 24 ur po odmrzovanju. Klobase iz mešanice, pripravljene iz zamrznjene surovine, se dimijo najpozneje 72 ur po soljenju mesa.

Razrezani kosi, ki se uporabljajo za proizvodnjo klobas, so lahko zamrznjeni največ deset mesecev pri pustem mesu (vključno s pripravljenimi kosi) in največ štiri mesece pri svinjski maščobi (ledvena maščoba, čista podkožna maščoba).

Glavni razrezani kosi ne izpolnjujejo zahtev, če so na njih ena ali več nepravilnosti glede videza:

| — | pomanjkljivo odstranjene dlake, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo odstranjene dlake,

| — | poškodovana koža, |
| --- | --- |

—

poškodovana koža,

| — | krvavi madeži, |
| --- | --- |

—

krvavi madeži,

| — | podplutbe, |
| --- | --- |

—

podplutbe,

| — | zlomi, |
| --- | --- |

—

zlomi,

| — | vsebnost tuje snovi (maščobe, sledovi usedlin, delci zaklanih živali in vse druge tuje, neželene snovi), |
| --- | --- |

—

vsebnost tuje snovi (maščobe, sledovi usedlin, delci zaklanih živali in vse druge tuje, neželene snovi),

| — | ognojki. |
| --- | --- |

—

ognojki.

Meso, katerega barve na ledvenem delu ustrezajo barvam stopnje 1 ali 2 (ocenjeno po japonski lestvici barv ali enakovredni lestvici) in na hrbtenici barvam stopnje 6, se izloči.

Meso, ki vsebuje mehko in oljasto maščobo, se izloči.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Krmni obrok prašičev za pitanje, ki so namenjeni proizvodnji klobas „Saucisse de Montbéliard“, vsebuje sirotko. Ta je bila pridobljena med usedanjem sirnine iz mleka pri proizvodnji sira. Laktoza in beljakovine iz nje niso bile odstranjene lahko pa se posname in/ali posuši.

Delež vsebnosti sirotke je med celotnim pitanjem od 15 do 35 % suhe snovi celotnega obroka.

Dopolnilna hrana k sirotki vsebuje najmanj 50 % žit in otrobov.

Krmni obrok za pitanje mora vsebovati manj kot 1,7 % linoleinske kisline na suho snov.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodnja, tj. od priprave mešanice do dimljenja klobas „Saucisse de Montbéliard“, mora potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Se ne uporablja.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Označevanje proizvoda obvezno vključuje:

| — | ime zaščitene geografske označbe: „Saucisse de Montbéliard“, |
| --- | --- |

—

ime zaščitene geografske označbe: „Saucisse de Montbéliard“,

| — | simbol ZGO Evropske unije po registraciji pri EU. |
| --- | --- |

—

simbol ZGO Evropske unije po registraciji pri EU.

Če se klobasa „Saucisse de Montbéliard“ ne dimi le v prekajevalnici v obliki piramide (imenovani thué), se pri vizualnem in pisnem sporočanju v zvezi s proizvodom ni mogoče sklicevati na uporabo tovrstne prekajevalnice.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje proizvodnje klobas „Saucisse de Montbéliard“ (od priprave mešanice do dimljenja) sestavlja celota štirih departmajev, ki tvorijo regijo Franche-Comté, in sicer: Doubs, Jura, Haute-Saône in ozemlje Belfort.

Navedeno geografsko območje ustreza območju tradicionalnega znanja in veščin v zvezi s pripravo in dimljenjem proizvoda „Saucisse de Montbéliard“. Ustreza lokaciji prekajevalnic v obliki piramide (thués) in drugih tradicionalnih prekajevalnic, ki kažejo na znanje in veščine v zvezi s proizvodnjo klobas „Saucisse de Montbéliard“. Navedene prekajevalnice v obliki piramide (thués) in druge tradicionalne prekajevalnice so v celotni regiji Franche-Comté.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Velika pogozdenost

Gozd, ki obsega 44 % regije Franche-Comté, zaznamuje pokrajino in življenje prebivalcev. Zanj so značilni številni iglavci, zlasti na gorskem območju, pri čemer ima jelka posebno mesto.

Dejavniki, ki so omogočili razvoj sektorja

Dejavnost, ki močno zaznamuje ozemlje, tj. kmetijstvo regije Franche-Comté, je usmerjena predvsem v govedorejo, pri čemer prevladuje proizvodnja mleka. Regija Franche-Comté ima zelo razvito sirarstvo z registrirano označbo porekla (med drugim imen Mont d’Or, Comté, Morbier in Bleu de Gex). Na navedenem ozemlju so zato številne sirarne (lokalno imenovane frutières).

Dejavnost navedenih sirarn je proizvodnja sirotke (sirne vode), ki je zelo primerna surovina za krmo živali, zlasti za prašiče. Tako se je prav zaradi razvoja sirarn, ki so majhne in se zato sirotka uporablja na kraju samem brez prevoza ali hlajenja, v regiji Franche-Comté razvila vzreja prašičev, pitanih s sirotko.

Povezava med proizvodnjo sira in prašičerejo je s tem neposredna in tradicionalna, v nasprotju s skoraj vsemi drugimi regijami pa se je ta tradicija obdržala.

Prašičereja se je v regiji Franche-Comté od 20. stoletja razvijala zaradi večje količine mleka in s tem sirne vode, poleg tega pa se je specializirala. Z vzrejenimi prašiči, ki so bili do tedaj le za domačo porabo, se je najprej oskrboval trg lokalnih mesarjev in trgovcev z delikatesami, nato pa se je oskrba trga razširila na regionalno raven.

Pri prašičereji na tem območju se je dajala prednost razvoju dejavnosti ročne in industrijske predelave svinjine, pri čemer se je omogočilo, da so imeli nosilci dejavnosti na voljo surovino, ki ni bila namenjena za nacionalne ali mednarodne trge.

Gosta mreža proizvajalcev in nosilcev dejavnosti, tesno povezana z regijo Franche-Comté

Kot je razvidno zgoraj, se je lokalna prašičereja zaradi manjšega obsega v primerjavi s prašičerejo na velikih evropskih območjih usmerila predvsem na lokalne trge.

S tem je mogoče razložiti zlasti vztrajanje sorazmerno goste mreže srednje velikih in malih klavnic (med katerimi je deset danes še dejavnih) in razkosevalnic (tudi teh je več kot deset), ki oskrbujejo strukturo lokalnih predelovalcev, katerih še vedno veliko število (več kot trideset) kaže na dinamičnost.

Geografske in podnebne razmere so omogočile razvoj posebnih postopkov dimljenja.

Dimljeni proizvodi so na splošno del tradicije proizvodov iz vzhodne Francije in Evrope. Dimljenje je bilo v preteklosti namenjeno sušenju in konzerviranju proizvodov, zlasti na hladnejših gorskih območjih, kjer se je lahko postopek dimljenja pridružil potrebi po ogrevanju bivališč. Tako se je v regiji Franche-Comté pojavila zamisel o prekajevalnici v obliki piramide (imenovani thué), središču ogrevanja kmetije, in prostoru za prekajevanje, ki se uporablja za začasno shranjevanje mesnin, da se sušijo in dimijo, s čimer se zagotovi njihovo konzerviranje.

Danes so prekajevalnice v obliki piramide (thués) sestavni del obratov za soljenje mesnin. Ti prostori niso primerni za bivanje, saj dim nastaja s kurjenjem žaganja iglavcev na tleh ali v nižjem prostoru. Proizvodi se vedno dimijo naravno, brez dodajanja dima ali mehanskega prezračevanja.

Navedeni postopek, ki se je prvotno razvil na območju Haut-Doubs, temelji na znanju in veščinah v zvezi z dimljenjem, ki so se nato razširili na celotno regijo Franche-Comté skupaj s pojavom naprav za dimljenje, ki so prevzele načela delovanja prekajevalnice v obliki piramide (thué).

Tako je bilo geografsko območje za klobase ZGO „Saucisse de Montbéliard“ opredeljeno na podlagi zemljevida lokacij prekajevalnic v obliki piramide (thués) in drugih tradicionalnih prekajevalnic, v katerih poteka tovrstno počasno dimljenje.

5.2   Posebnost proizvoda:

Posebne značilnosti

Posebne značilnosti proizvoda, povezane s proizvodnjo, so naslednje:

| — | nadevanje v brezbarvno in zašpiljeno svinjsko črevo (naravno črevo) s premerom najmanj 25 mm. Klobasa je zaradi navedenega črevesa nekoliko ukrivljena, |
| --- | --- |

—

nadevanje v brezbarvno in zašpiljeno svinjsko črevo (naravno črevo) s premerom najmanj 25 mm. Klobasa je zaradi navedenega črevesa nekoliko ukrivljena,

| — | najmanj šesturno dimljenje z lesom iglavcev v običajni prekajevalnici, deveturno s kombiniranjem tradicionalne in običajne prekajevalnice ter 12-urno v tradicionalni prekajevalnici, |
| --- | --- |

—

najmanj šesturno dimljenje z lesom iglavcev v običajni prekajevalnici, deveturno s kombiniranjem tradicionalne in običajne prekajevalnice ter 12-urno v tradicionalni prekajevalnici,

| — | grobo sekljanje na najmanj šestmilimetrske koščke, |
| --- | --- |

—

grobo sekljanje na najmanj šestmilimetrske koščke,

| — | nežna jantarjasta barva zaradi dimljenja, |
| --- | --- |

—

nežna jantarjasta barva zaradi dimljenja,

| — | rahlo začinjen okus zaradi kumine ali popra ter morebitnih drugih začimb, dodanih k mešanici. |
| --- | --- |

—

rahlo začinjen okus zaradi kumine ali popra ter morebitnih drugih začimb, dodanih k mešanici.

Izbira surovine, ki daje proizvodu posebnosti

Prehrana prašičev s sirotko, ki ima omejeno količino linoleinske kisline (1,7 % obroka), omogoča izbiro nenasičene svinjske maščobe. Koščki maščobe so zaradi navedene značilnosti v mešanici med seboj dobro ločeni in imajo lepo belo barvo. Med dimljenjem ali kuhanjem klobase „Saucisse de Montbéliard“ so tudi bolj odporni na toploto, zato se maščoba ne raztopi.

Omejitev vsebnosti nenasičenih maščob, ki so bolj lepljive, ustvarja ugodne pogoje za ustalitev dima v proizvodu. Vonj po dimu se zaradi vsebnosti nestrukturiranih maščob ustali okrog črevesa in tvori neprepustno oblogo, ki preprečuje prodiranje dima v notranjost.

Prehranjevanje s sirotko v kombinaciji z genetskimi merili omogoča enakomerno rožnato barvo mesa. To v povezavi s čvrsto in belo maščobo prispeva k ohranitvi dobre vidnosti posameznih koščkov v klobasi „Saucisse de Montbéliard“.

Potrjen sloves

Proizvodnja in poraba prekajenih in soljenih proizvodov, med katerimi je klobasa „Saucisse de Montbéliard“, sta v regiji Franche-Comté zgodovinsko potrjeni že od nekdaj.

Proizvod izvira iz kmečkih tradicij regije Franche-Comté. Zdi se, da je njegov sloves star: po navedbah nekaterih etnologov so klobaso poznala že eduvska in sekvanska ljudstva, in sicer prek mandubijskih ljudstev (1. stol. pr. n. št.), katerih glavno mesto je bilo „Epomanduodurum“ (Mandeure pri Montbéliardu).

Mandubijci so že od 1. stoletja n. št. v plitvih čolnih prevažali les jelke in soljeno meso do sredozemske obale: izvažanje klobase „Saucisse de Montbéliard“ se je začelo. Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ se je v 14. stoletju še imenovala „andouille“ (v narečju „andoueille“ ) ali „andouillette“: kmetje so izbrali samo pusto svinjsko meso in svinjsko maščobo, ju močno začinili s česnom in kumino (regionalna rastlina), nato pa ju dolgo sušili v kaminu, v katerem so zakurili z brinjem in viticami vinske trte. Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ se tako razlikuje od drugih klobas po tem, da vsebuje le svinjino.

Georges Cuvier, francoski učenjak iz Montbéliarda, jo je v 18. stoletju prinesel v Pariz.

Šele leta 1936 so bile klobase prvič predstavljene na sejmih in francoskih razstavah.

Ta klobasa je danes – poleg klobase Morteau – najpomembnejši tržni proizvod za zelo veliko večino vzrejališč prašičev, klavnic in razkosevalnic.

Klobasa „Saucisse de Montbéliard“ je zelo dobro znana v javnosti, med gostinci in tudi potrošniki, saj jo pozna skoraj 60 % potrošnikov (raziskava o slovesu iz leta 2008). Poleg različnih sirov in vin je neposredno opredeljena kot simbolična podoba kulinarike v regiji Franche-Comté.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Za klobaso „Saucisse de Montbéliard“ je značilno počasno dimljenje. Takšno dimljenje, pri katerem je potrebno stalno spremljanje tvorbe dima, je pomemben dejavnik pri dimljenju. To znanje in veščine, ki temeljijo na uravnavanju počasnega tlenja brez plamena, žaganja in lesa glede na različne dejavnike, se prenašajo v okviru regionalnih podjetij. Navedeni postopek ter znanje in veščine so se razvili kot odziv na pritiske okolja.

Iglavci so v gozdovih v regiji Franche-Comté razširjeni povsod, zlasti na gorskih območjih. Razumljivo je, da so predelovalci mesa uporabljali vrste lesa, ki so bile na razpolago. Tudi uporaba iglavcev za postopek počasnega dimljenja, ki se je prvotno razvil na gorskih območjih, se je razširila na celotno regijo Franche-Comté. Zaradi velike razširjenosti iglavcev se je razvilo dimljenje proizvoda „Saucisse de Montbéliard“ izključno z uporabo lesa iglavcev v nasprotju z večino drugih vrst dimljenih klobas na francoski ali evropski ravni, ki se dimijo z uporabo lesa listavcev.

Dimljenje z uporabo lesa iglavcev je izrazita posebnost klobase „Saucisse de Montbéliard“ ter ji daje jantarjasto barvo in okus po dimu, ki je tesno povezan z območjem proizvodnje.

Poleg tega so postopki grobega sekljanja, špiljenja in nadevanja v debelo svinjsko črevo poleg postopka dimljenja del posebnih lokalnih tradicionalnih postopkov v regiji Franche-Comté. Regija Franche-Comté je območje znanja in veščin.

Nazadnje se zdi, da navedena ozemeljska ukoreninjenost in trajnost goste mreže nosilcev dejavnosti – od vzreje do predelave – na geografskem območju, ki vzajemno sodelujejo pri pripravi proizvoda, danes pomembno prispevata k slovesu proizvoda.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPSaucisseDeMontbeliardV2.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---