# Euroopa Liidu C 315/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.315.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 315 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide18. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.315.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 315

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide18. oktoober 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2012/C 315/01 | Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruanne | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2012/C 315/01

Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruanne

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 18.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 315/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 315/1

---

EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2011 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2012/C 315/01

SISUKORD

Raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Välisaudiitori aruanne

Raamatupidamise aastaaruanne ja selgitavad lisad

Bilanss seisuga 31. detsember 2011

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

| 1. | Üldosa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Õiguslik alus ja arvestuseeskirjad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tulemiaruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Muu avalikustatav teave |
| --- | --- |

5.

Teave eelarveaasta 2011 eelarve kohta

| A. | Eelarvetulemi arvutamine |
| --- | --- |

A.

| B. | Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus |
| --- | --- |

B.

Välisaudiitori kinnitav aruanne

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2011. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavale finantsmäärusele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele, mida kohaldavad kõik institutsioonid, asutused ja ühisettevõtted.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 61.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda.

Luxembourg, 4. juuni 2012

Kontrollikoja nimel

peaarvepidaja

Isidoro RODRÍGUEZ DE LAS PARRAS

---

VÄLISAUDIITORI ARUANNE

Auditeerisime Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet, mis sisaldab bilanssi seisuga 31. detsember 2011, eelarveaasta lõpu seisuga koostatud tulemiaruannet, omakapitali muutuste aruannet ja rahavoogude aruannet ning kokkuvõtet peamistest arvestuspõhimõtetest ja muid selgitavaid lisasid, mis on esitatud lehekülgedel 4–16.

Juhtkonna kohustused seoses raamatupidamise aastaaruandega

Juhtkond vastutab raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õige esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestuseeskirjadega (EÜ arvestuseeskirjadega). Lisaks vastutab juhtkond sellise sisekontrollisüsteemi loomise eest, mis on vajalik pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks.

Audiitori (Réviseur d’entreprises agréé) kohustused

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti raamatupidamise aastaaruande üldist esituslaadi.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditiarvamuse avaldamiseks.

Arvamus

Oleme seisukohal, et raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning kontrollikoja finantsolukorda ja rahavooge lõppenud eelarveaastal vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestuseeskirjadele (EÜ arvestuseeskirjadele).

Luxembourg, 25. juuni 2012

PricewaterhouseCoopers SARL

esindaja

Pierre KRIER

---

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JA SELGITAVAD LISAD

Bilanss seisuga 31. detsember 2011

| (eurodes) |
| --- |
| | Punkt | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Põhivara |
| Immateriaalne põhivara | 3.1. | 799 634 | 479 144 |
| Materiaalne põhivara | 3.2. | 55 724 407 | 37 919 629 |
| Pikaajalised nõuded | | 25 | 25 |
| | | 56 524 066 | 38 398 798 |
| Käibevara |
| Lühiajalised nõuded | 3.3. | 423 944 | 531 239 |
| Raha ja selle ekvivalendid | 3.4. | 48 109 130 | 55 267 786 |
| | | 48 533 074 | 55 799 025 |
| Varad kokku | | 105 057 140 | 94 197 823 |
| Pikaaajalised kohustused |
| Töötajate hüvitised | 3.5. | 53 664 443 | 53 317 385 |
| Muud pikaajalised kohustused | 3.6. | 175 000 | 175 000 |
| | | 53 839 443 | 53 492 385 |
| Lühiajalised kohustused |
| Lühiajalised eraldised | 3.7. | 898 000 | — |
| Lühiajalised võlad | 3.8. | 10 858 973 | 7 660 558 |
| | | 11 756 973 | 7 660 558 |
| Kohustused kokku | | 65 596 416 | 61 152 943 |
| Netovarad | | 39 460 724 | 33 044 880 |
| Akumuleeritud tulem / (-tulem) | | 33 044 880 | –24 068 815 |
| Eelarveaasta tulem | | 6 415 844 | 57 113 695 |
| Netovarad | | 39 460 724 | 33 044 880 |

(eurodes)

Punkt

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Põhivara

Immateriaalne põhivara

3.1.

799 634

479 144

Materiaalne põhivara

3.2.

55 724 407

37 919 629

Pikaajalised nõuded

25

25

56 524 066

38 398 798

Käibevara

Lühiajalised nõuded

3.3.

423 944

531 239

Raha ja selle ekvivalendid

3.4.

48 109 130

55 267 786

48 533 074

55 799 025

Varad kokku

105 057 140

94 197 823

Pikaaajalised kohustused

Töötajate hüvitised

3.5.

53 664 443

53 317 385

Muud pikaajalised kohustused

3.6.

175 000

175 000

53 839 443

53 492 385

Lühiajalised kohustused

Lühiajalised eraldised

3.7.

898 000

—

Lühiajalised võlad

3.8.

10 858 973

7 660 558

11 756 973

7 660 558

Kohustused kokku

65 596 416

61 152 943

Netovarad

39 460 724

33 044 880

Akumuleeritud tulem / (-tulem)

33 044 880

–24 068 815

Eelarveaasta tulem

6 415 844

57 113 695

Netovarad

39 460 724

33 044 880

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | Punkt | 2011 | 2010 |
| Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded | 4.1. | 115 620 434 | 164 602 733 |
| Haldustegevusest saadud tulud | 4.2. | 19 079 500 | 18 583 069 |
| Muud tegevustulud | 4.3. | 38 707 | 14 279 |
| Tegevustulud kokku | | 134 738 641 | 183 200 081 |
| Personalikulud | 4.5. | –99 838 855 | – 100 326 863 |
| Põhivaraga seotud kulud | 3.1. - 3.2. & 4.6. | –2 894 307 | –3 005 731 |
| Muud halduskulud | 4.7. | –22 109 488 | –23 109 833 |
| Tegevuskulud | 4.8. | –52 733 | –29 665 |
| Tegevuskulud kokku | | – 124 895 383 | – 126 472 092 |
| Tegevustulem | | 9 843 258 | 56 727 989 |
| Finantstulud | 4.9. | 380 229 | 53 017 |
| Finantskulud | 4.10. | –20 025 | –15 044 |
| Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) | 3.5. & 4.11. | –3 787 618 | 347 733 |
| Põhitegevuse väline tulem / (-tulem) | | –3 427 414 | 385 706 |
| Eelarveaasta tulem | | 6 415 844 | 57 113 695 |

(eurodes)

Punkt

2011

2010

Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded

4.1.

115 620 434

164 602 733

Haldustegevusest saadud tulud

4.2.

19 079 500

18 583 069

Muud tegevustulud

4.3.

38 707

14 279

Tegevustulud kokku

134 738 641

183 200 081

Personalikulud

4.5.

–99 838 855

– 100 326 863

Põhivaraga seotud kulud

3.1. - 3.2. & 4.6.

–2 894 307

–3 005 731

Muud halduskulud

4.7.

–22 109 488

–23 109 833

Tegevuskulud

4.8.

–52 733

–29 665

Tegevuskulud kokku

– 124 895 383

– 126 472 092

Tegevustulem

9 843 258

56 727 989

Finantstulud

4.9.

380 229

53 017

Finantskulud

4.10.

–20 025

–15 044

Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu)

3.5. & 4.11.

–3 787 618

347 733

Põhitegevuse väline tulem / (-tulem)

–3 427 414

385 706

Eelarveaasta tulem

6 415 844

57 113 695

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Eelarveaasta tulem | 6 415 844 | 57 113 695 |
| Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised |
| Kulum (immateriaalne põhivara) | 244 685 | 215 031 |
| Kulum (materiaalne põhivara) | 2 646 567 | 2 780 834 |
| Riskieraldiste kohustuste muutus | 898 000 | – 650 000 |
| Pikaajaliste nõuete muutus | — | 500 |
| Lühiajaliste nõuete muutus | 99 583 | 441 676 |
| ELi üksustelt saadaolevate summade muutus | 7 712 | –7 707 |
| Kohustuste muutus | 3 176 197 | 1 616 394 |
| ELi üksustele võlgnetavate summade muutus | 22 218 | 15 456 |
| Rahavood põhitegevusest kokku | 13 510 806 | 61 525 879 |
| Rahavood investeerimistegevusest |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (–) | –21 019 575 | –4 448 946 |
| Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) | 3 055 | 9 866 |
| Rahavood investeerimistegevusest kokku | –21 016 520 | –4 439 080 |
| Töötajate hüvitised – muutus | 347 058 | –3 346 479 |
| Raha ja selle ekvivalentide muutus | –7 158 656 | 53 740 320 |
| Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses | 55 267 786 | 1 527 466 |
| Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus | 48 109 130 | 55 267 786 |

(eurodes)

2011

2010

Eelarveaasta tulem

6 415 844

57 113 695

Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised

Kulum (immateriaalne põhivara)

244 685

215 031

Kulum (materiaalne põhivara)

2 646 567

2 780 834

Riskieraldiste kohustuste muutus

898 000

– 650 000

Pikaajaliste nõuete muutus

—

500

Lühiajaliste nõuete muutus

99 583

441 676

ELi üksustelt saadaolevate summade muutus

7 712

–7 707

Kohustuste muutus

3 176 197

1 616 394

ELi üksustele võlgnetavate summade muutus

22 218

15 456

Rahavood põhitegevusest kokku

13 510 806

61 525 879

Rahavood investeerimistegevusest

Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (–)

–21 019 575

–4 448 946

Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+)

3 055

9 866

Rahavood investeerimistegevusest kokku

–21 016 520

–4 439 080

Töötajate hüvitised – muutus

347 058

–3 346 479

Raha ja selle ekvivalentide muutus

–7 158 656

53 740 320

Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses

55 267 786

1 527 466

Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus

48 109 130

55 267 786

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| Netovarad | 2011 | 2010 |
| Saldo aasta alguse seisuga | 33 044 880 | –24 068 815 |
| Eelarveaasta tulem | 6 415 844 | 57 113 695 |
| Saldo aasta lõpu seisuga | 39 460 724 | 33 044 880 |

(eurodes)

Netovarad

2011

2010

Saldo aasta alguse seisuga

33 044 880

–24 068 815

Eelarveaasta tulem

6 415 844

57 113 695

Saldo aasta lõpu seisuga

39 460 724

33 044 880

Lisad on käesoleva raamatupidamise aastaaruande lahutamatuks osaks.

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1.   
  Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd Euroopa Liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevate teemade kohta.

Kontrollikoda edendab aruandluskohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2.   
  Õiguslik alus ja arvestuseeskirjad

2.1.   Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, sätetele, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

2.2.   Raamatupidamisarvestuse põhimõtted

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, finantstulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Finantsmääruse artiklis nr 124 sätestatakse raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatavad järgmised raamatupidamisarvestuse põhimõtted:

| — | tegevuse jätkuvus; |
| --- | --- |

—

tegevuse jätkuvus;

| — | konservatiivsus; |
| --- | --- |

—

konservatiivsus;

| — | raamatupidamismeetodite järjepidevus; |
| --- | --- |

—

raamatupidamismeetodite järjepidevus;

| — | teabe võrreldavus; |
| --- | --- |

—

teabe võrreldavus;

| — | olulisus; |
| --- | --- |

—

olulisus;

| — | brutopõhimõte; |
| --- | --- |

—

brutopõhimõte;

| — | reaalsuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

reaalsuse põhimõte;

| — | tekkepõhine raamatupidamisarvestus. |
| --- | --- |

—

tekkepõhine raamatupidamisarvestus.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu arvestuseeskirjadega (EÜ arvestuseeskirjadega), mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

2.3.   Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4.   Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Organisatsioonisiseselt loodud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui see vastab EÜ arvestuseeskirjades sätestatud tingimustele. Kapitaliseerida võib kõiki varale tehtud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja juhtkonna poolt ette nähtud tööseisundisse viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5.   Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse vara bilansilises väärtuses arvesse või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Hooned | 25 aastat või eeldatav kasutusiga |
| --- | --- |
| Seadmed, masinad ja tööriistad | 4, 8 aastat |
| Sisustus ja sõidukid | 4, 8, 10 aastat |
| Arvutiriistvara | 4 aastat |
| Üüritud hoonete sisustus | üürilepingu kestus |
| Muud seadmed ja sisseseaded | 4, 6, 8 aastat |

Hooned

25 aastat või eeldatav kasutusiga

Seadmed, masinad ja tööriistad

4, 8 aastat

Sisustus ja sõidukid

4, 8, 10 aastat

Arvutiriistvara

4 aastat

Üüritud hoonete sisustus

üürilepingu kestus

Muud seadmed ja sisseseaded

4, 6, 8 aastat

2.6.   Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ELi eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas EÜ arvestuseeskirjaga nr 12 „töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (ehk hetkel, mil liikmele pensioniõigused antakse). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

Kontrollikojal puuduvad praegu „pensionikavale eraldatud varad”, mis oleks mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.7.   Eraldised

Riski ja kulude katteks tehakse eraldisi, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riski- ja kulueraldisi ei tehta tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Riski- ja kulueraldistena kajastatud summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval.

2.8.   Kulude kajastamine

Vastavalt ELi arvestuseeskirjadele kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuste hinnangulisele maksumusele. Kumuleerunud kulud arvutatakse üksikasjalike praktiliste suuniste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase pildi.

3.   
  Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1.   Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2011. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus
  1. jaanuar 2011 | Soetused | Müük | Bilansiline brutoväärtus
  31. detsember 2011 | Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine
  31. detsember 2011 | Bilansiline netoväärtus
  31. detsember 2011 |
| Arvutitarkvara | 1 091 061 | 189 323 | — | 1 280 384 | – 856 602 | 423 782 |
| Pooleliolev immateriaalne vara | 0 | 375 852 | — | 375 852 | | 375 852 |
| Kokku | 1 091 061 | 565 175 | — | 1 656 236 | – 856 602 | 799 634 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus

1. jaanuar 2011

Soetused

Müük

Bilansiline brutoväärtus

31. detsember 2011

Akumuleeritud kulum ja väärtuse vähenemine

31. detsember 2011

Bilansiline netoväärtus

31. detsember 2011

Arvutitarkvara

1 091 061

189 323

—

1 280 384

– 856 602

423 782

Pooleliolev immateriaalne vara

0

375 852

—

375 852

375 852

Kokku

1 091 061

565 175

—

1 656 236

– 856 602

799 634

Järgmised summad kajastati kuludena:

| (eurodes) |
| --- |
| | 2011 |
| Uuringutega seotud kulud | 327 243 |
| Kapitaliseerimata arenduskulud | 1 014 685 |

(eurodes)

2011

Uuringutega seotud kulud

327 243

Kapitaliseerimata arenduskulud

1 014 685

Kaks eelloetletud summat kuuluvad „muude halduskulude” ja „personalikulude” alla.

3.2.   Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2011. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus
  1. jaanuar 2011 | Soetused | Müük | Bilansiline brutoväärtus
  31. detsember 2011 | Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus
  31. detsember 2011 | Bilansiline netoväärtus
  31. detsember 2011 |
| Maa | 776 630 | 1 | — | 776 631 | — | 776 631 |
| Hooned | 57 987 876 | 26 386 | — | 58 014 262 | –30 233 863 | 27 780 399 |
| Masinad ja seadmed | 212 820 | 94 016 | –4 920 | 301 916 | – 151 996 | 149 920 |
| Arvutiriistvara | 4 028 286 | 309 161 | –3 127 | 4 334 320 | –3 593 196 | 741 124 |
| Sisustus ja sõidukid | 2 070 064 | 144 669 | – 131 615 | 2 083 118 | –1 323 270 | 759 848 |
| Muud seadmed ja sisustus | 1 877 977 | 8 753 | –7 632 | 1 879 098 | –1 802 950 | 76 148 |
| Pooleliolev põhivara | 5 568 922 | 19 871 415 | — | 25 440 337 | — | 25 440 337 |
| Kokku | 72 522 575 | 20 454 401 | 147 294 | 92 829 682 | –37 105 275 | 55 724 407 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus

1. jaanuar 2011

Soetused

Müük

Bilansiline brutoväärtus

31. detsember 2011

Akumuleeritud kulum ja väärtuse langus

31. detsember 2011

Bilansiline netoväärtus

31. detsember 2011

Maa

776 630

1

—

776 631

—

776 631

Hooned

57 987 876

26 386

—

58 014 262

–30 233 863

27 780 399

Masinad ja seadmed

212 820

94 016

–4 920

301 916

– 151 996

149 920

Arvutiriistvara

4 028 286

309 161

–3 127

4 334 320

–3 593 196

741 124

Sisustus ja sõidukid

2 070 064

144 669

– 131 615

2 083 118

–1 323 270

759 848

Muud seadmed ja sisustus

1 877 977

8 753

–7 632

1 879 098

–1 802 950

76 148

Pooleliolev põhivara

5 568 922

19 871 415

—

25 440 337

—

25 440 337

Kokku

72 522 575

20 454 401

147 294

92 829 682

–37 105 275

55 724 407

„Pooleliolev vara” on vara, mis on tarnitud või osaliselt tarnitud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpuks arveid esitatud; see hõlmab ka aasta lõpus pooleliolevaid suuri ehitusprojekte. Kui tarnitud vara on vastu võetud ja vastav arve kätte saadud, klassifitseeritakse vastavad varad ümber õigesse rubriiki.

31. detsembril 2011. aasta seisuga on pooleliolevat vara summas 25 440 337 eurot ja see vastab hoone K3 ehituse maksumusele (ehitustööd algasid 2010. aastal).

KÄIBEVARA

3.3.   Lühiajalised nõuded

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega | 4 222 | 27 286 |
| Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega | 127 949 | 131 388 |
| Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest | 289 518 | 288 122 |
| Viitlaekumised ELi üksustelt | 0 | 74 476 |
| Nõuded ELi üksuste vastu | 2 255 | 9 967 |
| Kokku | 423 944 | 531 239 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega

4 222

27 286

Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega

127 949

131 388

Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest

289 518

288 122

Viitlaekumised ELi üksustelt

0

74 476

Nõuded ELi üksuste vastu

2 255

9 967

Kokku

423 944

531 239

3.4.   Raha ja selle ekvivalendid

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Sularaha | 1 000 | 1 000 |
| Arvelduskonto | 1 113 170 | 3 152 174 |
| Usalduskonto | 46 994 960 | 52 114 612 |
| Kokku | 48 109 130 | 55 267 786 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Sularaha

1 000

1 000

Arvelduskonto

1 113 170

3 152 174

Usalduskonto

46 994 960

52 114 612

Kokku

48 109 130

55 267 786

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldab Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt punkt 5.3).

Euroopa Kontrollikoda kasutab nimetatud usaldusarvet vaid kindlatel tingimustel, mis on sätestatud pangaga Banque et Caisse d’Epargne de l’Etat (Luxembourg) sõlmitud lepingus.

Usaldusarvelt saab teha makseid vaid ehituse projektijuhtimist teostava konsortsiumi ühele pangaarvele. Seda pangaarvet kasutab projektijuht vaid ehitusettevõtjate esitatud arvete tasumiseks. 2011. aastal kanti usaldusarvele 8 694 225,90 eurot ja sellelt teeniti intressi summas 358 436,19 eurot.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.5.   Töötajate hüvitised

Pensionikohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamise ja vastavate kindlustusmatemaatiliste eelduste määratlemisel aitab sõltumatu pädev ekspert.

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma neilt maksete tulevase tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.6).

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Brutosumma | 66 526 128 | 65 315 919 |
| Maksumäär (%) (1) | 19,33 % | 18,37 % |
| Maksud | 12 861 685 | 11 998 534 |
| Pensionikohustuste netosumma | 53 664 443 | 53 317 385 |
| Pensionikohustuste netosumma muutus | 347 058 | –3 346 479 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Brutosumma

66 526 128

65 315 919

Maksumäär (%) (1)

19,33 %

18,37 %

Maksud

12 861 685

11 998 534

Pensionikohustuste netosumma

53 664 443

53 317 385

Pensionikohustuste netosumma muutus

347 058

–3 346 479

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitistega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on:

| — | üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist); |
| --- | --- |

—

üleminekutoetus (makstakse kolme aasta vältel peale ametiaja lõppemist);

| — | vanaduspension; |
| --- | --- |

—

vanaduspension;

| — | invaliidsuspension ja -toetus; |
| --- | --- |

—

invaliidsuspension ja -toetus;

| — | toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist). |
| --- | --- |

—

toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist).

Pensionikohustused arvutatakse järgmiste abisaajate kategooriate jaoks:

| — | aktiivsed liikmed; |
| --- | --- |

—

aktiivsed liikmed;

| — | üleminekutoetust saavad mitteaktiivsed liikmed; |
| --- | --- |

—

üleminekutoetust saavad mitteaktiivsed liikmed;

| — | mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (edasi lükatud pension); |
| --- | --- |

—

mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (edasi lükatud pension);

| — | pensionile jäänud liikmed; |
| --- | --- |

—

pensionile jäänud liikmed;

| — | püsivalt töövõimetud; |
| --- | --- |

—

püsivalt töövõimetud;

| — | ajutiselt töövõimetud; |
| --- | --- |

—

ajutiselt töövõimetud;

| — | lesed; |
| --- | --- |

—

lesed;

| — | orvud. |
| --- | --- |

—

orvud.

Pensionikohustuste hindamise käigus võetakse arvesse majanduslike ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Peamised eeldused on:

| Kindlustusmatemaatiline eeldus | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| --- | --- | --- |
| Abielus meeste ja naiste keskmine vanuseerinevus | 3 aastat | 3 aastat |
| Meeste abiellumise tõenäosus | 89 % | 84 % |
| Naiste abiellumise tõenäosus | 24 % | 38 % |
| Perekonnaseis | Perekonnaseis hindamiskuupäeval | Perekonnaseis hindamiskuupäeval |
| Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient | 0 % | 0 % |
| Eeldatav pensioniiga | 65 aastat | 65 aastat |
| Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel | 1,6 % | 1,9 % |
| Nominaalne diskontomäär | 4,6 % | 4,4 % |
| Tegelik diskontomäär | 3,0 % | 2,5 % |
| Üldine palgatõus | 0 % | 0 % |
| Pensionide üldine ümberhindlusmäär | 0 % | 0 % |
| Individuaalne palgatõus | Puudub (v.a uued ametissemääramised) | Puudub (v.a uued ametissemääramised) |
| Tervete inimeste suremustabel | 2008 ICSLT (2) | 2008 ICSLT (2) |
| Puuetega inimeste suremustabel | Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat | Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat |

Kindlustusmatemaatiline eeldus

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Abielus meeste ja naiste keskmine vanuseerinevus

3 aastat

3 aastat

Meeste abiellumise tõenäosus

89 %

84 %

Naiste abiellumise tõenäosus

24 %

38 %

Perekonnaseis

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Perekonnaseis hindamiskuupäeval

Orbude ja lahutatud abikaasade pensioni koefitsient

0 %

0 %

Eeldatav pensioniiga

65 aastat

65 aastat

Prognoositav inflatsioonimäär kogu pensionikava kestel

1,6 %

1,9 %

Nominaalne diskontomäär

4,6 %

4,4 %

Tegelik diskontomäär

3,0 %

2,5 %

Üldine palgatõus

0 %

0 %

Pensionide üldine ümberhindlusmäär

0 %

0 %

Individuaalne palgatõus

Puudub (v.a uued ametissemääramised)

Puudub (v.a uued ametissemääramised)

Tervete inimeste suremustabel

2008 ICSLT (2)

2008 ICSLT (2)

Puuetega inimeste suremustabel

Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat

Terve inimese suremustabeli näitaja + 3 aastat

Järgmises tabelis esitatakse kokkuvõtlikult pensionikohustuste muutuste mõju rubriikide kaupa.

| (eurodes) |
| --- |
| | 2011 | 2010 |
| Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta alguses | | 65 315 919 | | 68 741 798 |
| Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes | | 589 246 | | 1 225 850 |
| Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega | | 4 523 420 | | 1 001 771 |
| Pideva üldkogumi teenistuse kulud | 3 857 619 | | 4 369 423 | |
| Pideva üldkogumi intressikulud | 2 950 635 | | 2 923 684 | |
| Aasta jooksul makstud pension | –4 143 682 | | –3 520 106 | |
| Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | 1 858 848 | | –2 771 230 | |
| Eelduste muutustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu | | –3 860 659 | | –5 653 500 |
| Intressitulu | –3 860 659 | | –5 653 500 | |
| Suremustabel | 0 | | 0 | |
| Üldine palgatõus | 0 | | 0 | |
| Muud muutused kindlustusmatemaatilistes eeldustes | 0 | | 0 | |
| Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | | –41 798 | | |
| Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta lõpus | | 66 526 128 | | 65 315 919 |

(eurodes)

2011

2010

Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta alguses

65 315 919

68 741 798

Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes

589 246

1 225 850

Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega

4 523 420

1 001 771

Pideva üldkogumi teenistuse kulud

3 857 619

4 369 423

Pideva üldkogumi intressikulud

2 950 635

2 923 684

Aasta jooksul makstud pension

–4 143 682

–3 520 106

Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

1 858 848

–2 771 230

Eelduste muutustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu

–3 860 659

–5 653 500

Intressitulu

–3 860 659

–5 653 500

Suremustabel

0

0

Üldine palgatõus

0

0

Muud muutused kindlustusmatemaatilistes eeldustes

0

0

Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

–41 798

Pensionikohustuste brutosumma eelarveaasta lõpus

66 526 128

65 315 919

3.6.   Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu kohaselt maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.7.   Lühiajalised eraldised

2012. aasta 11. jaanuaril otsustas komisjon kohtulikult vaidlustada nõukogu otsuse mitte heaks kiita ELi töötajate iga-aastast palgakohandust. Komisjoni otsusest tingituna tehti lühiajaline eraldis, mis moodustas 1,7 % palgamaksetest, millest on maha arvestatud maksud ja pensioneraldised.

3.8.   Lühiajalised võlad

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Lühiajalised võlakohustused | 100 012 | 784 111 |
| Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega | 478 469 | 469 459 |
| Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid | 9 704 499 | 5 484 673 |
| Viitvõlad – ELi institutsioonid | 519 671 | 888 211 |
| Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile | 56 322 | 34 104 |
| Kokku | 10 858 973 | 7 660 558 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Lühiajalised võlakohustused

100 012

784 111

Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega

478 469

469 459

Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid

9 704 499

5 484 673

Viitvõlad – ELi institutsioonid

519 671

888 211

Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile

56 322

34 104

Kokku

10 858 973

7 660 558

4.   
  Tulemiaruande lisad

| 4.1. | „Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

„Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

| 4.2. | „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest. |
| --- | --- |

4.2.

„Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

| 4.3. | „Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu. |
| --- | --- |

4.3.

„Muud tegevustulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

| 4.4. | Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:







  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2010 |
| Tulu valuutatehingutest | 12 301 | 22 440 |
| Tulu mittevaluutatehingutest | 134 726 340 | 183 177 641 |
| Tulud kokku | 134 738 641 | 183 200 081 |

4.4.

Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:

(eurodes)

2011

2010

Tulu valuutatehingutest

12 301

22 440

Tulu mittevaluutatehingutest

134 726 340

183 177 641

Tulud kokku

134 738 641

183 200 081

| 4.5. | „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11). |
| --- | --- |

4.5.

„Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionidelt ja üleminekutoetustelt arvestatud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „pensionikohustuste muutused” (vt punkt 4.11).

| 4.6. | „Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni. |
| --- | --- |

4.6.

„Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

| 4.7. | „Muude halduskulude” olulisimad kirjed:






  — | hoonete üürimine ja sellega seotud kulud, |
| --- | --- | --- |

4.7.

„Muude halduskulude” olulisimad kirjed:

—

hoonete üürimine ja sellega seotud kulud,

| — | IT ja telekommunikatsioon, |
| --- | --- |

—

IT ja telekommunikatsioon,

| — | lähetuskulud, |
| --- | --- |

—

lähetuskulud,

| — | puhastus- ja turvateenused. |
| --- | --- |

—

puhastus- ja turvateenused.

| 4.8. | „Muud tegevuskulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev kahjum. |
| --- | --- |

4.8.

„Muud tegevuskulud”: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev kahjum.

| 4.9. | „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest. |
| --- | --- |

4.9.

„Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

| 4.10. | „Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud. |
| --- | --- |

4.10.

„Finantskulud” on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

| 4.11. | Rubriiki „pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust.







  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2010 |
| Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas | 347 058 | –3 346 479 |
| Välja makstud vanaduspensionid | 2 506 455 | 2 146 438 |
| Välja makstud toitjakaotuspensionid | 373 724 | 380 799 |
| Välja makstud üleminekutoetused | 1 192 009 | 920 878 |
| Välja makstud invaliidsuspensionid | 71 494 | 71 991 |
| Aasta jooksul makstud pensionide vahesumma | 4 143 682 | 3 520 106 |
| Paranduskoefitsient | 121 472 | 153 662 |
| Maksetelt arvestatud maksud | – 824 594 | – 675 022 |
| Pensionikohustuste muutused kokku | 3 787 618 | – 347 733 |

4.11.

Rubriiki „pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tulevaste pensionikohustuste kohandust.

(eurodes)

2011

2010

Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas

347 058

–3 346 479

Välja makstud vanaduspensionid

2 506 455

2 146 438

Välja makstud toitjakaotuspensionid

373 724

380 799

Välja makstud üleminekutoetused

1 192 009

920 878

Välja makstud invaliidsuspensionid

71 494

71 991

Aasta jooksul makstud pensionide vahesumma

4 143 682

3 520 106

Paranduskoefitsient

121 472

153 662

Maksetelt arvestatud maksud

– 824 594

– 675 022

Pensionikohustuste muutused kokku

3 787 618

– 347 733

5.   
  Muu avalikustatav teave

5.1.   Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Reisibüroo | 50 000 | 50 000 |
| Hoone K1 renoveerimine | 2 500 | 545 951 |
| Hoone K3 projektijuhtimine | 6 765 339 | 3 424 120 |
| Ametisõidukite liisimine | 60 000 | 60 000 |
| Kindlustusettevõte | — | — |
| Telekommunikatsioon | 20 000 | 20 000 |
| Kokku | 6 897 839 | 4 100 071 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Reisibüroo

50 000

50 000

Hoone K1 renoveerimine

2 500

545 951

Hoone K3 projektijuhtimine

6 765 339

3 424 120

Ametisõidukite liisimine

60 000

60 000

Kindlustusettevõte

—

—

Telekommunikatsioon

20 000

20 000

Kokku

6 897 839

4 100 071

5.2.   Edaspidise rahastamise kulukohustused

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2011 | 31. detsember 2010 |
| Hoonete kasutusrent | 6 336 852 | 7 840 772 |
| IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent | 862 449 | 884 379 |
| Vahesumma | 7 199 301 | 8 725 151 |
| Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) – peale 2011. aasta viitvõlgade mahaarvamist | 8 258 004 | 11 439 075 |
| Kokku | 15 457 305 | 20 164 226 |

(eurodes)

31. detsember 2011

31. detsember 2010

Hoonete kasutusrent

6 336 852

7 840 772

IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent

862 449

884 379

Vahesumma

7 199 301

8 725 151

Kasutamata assigneeringute ja kulukohustuste vahe – täitmata kulukohustused (RAL e. „Restant à liquider”) – peale 2011. aasta viitvõlgade mahaarvamist

8 258 004

11 439 075

Kokku

15 457 305

20 164 226

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

Eelmise aastaga võrreldes on täitmata kulukohustused suurenenud ning selle põhjuseks on uue hoone K3 ehitus.

5.3.   Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone aluse maa välja 1990. aastal. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone K2) ehitamiseks. Teise lisahoone (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldustest tulenevalt 22. veebruaril 2008 sõlmima uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe laiendusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnanõuete täitmiseks moderniseerida. Seetõttu tuli hoones K1 teostada ehitustöid tervisekaitse- ja turvanõuete täitmiseks. Tööd on lõpetatud ning 2010. aastal saadi lõplik ametlik heakskiit. Hoone K2 võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seega kehtib ta kasutusluba (autorisation d’exploitation) kuni aastani 2018.

Hoone K3 ehitust alustati märtsis 2010. Esimene osamakse oli 55 miljonit, teine11 miljonit ja kolmas 7 miljonit eurot, mis tehti 2011. aastal. Osa kolmandast osamaksest kasutati ära 2011. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2).

Pärast avatud hankekonkurssi sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 edukaks osutunud konsortsiumiga hoone K3 ehituse projektijuhtimise teenuslepingu. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hankeid ja sõlmida lepinguid ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt väljamaksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eespool nimetatu kontekstis võtab projektijuht ehitusfirmade vastu rahalised kohustused. Kontrollikoja ja projektijuhi vaheline leping eeldab omakorda piisavaid eelarvelisi vahendeid selleks, et katta projektijuhi kohustused ehitusfirmade vastu. Kontrollikoda on selle tagamiseks sõlminud usalduslepingu kohaliku pangaga ja seega saab kontrollikoda eelarvepädevate institutsioonide eraldatud rahalisi vahendeid kasutada. Samal ajal on liidu finantshuvid usalduslepinguga kaitstud.

5.4.   Kohtuvaidlustest tulenevad võimalikud olulised kohustused

Puuduvad.

---

(1)  Ümardatud.

(2)  Rahvusvaheline riigiteenistujate suremustabel (ICSLT, International Civil Servants Life Table).

---

TEAVE EELARVEAASTA 2011 EELARVE KOHTA

A.   Eelarvetulemi arvutamine

Aasta eelarvetulem arvutatakse eelarve täitmise arvnäitajate alusel. 2011. aasta eelarve võeti vastu 2010. aasta 15. detsembril. Eelarveaasta 2011 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne avaldati 5. mail 2012 Euroopa Liidu Teatajas nr C132.

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksed | – 121 249 764 |
| Ülekantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | –15 070 466 |
| Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed | – 195 335 |
| 2011. aasta jooksul laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused | 19 515 100 |
| 2011. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused | 78 509 |
| Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine | 3 115 |
| 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | –13 562 298 |
| Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud | 16 284 607 |
| Ülekantud sihtotstarbeliste tulude saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine | 380 732 |
| Eelarvetulem | – 113 815 800 |

(eurodes)

Eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksed

– 121 249 764

Ülekantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

–15 070 466

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed

– 195 335

2011. aasta jooksul laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused

19 515 100

2011. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused

78 509

Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine

3 115

2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

–13 562 298

Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud

16 284 607

Ülekantud sihtotstarbeliste tulude saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine

380 732

Eelarvetulem

– 113 815 800

Esialgse ja lõpliku eelarve vahel ei tehtud täiendusi ega vähendusi.

B.   Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta tulemiaruanne | 6 415 844 |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarvetulemis | – 106 137 631 |
| Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp | –1 990 868 |
| Komisjonilt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa | – 115 620 434 |
| Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved | 169 423 |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum | 2 894 307 |
| Eraldised | 2 020 425 |
| Väärtuse langus | |
| 2011. aastal esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused | –5 867 |
| Üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | 15 070 466 |
| Muud | –8 699 234 |
| Vahetuskursimuutused | 24 151 |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte tulemis | –14 094 013 |
| Soetatud vara (aasta jooksul makstud) | –2 205 096 |
| 2011. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused | 78 509 |
| 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | –13 562 298 |
| Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneerinute tühistamine | 1 214 141 |
| Ülekantud sihtotstarbeliste tulude saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine | 380 732 |
| Pensionimaksed (need on eelarvemaksed, kuid debiteeritakse eraldistest) | |
| Muud | |
| Eelarvetulem | – 113 815 800 |

(eurodes)

Eelarveaasta tulemiaruanne

6 415 844

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarvetulemis

– 106 137 631

Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp

–1 990 868

Komisjonilt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa

– 115 620 434

Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved

169 423

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

2 894 307

Eraldised

2 020 425

Väärtuse langus

2011. aastal esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused

–5 867

Üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

15 070 466

Muud

–8 699 234

Vahetuskursimuutused

24 151

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte tulemis

–14 094 013

Soetatud vara (aasta jooksul makstud)

–2 205 096

2011. aastal laekunud varasemate aastate tagasinõudekorraldused

78 509

2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

–13 562 298

Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneerinute tühistamine

1 214 141

Ülekantud sihtotstarbeliste tulude saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine

380 732

Pensionimaksed (need on eelarvemaksed, kuid debiteeritakse eraldistest)

Muud

Eelarvetulem

– 113 815 800

---

VÄLISAUDIITORI KINNITAV ARUANNE

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Kontrollisime, et Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”) eraldatud rahalisi vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil ning et eelarvevahendite käsutajate paika pandud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii, et perioodil 1. jaanuar – 31. detsember 2011 eraldatud ja kasutatud finantsressurssidega tehtud finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Raamatupidamisarvestus ning asjakohaste kontrollimenetluste kehtestamine ja rakendamine on kontrollikoja juhtkonna ülesanne. Meie ülesanne on esitada läbiviidud kontrolli põhjal audiitori arvamus.

Viisime kontrolli läbi kooskõlas Commission de Surveillance du Secteur Financier poolt heakskiidetud rahvusvahelise standardiga kindluse andmise kohta – „kindlustandvad tööd, mis ei ole ajalooliste perioodide raamatupidamise aastaaruannete auditid või ülevaated” (ISAE 3000). Standardis nõutakse, et me kavandaksime ja viiksime kontrolli läbi nii, et kontrollikoja raamatupidamist olulisel määral mõjutav ressursside väärkasutus avastatakse piisava kindlusega.

Peamiselt oli meie ülesandeks uurida valimipõhise kontrollimise abil tõendusmaterjali, mis toetas järgnevaid väiteid:

| — | kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil;

| — | kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Kontrollikriteeriumidena kasutati järgmisi eeskirju ja määruseid:

| — | nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi „eelarve”) suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „finantsmäärus”); |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi „eelarve”) suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „finantsmäärus”);

| — | komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (edaspidi „rakenduseeskirjad”); |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (edaspidi „rakenduseeskirjad”);

| — | Euroopa Kontrollikoja 12. ja 19. juuli 2007. aasta otsus nr 36/2007, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja 12. ja 19. juuli 2007. aasta otsus nr 36/2007, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust.

Täpsemalt on kriteeriumidena kasutatud järgmisi sise-eeskirju:

| — | artikkel 7 – allkirjad. „Kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”; |
| --- | --- |

—

artikkel 7 – allkirjad. „Kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”;

| — | artikkel 9 – ehitusprojektid. „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”; |
| --- | --- |

—

artikkel 9 – ehitusprojektid. „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”;

| — | artikkel 16 – maksete tegemine. „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”; |
| --- | --- |

—

artikkel 16 – maksete tegemine. „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”;

| — | artikkel 23.1 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”; |
| --- | --- |

—

artikkel 23.1 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”;

| — | artikkel 23.2 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotlusele peab alla kirjutama vastutav direktor”; |
| --- | --- |

—

artikkel 23.2 – assigneeringute ümberpaigutamine. „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotlusele peab alla kirjutama vastutav direktor”;

| — | artikkel 24 – assigneeringute ülekanded. „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama loetelu, milles on ära toodud kulukohustuste saldo; saldot korrigeeritakse eelarvekontodel, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”; |
| --- | --- |

—

artikkel 24 – assigneeringute ülekanded. „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama loetelu, milles on ära toodud kulukohustuste saldo; saldot korrigeeritakse eelarvekontodel, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”;

| — | artikkel 26 – vara inventarinimestikud. „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”; |
| --- | --- |

—

artikkel 26 – vara inventarinimestikud. „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”;

| — | artikkel 27 – minimaalsed juhtimis- ja sisekontrollimenetlused. „Juhtimis- ja sisekontrollimenetlused koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb [...] eelkontrolli eest vastutav isik. [...] Kui eelkontrolli eest vastutav isik leiab, et kõnealune tehing vastab rakenduseeskirjade artikli 47 lõike 3 nõuetele, kiidab ta selle heaks ning dokumenteerib heakskiitmisotsuse”. |
| --- | --- |

—

artikkel 27 – minimaalsed juhtimis- ja sisekontrollimenetlused. „Juhtimis- ja sisekontrollimenetlused koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb [...] eelkontrolli eest vastutav isik. [...] Kui eelkontrolli eest vastutav isik leiab, et kõnealune tehing vastab rakenduseeskirjade artikli 47 lõike 3 nõuetele, kiidab ta selle heaks ning dokumenteerib heakskiitmisotsuse”.

Oleme seisukohal, et läbiviidud kontroll annab meile piisava aluse arvamuse esitamiseks.

Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võime öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes eelkirjeldatud kriteeriumidele:

| — | kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil;

| — | kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajaliku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajaliku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Meie aruanne on koostatud ainult selle esimeses lõigus määratletud eesmärgil ning teie teavitamiseks ja seda ei tohi kasutada ühelgi teisel eesmärgil ega edastada muudele osapooltele, välja arvatud avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 25. juuni 2012

PricewaterhouseCoopers SARL

audiitorühing

esindaja

Pierre KRIER

---