# Europos Sąjungos C 377E/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2012.377.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 377E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. gruodžio 7d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2012.377.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 377E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. gruodžio 7d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. gegužės 10–12 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 227 E, 2011 8 2.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. gegužės 10 d., antradienis |
| 2012/C 377E/01 | Skolininkų turto įšaldymas ir informacijos apie jį atskleidimas tarptautinio bylinėjimosi atvejais2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pasiūlytų laikinų priemonių, susijusių su skolininkų turto įšaldymu ir atskleidimu tarptautinio bylinėjimosi atvejais (2009/2169(INI)) | 1 |
| PRIEDAS | 3 |
| | 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis |
| 2012/C 377E/02 | Bendrasis finansų įstaigų valdymas2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (2010/2303(INI)) | 7 |
| 2012/C 377E/03 | Laisvosios prekybos susitarimas su Indija2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties | 13 |
| 2012/C 377E/04 | ES ir Japonijos prekybos santykiai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Japonijos prekybos santykių | 19 |
| 2012/C 377E/05 | Komisijos žalioji knyga Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai (2010/2106(INI) | 23 |
| 2012/C 377E/06 | 2009 m. Tarybos metinis pranešimas Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2010/2124(INI)) | 35 |
| 2012/C 377E/07 | Bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2010/2299(INI)) | 51 |
| 2012/C 377E/08 | ES – pasaulinio masto veikėja. Jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kaip pasaulinio masto veikėjos: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose (2010/2298(INI)) | 66 |
| | 2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 377E/09 | Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas (2010/2307(INI)) | 77 |
| 2012/C 377E/10 | Ankstyvasis mokymasis2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ikimokyklinio ugdymo Europos Sąjungoje (2010/2159(INI)) | 89 |
| 2012/C 377E/11 | ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo atnaujinimo | 95 |
| 2012/C 377E/12 | Viešieji pirkimai2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodų galimybių patekti į Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių viešųjų sektorių rinkas ir dėl viešojo pirkimo, įskaitant koncesijas, teisinės tvarkos persvarstymo | 99 |
| 2012/C 377E/13 | Krizė Europos žuvininkystės sektoriuje išaugus naftos kainoms2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naftos kainos augimo kilusios Europos žuvininkystės sektoriaus krizės | 101 |
| 2012/C 377E/14 | Smulkiojo verslo akto apžvalga2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto apžvalgos | 102 |
| 2012/C 377E/15 | Inovacijų sąjunga. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (2010/2245(INI)) | 108 |
| 2012/C 377E/16 | TDO konvencija, papildyta rekomendacijomis dėl namų darbininkų2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlytos TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų darbininkų | 128 |
| 2012/C 377E/17 | Atsparumas antibiotikams2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsparumo antibiotikams | 131 |
| 2012/C 377E/18 | ES išorės veiksmų kultūriniai aspektai2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (2010/2161(INI)) | 135 |
| 2012/C 377E/19 | Kultūros ir kūrybos industrijos potencialo panaudojimas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (2010/2156(INI)) | 142 |
| 2012/C 377E/20 | Sarajevas – 2014 m. Europos kultūros sostinė2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sarajevo – 2014 m. Europos kultūros sostinės | 155 |
| 2012/C 377E/21 | Šri Lanka: tolesni veiksmai dėl JT ataskaitos2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje | 156 |
| 2012/C 377E/22 | Azerbaidžanas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano | 159 |
| 2012/C 377E/23 | Baltarusija2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos | 162 |
| 2012/C 377E/24 | Švaros akcija Europoje ir pasaulinis judėjimas Darom 20122011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl švaros akcijos Europoje ir pasaulinio judėjimo Darom 2012 | 164 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. gegužės 10–12 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 227 E, 2011 8 2.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

2012/C 377E/01

Skolininkų turto įšaldymas ir informacijos apie jį atskleidimas tarptautinio bylinėjimosi atvejais2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pasiūlytų laikinų priemonių, susijusių su skolininkų turto įšaldymu ir atskleidimu tarptautinio bylinėjimosi atvejais (2009/2169(INI))

1

PRIEDAS

3

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

2012/C 377E/02

Bendrasis finansų įstaigų valdymas2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (2010/2303(INI))

7

2012/C 377E/03

Laisvosios prekybos susitarimas su Indija2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties

13

2012/C 377E/04

ES ir Japonijos prekybos santykiai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Japonijos prekybos santykių

19

2012/C 377E/05

Komisijos žalioji knyga Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai (2010/2106(INI)

23

2012/C 377E/06

2009 m. Tarybos metinis pranešimas Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2010/2124(INI))

35

2012/C 377E/07

Bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2010/2299(INI))

51

2012/C 377E/08

ES – pasaulinio masto veikėja. Jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kaip pasaulinio masto veikėjos: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose (2010/2298(INI))

66

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

2012/C 377E/09

Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas (2010/2307(INI))

77

2012/C 377E/10

Ankstyvasis mokymasis2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ikimokyklinio ugdymo Europos Sąjungoje (2010/2159(INI))

89

2012/C 377E/11

ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo atnaujinimo

95

2012/C 377E/12

Viešieji pirkimai2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodų galimybių patekti į Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių viešųjų sektorių rinkas ir dėl viešojo pirkimo, įskaitant koncesijas, teisinės tvarkos persvarstymo

99

2012/C 377E/13

Krizė Europos žuvininkystės sektoriuje išaugus naftos kainoms2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naftos kainos augimo kilusios Europos žuvininkystės sektoriaus krizės

101

2012/C 377E/14

Smulkiojo verslo akto apžvalga2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto apžvalgos

102

2012/C 377E/15

Inovacijų sąjunga. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (2010/2245(INI))

108

2012/C 377E/16

TDO konvencija, papildyta rekomendacijomis dėl namų darbininkų2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlytos TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų darbininkų

128

2012/C 377E/17

Atsparumas antibiotikams2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsparumo antibiotikams

131

2012/C 377E/18

ES išorės veiksmų kultūriniai aspektai2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (2010/2161(INI))

135

2012/C 377E/19

Kultūros ir kūrybos industrijos potencialo panaudojimas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (2010/2156(INI))

142

2012/C 377E/20

Sarajevas – 2014 m. Europos kultūros sostinė2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sarajevo – 2014 m. Europos kultūros sostinės

155

2012/C 377E/21

Šri Lanka: tolesni veiksmai dėl JT ataskaitos2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje

156

2012/C 377E/22

Azerbaidžanas2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano

159

2012/C 377E/23

Baltarusija2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

162

2012/C 377E/24

Švaros akcija Europoje ir pasaulinis judėjimas Darom 20122011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl švaros akcijos Europoje ir pasaulinio judėjimo Darom 2012

164

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2011 m. gegužės 10 d., antradienis |
| 2012/C 377E/25 | Prašymas ginti Parlamento nario Luigi de Magistris imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Luigi de Magistris imunitetą ir privilegijas (2010/2122(IMM)) | 166 |
| 2012/C 377E/26 | Prašymas ginti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Bruno Gollnischo imunitetą ir privilegijas (2010/2097(IMM)) | 167 |
| 2012/C 377E/27 | Prašymas atšaukti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą (2010/2284(IMM)) | 169 |
| | 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis |
| 2012/C 377E/28 | Darbo tvarkos taisyklių dalinis keitimas sukūrus bendrą Parlamento ir Komisijos skaidrumo registrą2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dalinio pakeitimo dėl bendro Europos Parlamento ir Komisijos skaidrumo registro sudarymo (2010/2292(REG)) | 171 |
| 2012/C 377E/29 | Tarpinstitucinis susitarimas dėl bendro skaidrumo registro2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendro skaidrumo registro sudarymo (2010/2291(ACI)) | 176 |
| PRIEDAS | 177 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

2012/C 377E/25

Prašymas ginti Parlamento nario Luigi de Magistris imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Luigi de Magistris imunitetą ir privilegijas (2010/2122(IMM))

166

2012/C 377E/26

Prašymas ginti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Bruno Gollnischo imunitetą ir privilegijas (2010/2097(IMM))

167

2012/C 377E/27

Prašymas atšaukti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą (2010/2284(IMM))

169

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

2012/C 377E/28

Darbo tvarkos taisyklių dalinis keitimas sukūrus bendrą Parlamento ir Komisijos skaidrumo registrą2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dalinio pakeitimo dėl bendro Europos Parlamento ir Komisijos skaidrumo registro sudarymo (2010/2292(REG))

171

2012/C 377E/29

Tarpinstitucinis susitarimas dėl bendro skaidrumo registro2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendro skaidrumo registro sudarymo (2010/2291(ACI))

176

PRIEDAS

177

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. gegužės 10 d., antradienis |
| 2012/C 377E/30 | Susitarimas dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo ***2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/31 | Susitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti ***2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/32 | Dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos ***IEuropos Parlamento pakeitimai, priimti 2011 m. gegužės 10 d. dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 189 |
| 2012/C 377E/33 | Valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka ***I2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0197Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka[1 pakeit., nebent būtų nurodyta kitaip] | 203 |
| 2012/C 377E/34 | Papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimas Gruzijai ***I2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2010)0390Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba | 211 |
| | 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis |
| 2012/C 377E/35 | Nuorodos arba žymos maisto produkto partijai identifikuoti ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD)) | 216 |
| P7_TC1-COD(2010)0259Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija) | 216 |
| 2012/C 377E/36 | Valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimas ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2010)0260Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 217 |
| I PRIEDAS | 221 |
| II PRIEDAS | 226 |
| III PRIEDAS | 227 |
| 2012/C 377E/37 | Leistinas motorinių transporto priemonių garso lygis ir dujų išmetimo sistemos ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD)) | 228 |
| P7_TC1-COD(2010)0261Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 229 |
| Priedų sąrašas | 232 |
| 2012/C 377E/38 | Siauros tarpvėžės ratiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktoriai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2010)0302Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 233 |
| 2012/C 377E/39 | Žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD)) | 237 |
| P7_TC1-COD(2010)0348Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 237 |
| 2012/C 377E/40 | Ratiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD)) | 239 |
| P7_TC1-COD(2010)0349Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 240 |
| 2012/C 377E/41 | Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo vieta, durys ir langai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD)) | 242 |
| P7_TC1-COD(2010)0358Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 243 |
| 2012/C 377E/42 | Konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, pritvirtinamos prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD)) | 245 |
| P7_TC1-COD(2010)0264Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija) (
  1
  ) | 246 |
| PRIEDŲ SĄRAŠAS | 250 |
| 2012/C 377E/43 | Apdorotam tabakui taikomi akcizai *2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS)) | 250 |
| 2012/C 377E/44 | Apyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE)) | 251 |
| 2012/C 377E/45 | Tekstilės pavadinimai ir susijęs tekstilės gaminių ženklinimas ***II2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/73/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/121/EB (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD)) | 252 |
| P7_TC2-COD(2009)0006Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB bei 2008/121/EB | 252 |
| PRIEDAS | 253 |
| 2012/C 377E/46 | Išskirtinės prekybos priemonės, skirtos Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms ***I2011 m. gegužės 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimo (COM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) | 253 |
| 2012/C 377E/47 | Radijo spektro politika ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD)) | 258 |
| P7_TC1-COD(2010)0252Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (
  1
  ) | 259 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

2012/C 377E/30

Susitarimas dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo ***2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

188

2012/C 377E/31

Susitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti ***2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

188

2012/C 377E/32

Dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos ***IEuropos Parlamento pakeitimai, priimti 2011 m. gegužės 10 d. dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

189

2012/C 377E/33

Valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka ***I2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0197Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka[1 pakeit., nebent būtų nurodyta kitaip]

203

2012/C 377E/34

Papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimas Gruzijai ***I2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

211

P7_TC1-COD(2010)0390Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

211

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

2012/C 377E/35

Nuorodos arba žymos maisto produkto partijai identifikuoti ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

216

P7_TC1-COD(2010)0259Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija)

216

2012/C 377E/36

Valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimas ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

217

P7_TC1-COD(2010)0260Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

217

I PRIEDAS

221

II PRIEDAS

226

III PRIEDAS

227

2012/C 377E/37

Leistinas motorinių transporto priemonių garso lygis ir dujų išmetimo sistemos ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

228

P7_TC1-COD(2010)0261Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

229

Priedų sąrašas

232

2012/C 377E/38

Siauros tarpvėžės ratiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktoriai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

232

P7_TC1-COD(2010)0302Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

233

2012/C 377E/39

Žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

237

P7_TC1-COD(2010)0348Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

237

2012/C 377E/40

Ratiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

239

P7_TC1-COD(2010)0349Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

240

2012/C 377E/41

Ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo vieta, durys ir langai ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

242

P7_TC1-COD(2010)0358Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

243

2012/C 377E/42

Konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, pritvirtinamos prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

245

P7_TC1-COD(2010)0264Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija) (
  1
  )

1

246

PRIEDŲ SĄRAŠAS

250

2012/C 377E/43

Apdorotam tabakui taikomi akcizai *2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

250

2012/C 377E/44

Apyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

251

2012/C 377E/45

Tekstilės pavadinimai ir susijęs tekstilės gaminių ženklinimas ***II2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/73/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/121/EB (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

252

P7_TC2-COD(2009)0006Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB bei 2008/121/EB

252

PRIEDAS

253

2012/C 377E/46

Išskirtinės prekybos priemonės, skirtos Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms ***I2011 m. gegužės 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimo (COM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD))

253

2012/C 377E/47

Radijo spektro politika ***I2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

258

P7_TC1-COD(2010)0252Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (
  1
  )

1

259

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. gegužės 10–12 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 227 E, 2011 8 2. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/1

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisSkolininkų turto įšaldymas ir informacijos apie jį atskleidimas tarptautinio bylinėjimosi atvejais

P7_TA(2011)0193

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl pasiūlytų laikinų priemonių, susijusių su skolininkų turto įšaldymu ir atskleidimu tarptautinio bylinėjimosi atvejais (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje veiksmingumo: banko sąskaitų areštas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žaliosios knygos dėl teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje veiksmingumo: banko sąskaitų areštas (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl veiksmingo teismo sprendimų vykdymo Europos Sąjungoje. Skolininkų turto skaidrumas (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 10 d. (4) Europos Vadovų Tarybos priimtą 2010–2014 m. Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui“ (5), ypač į jos 3.4.2 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 10 d. (4) Europos Vadovų Tarybos priimtą 2010–2014 m. Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui“ (5), ypač į jos 3.4.2 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7–0147/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7–0147/2011),

| A. | kadangi pati svarbiausia Sąjungos priemonė siekiant skatinti augimą atsižvelgiant į finansų krizės pasekmes yra jos vidaus rinka; kadangi būtina, kad milijonai verslo įmonių ir piliečių, kurie naudojasi vidaus rinka ir savo teise gyventi, dirbti ir keliauti visoje ES, turėtų veiksmingų teisės gynimo priemonių tuo atveju, jeigu reikėtų iškelti ieškinį kitam piliečiui arba verslo įmonei, |
| --- | --- |

A.

kadangi pati svarbiausia Sąjungos priemonė siekiant skatinti augimą atsižvelgiant į finansų krizės pasekmes yra jos vidaus rinka; kadangi būtina, kad milijonai verslo įmonių ir piliečių, kurie naudojasi vidaus rinka ir savo teise gyventi, dirbti ir keliauti visoje ES, turėtų veiksmingų teisės gynimo priemonių tuo atveju, jeigu reikėtų iškelti ieškinį kitam piliečiui arba verslo įmonei,

| B. | kadangi piliečiai ir verslo įmonės gali pasinaudoti vidaus rinka ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdve tik tuo atveju, jeigu veiksmingai taikoma (nuo perkėlimo ir informuotumo didinimo iki taikymo ir vykdymo) Sąjungos teisė, ypač civilinės teisenos srityje, |
| --- | --- |

B.

kadangi piliečiai ir verslo įmonės gali pasinaudoti vidaus rinka ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdve tik tuo atveju, jeigu veiksmingai taikoma (nuo perkėlimo ir informuotumo didinimo iki taikymo ir vykdymo) Sąjungos teisė, ypač civilinės teisenos srityje,

| C. | kadangi šiandien sėkmingų tarpvalstybinio skolų išieškojimo atvejų, turint mintyje tiek fizinių asmenų, tiek įmonių turtą, yra labai mažai; kadangi dėl tokios padėties varžoma tarpvalstybinė prekyba, siunčiamas signalas apie nebaudžiamumą nuolat įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams ir trukdoma Sąjungos ekonominei veiklai, |
| --- | --- |

C.

kadangi šiandien sėkmingų tarpvalstybinio skolų išieškojimo atvejų, turint mintyje tiek fizinių asmenų, tiek įmonių turtą, yra labai mažai; kadangi dėl tokios padėties varžoma tarpvalstybinė prekyba, siunčiamas signalas apie nebaudžiamumą nuolat įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams ir trukdoma Sąjungos ekonominei veiklai,

| D. | kadangi šiandien kreditoriams per daug brangu išieškoti skolų kitoje valstybėje tuo atveju, kai skolininkas turi turto keliose valstybėse narėse; kadangi atėjo laikas supaprastinti ir pagreitinti šį išieškojimo procesą, |
| --- | --- |

D.

kadangi šiandien kreditoriams per daug brangu išieškoti skolų kitoje valstybėje tuo atveju, kai skolininkas turi turto keliose valstybėse narėse; kadangi atėjo laikas supaprastinti ir pagreitinti šį išieškojimo procesą,

| E. | kadangi tokios pernelyg didelės išlaidos turi neigiamą poveikį tarptautinių paskolų suteikimui ir netgi tarptautiniams komerciniams sandoriams ir yra didelė kliūtis visapusiškam vidaus rinkos veikimui, |
| --- | --- |

E.

kadangi tokios pernelyg didelės išlaidos turi neigiamą poveikį tarptautinių paskolų suteikimui ir netgi tarptautiniams komerciniams sandoriams ir yra didelė kliūtis visapusiškam vidaus rinkos veikimui,

| F. | kadangi skolų išieškojimas tarpvalstybiniu lygiu turi būti prioritetinis vidaus rinkos klausimas ir teismams turi būti sudarytos sąlygos veikti greitai siekiant įšaldyti skolininko ar tariamo skolininko turtą; kadangi, jeigu tokia priemonė netaikoma, nesąžiningi prekybininkai ir kiti asmenys, kurie tyčia vengia vykdyti savo įsipareigojimus, gali perkelti savo turtą į kitos šalies jurisdikcijos sferą ir priversti piliečius ir mažas įmones, kurios jau gavo teismo sprendimą, kreiptis į kitos valstybės narės teismą dėl turto išieškojimo, |
| --- | --- |

F.

kadangi skolų išieškojimas tarpvalstybiniu lygiu turi būti prioritetinis vidaus rinkos klausimas ir teismams turi būti sudarytos sąlygos veikti greitai siekiant įšaldyti skolininko ar tariamo skolininko turtą; kadangi, jeigu tokia priemonė netaikoma, nesąžiningi prekybininkai ir kiti asmenys, kurie tyčia vengia vykdyti savo įsipareigojimus, gali perkelti savo turtą į kitos šalies jurisdikcijos sferą ir priversti piliečius ir mažas įmones, kurios jau gavo teismo sprendimą, kreiptis į kitos valstybės narės teismą dėl turto išieškojimo,

| G. | kadangi, atsižvelgus į praktinius sunkumus, su kuriais susiduria kreditoriai tarpvalstybiniu lygmeniu siekdami gauti informaciją apie skolininkus iš viešųjų ir privačių šaltinių, reikia numatyti orderį dėl informacijos apie turtą atskleidimo, |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgus į praktinius sunkumus, su kuriais susiduria kreditoriai tarpvalstybiniu lygmeniu siekdami gauti informaciją apie skolininkus iš viešųjų ir privačių šaltinių, reikia numatyti orderį dėl informacijos apie turtą atskleidimo,

| H. | kadangi teisėkūros veiksmai, kurių prašoma šioje rezoliucijoje, turėtų būti grindžiami išsamiais poveikio vertinimais, kaip reikalauja Parlamentas, |
| --- | --- |

H.

kadangi teisėkūros veiksmai, kurių prašoma šioje rezoliucijoje, turėtų būti grindžiami išsamiais poveikio vertinimais, kaip reikalauja Parlamentas,

| I. | kadangi išsami informacija apie procedūras siekiant reikalavimų vykdymo kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti skelbiama Europos e. teisingumo portale; kadangi valstybių narių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas turėtų būti intensyvinamas, kad būtų pagreitintas skolų išieškojimas, |
| --- | --- |

I.

kadangi išsami informacija apie procedūras siekiant reikalavimų vykdymo kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti skelbiama Europos e. teisingumo portale; kadangi valstybių narių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas turėtų būti intensyvinamas, kad būtų pagreitintas skolų išieškojimas,

| J. | kadangi siūlomos priemonės turėtų papildyti taikomą Sąjungos teisę ir iniciatyvas, ypač 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (6), 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (7), 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1896/2006, nustatantį Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (8), 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2007, nustatantį Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (9), ir Europos e. teisingumo portalą, |
| --- | --- |

J.

kadangi siūlomos priemonės turėtų papildyti taikomą Sąjungos teisę ir iniciatyvas, ypač 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (6), 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (7), 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1896/2006, nustatantį Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (8), 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2007, nustatantį Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (9), ir Europos e. teisingumo portalą,

| K. | kadangi priemonės turėtų būti paprastos ir užkirsti kelią vėlavimui bei nereikalingoms išlaidoms; kadangi jos galėtų būti taikomos, jeigu reikia, ex parte užtikrinant netikėtumo poveikį; kadangi reikia atitinkamai apsaugoti skolininkų ir tariamų skolininkų teises siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo prašomomis taikyti priemonėmis, |
| --- | --- |

K.

kadangi priemonės turėtų būti paprastos ir užkirsti kelią vėlavimui bei nereikalingoms išlaidoms; kadangi jos galėtų būti taikomos, jeigu reikia, ex parte užtikrinant netikėtumo poveikį; kadangi reikia atitinkamai apsaugoti skolininkų ir tariamų skolininkų teises siekiant išvengti bet kokio piktnaudžiavimo prašomomis taikyti priemonėmis,

| 1. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį Parlamentui nedelsiant pateikti teisėkūros pasiūlymus dėl skolininkų turto įšaldymo ir atskleidimo priemonių tarpvalstybinėse bylose laikantis toliau pateikiamų išsamių rekomendacijų; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalį Parlamentui nedelsiant pateikti teisėkūros pasiūlymus dėl skolininkų turto įšaldymo ir atskleidimo priemonių tarpvalstybinėse bylose laikantis toliau pateikiamų išsamių rekomendacijų;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

| 3. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių Sąjungos biudžetui; |
| --- | --- |

3.

mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių Sąjungos biudžetui;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 655.

(2)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 7.

(3)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 12.

(4)  Europos Vadovų Tarybos išvados, 2009 m. gruodžio 10-11 d., EUCO 6/09.

(5)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

(6)  OL L 48, 2011 2 23, p. 1.

(7)  OL L 12, 2001 1 16, p. 1.

(8)  OL L 399, 2006 12 30, p. 1.

(9)  OL L 199, 2007 7 31, p. 1.

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisPRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 rekomendacija (dėl priemonių, kurias reikia patvirtinti, formos ir pobūdžio)

Europos Parlamentas prašo nustatyti šias priemones: Europos orderį dėl turto išsaugojimo ir Europos orderį dėl turto atskleidimo. Šiuo tikslu Sąjunga turėtų parengti reglamentą. Abi priemonės turėtų būti atskiros teisės gynimo priemonės, papildančios pagal nacionalinę teisę taikomas priemones. Jos turėtų būti taikomos tik tarpvalstybinėse bylose.

2 rekomendacija (dėl jurisdikcijos išduoti orderį)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad taikant prašomas priemones turėtų būti laikomasi vienodų jurisdikcijos taisyklių, pagal kurias būtų nustatyta, kurie nacionaliniai teismai turi teisę šias priemones išduoti. Nustatant vienodas taisykles turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad bylą iš esmės nagrinėjantis teismas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 44/2001 (1) dažniausiai yra tinkamiausia institucija minėtiems orderiams išduoti. Taikant taisykles taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinio teismo proceso, kurio metu paprašyta išduoti orderį, etapą.

3 rekomendacija (dėl jurisdikcijos išklausyti prieštaravimus dėl orderio)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad teismas, išdavęs Europos orderį dėl turto išsaugojimo arba Europos orderį dėl turto atskleidimo, turėtų turėti išimtinę jurisdikciją išklausyti prieštaravimus, jeigu tokie prieštaravimai susiję su orderio galiojimu visoje ES. Kai prieštaravimas pateikiamas dėl orderio galiojimo konkrečioje, ne jį išdavusio teismo, valstybėje narėje, ši taisyklė turėtų būti sušvelninta siekiant apsaugoti skolininkus, tariamus skolininkus ir trečiąsias šalis, taip pat suteikiant jurisdikciją valstybės narės, kurioje yra turtas, teismams. Prašomose priemonėse turi būti detaliai nurodytas tokių prieštaravimų dėl orderio pagrindas.

4 rekomendacija (dėl standartinės prašymo išduoti orderį formos ir dėl ataskaitų)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad turėtų būti sudaryta galimybė paprašyti išduoti abu orderius standartine forma įvairiomis kalbomis, taip pat per Europos e. teisingumo portalą. Minėtoji forma turėtų būti kuo paprastesnė. Su orderių vykdymu susijusi informacija taip pat turėtų būti pateikiama standartine forma (pvz., vykdant Europos orderį dėl turto išsaugojimo reikia pateikti banko atsakymą vykdomajai institucijai dėl atlikto arešto, pranešimą skolininkui ir t. t.).

5 rekomendacija (dėl ataskaitų)

Komisija turėtų būti įpareigota teikti ataskaitas apie prašomų priemonių įgyvendinimą ir ypač apie naudojimąsi jomis.

6 rekomendacija (dėl pagrindinio teismo proceso etapo, kuriuo galima prašyti išduoti tokį orderį)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad labai svarbu sudaryti galimybę ex parte gauti Europos orderį dėl turto išsaugojimo, nepateikiant išankstinio įspėjimo šaliai, kuriai priklauso atitinkamas turtas. Orderį turėtų būti galima gauti prieš ir per pagrindinį teismo procesą, taip pat jam pasibaigus.

7 rekomendacija (dėl kreditoriaus keliamos bylos)

Europos Parlamentas mano, kad sprendimą dėl Europos orderio dėl turto išsaugojimo nacionalinis teismas turėtų priimti savo nuožiūra. Be to, įrodymus turėtų pateikti ieškovas, kad būtų prima facie pagrįstas priemonės reikalingumas (fumus boni juris) ir skubumą sąlygojančios aplinkybės (periculum in mora). Nacionalinis teismas šiuos kriterijus turėtų įvertinti remdamasis galiojančia Teisingumo Teismo praktika.

8 rekomendacija (dėl mažiausio informacijos kiekio, kurio reikia, kad būtų išduotas Europos orderis dėl turto išsaugojimo)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad užtektų pateikti tikslią informaciją apie skolininką arba tariamą skolininką ir nereikėtų pateikti faktinio banko sąskaitos numerio. Tokios informacijos turėtų pakakti siekiant užkirsti kelią dėl vienodų vardų ir pavardžių kylančiai painiavai.

9 rekomendacija (dėl šio orderio vykdymo)

Jeigu orderis išduodamas, kaip įprasta, prieš priimant sprendimą, kuriuo nustatoma skola, jis turėtų būti vykdomas visoje ES taikant, jeigu reikia, minimalias laikinas priemones. Priešingu atveju, jeigu orderis išduodamas po to, kai buvo priimtas sprendimas, kuriuo nustatoma skola, jis turėtų būti vykdomas visoje ES netaikant jokių laikinų priemonių.

10 rekomendacija (dėl šio orderio poveikio)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad Europos orderis dėl turto išsaugojimo turėtų būti išduodamas tik siekiant areštuoti sąskaitas arba laikinai įšaldyti banko indėlius ir juo kreditoriui neturėtų būti suteikiama jokių nuosavybės teisių į turtą. Taip pat reikėtų svarstyti, ar pagal šį orderį turėtų būti išsaugomas kitokio pobūdžio turtas, pvz., nekilnojamasis turtas arba būsimas turtas (ateityje mokėtinas reikalavimas arba paveldėjimas).

Europos orderis dėl turto išsaugojimo turėtų būti išduodamas tik toms sąskaitoms, kurioms būtina, ir turėtų būti taikomas tik skolos sumą atitinkančiai turto daliai kartu su teisiniais mokesčiais ir palūkanomis. Orderį išdavusiam teismui reikėtų suteikti galimybę konkrečiu atveju sutrumpinti orderio galiojimo laikotarpį atsižvelgiant į argumentus kiekvienoje byloje.

11 rekomendacija (Europos orderio dėl turto išsaugojimo taikymo tvarka)

Europos Parlamentas pirmenybę teiktų elektroninei perdavimo sistemai, kuri sujungtų orderį išduodantį teismą ir banką, kuriame yra sąskaitos, ir kuria būtų galima pasinaudoti per Europos e. teisingumo portalą, tačiau gali būti svarstomos kitos galimybės.

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad taikant Europos orderį dėl turto išsaugojimo bankams turi būti nustatytas įsipareigojimas orderį vykdyti nedelsiant (t. y. laikantis griežtai apibrėžtų terminų) ir tolesnis įsipareigojimas informuoti vykdomąją instituciją apie tai, ar pavyko sąskaitas areštuoti, ar ne. Taikant orderį reikia laikytis galiojančių duomenų apsaugos taisyklių.

Europos Parlamentas ragina Komisiją parengti prašomą priemonę taip, kad būtų kuo labiau sumažintos jos taikymo išlaidos. Atsižvelgiant į didelius banko sąskaitų arešto išlaidų skirtumus skirtingose valstybėse narėse reikėtų svarstyti, ar taikant prašomą priemonę reikėtų siekti suderinti šias išlaidas, ar sprendimą šiuo klausimu turėtų priimti valstybės narės nacionaliniu lygmeniu. Bet kokiu atveju, tokios išlaidos neturėtų viršyti didžiausios reglamente nustatytos sumos, jos turėtų būti skaidrios, nediskriminuojamo pobūdžio, atspindėti iš tikrųjų patirtas išlaidas ir tai, kad buvo sukurta bendra mokėjimų eurais erdvė, taip pat tai, kad tokios procedūros turėtų būti kuo labiau standartizuotos.

Europos Parlamentas ragina atidžiai svarstyti klausimą, kas turėtų apmokėti Europos orderio dėl turto išsaugojimo taikymo išlaidas, taip pat ragina analizuoti geriausios praktikos pavyzdžius nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis.

12 rekomendacija (dėl procesinių apsaugos priemonių, taikomų skolininkams ir tariamiems skolininkams)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad į prašomas priemones turėtų būti įtraukiamas išsamus apsaugos priemonių, taikomų skolininkams ir tariamiems skolininkams, rinkinys:

| A. | Tuo atveju, kai Europos orderio dėl turto išsaugojimo reikalaujama prieš paskelbiant sprendimą, kuriuo nustatoma skola, orderis išduodamas su sąlyga, kad ieškovas pateiks apsaugos priemonių arba kitų garantijų orderį išduodančio teismo nuožiūra, kad atlygintų atsakovui ir bet kuriai kitai trečiajai šaliai visą patirtą žalą. Atsakovui turėtų būti suteikta galimybė nutraukti Europos orderio dėl turto išsaugojimo taikymą, pateikus garantiją. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl šių nuostatų ribotų finansinių išteklių turintiems asmenims nekiltų kliūčių pasinaudoti priemonėmis. |
| --- | --- |

A.

Tuo atveju, kai Europos orderio dėl turto išsaugojimo reikalaujama prieš paskelbiant sprendimą, kuriuo nustatoma skola, orderis išduodamas su sąlyga, kad ieškovas pateiks apsaugos priemonių arba kitų garantijų orderį išduodančio teismo nuožiūra, kad atlygintų atsakovui ir bet kuriai kitai trečiajai šaliai visą patirtą žalą. Atsakovui turėtų būti suteikta galimybė nutraukti Europos orderio dėl turto išsaugojimo taikymą, pateikus garantiją. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl šių nuostatų ribotų finansinių išteklių turintiems asmenims nekiltų kliūčių pasinaudoti priemonėmis.

| B. | Jeigu Europos orderis dėl turto išsaugojimo išduodamas nepranešus (ex parte), atsakovas turi būti nedelsiant po įvykdymo oficialiai informuotas ir jam turi būti suteikta visa informacija, kurios reikiant siekiant parengti prieštaravimą dėl orderio. |
| --- | --- |

B.

Jeigu Europos orderis dėl turto išsaugojimo išduodamas nepranešus (ex parte), atsakovas turi būti nedelsiant po įvykdymo oficialiai informuotas ir jam turi būti suteikta visa informacija, kurios reikiant siekiant parengti prieštaravimą dėl orderio.

| C. | Atsakovui turėtų būti suteikta teisė pateikti ex post prieštaravimą dėl Europos orderio dėl turto išsaugojimo. Tokio prieštaravimo pagrindai turėtų būti suderinti rengiant prašomą priemonę. Rengiant priemonę taip pat turėtų būti suderinta jurisdikcija išklausyti tokį prieštaravimą. |
| --- | --- |

C.

Atsakovui turėtų būti suteikta teisė pateikti ex post prieštaravimą dėl Europos orderio dėl turto išsaugojimo. Tokio prieštaravimo pagrindai turėtų būti suderinti rengiant prašomą priemonę. Rengiant priemonę taip pat turėtų būti suderinta jurisdikcija išklausyti tokį prieštaravimą.

| D. | Turėtų būti nustatytas konkretus Europos orderio dėl turto išsaugojimo galiojimo terminas. Ypač, jei pagrindinis teismo procesas dar nepradėtas, orderį išduodantis teismas turėtų nustatyti jo terminą. |
| --- | --- |

D.

Turėtų būti nustatytas konkretus Europos orderio dėl turto išsaugojimo galiojimo terminas. Ypač, jei pagrindinis teismo procesas dar nepradėtas, orderį išduodantis teismas turėtų nustatyti jo terminą.

| E. | Taikant šią priemonę reikėtų tinkamai atsižvelgti į šalies lygmeniu taikomą įvairią praktiką, susijusią su skolininko problemomis, įskaitant galiojančias banko sąskaitos dydžio ribas, kurių nepasiekus fizinio asmens banko sąskaita negali būti areštuojama. Taigi tokie klausimai turėtų būti sprendžiami taikant valstybės narės, kurioje yra skolininko arba tariamo skolininko nuolatinė gyvenamoji vieta, teisę. Tačiau valstybės narės, siekdamos didinti kreditorių teisinį tikrumą, turėtų būti įpareigotos perduoti Komisijai informaciją apie minėtas išimtis, kurios bus paskelbtos viešai. |
| --- | --- |

E.

Taikant šią priemonę reikėtų tinkamai atsižvelgti į šalies lygmeniu taikomą įvairią praktiką, susijusią su skolininko problemomis, įskaitant galiojančias banko sąskaitos dydžio ribas, kurių nepasiekus fizinio asmens banko sąskaita negali būti areštuojama. Taigi tokie klausimai turėtų būti sprendžiami taikant valstybės narės, kurioje yra skolininko arba tariamo skolininko nuolatinė gyvenamoji vieta, teisę. Tačiau valstybės narės, siekdamos didinti kreditorių teisinį tikrumą, turėtų būti įpareigotos perduoti Komisijai informaciją apie minėtas išimtis, kurios bus paskelbtos viešai.

| F. | Pagal Europos orderį dėl turto išsaugojimo turėtų būti numatyta, kad kreditorius prisiima Europos orderio dėl turto išsaugojimo vykdymo riziką ir privalo atlyginti skolininkui visą dėl vykdymo priemonių padarytą žalą. |
| --- | --- |

F.

Pagal Europos orderį dėl turto išsaugojimo turėtų būti numatyta, kad kreditorius prisiima Europos orderio dėl turto išsaugojimo vykdymo riziką ir privalo atlyginti skolininkui visą dėl vykdymo priemonių padarytą žalą.

13 rekomendacija (dėl šio orderio pobūdžio)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad turėtų būti sudaryta galimybė prašyti išduoti tokį orderį bent jau paskelbus sprendimą, kuriuo nustatoma skola. Komisija turėtų svarstyti, ar tokį orderį būtų galima išduoti ankstesniu teismo proceso etapu, pvz., kai teismas, kurio jurisdikcijai priklauso bylos nagrinėjimas iš esmės, mano, jog kyla didelė grėsmė, kad jo sprendimas nebus vykdomas, taip pat reikėtų svarstyti, kokias apsaugos priemones reikėtų taikyti.

Europos Parlamentas taip pat mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų nuspręsti, kuri institucija arba institucijos turi teisę šį orderį išduoti. Šios paskirtos institucijos, atsižvelgdamos į atskiros bylos aplinkybes, galės išduoti Europos orderį dėl turto atskleidimo kiekvienu konkrečiu atveju.

14 rekomendacija (dėl materialinės šio orderio taikymo srities)

Europos Parlamentas mano, kad paprastai turėtų būti reikalaujama, kad skolininkai atskleistų visą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje esantį turtą siekiant užtikrinti kreditoriui kuo didesnę veiksmų pasirinkimo laisvę.

15 rekomendacija (dėl šio orderio vykdymo)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad iš dalies keisti ar panaikinti Europos orderį dėl turto atskleidimo gali tik jį išdavęs teismas arba institucija. Šis orderis turėtų būti vykdomas visoje ES netaikant jokių tarpinių priemonių.

16 rekomendacija (dėl procesinių apsaugos priemonių, taikomų skolininkams ir tariamiems skolininkams)

Europos Parlamentas laikosi nuomonės, kad į prašomą priemonę turėtų būti įtraukiamas išsamus apsaugos priemonių, taikomų skolininkams, rinkinys:

| A. | Taikant šią priemonę turėtų būti nustatyta tinkama teisės į asmens duomenų apsaugą, kuri užtikrinama pagal Direktyvą 95/46/EB ir nurodoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir veiksmingo teismo sprendimų įgyvendinimo pusiausvyra. Ypač reikėtų nustatyti apsaugos priemones siekiant apsaugoti taikant Europos orderį dėl turto atskleidimo paskelbtą informaciją ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui ja. |
| --- | --- |

A.

Taikant šią priemonę turėtų būti nustatyta tinkama teisės į asmens duomenų apsaugą, kuri užtikrinama pagal Direktyvą 95/46/EB ir nurodoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir veiksmingo teismo sprendimų įgyvendinimo pusiausvyra. Ypač reikėtų nustatyti apsaugos priemones siekiant apsaugoti taikant Europos orderį dėl turto atskleidimo paskelbtą informaciją ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui ja.

| B. | Pagal Europos orderį dėl turto atskleidimo turėtų būti numatyta, kad kreditorius prisiima šio orderio vykdymo riziką ir privalo atlyginti skolininkui visą dėl atskleidimo padarytą žalą. |
| --- | --- |

B.

Pagal Europos orderį dėl turto atskleidimo turėtų būti numatyta, kad kreditorius prisiima šio orderio vykdymo riziką ir privalo atlyginti skolininkui visą dėl atskleidimo padarytą žalą.

| C. | Tuo atveju, kai sumokama visa skolos suma, Europos orderis dėl turto atskleidimo turi būti nedelsiant panaikintas, taip pat skolininkui pateikus vienašališką prašymą ir skolos apmokėjimo įrodymą. |
| --- | --- |

C.

Tuo atveju, kai sumokama visa skolos suma, Europos orderis dėl turto atskleidimo turi būti nedelsiant panaikintas, taip pat skolininkui pateikus vienašališką prašymą ir skolos apmokėjimo įrodymą.

17 rekomendacija (dėl baudų, skiriamų už neteisingus duomenis deklaracijoje)

Europos Parlamentas mano, kad pagal prašomą priemonę turėtų būti numatyta baudų, skiriamų už taisyklių nesilaikymą ir klaidingą informaciją, sistema siekiant užtikrinti veiksmingą ir vienodą orderio vykdymą visoje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje.

---

(1)  2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 12, 2001 1 16, p. 1).

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/7

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisBendrasis finansų įstaigų valdymas

P7_TA(2011)0223

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (2010/2303(INI))

2012/C 377 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/76/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/76/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatos, susijusios su kapitalo poreikiu prekybos knygai ir pakartotiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, taip pat su atlyginimų nustatymo politikos priežiūriniu tikrinimu (1),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0074/2011),

Metodas

| 1. | palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą ir galimybę tobulinti įmonių valdymo sistemas visoje ES; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą ir galimybę tobulinti įmonių valdymo sistemas visoje ES;

| 2. | pabrėžia, kad tinkamas vidaus rinkos veikimas priklauso nuo finansų sistemos stabilumo ir dėl to nuo Europos piliečių ir vartotojų pasitikėjimo finansų įstaigomis ir sandoriais; pastebi, kad dėl iki šiol vykdomos atlyginimų politikos atsirado netinkamos struktūros; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad tinkamas vidaus rinkos veikimas priklauso nuo finansų sistemos stabilumo ir dėl to nuo Europos piliečių ir vartotojų pasitikėjimo finansų įstaigomis ir sandoriais; pastebi, kad dėl iki šiol vykdomos atlyginimų politikos atsirado netinkamos struktūros;

| 3. | supranta, kad po finansų krizės paaiškėjo, jog vartotojų apsaugos kokybė ir garantijos finansinių paslaugų sektoriuje reikalauja apčiuopiamų ir stiprių patobulinimų, ypač atsižvelgiant į stebėsenos ir priežiūros aspektus; |
| --- | --- |

3.

supranta, kad po finansų krizės paaiškėjo, jog vartotojų apsaugos kokybė ir garantijos finansinių paslaugų sektoriuje reikalauja apčiuopiamų ir stiprių patobulinimų, ypač atsižvelgiant į stebėsenos ir priežiūros aspektus;

| 4. | mano, kad finansų sektorius turėtų tenkinti realiosios ekonomikos poreikius, padėti skatinti tvarų augimą ir pademonstruoti kuo didesnę socialinę atsakomybę; |
| --- | --- |

4.

mano, kad finansų sektorius turėtų tenkinti realiosios ekonomikos poreikius, padėti skatinti tvarų augimą ir pademonstruoti kuo didesnę socialinę atsakomybę;

| 5. | pažymi, kad per pastarojo meto finansų krizę visame pasaulyje žlugo daug finansų įstaigų, o tai brangiai kainavo mokesčių mokėtojams; mano, kad Komisija teisi, nagrinėdama visas galimas problemų, kilusių finansų įstaigose, priežastis ir taip siekdama užkirsti kelią kitai krizei; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad per pastarojo meto finansų krizę visame pasaulyje žlugo daug finansų įstaigų, o tai brangiai kainavo mokesčių mokėtojams; mano, kad Komisija teisi, nagrinėdama visas galimas problemų, kilusių finansų įstaigose, priežastis ir taip siekdama užkirsti kelią kitai krizei;

| 6. | pažymi, kad tam tikrų finansų rinkų ir įstaigų subjektų elgsena pasižymi vertybių ir etikos trūkumu; pabrėžia, kad finansų rinkos ir įstaigos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad tam tikrų finansų rinkų ir įstaigų subjektų elgsena pasižymi vertybių ir etikos trūkumu; pabrėžia, kad finansų rinkos ir įstaigos, vykdydamos savo įmonės socialinės atsakomybės politiką, turi atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų, pvz., savo klientų, akcininkų ir darbuotojų, interesus;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad JAV P. Sarbanes'o ir M. G. Oxley'io įstatymas nebuvo veiksmingas, kad apsaugotų JAV įstaigas per finansų krizę ir tuo pačiu metu padidėjo visų įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, visų pirma MVĮ, sąnaudos, susijusios su reikalavimų laikymusi, o tai sumažino konkurencingumą ir trukdė steigti naujas įmones, kurių vertybiniai popieriai būtų įtraukti į biržų prekybos sąrašus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos padėtį ir ekonomikos augimo poreikį būtina išvengti poveikio, panašaus į P. Sarbanes'o ir M. G. Oxley'io įstatymo poveikį; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad JAV P. Sarbanes'o ir M. G. Oxley'io įstatymas nebuvo veiksmingas, kad apsaugotų JAV įstaigas per finansų krizę ir tuo pačiu metu padidėjo visų įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, visų pirma MVĮ, sąnaudos, susijusios su reikalavimų laikymusi, o tai sumažino konkurencingumą ir trukdė steigti naujas įmones, kurių vertybiniai popieriai būtų įtraukti į biržų prekybos sąrašus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos padėtį ir ekonomikos augimo poreikį būtina išvengti poveikio, panašaus į P. Sarbanes'o ir M. G. Oxley'io įstatymo poveikį;

| 8. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungoje taikomų bendrovių valdymo sistemų įvairovę ir į metodų, kuriuos valstybės narės taiko reguliuodamos šias sistemas, įvairovę; pripažįsta, kad visiems bendras metodas būtų netinkamas ir kenktų finansų įstaigų konkurencingumui; pastebi, kad nacionalinės priežiūros institucijos supranta šiuos įvairius metodus ir daugeliu atveju gali geriausiai priimti sprendimus, paremtus ES principais; tačiau pabrėžia, kad geram valdymui visame ES finansų sektoriuje užtikrinti reikalingi tvirti minimalūs reikalavimai; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į Europos Sąjungoje taikomų bendrovių valdymo sistemų įvairovę ir į metodų, kuriuos valstybės narės taiko reguliuodamos šias sistemas, įvairovę; pripažįsta, kad visiems bendras metodas būtų netinkamas ir kenktų finansų įstaigų konkurencingumui; pastebi, kad nacionalinės priežiūros institucijos supranta šiuos įvairius metodus ir daugeliu atveju gali geriausiai priimti sprendimus, paremtus ES principais; tačiau pabrėžia, kad geram valdymui visame ES finansų sektoriuje užtikrinti reikalingi tvirti minimalūs reikalavimai;

| 9. | pripažįsta, kad įmonių valdymo sritis nuolat kinta; mano, kad yra tinkamas proporcingas požiūris, kuris vienodai apimtų tikslines principais pagrįstas taisykles ir lanksčius „atitikties arba paaiškinimo“ procedūros geriausios praktikos kodeksus; pabrėžia, kad tačiau šį metodą turi papildyti reguliarus išorės vertinimas ir tinkama reguliavimo institucijų vykdoma priežiūra; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad įmonių valdymo sritis nuolat kinta; mano, kad yra tinkamas proporcingas požiūris, kuris vienodai apimtų tikslines principais pagrįstas taisykles ir lanksčius „atitikties arba paaiškinimo“ procedūros geriausios praktikos kodeksus; pabrėžia, kad tačiau šį metodą turi papildyti reguliarus išorės vertinimas ir tinkama reguliavimo institucijų vykdoma priežiūra;

| 10. | mano, kad vis dėlto kitose srityse labiau gali tikti aukštesnio lygio „atitikties arba paaiškinimo“ procedūra su tikrinimu, kuriai būtų nustatyti specialūs teisės aktų reikalavimai ir nuodugnesni atitikties ir nukrypimų patikrinimai, ir kad atitikties patikrinimas nepavirstų tuščiu formalumu, reikalingas tiek kokybinis, tiek kiekybinis vertinimas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad vis dėlto kitose srityse labiau gali tikti aukštesnio lygio „atitikties arba paaiškinimo“ procedūra su tikrinimu, kuriai būtų nustatyti specialūs teisės aktų reikalavimai ir nuodugnesni atitikties ir nukrypimų patikrinimai, ir kad atitikties patikrinimas nepavirstų tuščiu formalumu, reikalingas tiek kokybinis, tiek kiekybinis vertinimas;

| 11. | prašo Komisijos atlikti kiekvieno jos svarstomo pasiūlymo, kuriuo siekiama tobulinti įmonių valdymą, poveikio vertinimą sąnaudų ir naudos požiūriu, kurį atliekant didžiausias dėmesys būtų skiriamas poreikiui išlaikyti finansų įstaigas stipriomis, stabiliomis ir konkurencingomis, kad jos galėtų padėti užtikrinti ekonomikos augimą taip pat atsižvelgiant į reguliavimo nebuvimo pasekmes finansiniam stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisijos atlikti kiekvieno jos svarstomo pasiūlymo, kuriuo siekiama tobulinti įmonių valdymą, poveikio vertinimą sąnaudų ir naudos požiūriu, kurį atliekant didžiausias dėmesys būtų skiriamas poreikiui išlaikyti finansų įstaigas stipriomis, stabiliomis ir konkurencingomis, kad jos galėtų padėti užtikrinti ekonomikos augimą taip pat atsižvelgiant į reguliavimo nebuvimo pasekmes finansiniam stabilumui ir realiajam ekonomikos sektoriui;

Rizika

| 12. | atkreipia dėmesį į tam tikrų finansų įstaigų ir priežiūros institucijų nesugebėjimą suprasti, kad jų patirtos rizikos pobūdis, mastas ir sudėtingumas prisidėjo prie finansų krizės; mano, kad veiksmingas rizikos valdymas yra vienas iš pagrindinių svarbių veiksnių siekiant užkirsti kelią būsimoms krizėms; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tam tikrų finansų įstaigų ir priežiūros institucijų nesugebėjimą suprasti, kad jų patirtos rizikos pobūdis, mastas ir sudėtingumas prisidėjo prie finansų krizės; mano, kad veiksmingas rizikos valdymas yra vienas iš pagrindinių svarbių veiksnių siekiant užkirsti kelią būsimoms krizėms;

| 13. | ragina visose finansų įstaigose nustatyti veiksmingą valdymo sistemą, numatant tinkamą rizikos valdymą, nuostatų laikymąsi, vidinio audito funkcijas (ir draudiko aktuarinėms funkcijoms), strategijas, politiką, procesus ir procedūras; |
| --- | --- |

13.

ragina visose finansų įstaigose nustatyti veiksmingą valdymo sistemą, numatant tinkamą rizikos valdymą, nuostatų laikymąsi, vidinio audito funkcijas (ir draudiko aktuarinėms funkcijoms), strategijas, politiką, procesus ir procedūras;

| 14. | pabrėžia, kad finansų sektoriuje rizika neišvengiama ir būtina norint užtikrinti likvidumą, skatinti konkurencingumą ir prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; norint ateityje išvengti finansų krizės, gyvybiškai svarbu, kad valdyba iki galo suprastų susijusią riziką ir ją tinkamai įvertintų; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad finansų sektoriuje rizika neišvengiama ir būtina norint užtikrinti likvidumą, skatinti konkurencingumą ir prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; norint ateityje išvengti finansų krizės, gyvybiškai svarbu, kad valdyba iki galo suprastų susijusią riziką ir ją tinkamai įvertintų;

| 15. | ragina visose ekonominiu požiūriu svarbiose finansų įstaigose valdybos lygmeniu ir visose ekonomiškai svarbiose finansinėse grupėse patronuojančiosios bendrovės valdybos lygmeniu įsteigti privalomus rizikos priežiūros komitetus ar numatyti atitinkamą struktūrą; ES priežiūros institucijos pasikonsultavusios su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis turėtų nustatyti kompetentingų ir tinkamų asmenų nustatymo kriterijus ir procedūras vadovaujantiems tarnautojams ir visiems didelę riziką prisiimantiems darbuotojams, kuriais vadovautųsi finansų įstaigos, ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šių kriterijų; |
| --- | --- |

15.

ragina visose ekonominiu požiūriu svarbiose finansų įstaigose valdybos lygmeniu ir visose ekonomiškai svarbiose finansinėse grupėse patronuojančiosios bendrovės valdybos lygmeniu įsteigti privalomus rizikos priežiūros komitetus ar numatyti atitinkamą struktūrą; ES priežiūros institucijos pasikonsultavusios su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis turėtų nustatyti kompetentingų ir tinkamų asmenų nustatymo kriterijus ir procedūras vadovaujantiems tarnautojams ir visiems didelę riziką prisiimantiems darbuotojams, kuriais vadovautųsi finansų įstaigos, ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi šių kriterijų;

| 16. | mano, kad rizikos priežiūros komitetas arba kitas tolygus organas turėtų būti atsakingas už priežiūrą ir teikti valdybai konsultacijas dėl atitinkamos finansų įstaigos esamų rizikos pozicijų, taip pat konsultuoti dėl būsimos rizikos strategijos, įskaitant kapitalo ir likvidumo valdymo strategiją, atsižvelgiant į priežiūros institucijų ir centrinių bankų nustatytą finansinio stabilumo vertinimo tvarką; |
| --- | --- |

16.

mano, kad rizikos priežiūros komitetas arba kitas tolygus organas turėtų būti atsakingas už priežiūrą ir teikti valdybai konsultacijas dėl atitinkamos finansų įstaigos esamų rizikos pozicijų, taip pat konsultuoti dėl būsimos rizikos strategijos, įskaitant kapitalo ir likvidumo valdymo strategiją, atsižvelgiant į priežiūros institucijų ir centrinių bankų nustatytą finansinio stabilumo vertinimo tvarką;

| 17. | pabrėžia, kad galutinė atsakomybė už rizikos valdymą tenka valdybai, kuri taip pat privalo prisiimti atsakomybę už atitikties įrodymą ir įstaigos atgaivinimo planų parengimą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad galutinė atsakomybė už rizikos valdymą tenka valdybai, kuri taip pat privalo prisiimti atsakomybę už atitikties įrodymą ir įstaigos atgaivinimo planų parengimą;

| 18. | mano, kad bet kurioje įstaigoje neproporcingas rizikavimas yra nesuderinamas su pačiu svarbiausiu jos valdybos narių įsipareigojimu, būtent su ilgalaike ir tvaria įmonės strategija; |
| --- | --- |

18.

mano, kad bet kurioje įstaigoje neproporcingas rizikavimas yra nesuderinamas su pačiu svarbiausiu jos valdybos narių įsipareigojimu, būtent su ilgalaike ir tvaria įmonės strategija;

| 19. | mano, kad, siekiant spręsti konfliktus, kurių gali kilti tarp įmonių rizikos valdymo ir veiklos padalinių, įmonės turėtų nustatyti vidaus procedūrą, kurią tikrintų priežiūros institucija; be to, direktorių valdyba turėtų privalėti priežiūros institucijoms pranešti apie bet kokią jiems žinomą didelę riziką; |
| --- | --- |

19.

mano, kad, siekiant spręsti konfliktus, kurių gali kilti tarp įmonių rizikos valdymo ir veiklos padalinių, įmonės turėtų nustatyti vidaus procedūrą, kurią tikrintų priežiūros institucija; be to, direktorių valdyba turėtų privalėti priežiūros institucijoms pranešti apie bet kokią jiems žinomą didelę riziką;

| 20. | pritaria tam, kad būtų sukurti informacijos apie vidaus konfliktus arba netinkamą praktiką įmonėje perdavimo rizikos priežiūros komitetui arba išorės priežiūros institucijoms kanalai, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad praktika dažnai skiriasi nuo politikos, o vadovybė ne visada žino, kokia iš tiesų praktika taikoma; |
| --- | --- |

20.

pritaria tam, kad būtų sukurti informacijos apie vidaus konfliktus arba netinkamą praktiką įmonėje perdavimo rizikos priežiūros komitetui arba išorės priežiūros institucijoms kanalai, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad praktika dažnai skiriasi nuo politikos, o vadovybė ne visada žino, kokia iš tiesų praktika taikoma;

| 21. | pažymi, kad reikėtų pagerinti rizikos valdymo funkcijos ryšių su direktorių valdyba sistemą nustatant konfliktų ir problemų sprendimo perdavimo vadovybei procedūrą; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad reikėtų pagerinti rizikos valdymo funkcijos ryšių su direktorių valdyba sistemą nustatant konfliktų ir problemų sprendimo perdavimo vadovybei procedūrą;

| 22. | pabrėžia, kad rizikos valdymo direktorius turėtų turėti tiesioginę prieigą prie bendrovės valdybos; siekiant užtikrinti jo nepriklausomumą ir objektyvumą, sprendimą dėl jo paskyrimo ir atleidimo turi priimti visa valdyba; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad rizikos valdymo direktorius turėtų turėti tiesioginę prieigą prie bendrovės valdybos; siekiant užtikrinti jo nepriklausomumą ir objektyvumą, sprendimą dėl jo paskyrimo ir atleidimo turi priimti visa valdyba;

| 23. | taip pat siūlo nustatyti tvarką, pagal kurią būtų registruojami atvejai, kai rizikos priežiūros komiteto sprendimai atmetami, ir tokius duomenis pateikti auditoriams ir priežiūros institucijomis; |
| --- | --- |

23.

taip pat siūlo nustatyti tvarką, pagal kurią būtų registruojami atvejai, kai rizikos priežiūros komiteto sprendimai atmetami, ir tokius duomenis pateikti auditoriams ir priežiūros institucijomis;

| 24. | atkreipia dėmesį į Skaidrumo direktyvą, pagal kurią iš įstaigų reikalaujama atliekant savo verslo peržiūrą atskleisti svarbiausius rizikos aspektus, ir į Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą, pagal kurią iš įstaigų reikalaujama aprašyti savo vidaus kontrolės sistemas, susijusias su finansinių ataskaitų teikimo rizika; pastebi, kad iš finansų įstaigų derėtų reikalauti atskleisti įstaigos atgaivinimo planus ir jiems skirtas priežiūros ataskaitas; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į Skaidrumo direktyvą, pagal kurią iš įstaigų reikalaujama atliekant savo verslo peržiūrą atskleisti svarbiausius rizikos aspektus, ir į Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą, pagal kurią iš įstaigų reikalaujama aprašyti savo vidaus kontrolės sistemas, susijusias su finansinių ataskaitų teikimo rizika; pastebi, kad iš finansų įstaigų derėtų reikalauti atskleisti įstaigos atgaivinimo planus ir jiems skirtas priežiūros ataskaitas;

| 25. | mano, kad finansų įstaigoms turėtų būti privaloma parengti metinę vidaus kontrolės sistemų adekvatumo ir efektyvumo ataskaitą, kuri būtų susijusi su kuo mažiau biurokratijos ir kurią patvirtintų jų direktorių valdyba; taip pat mano, kad panašus vertinimas turėtų būti įtrauktas ir į finansų įstaigos išorės auditoriaus rengiamą metinę ataskaitą; tačiau ES turi būti išvengta P. Sarbaneso ir M. G. Oxley inicijuoto teisės akto padarinių; |
| --- | --- |

25.

mano, kad finansų įstaigoms turėtų būti privaloma parengti metinę vidaus kontrolės sistemų adekvatumo ir efektyvumo ataskaitą, kuri būtų susijusi su kuo mažiau biurokratijos ir kurią patvirtintų jų direktorių valdyba; taip pat mano, kad panašus vertinimas turėtų būti įtrauktas ir į finansų įstaigos išorės auditoriaus rengiamą metinę ataskaitą; tačiau ES turi būti išvengta P. Sarbaneso ir M. G. Oxley inicijuoto teisės akto padarinių;

| 26. | mano, kad didesnį dėmesį reikia skirti tam, kaip finansų įstaigos taiko informavimo apie riziką priemones, nes siekiant užtikrinti geresnį rizikos valdymą labai svarbu, kad būtų teikiama daugiau informacijos apie riziką visais įmonės lygmenimis ir jos darbuotojams; |
| --- | --- |

26.

mano, kad didesnį dėmesį reikia skirti tam, kaip finansų įstaigos taiko informavimo apie riziką priemones, nes siekiant užtikrinti geresnį rizikos valdymą labai svarbu, kad būtų teikiama daugiau informacijos apie riziką visais įmonės lygmenimis ir jos darbuotojams;

| 27. | pritaria tam, kad būtina stiprinti priemones ES lygmeniu, kad būtų užkirstas kelias interesų konfliktams siekiant užtikrinti valdybos narių objektyvumą ir sprendimų nepriklausomumą bankų, vertybinių popierių ir draudimo sektoriuose; |
| --- | --- |

27.

pritaria tam, kad būtina stiprinti priemones ES lygmeniu, kad būtų užkirstas kelias interesų konfliktams siekiant užtikrinti valdybos narių objektyvumą ir sprendimų nepriklausomumą bankų, vertybinių popierių ir draudimo sektoriuose;

Direktorių valdyba

| 28. | ragina ES priežiūros institucijas pasikonsultavus su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis nustatyti kompetencijos ir tinkamumo testo kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinamas asmenų tinkamumas eiti kontroliuojamas pareigas atsižvelgiant į finansų įstaigos pobūdį, sudėtingumą ir mastą; priežiūros institucijos deramai atsižvelgdamos į reguliuojamų įmonių nuomonę turi atlikti vertinimo ir tvirtinimo procedūrą laiku ir veiksmingai; priežiūros institucijoms derėtų atlikti nuodugnius didelių ir sistemiškai svarbių finansų įstaigų patikrinimus, paskyrimo metu patikrinant direktorių asmeninį ir kolektyvinį pasirengimą, kvalifikaciją ir įvairovę, taip pat bendresnę valdymo organo sudėtį ir laiką, kurį skiria direktoriai atsižvelgiant į jų kitą veiklą; |
| --- | --- |

28.

ragina ES priežiūros institucijas pasikonsultavus su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis nustatyti kompetencijos ir tinkamumo testo kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinamas asmenų tinkamumas eiti kontroliuojamas pareigas atsižvelgiant į finansų įstaigos pobūdį, sudėtingumą ir mastą; priežiūros institucijos deramai atsižvelgdamos į reguliuojamų įmonių nuomonę turi atlikti vertinimo ir tvirtinimo procedūrą laiku ir veiksmingai; priežiūros institucijoms derėtų atlikti nuodugnius didelių ir sistemiškai svarbių finansų įstaigų patikrinimus, paskyrimo metu patikrinant direktorių asmeninį ir kolektyvinį pasirengimą, kvalifikaciją ir įvairovę, taip pat bendresnę valdymo organo sudėtį ir laiką, kurį skiria direktoriai atsižvelgiant į jų kitą veiklą;

| 29. | ragina Komisiją parengti teisės aktus, pagal kuriuos didelės finansų įstaigos privalėtų numatyti reguliarų išorinį savo valdybos įvertinimą, skirtą užtikrinti ne tik aukštus reikalavimus atitinkančią pavienių direktorių veiklą, bet ir tai, kad valdyba kaip visuma ir jos komitetai galėtų įgyvendinti įstaigos strateginius planus ir vykdyti rizikos valdymą; reikalauja, jog didelės finansų įstaigos savo metinėse ataskaitose patvirtintų, kad jos atliko tokį įvertinimą, pateiktų išorės vertintojo pavadinimą (vardą ir pavardę), įvertinimo apimties aprašymą, taip pat patvirtinti, kad jos reagavo į jo rekomendacijas; ragina Europos priežiūros institucijas konsultuojantis su sektoriaus atstovais, akcininkais ir reguliavimo institucijomis parengti gaires dėl tokių įvertinimų apimties; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją parengti teisės aktus, pagal kuriuos didelės finansų įstaigos privalėtų numatyti reguliarų išorinį savo valdybos įvertinimą, skirtą užtikrinti ne tik aukštus reikalavimus atitinkančią pavienių direktorių veiklą, bet ir tai, kad valdyba kaip visuma ir jos komitetai galėtų įgyvendinti įstaigos strateginius planus ir vykdyti rizikos valdymą; reikalauja, jog didelės finansų įstaigos savo metinėse ataskaitose patvirtintų, kad jos atliko tokį įvertinimą, pateiktų išorės vertintojo pavadinimą (vardą ir pavardę), įvertinimo apimties aprašymą, taip pat patvirtinti, kad jos reagavo į jo rekomendacijas; ragina Europos priežiūros institucijas konsultuojantis su sektoriaus atstovais, akcininkais ir reguliavimo institucijomis parengti gaires dėl tokių įvertinimų apimties;

| 30. | mano, kad reikėtų atskirti generalinio direktoriaus ir valdybos pirmininko pareigas, tačiau pažymi, kad tam tikromis aplinkybėmis galėtų būti būtina trumpam sujungti šias pareigas; taip pat pabrėžia, kad bendrovių valdymo ir atlyginimų politika turi atitikti Sutartyse ir ES direktyvose nustatytus moterų ir vyrų vienodo atlyginimo ir lygaus vertinimo principus, taip pat juos paremti; |
| --- | --- |

30.

mano, kad reikėtų atskirti generalinio direktoriaus ir valdybos pirmininko pareigas, tačiau pažymi, kad tam tikromis aplinkybėmis galėtų būti būtina trumpam sujungti šias pareigas; taip pat pabrėžia, kad bendrovių valdymo ir atlyginimų politika turi atitikti Sutartyse ir ES direktyvose nustatytus moterų ir vyrų vienodo atlyginimo ir lygaus vertinimo principus, taip pat juos paremti;

| 31. | mano, kad monistinės valdybos ar stebėtojų tarybos narių kolektyvas turėtų būti nepasenusios ir aktualios profesinės kvalifikacijos ir turėti nesenų ir aktualių žinių ir patirties, įskaitant finansinę, bendram finansų įmonės valdymui užtikrinti; reikalauja, kad visos ekonomiškai svarbios finansų įstaigos turėtų nevykdomųjų valdybos narių; tačiau mano, kad visos finansų įstaigos turėtų turėti valdybą, kurioje būtų užtikrinta patirties, žinių ir asmeninių savybių įvairovė, kad valdymas būtų patikimas ir atsargus, o nariai būtų skiriami remiantis nuopelnais; |
| --- | --- |

31.

mano, kad monistinės valdybos ar stebėtojų tarybos narių kolektyvas turėtų būti nepasenusios ir aktualios profesinės kvalifikacijos ir turėti nesenų ir aktualių žinių ir patirties, įskaitant finansinę, bendram finansų įmonės valdymui užtikrinti; reikalauja, kad visos ekonomiškai svarbios finansų įstaigos turėtų nevykdomųjų valdybos narių; tačiau mano, kad visos finansų įstaigos turėtų turėti valdybą, kurioje būtų užtikrinta patirties, žinių ir asmeninių savybių įvairovė, kad valdymas būtų patikimas ir atsargus, o nariai būtų skiriami remiantis nuopelnais;

| 32. | pabrėžia, kad didesnė direktorių valdybos narių įvairovė padės sumažinti finansų sektoriaus krizių riziką ir padidinti ekonominį stabilumą; ragina Komisiją pateikti planą, pagal kurį būtų palaipsniui didinama lyčių įvairovė siekiant, kad finansų įstaigų direktorių valdybų sudėtyje būtų bent po 30 proc. abiejų lyčių atstovų, ir pagal kurį būtų užtikrinama, jog šis tikslas bus pasiektas artimiausioje ateityje, ir apsvarstyti priemones, kurios padėtų didinti profesinę, socialinę ir kultūrinę įvairovę; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad didesnė direktorių valdybos narių įvairovė padės sumažinti finansų sektoriaus krizių riziką ir padidinti ekonominį stabilumą; ragina Komisiją pateikti planą, pagal kurį būtų palaipsniui didinama lyčių įvairovė siekiant, kad finansų įstaigų direktorių valdybų sudėtyje būtų bent po 30 proc. abiejų lyčių atstovų, ir pagal kurį būtų užtikrinama, jog šis tikslas bus pasiektas artimiausioje ateityje, ir apsvarstyti priemones, kurios padėtų didinti profesinę, socialinę ir kultūrinę įvairovę;

| 33. | pažymi, kad didesnė valdybos narių įvairovė, ko gero, padeda pagerinti diskusijų ir sprendimo priėmimo procesų kokybę; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad didesnė valdybos narių įvairovė, ko gero, padeda pagerinti diskusijų ir sprendimo priėmimo procesų kokybę;

| 34. | pabrėžia, jog svarbu, kad direktorių valdyboje būtų darbuotojų atstovų, visų pirma dėl jų ilgalaikio intereso, kad įmonei būtų tinkamai vadovaujama, taip pat pažymi jų patirties ir žinių apie įmonės vidaus struktūrą svarbą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, jog svarbu, kad direktorių valdyboje būtų darbuotojų atstovų, visų pirma dėl jų ilgalaikio intereso, kad įmonei būtų tinkamai vadovaujama, taip pat pažymi jų patirties ir žinių apie įmonės vidaus struktūrą svarbą;

| 35. | mano, kad valstybės nuosavybėje esančios finansų įstaigos ir finansų valdymo institucijos privalo užtikrinti paskyrimo procedūrų atvirumą ir nepriklausomumą; |
| --- | --- |

35.

mano, kad valstybės nuosavybėje esančios finansų įstaigos ir finansų valdymo institucijos privalo užtikrinti paskyrimo procedūrų atvirumą ir nepriklausomumą;

| 36. | pabrėžia, kad direktoriai turi skirti užtektinai laiko savo pareigomis atlikti, o šios srities gaires turėtų parengti ES priežiūros institucijos ir šį aspektą turėtų stebėti valdyba ir nacionalinės priežiūros institucijos; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad direktoriai turi skirti užtektinai laiko savo pareigomis atlikti, o šios srities gaires turėtų parengti ES priežiūros institucijos ir šį aspektą turėtų stebėti valdyba ir nacionalinės priežiūros institucijos;

| 37. | mano, jog turėtų būti nepalankus požiūris į asmenis, dirbančius daugelyje skirtingų finansinių grupių direktorių valdybų; |
| --- | --- |

37.

mano, jog turėtų būti nepalankus požiūris į asmenis, dirbančius daugelyje skirtingų finansinių grupių direktorių valdybų;

| 38. | ragina veiksmingai įgyvendinti konsultacijų su darbuotojais ir jų dalyvavimo sistemos taisykles, pasirinktas pagal Direktyvą 2001/86/EB, papildančią Europos bendrovės įstatus; |
| --- | --- |

38.

ragina veiksmingai įgyvendinti konsultacijų su darbuotojais ir jų dalyvavimo sistemos taisykles, pasirinktas pagal Direktyvą 2001/86/EB, papildančią Europos bendrovės įstatus;

| 39. | laikosi nuomonės, kad direktorių valdyba kartu su vyresniaisiais pareigūnais turėtų turėti faktinę atsakomybę ir būti atskaitingi už įmonių valdymo principų rengimą ir taikymą visais įmonės (korporacijos) lygmenimis; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad direktorių valdyba kartu su vyresniaisiais pareigūnais turėtų turėti faktinę atsakomybę ir būti atskaitingi už įmonių valdymo principų rengimą ir taikymą visais įmonės (korporacijos) lygmenimis;

| 40. | mano, kad būtina aiškiai apibrėžti minimalų Europos standartą, susijusį su finansų įstaigų direktorių valdybų narių atskaitomybe; |
| --- | --- |

40.

mano, kad būtina aiškiai apibrėžti minimalų Europos standartą, susijusį su finansų įstaigų direktorių valdybų narių atskaitomybe;

| 41. | pastebi, kad Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui ir Europos investicijų fondui bei visų valstybių narių centriniams bankams vadovauja valdytojai vyrai; nurodo, kad šiuo metu centriniuose valstybių narių bankuose ir finansų įstaigose tik labai nedaug moterų užima vadovaujamas pareigas; |
| --- | --- |

41.

pastebi, kad Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui ir Europos investicijų fondui bei visų valstybių narių centriniams bankams vadovauja valdytojai vyrai; nurodo, kad šiuo metu centriniuose valstybių narių bankuose ir finansų įstaigose tik labai nedaug moterų užima vadovaujamas pareigas;

| 42. | mano, kad direktoriai turėtų turėti bendrą rūpestingumo pareigą ir privalėti priežiūros institucijoms pranešti apie didelę riziką; |
| --- | --- |

42.

mano, kad direktoriai turėtų turėti bendrą rūpestingumo pareigą ir privalėti priežiūros institucijoms pranešti apie didelę riziką;

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis lyčių atžvilgiu subalansuotų priemonių, susijusių su valdytojų paskyrimais finansų įstaigose ir Europos Sąjungos įstaigose; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis lyčių atžvilgiu subalansuotų priemonių, susijusių su valdytojų paskyrimais finansų įstaigose ir Europos Sąjungos įstaigose;

| 44. | ragina Komisiją skatinti politiką, kuri gali padėti finansų sektoriaus įmonėms dabartinėje ekonominėje aplinkoje vertinti labiau subalansuotą vyrų ir moterų atstovavimą sprendimų priėmimo organuose ir jo pasiekti; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją skatinti politiką, kuri gali padėti finansų sektoriaus įmonėms dabartinėje ekonominėje aplinkoje vertinti labiau subalansuotą vyrų ir moterų atstovavimą sprendimų priėmimo organuose ir jo pasiekti;

| 45. | pabrėžia, kad įmonių valdymo ir atlyginimų politika turi atitikti Sutartyse ir ES direktyvose nustatytus moterų ir vyrų vienodo atlyginimo ir vienodo požiūrio į juos principus, taip pat juos paremti; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad įmonių valdymo ir atlyginimų politika turi atitikti Sutartyse ir ES direktyvose nustatytus moterų ir vyrų vienodo atlyginimo ir vienodo požiūrio į juos principus, taip pat juos paremti;

Atlyginimų nustatymas

| 46. | mano, kad atlyginimų nustatymo politika turėtų remtis ilgalaikiais konkretaus asmens ir jo įmonės veiklos rezultatais siekiant užtikrinti, kad atlyginimų politika neskatintų prisiimti pernelyg didelės rizikos ir kad atlyginimų politika arba išmokos niekada nepakenktų įmonės stabilumui; |
| --- | --- |

46.

mano, kad atlyginimų nustatymo politika turėtų remtis ilgalaikiais konkretaus asmens ir jo įmonės veiklos rezultatais siekiant užtikrinti, kad atlyginimų politika neskatintų prisiimti pernelyg didelės rizikos ir kad atlyginimų politika arba išmokos niekada nepakenktų įmonės stabilumui;

| 47. | teigiamai vertina jau padarytus finansų įstaigų atlyginimų politikos pakeitimus, pagal kuriuos premijos priklauso nuo ilgalaikių verslo veiklos rezultatų ir išmokamos anksčiausia po trijų metų; taip pat teigiamai vertina tai, kad nepasiekus ekonominių tikslų galimas premijų susigrąžinimas; |
| --- | --- |

47.

teigiamai vertina jau padarytus finansų įstaigų atlyginimų politikos pakeitimus, pagal kuriuos premijos priklauso nuo ilgalaikių verslo veiklos rezultatų ir išmokamos anksčiausia po trijų metų; taip pat teigiamai vertina tai, kad nepasiekus ekonominių tikslų galimas premijų susigrąžinimas;

| 48. | pabrėžia, kad visų akcijų pasirinkimo sandorių atveju teisės turi būti įgyjamos ne mažiau kaip per trejų metų laikotarpį, o informacija apie tokius sandorius turi būti tinkamai atskleidžiama; mano, kad derėtų dažniau naudotis numatytais atvejais konvertuojamomis kapitalo priemonėmis, o ne akcijomis, nes šios priemonės sukelia mažesnį interesų konfliktą, susietą su paskatomis vadovautis trumpalaikiais interesais; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad visų akcijų pasirinkimo sandorių atveju teisės turi būti įgyjamos ne mažiau kaip per trejų metų laikotarpį, o informacija apie tokius sandorius turi būti tinkamai atskleidžiama; mano, kad derėtų dažniau naudotis numatytais atvejais konvertuojamomis kapitalo priemonėmis, o ne akcijomis, nes šios priemonės sukelia mažesnį interesų konfliktą, susietą su paskatomis vadovautis trumpalaikiais interesais;

| 49. | atkreipia dėmesį į tai, kad klausimas dėl atlyginimų nustatymo finansų įstaigose reglamentuojamas Trečiojoje kapitalui keliamų reikalavimų direktyvoje; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į tai, kad klausimas dėl atlyginimų nustatymo finansų įstaigose reglamentuojamas Trečiojoje kapitalui keliamų reikalavimų direktyvoje;

| 50. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti griežtą atlyginimų politiką, kaip numatyta Kapitalui keliamų reikalavimų direktyvoje (KKRD III) ir direktyvoje „Mokumas II“; tikisi, kad šios ir kitos jau priimtos teisėkūros priemonės bus skubiai įgyvendintos 2011–2013 m. laikotarpiu; ragina Komisiją 2015 m. paskelbti vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad svarbu vykdyti griežtą atlyginimų politiką, kaip numatyta Kapitalui keliamų reikalavimų direktyvoje (KKRD III) ir direktyvoje „Mokumas II“; tikisi, kad šios ir kitos jau priimtos teisėkūros priemonės bus skubiai įgyvendintos 2011–2013 m. laikotarpiu; ragina Komisiją 2015 m. paskelbti vertinimo ataskaitą;

| 51. | pripažįsta, kad skirtingose valstybėse narėse taikomas skirtingas struktūrinis požiūris; ragina taikyti praktiką, kuria stiprinamas bendras valdymas atsižvelgiant į finansų įstaigos teisinį statusą, dydį, pobūdį, sudėtingumą ir verslo modelį; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta, kad skirtingose valstybėse narėse taikomas skirtingas struktūrinis požiūris; ragina taikyti praktiką, kuria stiprinamas bendras valdymas atsižvelgiant į finansų įstaigos teisinį statusą, dydį, pobūdį, sudėtingumą ir verslo modelį;

| 52. | pastebi, kad esamos rekomendacijos dėl įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, direktorių atlyginimų taikomos nevienodai ir nepatenkinamai; taigi ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES lygmens teisės aktų dėl įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, direktorių atlyginimų, siekiant užtikrinti, kad įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, atlyginimų struktūra neskatintų per didelės rizikos, taip pat užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ES; |
| --- | --- |

52.

pastebi, kad esamos rekomendacijos dėl įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, direktorių atlyginimų taikomos nevienodai ir nepatenkinamai; taigi ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES lygmens teisės aktų dėl įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, direktorių atlyginimų, siekiant užtikrinti, kad įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į biržų prekybos sąrašus, atlyginimų struktūra neskatintų per didelės rizikos, taip pat užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ES;

| 53. | ypač išreiškia susirūpinimą dėl to, kad akcininkai šiuo metu nevykdo ir negali vykdyti deramos finansų įstaigų atlyginimų politikos kontrolės; |
| --- | --- |

53.

ypač išreiškia susirūpinimą dėl to, kad akcininkai šiuo metu nevykdo ir negali vykdyti deramos finansų įstaigų atlyginimų politikos kontrolės;

| 54. | yra tvirtai įsitikinęs, kad, norint sudaryti galimybes akcininkams tinkamai prižiūrėti atlyginimų politiką, būtinas visapusiškas skaidrumas, taip pat, be kita ko, ragina viešai paskelbti darbuotojų, gaunančių daugiau kaip 1 mln. eurų bendrą atlyginimą, skaičių kiekvienoje įstaigoje, nurodant mažiausiai 1 mln. eurų dydžio intervalus; |
| --- | --- |

54.

yra tvirtai įsitikinęs, kad, norint sudaryti galimybes akcininkams tinkamai prižiūrėti atlyginimų politiką, būtinas visapusiškas skaidrumas, taip pat, be kita ko, ragina viešai paskelbti darbuotojų, gaunančių daugiau kaip 1 mln. eurų bendrą atlyginimą, skaičių kiekvienoje įstaigoje, nurodant mažiausiai 1 mln. eurų dydžio intervalus;

| 55. | laikosi nuomonės, kad akcininkai turėtų padėti nustatyti tvarią atlyginimų politiką ir jiems turėtų būti sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atlyginimų politikos, suteikiant teisę per visuotinį susitikimą nepritarti atlyginimų komiteto nustatytai atlyginimų politikai; |
| --- | --- |

55.

laikosi nuomonės, kad akcininkai turėtų padėti nustatyti tvarią atlyginimų politiką ir jiems turėtų būti sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę dėl atlyginimų politikos, suteikiant teisę per visuotinį susitikimą nepritarti atlyginimų komiteto nustatytai atlyginimų politikai;

Priežiūros institucijos, auditoriai ir įstaigos

| 56. | mano, kad, pagerinus trišalį priežiūros institucijų, auditorių (tiek vidaus, tiek išorės) ir įstaigų dialogą, būtų galima padidinti galimybę anksti nustatyti didelę ar sisteminę riziką; ragina priežiūros institucijas, Europos sisteminės rizikos tarybą, auditorius ir įstaigas atvirai diskutuoti ir dažniau rengti posėdžius, siekiant sudaryti geresnes sąlygas riziką ribojančiai priežiūrai; be to, rekomenduoja, kad vyktų dvišaliai stambiausių finansų įstaigų auditorių ir priežiūros institucijų atstovų susitikimai; mano, kad valdybai ir vidaus auditoriams tenka atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas būtinų vidaus kontrolės priemonių, skirtų sisteminei rizikai nustatyti, ir už tai, kad būtų numatyta procedūra, pagal kurią būtų informuojamos priežiūros institucijos ir valdyba siekiant išvengti neigiamų pasekmių; |
| --- | --- |

56.

mano, kad, pagerinus trišalį priežiūros institucijų, auditorių (tiek vidaus, tiek išorės) ir įstaigų dialogą, būtų galima padidinti galimybę anksti nustatyti didelę ar sisteminę riziką; ragina priežiūros institucijas, Europos sisteminės rizikos tarybą, auditorius ir įstaigas atvirai diskutuoti ir dažniau rengti posėdžius, siekiant sudaryti geresnes sąlygas riziką ribojančiai priežiūrai; be to, rekomenduoja, kad vyktų dvišaliai stambiausių finansų įstaigų auditorių ir priežiūros institucijų atstovų susitikimai; mano, kad valdybai ir vidaus auditoriams tenka atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas būtinų vidaus kontrolės priemonių, skirtų sisteminei rizikai nustatyti, ir už tai, kad būtų numatyta procedūra, pagal kurią būtų informuojamos priežiūros institucijos ir valdyba siekiant išvengti neigiamų pasekmių;

| 57. | pabrėžia, kad pagrindinei auditorių užduočiai neturėtų nepagrįstai kenkti našta, kurią lemia papildomos užduotys (pvz., su auditu nesusijusios informacijos nagrinėjimas ir vertinimas, nepatenkantis į auditorių kompetencijos sritį); mano, kad auditoriai, turėdami žinių apie priežiūrai svarbius faktus, turėtų tiesiogiai apie tai pranešti priežiūros institucijoms ir turėtų dalyvauti konkrečių kontrolės priemonių įvertinimuose, atliekamuose viso sektoriaus lygmeniu; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad pagrindinei auditorių užduočiai neturėtų nepagrįstai kenkti našta, kurią lemia papildomos užduotys (pvz., su auditu nesusijusios informacijos nagrinėjimas ir vertinimas, nepatenkantis į auditorių kompetencijos sritį); mano, kad auditoriai, turėdami žinių apie priežiūrai svarbius faktus, turėtų tiesiogiai apie tai pranešti priežiūros institucijoms ir turėtų dalyvauti konkrečių kontrolės priemonių įvertinimuose, atliekamuose viso sektoriaus lygmeniu;

| 58. | primygtinai reikalauja, kad viešosios valdžios institucijos, įskaitant EPI ir nacionalines priežiūros institucijas, laikytųsi aukštų nepriklausomumo ir bendrovių valdymo normas atitinkančių reikalavimų; |
| --- | --- |

58.

primygtinai reikalauja, kad viešosios valdžios institucijos, įskaitant EPI ir nacionalines priežiūros institucijas, laikytųsi aukštų nepriklausomumo ir bendrovių valdymo normas atitinkančių reikalavimų;

Akcininkai ir metinis visuotinis jų susirinkimas

| 59. | ragina institucinius akcininkus aktyviau reikalauti valdybos atsakomybės ir tinkamai kontroliuoti jos strategiją ir kad būtų atsižvelgiama į ilgalaikius subjektų, kurie gauna naudos iš jos veiklos, interesus; |
| --- | --- |

59.

ragina institucinius akcininkus aktyviau reikalauti valdybos atsakomybės ir tinkamai kontroliuoti jos strategiją ir kad būtų atsižvelgiama į ilgalaikius subjektų, kurie gauna naudos iš jos veiklos, interesus;

| 60. | ragina priimti teisės aktus, pagal kuriuos iš subjektų, turinčių leidimą ES trečiųjų subjektų vardu valdyti investicijas, būtų reikalaujama viešai nurodyti, ar jie taiko valdytojo kodeksą ir ar pagal jį atskleidžia informaciją; jei taip – kurį kodeksą ir kodėl, jei ne – kodėl ne; |
| --- | --- |

60.

ragina priimti teisės aktus, pagal kuriuos iš subjektų, turinčių leidimą ES trečiųjų subjektų vardu valdyti investicijas, būtų reikalaujama viešai nurodyti, ar jie taiko valdytojo kodeksą ir ar pagal jį atskleidžia informaciją; jei taip – kurį kodeksą ir kodėl, jei ne – kodėl ne;

| 61. | mano, kad, norint sudaryti svarbius sandorius, kurių vertė viršytų nustatytą ir proporcingą vertę, turėtų būti būtinas specialus akcininkų pritarimas arba turėtų būti taikomas reikalavimas, jog sandoris gali įsigalioti tik apie jį pranešus akcininkams, jei akcininkų dalyvavimas įmanomas, laikomasi konfidencialumo principo ir nekliudoma įprastai finansų įstaigos veiklai; EVPRI pasikonsultavusi su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis gali pateikti gaires dėl tinkamo standarto; |
| --- | --- |

61.

mano, kad, norint sudaryti svarbius sandorius, kurių vertė viršytų nustatytą ir proporcingą vertę, turėtų būti būtinas specialus akcininkų pritarimas arba turėtų būti taikomas reikalavimas, jog sandoris gali įsigalioti tik apie jį pranešus akcininkams, jei akcininkų dalyvavimas įmanomas, laikomasi konfidencialumo principo ir nekliudoma įprastai finansų įstaigos veiklai; EVPRI pasikonsultavusi su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis gali pateikti gaires dėl tinkamo standarto;

| 62. | pripažįsta, kad būtina užtikrinti susijusių šalių sandorių skaidrumą ir kad apie svarbius sandorius, kuriuose dalyvauja susijusi šalis, turėtų būti pranešama institucijai, kurios sprendimu vertybiniai popieriai įtraukiami į prekybos biržoje sąrašą, kartu pateikiant nepriklausomo konsultanto raštą, kuriame būtų patvirtinama, kad sandoris teisingas ir pagrįstas, arba dėl tokių sandorių turėtų balsuoti akcininkai, išskyrus susijusią šalį; EVPRI pasikonsultavusi su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis gali pateikti gaires dėl tinkamo standarto; |
| --- | --- |

62.

pripažįsta, kad būtina užtikrinti susijusių šalių sandorių skaidrumą ir kad apie svarbius sandorius, kuriuose dalyvauja susijusi šalis, turėtų būti pranešama institucijai, kurios sprendimu vertybiniai popieriai įtraukiami į prekybos biržoje sąrašą, kartu pateikiant nepriklausomo konsultanto raštą, kuriame būtų patvirtinama, kad sandoris teisingas ir pagrįstas, arba dėl tokių sandorių turėtų balsuoti akcininkai, išskyrus susijusią šalį; EVPRI pasikonsultavusi su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis gali pateikti gaires dėl tinkamo standarto;

| 63. | ragina metiniame visuotiniame akcininkų susirinkime privalomai rengti kiekvieno valdybos nario rinkimus, kasmet privalomai teikti pasiūlymą dėl pasitikėjimo valdybos politika arba dėl pritarimo valdybos veiklai, siekiant užtikrinti didesnę valdybos atskaitomybę ir įtvirtinti didesnės atsakomybės principus; |
| --- | --- |

63.

ragina metiniame visuotiniame akcininkų susirinkime privalomai rengti kiekvieno valdybos nario rinkimus, kasmet privalomai teikti pasiūlymą dėl pasitikėjimo valdybos politika arba dėl pritarimo valdybos veiklai, siekiant užtikrinti didesnę valdybos atskaitomybę ir įtvirtinti didesnės atsakomybės principus;

| 64. | ragina ištirti, kas kliudo veiksmingai akcininkų kontrolei, ir panaikinti reguliavimo kliūtis, apsunkinančias racionalų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

64.

ragina ištirti, kas kliudo veiksmingai akcininkų kontrolei, ir panaikinti reguliavimo kliūtis, apsunkinančias racionalų bendradarbiavimą;

| 65. | ragina nustatyti elektroninį balsavimą siekiant paskatinti akcininkus dalyvauti bendrajame finansų įstaigų valdyme; |
| --- | --- |

65.

ragina nustatyti elektroninį balsavimą siekiant paskatinti akcininkus dalyvauti bendrajame finansų įstaigų valdyme;

| 66. | mano, kad visos akcinės bendrovės turėtų turėti galimybę savo įstatuose nustatyti, ar jų investuotojai turėtų būti anoniminiai, ar juos galima būtų nustatyti pagal pavardę, ir kad pastaruoju atveju įstatyme turėtų būti nustatytas įpareigojimas iš tiesų viešai skelbti jų tapatybę; |
| --- | --- |

66.

mano, kad visos akcinės bendrovės turėtų turėti galimybę savo įstatuose nustatyti, ar jų investuotojai turėtų būti anoniminiai, ar juos galima būtų nustatyti pagal pavardę, ir kad pastaruoju atveju įstatyme turėtų būti nustatytas įpareigojimas iš tiesų viešai skelbti jų tapatybę;

*

* *

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

67.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 329, 2010 12 14, p. 3.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/13

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisLaisvosios prekybos susitarimas su Indija

P7_TA(2011)0224

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo padėties

2012/C 377 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gaires dėl tarptautinio verslo įmonių ir į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl principų, susijusių su tarptautinio verslo įmonėmis ir socialine politika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gaires dėl tarptautinio verslo įmonių ir į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl principų, susijusių su tarptautinio verslo įmonėmis ir socialine politika,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje vykusioje ketvirtojoje PPO ministrų konferencijoje priimtą ministrų deklaraciją, ypač į jos 44 straipsnio dalį dėl specialaus ir diferencinio traktavimo (SDT) priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje vykusioje ketvirtojoje PPO ministrų konferencijoje priimtą ministrų deklaraciją, ypač į jos 44 straipsnio dalį dėl specialaus ir diferencinio traktavimo (SDT) priemonių,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos santykių: strateginė partnerystė (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos santykių: strateginė partnerystė (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (4),

| — | atsižvelgdamas į Indijos strateginį dokumentą (2007–2013 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Indijos strateginį dokumentą (2007–2013 m.),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga turėtų ir toliau teikti pirmenybę taisyklėmis grindžiamos daugiašalės prekybos sistemai, sukurtai PPO, o ši sistema užtikrina geriausias perspektyvas atvirai ir nešališkai tarptautinei prekybai, nes joje nustatytos atitinkamos taisyklės ir užtikrinamas jų laikymasis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga turėtų ir toliau teikti pirmenybę taisyklėmis grindžiamos daugiašalės prekybos sistemai, sukurtai PPO, o ši sistema užtikrina geriausias perspektyvas atvirai ir nešališkai tarptautinei prekybai, nes joje nustatytos atitinkamos taisyklės ir užtikrinamas jų laikymasis;

| B. | kadangi ir Europos Sąjungai, ir Indijai itin svarbu sėkmingai ir suderintai užbaigti Dohos plėtros darbotvarkę (DPD) ir kadangi laisvosios prekybos susitarimas netrukdo sudaryti dvišalių PPO+ susitarimų, kurie gali papildyti daugiašales taisykles; |
| --- | --- |

B.

kadangi ir Europos Sąjungai, ir Indijai itin svarbu sėkmingai ir suderintai užbaigti Dohos plėtros darbotvarkę (DPD) ir kadangi laisvosios prekybos susitarimas netrukdo sudaryti dvišalių PPO+ susitarimų, kurie gali papildyti daugiašales taisykles;

| C. | kadangi Europos Sąjunga yra didžiausias Indijos tiesioginių užsienio investicijų (TUI) šaltinis, kurio investicijos 2009 m. sudarė 27 proc. visų TUI; kadangi, vis dėlto, ES investicijų dalis per pastaruosius trejus metus sumažėjo nuo 37 proc. visų TUI 2007 m. iki 32 proc. 2008 m. ir iki 27 proc. 2009 m., o ES TUI įplaukos į Kiniją 2009 m. buvo gerokai didesnės nei į Indiją ir sudarė 5,3 milijardo eurų, tuo tarpu Indijai teko 3,1 milijardo eurų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga yra didžiausias Indijos tiesioginių užsienio investicijų (TUI) šaltinis, kurio investicijos 2009 m. sudarė 27 proc. visų TUI; kadangi, vis dėlto, ES investicijų dalis per pastaruosius trejus metus sumažėjo nuo 37 proc. visų TUI 2007 m. iki 32 proc. 2008 m. ir iki 27 proc. 2009 m., o ES TUI įplaukos į Kiniją 2009 m. buvo gerokai didesnės nei į Indiją ir sudarė 5,3 milijardo eurų, tuo tarpu Indijai teko 3,1 milijardo eurų;

| D. | kadangi Indija 2000 m. buvo 17-oji pagal svarbą Europos Sąjungos prekybos partnerė, o 2010 m. – 8-oji (kai prekybos apyvarta sudarė 67,8 milijardo eurų); kadangi, vis dėlto, atitinkama ES dalis Indijos rinkoje sumažėjo nuo 23,2 proc. 1999 m. iki 14,5 proc. 2009 m., o dalis Kinijos rinkoje per tą patį laikotarpį padidėjo keturis kartus, t. y. nuo 2,6 proc. 1999 m. iki 11,3 proc. 2009 m.; |
| --- | --- |

D.

kadangi Indija 2000 m. buvo 17-oji pagal svarbą Europos Sąjungos prekybos partnerė, o 2010 m. – 8-oji (kai prekybos apyvarta sudarė 67,8 milijardo eurų); kadangi, vis dėlto, atitinkama ES dalis Indijos rinkoje sumažėjo nuo 23,2 proc. 1999 m. iki 14,5 proc. 2009 m., o dalis Kinijos rinkoje per tą patį laikotarpį padidėjo keturis kartus, t. y. nuo 2,6 proc. 1999 m. iki 11,3 proc. 2009 m.;

| E. | kadangi Indija yra didžiausia naudos gavėja pagal bendrųjų lengvatų sistemą (BLS); kadangi Europos Sąjungos importas iš Indijos taikant lengvatinius tarifus ar nulinius muitus 2009 m. buvo vertas 19,9 milijardo eurų ir sudarė 83 proc. viso ES importo iš Indijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi Indija yra didžiausia naudos gavėja pagal bendrųjų lengvatų sistemą (BLS); kadangi Europos Sąjungos importas iš Indijos taikant lengvatinius tarifus ar nulinius muitus 2009 m. buvo vertas 19,9 milijardo eurų ir sudarė 83 proc. viso ES importo iš Indijos;

| F. | kadangi abi šalys tikisi turėti didelės naudos iš tarifų panaikinimo, prekybos paslaugomis ir įmonių steigimo liberalizavimo ir patvirtina savo įsipareigojimą mažinti tarifus ir toliau liberalizuoti įmonių steigimą ir prekybą paslaugomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi abi šalys tikisi turėti didelės naudos iš tarifų panaikinimo, prekybos paslaugomis ir įmonių steigimo liberalizavimo ir patvirtina savo įsipareigojimą mažinti tarifus ir toliau liberalizuoti įmonių steigimą ir prekybą paslaugomis;

| G. | kadangi patekimas į rinką turi būti reglamentuojamas skaidriomis ir tinkamomis taisyklėmis ir standartais siekiant užtikrinti, kad prekybos liberalizavimas būtų naudingas; |
| --- | --- |

G.

kadangi patekimas į rinką turi būti reglamentuojamas skaidriomis ir tinkamomis taisyklėmis ir standartais siekiant užtikrinti, kad prekybos liberalizavimas būtų naudingas;

| H. | kadangi patekimą į rinką varžo tokios netarifinės prekybos kliūtys (NPK) kaip sveikatos ir saugos reikalavimai arba techninės kliūtys, kiekybiniai ribojimai, atitikties procedūros, prekybos apsaugos mechanizmai, muitinės procedūros, vidaus mokesčiai ir nesugebėjimas priimti tarptautinių normų ir standartų; |
| --- | --- |

H.

kadangi patekimą į rinką varžo tokios netarifinės prekybos kliūtys (NPK) kaip sveikatos ir saugos reikalavimai arba techninės kliūtys, kiekybiniai ribojimai, atitikties procedūros, prekybos apsaugos mechanizmai, muitinės procedūros, vidaus mokesčiai ir nesugebėjimas priimti tarptautinių normų ir standartų;

| I. | kadangi reikėtų labiau atsižvelgti į intelektinės nuosavybės teisių (INT), įskaitant patentus, prekės arba paslaugų ženklus, autorių teises ir gretutines teises, geografines nuorodas (taip pat ir kilmės ženklus), pramoninį dizainą ir integruotą vietos topografiją, pripažinimo, tinkamos bei veiksmingos apsaugos, įgyvendinimo ir vykdymo aspektus; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikėtų labiau atsižvelgti į intelektinės nuosavybės teisių (INT), įskaitant patentus, prekės arba paslaugų ženklus, autorių teises ir gretutines teises, geografines nuorodas (taip pat ir kilmės ženklus), pramoninį dizainą ir integruotą vietos topografiją, pripažinimo, tinkamos bei veiksmingos apsaugos, įgyvendinimo ir vykdymo aspektus;

| J. | kadangi suklastoti vaistai gali būti žalingi sveikatai; kadangi ES ir Indija turėtų suvienyti jėgas prieš šią problemą; |
| --- | --- |

J.

kadangi suklastoti vaistai gali būti žalingi sveikatai; kadangi ES ir Indija turėtų suvienyti jėgas prieš šią problemą;

| K. | kadangi Indija yra viena iš didžiausių generinių vaistų gamintojų ir eksportuotojų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Indija yra viena iš didžiausių generinių vaistų gamintojų ir eksportuotojų;

| L. | kadangi sveikatos priežiūros programų sėkmė ir tvarumas didžiąja dalimi priklauso nuo nuolatinės galimybės gauti nebrangių ir kokybiškų generinių vaistų; kadangi Indijos kaip tokių vaistų tiekėjos vaidmuo yra lemiamas ir kadangi susidarė žalingas „TRIPS plius“ intelektinės nuosavybės taisyklių susitarimo poveikis generinių vaistų prieinamumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi sveikatos priežiūros programų sėkmė ir tvarumas didžiąja dalimi priklauso nuo nuolatinės galimybės gauti nebrangių ir kokybiškų generinių vaistų; kadangi Indijos kaip tokių vaistų tiekėjos vaidmuo yra lemiamas ir kadangi susidarė žalingas „TRIPS plius“ intelektinės nuosavybės taisyklių susitarimo poveikis generinių vaistų prieinamumui;

| M. | kadangi Bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje numatyta pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos principams; kadangi tai yra esminis susitarimo klausimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi Bendradarbiavimo susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje numatyta pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos principams; kadangi tai yra esminis susitarimo klausimas;

| N. | kadangi ES verslo subjektų patekimą į Indijos rinką tebevaržo kelios netarifinės prekybos kliūtys (NPK), kaip antai sveikatos ir saugos reikalavimai arba techninės kliūtys, kiekybiniai ribojimai, pernelyg varžančios atitikties procedūros, nepagrįsti prekybos apsaugos mechanizmai, muitinės procedūros, vidaus mokesčiai ir nesugebėjimas priimti tarptautinių normų ir standartų; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES verslo subjektų patekimą į Indijos rinką tebevaržo kelios netarifinės prekybos kliūtys (NPK), kaip antai sveikatos ir saugos reikalavimai arba techninės kliūtys, kiekybiniai ribojimai, pernelyg varžančios atitikties procedūros, nepagrįsti prekybos apsaugos mechanizmai, muitinės procedūros, vidaus mokesčiai ir nesugebėjimas priimti tarptautinių normų ir standartų;

Bendrieji klausimai

| 1. | mano, kad LPS turėtų suderintas ir atitikti PPO taisykles ir įsipareigojimus; mano, kad sėkmingas DPD ir toliau lieka Europos Sąjungos ir Indijos prekybos prioritetas, o derybos su Indija dėl LPS tokiu būdu turi papildyti daugiašales taisykles; |
| --- | --- |

1.

mano, kad LPS turėtų suderintas ir atitikti PPO taisykles ir įsipareigojimus; mano, kad sėkmingas DPD ir toliau lieka Europos Sąjungos ir Indijos prekybos prioritetas, o derybos su Indija dėl LPS tokiu būdu turi papildyti daugiašales taisykles;

| 2. | teigiamai vertina 2010 m. gruodžio mėn. vykusio ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus ir ragina derybose dalyvaujančias šalis paspartinti derybas ir toliau konsultuotis su svarbiausiais suinteresuotaisiais subjektais; primena Europos Sąjungos ir Indijos įsipareigojimą paspartinti derybas dėl LPS ir pasiekti esminę bei veiksmingą pažangą siekiant greitai sudaryti plataus užmojo ir suderintą įvairialypės prekybos ir investavimo susitarimą; yra nusivylęs lėta derybų eiga; ragina abi šalis dėti visas pastangas, kad iki 2011 metų būtų sudarytas išsamus, plataus užmojo ir suderintas LPS; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina 2010 m. gruodžio mėn. vykusio ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus ir ragina derybose dalyvaujančias šalis paspartinti derybas ir toliau konsultuotis su svarbiausiais suinteresuotaisiais subjektais; primena Europos Sąjungos ir Indijos įsipareigojimą paspartinti derybas dėl LPS ir pasiekti esminę bei veiksmingą pažangą siekiant greitai sudaryti plataus užmojo ir suderintą įvairialypės prekybos ir investavimo susitarimą; yra nusivylęs lėta derybų eiga; ragina abi šalis dėti visas pastangas, kad iki 2011 metų būtų sudarytas išsamus, plataus užmojo ir suderintas LPS;

| 3. | ragina Indijos federalinės ir nacionalinės valdžios institucijas derinti savo politikos kryptis ir procedūras siekiant kiek įmanoma didesnės naudos; |
| --- | --- |

3.

ragina Indijos federalinės ir nacionalinės valdžios institucijas derinti savo politikos kryptis ir procedūras siekiant kiek įmanoma didesnės naudos;

| 4. | primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turi būti visapusiškai derinami su bendrais Europos Sąjungos tikslais, kad, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsniu, ES bendra prekybos politika turi būti vykdoma vadovaujantis Sąjungos išorinių veiksmų principais ir tikslais ir kad pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ji turi, be kita ko, prisidėti prie tvarios plėtros, skurdo naikinimo ir žmogaus teisių apsaugos; |
| --- | --- |

4.

primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turi būti visapusiškai derinami su bendrais Europos Sąjungos tikslais, kad, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsniu, ES bendra prekybos politika turi būti vykdoma vadovaujantis Sąjungos išorinių veiksmų principais ir tikslais ir kad pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ji turi, be kita ko, prisidėti prie tvarios plėtros, skurdo naikinimo ir žmogaus teisių apsaugos;

| 5. | atsižvelgdamas į tai, jog abiejų valstybių ekonomikos papildo viena kitą, atkreipia dėmesį į galimybes didinti ES ir Indijos prekybą ir investicijas ir verslo galimybes, kurias teikia LPS; ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimą laiko abipusiškai naudingu veiksmų planu, tačiau rekomenduoja atlikti esamų sektoriui būdingų ypatybių vertinimą siekiant nustatyti galimas LPS kliūtis jautriems ES sektoriams; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgdamas į tai, jog abiejų valstybių ekonomikos papildo viena kitą, atkreipia dėmesį į galimybes didinti ES ir Indijos prekybą ir investicijas ir verslo galimybes, kurias teikia LPS; ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimą laiko abipusiškai naudingu veiksmų planu, tačiau rekomenduoja atlikti esamų sektoriui būdingų ypatybių vertinimą siekiant nustatyti galimas LPS kliūtis jautriems ES sektoriams;

| 6. | prašo Komisiją įtraukti didelio masto tvarios plėtros skyrių kaip esminę LPS dalį; |
| --- | --- |

6.

prašo Komisiją įtraukti didelio masto tvarios plėtros skyrių kaip esminę LPS dalį;

Prekyba prekėmis

| 7. | palankiai vertina daugelio laisvosios prekybos modeliavimo rezultatus, iš kurių matyti, kad laikantis LPS padidėtų bendras ES ir Indijos eksportas ir importas; pabrėžia, kad esant dabartiniam vidutiniam augimo tempui dvišalės prekybos apimtis iki 2015 m. turėtų pasiekti 160,6 milijardo eurų; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina daugelio laisvosios prekybos modeliavimo rezultatus, iš kurių matyti, kad laikantis LPS padidėtų bendras ES ir Indijos eksportas ir importas; pabrėžia, kad esant dabartiniam vidutiniam augimo tempui dvišalės prekybos apimtis iki 2015 m. turėtų pasiekti 160,6 milijardo eurų;

| 8. | pažymi, kad vidutiniai Indijos taikomi tarifai sumažėjo, tačiau vis tiek tebėra gerokai didesni nei ES taikomi tarifai; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinis Indijos taikomas galimybės patekti į ne žemės ūkio produktų rinką (NAMA) tarifas šiuo metu yra 10,1 proc., o ES vidutinis tarifas – 4 proc., tuo tarpu vidutinis Indijos taikomas tarifas žemės ūkio produktams yra 31,8 proc., o ES vidutinis tarifas - 13,5 proc.; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad vidutiniai Indijos taikomi tarifai sumažėjo, tačiau vis tiek tebėra gerokai didesni nei ES taikomi tarifai; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad vidutinis Indijos taikomas galimybės patekti į ne žemės ūkio produktų rinką (NAMA) tarifas šiuo metu yra 10,1 proc., o ES vidutinis tarifas – 4 proc., tuo tarpu vidutinis Indijos taikomas tarifas žemės ūkio produktams yra 31,8 proc., o ES vidutinis tarifas - 13,5 proc.;

| 9. | pabrėžia, kad prekybos pramonės produkcija srityje reikėtų siekti ne vienu metu abipusiškai visiškai panaikinti muitus, kad reikėtų riboti ir peržiūrėti bet kokias galimas šio tikslo išimtis ir kad išimčių nereikėtų taikyti abiem šalims svarbiems sektoriams, pvz., lengvųjų automobilių sektoriui; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad prekybos pramonės produkcija srityje reikėtų siekti ne vienu metu abipusiškai visiškai panaikinti muitus, kad reikėtų riboti ir peržiūrėti bet kokias galimas šio tikslo išimtis ir kad išimčių nereikėtų taikyti abiem šalims svarbiems sektoriams, pvz., lengvųjų automobilių sektoriui;

| 10. | pažymi, jog susitarime turi būti atsižvelgiama į jautrius aspektus, susijusius su prekyba žemės ūkio produkcija, tačiau tokiu būdu neturėtų būti kliudoma rinkų atvėrimui viena kitą papildančiose srityse; |
| --- | --- |

10.

pažymi, jog susitarime turi būti atsižvelgiama į jautrius aspektus, susijusius su prekyba žemės ūkio produkcija, tačiau tokiu būdu neturėtų būti kliudoma rinkų atvėrimui viena kitą papildančiose srityse;

| 11. | ragina Komisiją deramai atsižvelgti į bet kokį neigiamą poveikį Europos žemės ūkiui, ypač tokiose srityse, kaip rinkų atvėrimas, GMO, pieno sektorius, jautienos sektorius, intelektinės nuosavybės apsauga ir kilmės žymėjimas; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją deramai atsižvelgti į bet kokį neigiamą poveikį Europos žemės ūkiui, ypač tokiose srityse, kaip rinkų atvėrimas, GMO, pieno sektorius, jautienos sektorius, intelektinės nuosavybės apsauga ir kilmės žymėjimas;

| 12. | mano, kad svarbu į LPS įtraukti plataus užmojo skyrius dėl techninių prekybos kliūčių ir sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių; taigi ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tokius neišspręstus klausimus kaip gyvūnų gerovė; |
| --- | --- |

12.

mano, kad svarbu į LPS įtraukti plataus užmojo skyrius dėl techninių prekybos kliūčių ir sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių; taigi ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tokius neišspręstus klausimus kaip gyvūnų gerovė;

| 13. | ragina abi šalis užtikrinti, kad reguliavimas ir netarifinės prekybos kliūtys būtų tvarkomi taip, kad nebūtų varžoma visa prekyba; ragina ir ES, ir Indiją sukurti veiksmingus metodus, kuriuos taikant būtų užkirstas kelias nereikalingoms reguliavimo kliūtims, su kuriomis gali susidurti prekyba, ir būtų pašalintos esamos kliūtys, tačiau tuo pat metu būtų gerbiama abiejų šalių teisė į reguliavimą; |
| --- | --- |

13.

ragina abi šalis užtikrinti, kad reguliavimas ir netarifinės prekybos kliūtys būtų tvarkomi taip, kad nebūtų varžoma visa prekyba; ragina ir ES, ir Indiją sukurti veiksmingus metodus, kuriuos taikant būtų užkirstas kelias nereikalingoms reguliavimo kliūtims, su kuriomis gali susidurti prekyba, ir būtų pašalintos esamos kliūtys, tačiau tuo pat metu būtų gerbiama abiejų šalių teisė į reguliavimą;

| 14. | pabrėžia, kad LPS turėtų apimti privalomąjį ginčų sprendimo mechanizmą „valstybė valstybei“, nuostatas dėl tarpininkavimo, susijusio su NPK ir veiksmingos apsaugos sąlygą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad LPS turėtų apimti privalomąjį ginčų sprendimo mechanizmą „valstybė valstybei“, nuostatas dėl tarpininkavimo, susijusio su NPK ir veiksmingos apsaugos sąlygą;

Prekyba paslaugomis. Steigimasis

| 15. | pripažįsta, kad paslaugų sektorius yra greičiausiai augantis Indijos ekonomikos sektorius; pažymi, kad Indija turi aktyvių interesų dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS) 1 ir 4 būdų liberalizavimo; pažymi, kad ES norėtų užbaigti daugelio 3 būdo paslaugų patekimo į rinką ir nacionalinio vertinimo liberalizavimą; pažymi, kad LPS numatyti siekiai nebus visiškai įgyvendinti, jeigu nebus prisiimti 4 būde apibrėžti įsipareigojimai; pabrėžia, kad labai naudingi profesinės kvalifikacijos akreditavimas nacionaliniu bei ES mastu ir susitarimai dėl abipusio pripažinimo ir licencijavimo reikalavimų ES ir Indijoje specialistų teikiamoms paslaugoms, kuriuos galima nesunkiai įtraukti į LPS; vis dėlto reikalauja, kad kiekvienos valstybės narės atžvilgiu būtų atlikta nuodugni analizė siekiant išvengti neigiamų pasekmių ES darbo rinkai, tačiau būtų leidžiama pagal 4 būdą laikinai viešėti reikalingiems kvalifikuotiems specialistams; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad paslaugų sektorius yra greičiausiai augantis Indijos ekonomikos sektorius; pažymi, kad Indija turi aktyvių interesų dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS) 1 ir 4 būdų liberalizavimo; pažymi, kad ES norėtų užbaigti daugelio 3 būdo paslaugų patekimo į rinką ir nacionalinio vertinimo liberalizavimą; pažymi, kad LPS numatyti siekiai nebus visiškai įgyvendinti, jeigu nebus prisiimti 4 būde apibrėžti įsipareigojimai; pabrėžia, kad labai naudingi profesinės kvalifikacijos akreditavimas nacionaliniu bei ES mastu ir susitarimai dėl abipusio pripažinimo ir licencijavimo reikalavimų ES ir Indijoje specialistų teikiamoms paslaugoms, kuriuos galima nesunkiai įtraukti į LPS; vis dėlto reikalauja, kad kiekvienos valstybės narės atžvilgiu būtų atlikta nuodugni analizė siekiant išvengti neigiamų pasekmių ES darbo rinkai, tačiau būtų leidžiama pagal 4 būdą laikinai viešėti reikalingiems kvalifikuotiems specialistams;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad paslaugų liberalizavimas jokiu būdu neturi trukdyti teisei reglamentuoti paslaugas, įskaitant viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad paslaugų liberalizavimas jokiu būdu neturi trukdyti teisei reglamentuoti paslaugas, įskaitant viešąsias paslaugas;

| 17. | pažymi, kad ES ir Indijos prekyba paslaugomis palyginti neproporcinga: ES eksportuoja 1,9 proc. savo paslaugų į Indiją, o Indijos eksportui į ES tenka 11,6 proc. viso jos eksporto; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad ES ir Indijos prekyba paslaugomis palyginti neproporcinga: ES eksportuoja 1,9 proc. savo paslaugų į Indiją, o Indijos eksportui į ES tenka 11,6 proc. viso jos eksporto;

| 18. | labai ragina Indiją parengti tinkamus duomenų apsaugos teisės aktus, kurie Indijai suteiktų galimybę įgyti šalies, kurioje apsaugos lygis pakankamas, statusą ir sudarytų sąlygas asmens duomenis perduoti iš ES laikantis ES teisės aktų; |
| --- | --- |

18.

labai ragina Indiją parengti tinkamus duomenų apsaugos teisės aktus, kurie Indijai suteiktų galimybę įgyti šalies, kurioje apsaugos lygis pakankamas, statusą ir sudarytų sąlygas asmens duomenis perduoti iš ES laikantis ES teisės aktų;

| 19. | mano, jog leidimas užsienio teisės ir apskaitos įmonėms veikti Indijoje būtų labai naudingas Indijos ekonomikai ir verslui, taip pat Europos įmonėms, turinčioms tarptautinės teisės ir paskaitos patirtį, ir jų klientams; ragina Komisiją kartu su Indijos valdžios institucijomis ištirti teisės ir apskaitos paslaugų liberalizavimo galimybę ir taikymo sritį LPS; |
| --- | --- |

19.

mano, jog leidimas užsienio teisės ir apskaitos įmonėms veikti Indijoje būtų labai naudingas Indijos ekonomikai ir verslui, taip pat Europos įmonėms, turinčioms tarptautinės teisės ir paskaitos patirtį, ir jų klientams; ragina Komisiją kartu su Indijos valdžios institucijomis ištirti teisės ir apskaitos paslaugų liberalizavimo galimybę ir taikymo sritį LPS;

| 20. | ragina Indiją toliau atverti savo bankininkystės, draudimo ir mažmeninės prekybos sektorius vykdant reformas, kurias paskelbė Indijos valdžios institucijos pripažindamos tai, jog tinkami finansų teisės aktai yra būtini norint užtikrinti finansinių paslaugų priežiūrą, sumažinti sisteminę riziką ir užtikrinti aukščiausio lygio vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

20.

ragina Indiją toliau atverti savo bankininkystės, draudimo ir mažmeninės prekybos sektorius vykdant reformas, kurias paskelbė Indijos valdžios institucijos pripažindamos tai, jog tinkami finansų teisės aktai yra būtini norint užtikrinti finansinių paslaugų priežiūrą, sumažinti sisteminę riziką ir užtikrinti aukščiausio lygio vartotojų apsaugą;

Investicijos

| 21. | ragina Komisiją derėtis, kad į LPS būtų įtrauktas skyrius dėl investicijų ir tokiu būdu būtų sudarytos sąlygos daug sklandesniam abipusiam investavimui į rinkas, nes būtų skatinami ir apsaugomi investiciniai sandoriai bei ieškoma betarpiškų galimybių; siūlo, kad tokiame investavimo skyriuje galėtų būti numatyta sukurti vieno informacijos teikimo investuotojams į abiejų šalių ūkį punkto sistemą, kurioje būtų jiems aiškinami investavimo taisyklių ir praktikos skirtumai bei teikiama informacija visų teisinių aspektų klausimais; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją derėtis, kad į LPS būtų įtrauktas skyrius dėl investicijų ir tokiu būdu būtų sudarytos sąlygos daug sklandesniam abipusiam investavimui į rinkas, nes būtų skatinami ir apsaugomi investiciniai sandoriai bei ieškoma betarpiškų galimybių; siūlo, kad tokiame investavimo skyriuje galėtų būti numatyta sukurti vieno informacijos teikimo investuotojams į abiejų šalių ūkį punkto sistemą, kurioje būtų jiems aiškinami investavimo taisyklių ir praktikos skirtumai bei teikiama informacija visų teisinių aspektų klausimais;

| 22. | ragina Komisiją užtikrinti, kad nuostatos dėl investicijų apsaugos nepakenktų šalių kompetencijai išduoti privalomas licencijas ir nepakenktų kitoms visuomenės sveikatos politikos sritims; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją užtikrinti, kad nuostatos dėl investicijų apsaugos nepakenktų šalių kompetencijai išduoti privalomas licencijas ir nepakenktų kitoms visuomenės sveikatos politikos sritims;

Viešieji pirkimai

| 23. | teigiamai vertina tai, kad Indija sutiko į LPS įtraukti viešųjų pirkimų klausimą; vis dėlto apgailestauja, kad tai padaryta tik federaliniu lygmeniu; ragina Komisiją derėtis dėl veiksmingų ir skaidrių viešųjų pirkimų sistemų; ragina Indiją taikyti skaidrias ir sąžiningas procedūras sudarant viešąsias sutartis ir Europos įmonėms sudaryti galimybes naudotis viešųjų pirkimų sistemomis; ragina Indiją užtikrinti, kad šios galimybės apimtų kiek galima platesnį ratą, įskaitant ir valstybinio sektoriaus įmones; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina tai, kad Indija sutiko į LPS įtraukti viešųjų pirkimų klausimą; vis dėlto apgailestauja, kad tai padaryta tik federaliniu lygmeniu; ragina Komisiją derėtis dėl veiksmingų ir skaidrių viešųjų pirkimų sistemų; ragina Indiją taikyti skaidrias ir sąžiningas procedūras sudarant viešąsias sutartis ir Europos įmonėms sudaryti galimybes naudotis viešųjų pirkimų sistemomis; ragina Indiją užtikrinti, kad šios galimybės apimtų kiek galima platesnį ratą, įskaitant ir valstybinio sektoriaus įmones;

Prekyba ir konkurencija

| 24. | teigiamai vertina pažangą, padarytą rengiant ES ir Indijos LPS skyrių dėl prekybos ir konkurencijos, ir ragina abi šalis plėtoti savo bendradarbiavimą su prekyba susijusios konkurencijos klausimais, intelektinės nuosavybės teisių srityje ir vykdant pramonės ir prekybos politiką; |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina pažangą, padarytą rengiant ES ir Indijos LPS skyrių dėl prekybos ir konkurencijos, ir ragina abi šalis plėtoti savo bendradarbiavimą su prekyba susijusios konkurencijos klausimais, intelektinės nuosavybės teisių srityje ir vykdant pramonės ir prekybos politiką;

| 25. | pritaria ryžtingiems Indijos įsipareigojimams laikytis intelektinės nuosavybės teisės tvarkos ir tarptautinėje ir vidaus teisėje naudoti TRIPS numatytas lankstumo nuostatas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus dėl visuomenės sveikatos, visų pirma dėl galimybės įsigyti būtiniausių vaistų; ragina Indiją griežtai diegti šią tvarką ir užtikrinti jos laikymąsi, ir tuo pat metu gerinti prieigą prie būtiniausių vaistų; ragina Europos Sąjungą ir Indiją užtikrinti, kad pagal LPS prisiimti įsipareigojimai nebūtų kliūtis įsigyti būtiniausių vaistų, kol Indijoje ši pramonės šaka plėtojasi nuo generinių vaistų į pramonės šaką, pagrįstą moksliniais tyrimais; remia ES ir Indijos bendradarbiavimą moksliniais tyrimais pagrįstos farmacijos pramonės srityje siekiant užtikrinti abiem šalims naudingą augimą; |
| --- | --- |

25.

pritaria ryžtingiems Indijos įsipareigojimams laikytis intelektinės nuosavybės teisės tvarkos ir tarptautinėje ir vidaus teisėje naudoti TRIPS numatytas lankstumo nuostatas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus dėl visuomenės sveikatos, visų pirma dėl galimybės įsigyti būtiniausių vaistų; ragina Indiją griežtai diegti šią tvarką ir užtikrinti jos laikymąsi, ir tuo pat metu gerinti prieigą prie būtiniausių vaistų; ragina Europos Sąjungą ir Indiją užtikrinti, kad pagal LPS prisiimti įsipareigojimai nebūtų kliūtis įsigyti būtiniausių vaistų, kol Indijoje ši pramonės šaka plėtojasi nuo generinių vaistų į pramonės šaką, pagrįstą moksliniais tyrimais; remia ES ir Indijos bendradarbiavimą moksliniais tyrimais pagrįstos farmacijos pramonės srityje siekiant užtikrinti abiem šalims naudingą augimą;

| 26. | prašo Komisijos nereikalauti duomenų išimtinumo vykstant deryboms dėl intelektinės nuosavybės teisių, kaip nurodoma 2007 m. liepos 12 d. rezoliucijoje, ir pripažinti, kad duomenų išimtinumas turėtų ilgalaikių pasekmių generinių vaistų gamybai, todėl neigiamai paveiktų besivystančių šalių prieigą prie vaistų ir visuomenės sveikatos politiką; |
| --- | --- |

26.

prašo Komisijos nereikalauti duomenų išimtinumo vykstant deryboms dėl intelektinės nuosavybės teisių, kaip nurodoma 2007 m. liepos 12 d. rezoliucijoje, ir pripažinti, kad duomenų išimtinumas turėtų ilgalaikių pasekmių generinių vaistų gamybai, todėl neigiamai paveiktų besivystančių šalių prieigą prie vaistų ir visuomenės sveikatos politiką;

| 27. | ragina Komisiją ir Indijos valdžios institucijas parengti bendrą suklastotų vaistų apibrėžimą, kuris nekliudytų įsigyti būtiniausių vaistų, ir bendrai derinti veiksmus, kuriais siekiama veiksmingai kovoti su klastojimu, ypač vaistų, pavojingų žmogaus sveikatai, klastojimu; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir Indijos valdžios institucijas parengti bendrą suklastotų vaistų apibrėžimą, kuris nekliudytų įsigyti būtiniausių vaistų, ir bendrai derinti veiksmus, kuriais siekiama veiksmingai kovoti su klastojimu, ypač vaistų, pavojingų žmogaus sveikatai, klastojimu;

| 28. | pabrėžia, kad labai svarbu iki LPS įsigaliojimo užtikrinti aukštą geografinių nuorodų apsaugos lygį; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad labai svarbu iki LPS įsigaliojimo užtikrinti aukštą geografinių nuorodų apsaugos lygį;

Prekyba ir tvarus vystymasis

| 29. | pripažįsta, kad tvarios plėtros skyrius yra itin svarbi bet kokio ES sudaromo LPS dalis ir ragina abi šalis susitarti dėl plataus užmojo skyriaus, į kurį būtų įtrauktas bendras įsipareigojimas skatinti tvarią plėtrą ir integracinį augimą remiantis bendromis vertybėmis; ragina Komisiją įtraukti teisiškai privalomus straipsnius dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų ir užtikrinti, kad jie būtų vykdomi, o pažeidimo atveju taikyti priemones; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad tvarios plėtros skyrius yra itin svarbi bet kokio ES sudaromo LPS dalis ir ragina abi šalis susitarti dėl plataus užmojo skyriaus, į kurį būtų įtrauktas bendras įsipareigojimas skatinti tvarią plėtrą ir integracinį augimą remiantis bendromis vertybėmis; ragina Komisiją įtraukti teisiškai privalomus straipsnius dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų ir užtikrinti, kad jie būtų vykdomi, o pažeidimo atveju taikyti priemones;

| 30. | prašo, kad šis skyrius apimtų bent aštuonių pagrindinių konvencijų ir keturių prioritetinių TDO konvencijų bei tarptautiniu mastu pripažintų aplinkos apsaugos standartų laikymąsi ir taip pat teiktų paskatas įmonėms prisiimti įsipareigojimų ĮSA srityje; |
| --- | --- |

30.

prašo, kad šis skyrius apimtų bent aštuonių pagrindinių konvencijų ir keturių prioritetinių TDO konvencijų bei tarptautiniu mastu pripažintų aplinkos apsaugos standartų laikymąsi ir taip pat teiktų paskatas įmonėms prisiimti įsipareigojimų ĮSA srityje;

| 31. | teigiama vertina visas Indijos vyriausybės pastangas siekiant panaikinti vaikų darbą; ragina Indijos vyriausybę ir Komisiją ir toliau finansuoti veiksmus, kuriais siekiama sudaryti sąlygas vaikams lankyti mokyklą; |
| --- | --- |

31.

teigiama vertina visas Indijos vyriausybės pastangas siekiant panaikinti vaikų darbą; ragina Indijos vyriausybę ir Komisiją ir toliau finansuoti veiksmus, kuriais siekiama sudaryti sąlygas vaikams lankyti mokyklą;

| 32. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad ES bendrovės, kurios naudojasi specialiosiomis ekonominėmis zonomis, gerbtų pagrindines darbo teises ar kitas darbo teises, grindžiamas TDO konvencijomis, kurias ratifikavo Indija; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad ES bendrovės, kurios naudojasi specialiosiomis ekonominėmis zonomis, gerbtų pagrindines darbo teises ar kitas darbo teises, grindžiamas TDO konvencijomis, kurias ratifikavo Indija;

| 33. | pabrėžia, kad žmogaus teisės, demokratija ir saugumas yra itin svarbūs ES ir Indijos santykių aspektai; todėl ragina abi šalis užtikrinti aktyvesnį dialogą šiais atvirais klausimais ypatingą dėmesį skiriant Kašmyro klausimui; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad žmogaus teisės, demokratija ir saugumas yra itin svarbūs ES ir Indijos santykių aspektai; todėl ragina abi šalis užtikrinti aktyvesnį dialogą šiais atvirais klausimais ypatingą dėmesį skiriant Kašmyro klausimui;

| 34. | labai pritaria praktikai, kad teisiškai privalomos nuostatos dėl žmogaus teisių būtų įrašytos į visus ES tarptautinius susitarimus, įskaitant aiškų ir tikslų konsultavimosi mechanizmą, sukurtą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį; |
| --- | --- |

34.

labai pritaria praktikai, kad teisiškai privalomos nuostatos dėl žmogaus teisių būtų įrašytos į visus ES tarptautinius susitarimus, įskaitant aiškų ir tikslų konsultavimosi mechanizmą, sukurtą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį;

Europos Parlamento vaidmuo

| 35. | tikisi, kad Taryba ir Komisija pateiks LPS Parlamentui, kad jis jam pritartų pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) (5); |
| --- | --- |

35.

tikisi, kad Taryba ir Komisija pateiks LPS Parlamentui, kad jis jam pritartų pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) (5);

| 36. | prašo Komisiją ir Tarybą, prieš sudarant LPS, visapusiškai atsižvelgti į Europos Parlamento prašymus, išreikštus šioje rezoliucijoje; primena, jog tam, kad LPS įsigaliotų, reikalingas EP pritarimas; ragina Komisiją ir Tarybą neteikti pasiūlymų dėl laikino susitarimo taikymo, kol EP jam nepritarė; |
| --- | --- |

36.

prašo Komisiją ir Tarybą, prieš sudarant LPS, visapusiškai atsižvelgti į Europos Parlamento prašymus, išreikštus šioje rezoliucijoje; primena, jog tam, kad LPS įsigaliotų, reikalingas EP pritarimas; ragina Komisiją ir Tarybą neteikti pasiūlymų dėl laikino susitarimo taikymo, kol EP jam nepritarė;

Kiti aspektai

| 37. | palankiai vertina Indijos pažangą tampant ne tik vystomosios pagalbos gavėja, bet ir teikėja; |
| --- | --- |

37.

palankiai vertina Indijos pažangą tampant ne tik vystomosios pagalbos gavėja, bet ir teikėja;

| 38. | pažymi, kad jei ES ir Indijos ekonominis bendradarbiavimas bus grindžiamas bendromis visuotinėmis vertybėmis, jis gali tapti pavyzdžiu bendradarbiavimui su kitomis šalimis; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad jei ES ir Indijos ekonominis bendradarbiavimas bus grindžiamas bendromis visuotinėmis vertybėmis, jis gali tapti pavyzdžiu bendradarbiavimui su kitomis šalimis;

| 39. | mano, kad ES turi skirti ypatingą dėmesį Indijos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) sektoriui, taigi siūlo stiprinti MVĮ pagal ES ir Indijos vystomojo bendradarbiavimo programas taikant priemones, skirtas į rinką orientuotiems vietos projektams finansuoti; |
| --- | --- |

39.

mano, kad ES turi skirti ypatingą dėmesį Indijos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) sektoriui, taigi siūlo stiprinti MVĮ pagal ES ir Indijos vystomojo bendradarbiavimo programas taikant priemones, skirtas į rinką orientuotiems vietos projektams finansuoti;

| 40. | teigiamai vertina tai, kad visoje Indijoje pradėjo populiarėti mikrokreditai ir kad buvo pripažinta, jog tai veiksmingas būdas skatinti vystymąsi vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina tai, kad visoje Indijoje pradėjo populiarėti mikrokreditai ir kad buvo pripažinta, jog tai veiksmingas būdas skatinti vystymąsi vietos lygmeniu;

*

* *

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 589.

(2)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 166.

(3)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 591.

(4)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 128.

(5)  SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktis.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/19

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisES ir Japonijos prekybos santykiai

P7_TA(2011)0225

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Japonijos prekybos santykių

2012/C 377 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl Europos MVĮ vaidmens tarptautinėje prekyboje stiprinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl prekybos paslaugomis (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl prekybos žaliavomis ir prekėmis (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl ES strategijos siekiant užtikrinti Europos įmonių patekimą į rinkas (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl pasaulinės Europos. Išoriniai konkurencingumo aspektai (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010)0612),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje. ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis“ (COM(2006)0567),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 10 d. paskelbtą Komisijos pranešimą „Kliūtys prekybai ir investicijoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 10 d. paskelbtą Komisijos pranešimą „Kliūtys prekybai ir investicijoms“,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. liepos 18 d. Hagoje paskelbtą bendrąją deklaraciją dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Japonijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. liepos 18 d. Hagoje paskelbtą bendrąją deklaraciją dėl Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Japonijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. sudarytą ES ir Japonijos abipusio pripažinimo susitarimą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. sudarytą ES ir Japonijos abipusio pripažinimo susitarimą (9),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. sudarytą ES ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo kovojant su antikonkurencine veikla (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. sudarytą ES ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo kovojant su antikonkurencine veikla (10),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sudarytą Europos bendrijos ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sudarytą Europos bendrijos ir Japonijos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje (11),

| — | atsižvelgdamas į dešimties metų planą, priimtą 10-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame 2001 m. gruodžio 8 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dešimties metų planą, priimtą 10-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime, vykusiame 2001 m. gruodžio 8 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 28 d. Tokijuje vykusiame 19-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrąjį pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 28 d. Tokijuje vykusiame 19-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrąjį pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 4 d. Prahoje vykusiame 18-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrąjį pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 4 d. Prahoje vykusiame 18-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrąjį pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į įmonės „Copenhagen Economics“2009 m. lapkričio 30 d. paskelbtą pranešimą „Kliūčių prekybai ir investicijoms tarp ES ir Japonijos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įmonės „Copenhagen Economics“2009 m. lapkričio 30 d. paskelbtą pranešimą „Kliūčių prekybai ir investicijoms tarp ES ir Japonijos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. paskelbtus Komisijos viešos konsultacijos ES ir Japonijos prekybos santykių klausimu rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. paskelbtus Komisijos viešos konsultacijos ES ir Japonijos prekybos santykių klausimu rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 ir 25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 ir 25 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į planuojamą ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris turėtų įvykti 2011 m. gegužės 25 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į planuojamą ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris turėtų įvykti 2011 m. gegužės 25 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi taisyklėmis grindžiama daugiašalė prekybos sistema, sukurta pasitelkus Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), yra pati tinkamiausia sistema siekiant reguliuoti ir skatinti atvirą ir sąžiningą prekybą, |
| --- | --- |

A.

kadangi taisyklėmis grindžiama daugiašalė prekybos sistema, sukurta pasitelkus Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), yra pati tinkamiausia sistema siekiant reguliuoti ir skatinti atvirą ir sąžiningą prekybą,

| B. | kadangi itin svarbu suvokti, kad daugiašaliai, keliašaliai ir dvišaliai susitarimai yra bendro tarptautinių reikalų priemonių rinkinio dalis, taigi jie yra suderintų ir papildančių politinių ir prekybos santykių norma, |
| --- | --- |

B.

kadangi itin svarbu suvokti, kad daugiašaliai, keliašaliai ir dvišaliai susitarimai yra bendro tarptautinių reikalų priemonių rinkinio dalis, taigi jie yra suderintų ir papildančių politinių ir prekybos santykių norma,

| C. | kadangi ES ir toliau turėtų laikytis įsipareigojimo siekti suderintų Dohos vystymosi darbotvarkės rezultatų ir teikti pirmenybę šiam požiūriui, kurį taikant būtų remiama besivystančių šalių integracija į tarptautinę prekybos sistemą ir, be to, daroma pažanga sudarant dvišalius ir keliašalius tarptautinės prekybos susitarimus su kitomis pramoninėmis šalimis, kai per trumpesnį laikotarpį realiai galima tikėtis abipusės naudos ir ekonominio augimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir toliau turėtų laikytis įsipareigojimo siekti suderintų Dohos vystymosi darbotvarkės rezultatų ir teikti pirmenybę šiam požiūriui, kurį taikant būtų remiama besivystančių šalių integracija į tarptautinę prekybos sistemą ir, be to, daroma pažanga sudarant dvišalius ir keliašalius tarptautinės prekybos susitarimus su kitomis pramoninėmis šalimis, kai per trumpesnį laikotarpį realiai galima tikėtis abipusės naudos ir ekonominio augimo,

| D. | kadangi 2009 m. ES ir Japonija kartu sukūrė daugiau negu ketvirtadalį pasaulio BVP ir buvo atsakingos už daugiau negu 20 proc. pasaulio prekybos, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2009 m. ES ir Japonija kartu sukūrė daugiau negu ketvirtadalį pasaulio BVP ir buvo atsakingos už daugiau negu 20 proc. pasaulio prekybos,

| E. | kadangi Japonija ir ES yra svarbios investuotojos į viena kitos ekonomiką ir bendras tiesioginių užsienio investicijų dydis 2009 m. sudarė 200 mlrd. eurų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Japonija ir ES yra svarbios investuotojos į viena kitos ekonomiką ir bendras tiesioginių užsienio investicijų dydis 2009 m. sudarė 200 mlrd. eurų,

| F. | kadangi 2010 m. bendra dvišalės ES ir Japonijos, kuri, atsižvelgus į BVP, yra trečia didžiausia nacionalinė ekonomika pasaulyje, prekybos suma sudarė 120 mlrd. eurų; kadangi Japonija yra šešta pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES – trečia pagal dydį Japonijos partnerė, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. bendra dvišalės ES ir Japonijos, kuri, atsižvelgus į BVP, yra trečia didžiausia nacionalinė ekonomika pasaulyje, prekybos suma sudarė 120 mlrd. eurų; kadangi Japonija yra šešta pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES – trečia pagal dydį Japonijos partnerė,

| G. | kadangi Taryba ir Komisija pažymėjo, kad Japonijos gebėjimas pašalinti reguliavimo kliūtis prekybai – išankstinė sąlyga tam, jog būtų pradėtos derybos dėl ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) siekiant skatinti glaudesnę dviejų strateginių prekybos partnerių ekonominę integraciją, |
| --- | --- |

G.

kadangi Taryba ir Komisija pažymėjo, kad Japonijos gebėjimas pašalinti reguliavimo kliūtis prekybai – išankstinė sąlyga tam, jog būtų pradėtos derybos dėl ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) siekiant skatinti glaudesnę dviejų strateginių prekybos partnerių ekonominę integraciją,

| H. | kadangi ES ir Japonija susiduria su tokiomis bendromis problemomis, kaip politinio ir ekonominio Kinijos augimo, dėl pasaulinės finansų krizės sulėtėjusios ekonominės veiklos, demografinių rodiklių mažėjimo ir skubaus poreikio gauti prieigą prie žaliavų ir energijos išteklių, taip pat jų kainų stabilumo užtikrinimo bei atitinkamų pramonės šakų skatinimo problemomis, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir Japonija susiduria su tokiomis bendromis problemomis, kaip politinio ir ekonominio Kinijos augimo, dėl pasaulinės finansų krizės sulėtėjusios ekonominės veiklos, demografinių rodiklių mažėjimo ir skubaus poreikio gauti prieigą prie žaliavų ir energijos išteklių, taip pat jų kainų stabilumo užtikrinimo bei atitinkamų pramonės šakų skatinimo problemomis,

| I. | kadangi atvira ir sąžininga prekyba – tai veiksminga priemonė siekiant skatinti augimą ir didinti visuomenės gerovę pasinaudojant kiekvienos atitinkamos ekonomikos lyginamaisiais pranašumais ir galima sąveika, atsirandančia dėl didesnės ekonominės integracijos ir naujo indėlio į žiniomis grindžiamą ekonomiką, |
| --- | --- |

I.

kadangi atvira ir sąžininga prekyba – tai veiksminga priemonė siekiant skatinti augimą ir didinti visuomenės gerovę pasinaudojant kiekvienos atitinkamos ekonomikos lyginamaisiais pranašumais ir galima sąveika, atsirandančia dėl didesnės ekonominės integracijos ir naujo indėlio į žiniomis grindžiamą ekonomiką,

| J. | kadangi ES ir Japonija apskritai prekėms taiko žemus tarifus ir daugiau negu du trečdalius Sąjungos eksporto į Japoniją ir daugiau negu trečdalį Japonijos eksporto į ES sudaro neapmuitinamos prekės, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir Japonija apskritai prekėms taiko žemus tarifus ir daugiau negu du trečdalius Sąjungos eksporto į Japoniją ir daugiau negu trečdalį Japonijos eksporto į ES sudaro neapmuitinamos prekės,

| K. | kadangi, nepaisant šių žemų tarifų, ES ir Japonijos dvišalės prekybos apimtis yra mažesnė negu didžioji dalis ES prekybos su kitais pagrindiniais prekybos partneriais, visų pirma dėl neigiamo poveikio, kurį daro Japonijos netarifinės kliūtys, apribojančios Europos įmonių galimybes patekti į rinką, |
| --- | --- |

K.

kadangi, nepaisant šių žemų tarifų, ES ir Japonijos dvišalės prekybos apimtis yra mažesnė negu didžioji dalis ES prekybos su kitais pagrindiniais prekybos partneriais, visų pirma dėl neigiamo poveikio, kurį daro Japonijos netarifinės kliūtys, apribojančios Europos įmonių galimybes patekti į rinką,

| L. | kadangi 2009 m. lapkričio mėn. įmonės „Copenhagen Economics“ pranešime apskaičiuota, kad su netarifinėmis kliūtimis susijusios prekybos išlaidos yra didesnės negu taikomų tarifų dydžiai ir kad daugiausia ekonominės naudos turbūt bus gaunama panaikinus minėtąsias netarifines kliūtis; kadangi tyrime apskaičiuota, kad, jeigu bus taikomi kiek galima mažesni tarifai ir kiek galima mažiau netarifinių priemonių, ES eksportas į Japoniją turbūt padidės 43 mlrd. eurų, o Japonijos eksportas į ES – 53 mlrd. eurų, |
| --- | --- |

L.

kadangi 2009 m. lapkričio mėn. įmonės „Copenhagen Economics“ pranešime apskaičiuota, kad su netarifinėmis kliūtimis susijusios prekybos išlaidos yra didesnės negu taikomų tarifų dydžiai ir kad daugiausia ekonominės naudos turbūt bus gaunama panaikinus minėtąsias netarifines kliūtis; kadangi tyrime apskaičiuota, kad, jeigu bus taikomi kiek galima mažesni tarifai ir kiek galima mažiau netarifinių priemonių, ES eksportas į Japoniją turbūt padidės 43 mlrd. eurų, o Japonijos eksportas į ES – 53 mlrd. eurų,

| M. | kadangi Komisija savo 2011 m. pranešime dėl kliūčių prekybai ir investicijoms nustatė tris svarbiausias sritis, dėl kurių ES išreiškia susirūpinimą turėdama mintyje netarifines kliūtis – prieigos prie viešųjų pirkimų kliūtis, nepakankamą tarptautinių standartų, taikomų medicinos prietaisams, pripažinimą ir palankesnių sąlygų sudarymą nacionaliniams lyderiams finansinių paslaugų srityje (pvz., pašto paslaugos), |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija savo 2011 m. pranešime dėl kliūčių prekybai ir investicijoms nustatė tris svarbiausias sritis, dėl kurių ES išreiškia susirūpinimą turėdama mintyje netarifines kliūtis – prieigos prie viešųjų pirkimų kliūtis, nepakankamą tarptautinių standartų, taikomų medicinos prietaisams, pripažinimą ir palankesnių sąlygų sudarymą nacionaliniams lyderiams finansinių paslaugų srityje (pvz., pašto paslaugos),

| N. | kadangi laikoma, kad intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir įgyvendinimas Japonijoje yra aukšto lygio; kadangi Japonija ir ES siekia bendrų tikslų ir laikosi to paties požiūrio intelektinės nuosavybės teisių (išskyrus geografinę nuorodą) klausimais ir kadangi abi pasirašė kovos su klastojimu prekybos susitarimą (ACTA) ir įsipareigojo daugiašalėmis priemonėmis kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu, |
| --- | --- |

N.

kadangi laikoma, kad intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir įgyvendinimas Japonijoje yra aukšto lygio; kadangi Japonija ir ES siekia bendrų tikslų ir laikosi to paties požiūrio intelektinės nuosavybės teisių (išskyrus geografinę nuorodą) klausimais ir kadangi abi pasirašė kovos su klastojimu prekybos susitarimą (ACTA) ir įsipareigojo daugiašalėmis priemonėmis kovoti su prekių klastojimu ir piratavimu,

| O. | kadangi IRT pramonė – pridėtinę vertę turintis sektorius, skatinantis augimą tiek ES, tiek Japonijoje, ypač turint mintyje tolesnį pažangiųjų produktų ir paslaugų plėtojimą, |
| --- | --- |

O.

kadangi IRT pramonė – pridėtinę vertę turintis sektorius, skatinantis augimą tiek ES, tiek Japonijoje, ypač turint mintyje tolesnį pažangiųjų produktų ir paslaugų plėtojimą,

| P. | kadangi visose diskusijose dėl prekybos su Japonija turi būti keliami investicijų ir prekybos paslaugomis klausimai siekiant užtikrinti, kad rinkos atvėrimas neprieštarautų nei Europos, nei Japonijos viešųjų paslaugų ir kultūrinės įvairovės apsaugos taisyklėms, |
| --- | --- |

P.

kadangi visose diskusijose dėl prekybos su Japonija turi būti keliami investicijų ir prekybos paslaugomis klausimai siekiant užtikrinti, kad rinkos atvėrimas neprieštarautų nei Europos, nei Japonijos viešųjų paslaugų ir kultūrinės įvairovės apsaugos taisyklėms,

| Q. | dar kartą pabrėžia savo solidarumą su Japonijos žmonėmis, neseniai patyrusiais stichinę nelaimę, |
| --- | --- |

Q.

dar kartą pabrėžia savo solidarumą su Japonijos žmonėmis, neseniai patyrusiais stichinę nelaimę,

| 1. | mano, kad PPO principais grindžiama daugiašalė prekybos sistema yra pati veiksmingiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; mano, kad Europos Sąjunga ir Japonija turėtų prisidėti siekiant sėkmingos Dohos vystymosi darbotvarkės derybų pabaigos; |
| --- | --- |

1.

mano, kad PPO principais grindžiama daugiašalė prekybos sistema yra pati veiksmingiausia priemonė siekiant atviros ir sąžiningos prekybos visame pasaulyje; mano, kad Europos Sąjunga ir Japonija turėtų prisidėti siekiant sėkmingos Dohos vystymosi darbotvarkės derybų pabaigos;

| 2. | pabrėžia, kad pritaria tam, jog būtų sudarytas ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimas, tačiau išreiškia nepasitenkinimą dėl to, jog per pastaruosius kelerius metus padaryta nežymi pažanga aukšto lygio darbo grupėje; mano, kad prieš pradedant derybas Japonija turi rimtai įsipareigoti pašalinti netarifines kliūtis ir suteikti prieigą prie Japonijos viešųjų pirkimų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pritaria tam, jog būtų sudarytas ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimas, tačiau išreiškia nepasitenkinimą dėl to, jog per pastaruosius kelerius metus padaryta nežymi pažanga aukšto lygio darbo grupėje; mano, kad prieš pradedant derybas Japonija turi rimtai įsipareigoti pašalinti netarifines kliūtis ir suteikti prieigą prie Japonijos viešųjų pirkimų;

| 3. | pabrėžia, kad ES ir Japonijos prekyba turėtų būti liberalizuojama ne nesilaikant viešųjų paslaugų ir kultūrinės įvairovės apsaugos taisyklių, o jas taikant, taip pat turėtų būti skatinama reguliavimo konvergencija ir laikomasi daugiašalių standartų, jeigu jie jau nustatyti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ES ir Japonijos prekyba turėtų būti liberalizuojama ne nesilaikant viešųjų paslaugų ir kultūrinės įvairovės apsaugos taisyklių, o jas taikant, taip pat turėtų būti skatinama reguliavimo konvergencija ir laikomasi daugiašalių standartų, jeigu jie jau nustatyti;

| 4. | pabrėžia, kad yra įsipareigojęs stiprinti ES ir Japonijos prekybos santykius ir daug dėmesio skirti siekiant šalinti netarifines kliūtis prekybai ir investicijoms, įskaitant daugelį ribojamųjų taisyklių ir reguliavimo priemonių, kurios taikomos ES įmonėms, kai jos bando patekti į Japonijos rinką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad yra įsipareigojęs stiprinti ES ir Japonijos prekybos santykius ir daug dėmesio skirti siekiant šalinti netarifines kliūtis prekybai ir investicijoms, įskaitant daugelį ribojamųjų taisyklių ir reguliavimo priemonių, kurios taikomos ES įmonėms, kai jos bando patekti į Japonijos rinką;

| 5. | mano, kad vesdama prekybos derybas su Japonija Komisija turėtų sutelkti dėmesį į vieną iš prioritetų – kliūčių, kurios labiausiai trukdo Europos MVĮ patekti į rinką, šalinimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad vesdama prekybos derybas su Japonija Komisija turėtų sutelkti dėmesį į vieną iš prioritetų – kliūčių, kurios labiausiai trukdo Europos MVĮ patekti į rinką, šalinimą;

| 6. | mano, kad sumažinus ir pašalinus Japonijos taikomus tarifus IRT produktams, įskaitant jų dalis ir sudedamąsias dalis, būtų paskatintas konkurencingumas ir sukurtos naujos aukštos kokybės darbo vietos ES; be to, ragina intensyvinti ES ir Japonijos tarpusavio bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, ypač intelektinės nuosavybės teisės įgyvendinimo klausimu siekiant paspartinti atitinkamų patentų biurų dalijimąsi informacija apie patentus; |
| --- | --- |

6.

mano, kad sumažinus ir pašalinus Japonijos taikomus tarifus IRT produktams, įskaitant jų dalis ir sudedamąsias dalis, būtų paskatintas konkurencingumas ir sukurtos naujos aukštos kokybės darbo vietos ES; be to, ragina intensyvinti ES ir Japonijos tarpusavio bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, ypač intelektinės nuosavybės teisės įgyvendinimo klausimu siekiant paspartinti atitinkamų patentų biurų dalijimąsi informacija apie patentus;

| 7. | mano, kad Komisijos ambicingą tikslą, susijusį su ES ir Japonijos LPS ir ypač su siekiu didinti Europos verslo įmonių prieigą prie rinkos, reikėtų papildyti išsamiais tvaraus vystymosi įsipareigojimais, dėl kurių būtų bendrai susitarta; |
| --- | --- |

7.

mano, kad Komisijos ambicingą tikslą, susijusį su ES ir Japonijos LPS ir ypač su siekiu didinti Europos verslo įmonių prieigą prie rinkos, reikėtų papildyti išsamiais tvaraus vystymosi įsipareigojimais, dėl kurių būtų bendrai susitarta;

| 8. | pabrėžia, kad sudarius ES ir Japonijos LPS ne tik būtų galima pasinaudoti išaugusia dvišale prekyba prekėmis ir paslaugomis, bet taip pat būtų skatinamas bendradarbiavimas ES horizontaliųjų prioritetų, pvz., bendradarbiavimo inovacijų srityje, bendradarbiavimo reguliavimo srityje ir kovos su piktnaudžiavimu rinka, taip pat bendradarbiavimo sprendžiant plataus masto aplinkosaugos problemas, klausimais; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad sudarius ES ir Japonijos LPS ne tik būtų galima pasinaudoti išaugusia dvišale prekyba prekėmis ir paslaugomis, bet taip pat būtų skatinamas bendradarbiavimas ES horizontaliųjų prioritetų, pvz., bendradarbiavimo inovacijų srityje, bendradarbiavimo reguliavimo srityje ir kovos su piktnaudžiavimu rinka, taip pat bendradarbiavimo sprendžiant plataus masto aplinkosaugos problemas, klausimais;

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją visose diskusijose dėl prekybos su Japonija remti ir skatinti iniciatyvas, kurių tikslas – puoselėti žmogaus teises ir raginti laikytis socialinių bei aplinkosaugos standartų; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares ir Komisiją visose diskusijose dėl prekybos su Japonija remti ir skatinti iniciatyvas, kurių tikslas – puoselėti žmogaus teises ir raginti laikytis socialinių bei aplinkosaugos standartų;

| 10. | laikosi nuomonės, kad siekiant bendrai įvertinti ES ir Japonijos prekybos santykius pirmiausia reikia atlikti išsamų tvarumo ir poveikio vertinimą; ragina Komisiją, prieš prisiimant bet kokius įsipareigojimus, tinkamu laiku pateikti tokį vertinimą, ypač nurodant galimus sustiprintų ES ir Japonijos prekybos santykių privalumus ir trūkumus visuose susijusiuose sektoriuose, visų pirma pramonės sektoriuose ir tuose, kurie labiau pažeidžiami, kaip antai automobilių, elektronikos, aviacijos ir technikos sektoriuose; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad siekiant bendrai įvertinti ES ir Japonijos prekybos santykius pirmiausia reikia atlikti išsamų tvarumo ir poveikio vertinimą; ragina Komisiją, prieš prisiimant bet kokius įsipareigojimus, tinkamu laiku pateikti tokį vertinimą, ypač nurodant galimus sustiprintų ES ir Japonijos prekybos santykių privalumus ir trūkumus visuose susijusiuose sektoriuose, visų pirma pramonės sektoriuose ir tuose, kurie labiau pažeidžiami, kaip antai automobilių, elektronikos, aviacijos ir technikos sektoriuose;

| 11. | rekomenduoja, kad sudarant ES ir Japonijos LPS į jį būtų įtrauktos veiksmingos dvišalės apsaugos priemonės siekiant užkirsti kelią staigiam importo augimui, dėl kurio ES ir Japonijos pramonei, ypač jautriems sektoriams (automobilių, elektronikos, aviacijos ir mašinų pramonės), būtų padaryta arba grėstų didelė žala; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja, kad sudarant ES ir Japonijos LPS į jį būtų įtrauktos veiksmingos dvišalės apsaugos priemonės siekiant užkirsti kelią staigiam importo augimui, dėl kurio ES ir Japonijos pramonei, ypač jautriems sektoriams (automobilių, elektronikos, aviacijos ir mašinų pramonės), būtų padaryta arba grėstų didelė žala;

| 12. | yra įsitikinęs, kad ES ir Japonijos LPS gali būti naudingas abiems šalims ir jų ekonomikai; |
| --- | --- |

12.

yra įsitikinęs, kad ES ir Japonijos LPS gali būti naudingas abiems šalims ir jų ekonomikai;

| 13. | pabrėžia, kad Parlamento bus paprašyta suteikti pritarimą dėl galimo ES ir Japonijos LPS sudarymo; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Parlamento bus paprašyta suteikti pritarimą dėl galimo ES ir Japonijos LPS sudarymo;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentas bei Japonijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentas bei Japonijos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0068.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434.

(3)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 101.

(4)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 47.

(5)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 67.

(6)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 5.

(7)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 16.

(8)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 128.

(9)  OL L 284, 2001 10 29, p. 3.

(10)  OL L 183, 2003 7 22, p. 12.

(11)  OL L 62, 2008 3 6, p. 24.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/23

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisKomisijos žalioji knyga „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“

P7_TA(2011)0226

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ (2010/2106(INI)

2012/C 377 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ (COM(2010)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ (COM(2010)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 11 d. Tarybos išvadas dėl miškų rengimo klimato kaitai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 11 d. Tarybos išvadas dėl miškų rengimo klimato kaitai,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 15 d. Tarybos išvadas dėl biologinės įvairovės po 2010 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 15 d. Tarybos išvadas dėl biologinės įvairovės po 2010 m.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147) ir į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147) ir į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgiamas į Ministrų konferenciją dėl Europos miškų apsaugos (MCPFE) – FOREST EUROPE, įvairias jos rezoliucijas ir ekspertų darbą teikiant tvarios miškotvarkos (SFM) gaires, kriterijus ir rodiklius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiamas į Ministrų konferenciją dėl Europos miškų apsaugos (MCPFE) – FOREST EUROPE, įvairias jos rezoliucijas ir ekspertų darbą teikiant tvarios miškotvarkos (SFM) gaires, kriterijus ir rodiklius,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. vasario 26 d. Tarybos rezoliuciją dėl ES miškininkystės strategijos (2) ir Komisijos ataskaitą dėl jos įgyvendinimo (COM(2005)0084), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. vasario 26 d. Tarybos rezoliuciją dėl ES miškininkystės strategijos (2) ir Komisijos ataskaitą dėl jos įgyvendinimo (COM(2005)0084),

| — | atsižvelgiamas į 2006–2011 m. miškams skirtą ES veiksmų planą (FAP) (COM(2006)0302) ir išorės vertinimo grupės atliktą jo įgyvendinimo laikotarpio vidurio įvertinimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgiamas į 2006–2011 m. miškams skirtą ES veiksmų planą (FAP) (COM(2006)0302) ir išorės vertinimo grupės atliktą jo įgyvendinimo laikotarpio vidurio įvertinimą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (4), Bendrą buveinių tipų ir rūšių apsaugos būklės ataskaitą, kaip reikalaujama Buveinių direktyvos 17 straipsnyje (COM(2009)0358), ir į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl ES teisės aktų, pagal kuriuos siekiama išsaugoti biologinę įvairovę, įgyvendinimo (5) ir 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl laukinės gamtos Europoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (4), Bendrą buveinių tipų ir rūšių apsaugos būklės ataskaitą, kaip reikalaujama Buveinių direktyvos 17 straipsnyje (COM(2009)0358), ir į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl ES teisės aktų, pagal kuriuos siekiama išsaugoti biologinę įvairovę, įgyvendinimo (5) ir 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl laukinės gamtos Europoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos Nagojos 10–osios konferencijos dėl biologinės įvairovės išvadas ir Aichi biologinės įvairovės tikslus, ypač įsipareigojimą saugoti 17 proc. antžeminių ir vidaus vandenų imantis veiksmingų apsaugos priemonių, integruotų į bendrą kraštovaizdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos Nagojos 10–osios konferencijos dėl biologinės įvairovės išvadas ir Aichi biologinės įvairovės tikslus, ypač įsipareigojimą saugoti 17 proc. antžeminių ir vidaus vandenų imantis veiksmingų apsaugos priemonių, integruotų į bendrą kraštovaizdį,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Miškų komunikacijos formavimas Europos Sąjungoje. Visuomenės miškų ir miškininkystės samprata“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Miškų komunikacijos formavimas Europos Sąjungoje. Visuomenės miškų ir miškininkystės samprata“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK), Kioto protokolą ir Tarptautinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ataskaitą apie gerosios patirties rekomendacijas dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK), Kioto protokolą ir Tarptautinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ataskaitą apie gerosios patirties rekomendacijas dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF),

| — | atsižvelgiamas į ES biomasės veiksmų planą (COM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

atsižvelgiamas į ES biomasės veiksmų planą (COM(2005)0628),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią bei vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva) (8), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (Prekybos taršos leidimais direktyva) (9), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (10), Komisijos ataskaitą dėl kietosios ir dujinės biomasės išteklių naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui tvarumo reikalavimų (COM(2010)0011), TKKK 4–osios vertinimo ataskaitos 9 skyrių „Miškininkystė“ ir viešųjų konsultacijų dėl biomasės naudojimo energijos tikslais rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią bei vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva) (8), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (Prekybos taršos leidimais direktyva) (9), 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (10), Komisijos ataskaitą dėl kietosios ir dujinės biomasės išteklių naudojimo elektros energijos gamybai, šildymui ir vėsinimui tvarumo reikalavimų (COM(2010)0011), TKKK 4–osios vertinimo ataskaitos 9 skyrių „Miškininkystė“ ir viešųjų konsultacijų dėl biomasės naudojimo energijos tikslais rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Europos klimato kaitos programą ir darbą, kurį atliko klimato politikos ekspertų grupė dėl LULUCF (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos klimato kaitos programą ir darbą, kurį atliko klimato politikos ekspertų grupė dėl LULUCF (11),

| — | atsižvelgdamas į savo tyrimą Nr. 449.292, pavadintą „Žaliosios knygos „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ vertinimas“, tyrimą Nr. 440.329, pavadintą „Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagal Kioto protokolą ir miškai“ ir tyrimą Nr. 449.237, pavadintą „Europos miškų apsaugos nuo gaisrų politika“, taip pat į Klimato kaitos, biologinės įvairovės ir tvaraus vystymosi jungtinės grupės Miškų pogrupio posėdyje, vykusiame 2010 m. liepos 13 d. Briuselyje, priimtas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo tyrimą Nr. 449.292, pavadintą „Žaliosios knygos „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ vertinimas“, tyrimą Nr. 440.329, pavadintą „Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagal Kioto protokolą ir miškai“ ir tyrimą Nr. 449.237, pavadintą „Europos miškų apsaugos nuo gaisrų politika“, taip pat į Klimato kaitos, biologinės įvairovės ir tvaraus vystymosi jungtinės grupės Miškų pogrupio posėdyje, vykusiame 2010 m. liepos 13 d. Briuselyje, priimtas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Europos kraštovaizdžio konvenciją (Florencijos konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Europos kraštovaizdžio konvenciją (Florencijos konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (12) ir ES augalų sveikatos režimo apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (12) ir ES augalų sveikatos režimo apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos suvestinę ataskaitą „Ekonominių gamtos aspektų integravimas“ ir Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos klimato klausimų naujienas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos suvestinę ataskaitą „Ekonominių gamtos aspektų integravimas“ ir Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos klimato klausimų naujienas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos miškų gaisrų prevencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos miškų gaisrų prevencijos,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 ir 9 d. Tarybos išvadas dėl naujoviškų sprendimų siekiant finansuoti nelaimių prevencijos veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 8 ir 9 d. Tarybos išvadas dėl naujoviškų sprendimų siekiant finansuoti nelaimių prevencijos veiklą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (13); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (13);

| — | atsižvelgdamas į ataskaitą dėl Miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo reglamento galutinio įgyvendinimo (COM(2010)0430), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ataskaitą dėl Miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo reglamento galutinio įgyvendinimo (COM(2010)0430),

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) techninę ataskaitą Nr. 9/2006 „Europos miškų tipai. Tvarios miškotvarkos ataskaitoms ir politikai skirtos kategorijos ir tipai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) techninę ataskaitą Nr. 9/2006 „Europos miškų tipai. Tvarios miškotvarkos ataskaitoms ir politikai skirtos kategorijos ir tipai“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui pateiktą ataskaitą „Klimato kaitos poveikis Europos miškams ir prisitaikymo galimybės“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniam direktoratui pateiktą ataskaitą „Klimato kaitos poveikis Europos miškams ir prisitaikymo galimybės“ (14),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos Aplinkos generaliniam direktoratui pateiktą ataskaitą „ES politikos galimybės apsaugoti Europos miškus nuo žalingo poveikio“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Aplinkos generaliniam direktoratui pateiktą ataskaitą „ES politikos galimybės apsaugoti Europos miškus nuo žalingo poveikio“ (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 9/2004 „Kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonės“ (ir į susijusius Komisijos atsakymus), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 9/2004 „Kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonės“ (ir į susijusius Komisijos atsakymus),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (16),

| — | atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos ir Tarptautinės darbo organizacijos ekspertų tinklo rekomendacijas dėl tvarios miškotvarkos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos ir Tarptautinės darbo organizacijos ekspertų tinklo rekomendacijas dėl tvarios miškotvarkos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos (angl. MCPFE) Helsinkio rezoliuciją H1, kurioje tvari miškotvarka apibrėžta kaip „miškų žemių priežiūra ir naudojimas, kai išsaugoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, atkūrimo ištekliai, gyvybingumas ir galimybė dabar ir ateityje užtikrinti atitinkamas ekologines, ekonomines ir socialines miškų funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasaulio lygmeniu, ir nedaroma žala kitoms ekosistemoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos (angl. MCPFE) Helsinkio rezoliuciją H1, kurioje tvari miškotvarka apibrėžta kaip „miškų žemių priežiūra ir naudojimas, kai išsaugoma jų biologinė įvairovė, produktyvumas, atkūrimo ištekliai, gyvybingumas ir galimybė dabar ir ateityje užtikrinti atitinkamas ekologines, ekonomines ir socialines miškų funkcijas vietos, nacionaliniu ir pasaulio lygmeniu, ir nedaroma žala kitoms ekosistemoms“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7–0113/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A7–0113/2011),

| A. | kadangi miškai ir miško žemė apima 42 proc. ES teritorijos, miško pramonės apyvarta viršija apie 300 mlrd. EUR, joje sukuriama daugiau nei 2 mln. darbo vietų, daugiausia kaimo vietovėse, taip prisidedama prie ekonomikos augimo, darbo vietų ir gerovės kūrimo teikiant medieną ir sudarant turizmo galimybes, |
| --- | --- |

A.

kadangi miškai ir miško žemė apima 42 proc. ES teritorijos, miško pramonės apyvarta viršija apie 300 mlrd. EUR, joje sukuriama daugiau nei 2 mln. darbo vietų, daugiausia kaimo vietovėse, taip prisidedama prie ekonomikos augimo, darbo vietų ir gerovės kūrimo teikiant medieną ir sudarant turizmo galimybes,

| B. | kadangi ES miškai nėra tik medžiai, bet sudaro ekosistemų visumą, kuri atlieka neįkainojamas ekosistemų funkcijas, įskaitant saugo anglies dioksidą, reguliuoja vandens srautą, išsaugo kraštovaizdį, išsaugo dirvožemio derlingumą, saugo dirvožemį nuo irimo ir dykumėjimo, taip pat saugo nuo gaivalinių nelaimių, ir visa tai labai svarbu žemės ūkiui, kaimo plėtrai ir Europos piliečių gyvenimo kokybei, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES miškai nėra tik medžiai, bet sudaro ekosistemų visumą, kuri atlieka neįkainojamas ekosistemų funkcijas, įskaitant saugo anglies dioksidą, reguliuoja vandens srautą, išsaugo kraštovaizdį, išsaugo dirvožemio derlingumą, saugo dirvožemį nuo irimo ir dykumėjimo, taip pat saugo nuo gaivalinių nelaimių, ir visa tai labai svarbu žemės ūkiui, kaimo plėtrai ir Europos piliečių gyvenimo kokybei,

| C. | kadangi apie 40 proc. miškų yra viešoji nuosavybė ir apie 60 proc. ES miškų priklauso daugiau negu 10 milijonų privačių miškų savininkų, taigi ir viešieji, ir privatūs subjektai atsakingi už praktinį tvarios miškotvarkos įgyvendinimą, |
| --- | --- |

C.

kadangi apie 40 proc. miškų yra viešoji nuosavybė ir apie 60 proc. ES miškų priklauso daugiau negu 10 milijonų privačių miškų savininkų, taigi ir viešieji, ir privatūs subjektai atsakingi už praktinį tvarios miškotvarkos įgyvendinimą,

| D. | nors nerimą kelia miškų nykimas įvairiose pasaulio dalyse, ilgalaikė tendencija didinti miškų plotus Europoje yra stabili ir manoma, kad anglies kiekis miškų biomasėje augs; nors bendra anglies saugojimo Europos miškuose tendencija yra teigiama, ji yra daug mažesnė už natūralias galimybes ir gali greitai pakisti, kadangi poreikis padidinti medynų kirtimą vis auga ir kiekvienais metais dėl neteisėto miškų kirtimo prarandama apie 500 000 hektarų ES miško, |
| --- | --- |

D.

nors nerimą kelia miškų nykimas įvairiose pasaulio dalyse, ilgalaikė tendencija didinti miškų plotus Europoje yra stabili ir manoma, kad anglies kiekis miškų biomasėje augs; nors bendra anglies saugojimo Europos miškuose tendencija yra teigiama, ji yra daug mažesnė už natūralias galimybes ir gali greitai pakisti, kadangi poreikis padidinti medynų kirtimą vis auga ir kiekvienais metais dėl neteisėto miškų kirtimo prarandama apie 500 000 hektarų ES miško,

| E. | kadangi 30 proc. tinklo „Natura 2000“ teritorijų yra miškų buveinės, kurių funkcija svarbi kuriant biotopų tinklus, ir kadangi 66 proc. Bendrijos svarbos miško buveinių yra nepatenkinamos apsaugos būklės, |
| --- | --- |

E.

kadangi 30 proc. tinklo „Natura 2000“ teritorijų yra miškų buveinės, kurių funkcija svarbi kuriant biotopų tinklus, ir kadangi 66 proc. Bendrijos svarbos miško buveinių yra nepatenkinamos apsaugos būklės,

| F. | kadangi kalnų miškai sudaro trečdalį viso ES miškų ploto ir yra labai svarbi kraštovaizdžio dalis, nes padeda apsaugoti dirvą ir kontroliuoti vandens tiekimą; kadangi šie miškai yra ypač svarbūs vykdant vietinę ekonominę veiklą, |
| --- | --- |

F.

kadangi kalnų miškai sudaro trečdalį viso ES miškų ploto ir yra labai svarbi kraštovaizdžio dalis, nes padeda apsaugoti dirvą ir kontroliuoti vandens tiekimą; kadangi šie miškai yra ypač svarbūs vykdant vietinę ekonominę veiklą,

| G. | kadangi išlikusių natūralių gamtinių zonų apsauga gali padėti sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą Europos Sąjungoje iki 2020 m., |
| --- | --- |

G.

kadangi išlikusių natūralių gamtinių zonų apsauga gali padėti sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą Europos Sąjungoje iki 2020 m.,

| H. | kadangi planuojama, kad 2020 m. energijos gamyba iš kietos biomasės ir biologinių atliekų sudarys 58 proc. ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir dėl to miškininkystės biomasės dalis turėtų santykinai sumažėti, nuolat auga medienos, kaip energijos šaltinio, paklausa; kadangi reikia siekti užkirsti kelią netiesėtam miškų kirtimui ir tokiai miškininkystės praktikai, kai miškų kirtimo dalis kai kuriose valstybėse narėse galėtų išaugti daugiau nei 100 proc., nes tai prieštarauja klimato kaitos ir biologinės įvairovės tikslams; kadangi biomasės energijai miškų biomasė turėtų būti naudojama mažiausiai, |
| --- | --- |

H.

kadangi planuojama, kad 2020 m. energijos gamyba iš kietos biomasės ir biologinių atliekų sudarys 58 proc. ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir dėl to miškininkystės biomasės dalis turėtų santykinai sumažėti, nuolat auga medienos, kaip energijos šaltinio, paklausa; kadangi reikia siekti užkirsti kelią netiesėtam miškų kirtimui ir tokiai miškininkystės praktikai, kai miškų kirtimo dalis kai kuriose valstybėse narėse galėtų išaugti daugiau nei 100 proc., nes tai prieštarauja klimato kaitos ir biologinės įvairovės tikslams; kadangi biomasės energijai miškų biomasė turėtų būti naudojama mažiausiai,

| I. | kadangi miškų ir jų funkcijų apsauga turėtų būti integruota į visas poveikį miškams turinčias ES politikos priemones, |
| --- | --- |

I.

kadangi miškų ir jų funkcijų apsauga turėtų būti integruota į visas poveikį miškams turinčias ES politikos priemones,

| J. | kadangi miškai yra dažnai valstybių sienas peržengiančios gyvosios ir evoliucinės ekosistemos, kurias, galima įvairiai klasifikuoti, pavyzdžiui, pagal bioklimato zoną ir miškų tipą, siekiant priimti tinkamus politinius ES sprendimus EAA parengė konkrečią miškininkų nomenklatūrą; kadangi rengiant ES politikos sritis, darančias poveikį miškams, reikia atsižvelgti į naujausius šios srities mokslinius laimėjimus, taip pat šiose politikos srityse reikėtų vengti pavojaus, kad jos taptų per plačiomis, kad būtų naudingos, |
| --- | --- |

J.

kadangi miškai yra dažnai valstybių sienas peržengiančios gyvosios ir evoliucinės ekosistemos, kurias, galima įvairiai klasifikuoti, pavyzdžiui, pagal bioklimato zoną ir miškų tipą, siekiant priimti tinkamus politinius ES sprendimus EAA parengė konkrečią miškininkų nomenklatūrą; kadangi rengiant ES politikos sritis, darančias poveikį miškams, reikia atsižvelgti į naujausius šios srities mokslinius laimėjimus, taip pat šiose politikos srityse reikėtų vengti pavojaus, kad jos taptų per plačiomis, kad būtų naudingos,

| K. | kadangi įvairių tipų miškams ir miškininkystės sektoriui dėl klimato kaitos gali grėsti įvairūs ir nenuspėjami biotiniai ir abiotiniai pavojai, pavyzdžiui, kenkėjai, audros, sausros ir potvyniai ir dėl to miškų atsparumas tampa apsaugos pastangų pagrindu, |
| --- | --- |

K.

kadangi įvairių tipų miškams ir miškininkystės sektoriui dėl klimato kaitos gali grėsti įvairūs ir nenuspėjami biotiniai ir abiotiniai pavojai, pavyzdžiui, kenkėjai, audros, sausros ir potvyniai ir dėl to miškų atsparumas tampa apsaugos pastangų pagrindu,

| L. | kadangi patikima ir palyginama informacija apie ES miškų būklę ir klimato kaitos padarinius bei gamybos pobūdį miškuose, įskaitant informaciją apie miškų indėlį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos, yra svarbi išankstinė politikos ir planavimo sąlyga, |
| --- | --- |

L.

kadangi patikima ir palyginama informacija apie ES miškų būklę ir klimato kaitos padarinius bei gamybos pobūdį miškuose, įskaitant informaciją apie miškų indėlį švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos, yra svarbi išankstinė politikos ir planavimo sąlyga,

| M. | kadangi dėl gaisrų ir padegimų, kurie dažnai įvykdomi siekiant savanaudiškų tikslų, sunaikinama daugiau nei 400 000 hektarų miško per metus, ypač Viduržemio jūros regione, tačiau ne tik, ir dėl to dažnai prarandamos žmonių gyvybės, nukenčia nuosavybė, biologinė įvairovė ir miškų apsauginės funkcijos; kadangi miškai po gaisrų atauga ypač sunkiai, o tinklo „NATURA 2000“ atveju taip pat trukdo siekti šio tinklo tikslų, |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl gaisrų ir padegimų, kurie dažnai įvykdomi siekiant savanaudiškų tikslų, sunaikinama daugiau nei 400 000 hektarų miško per metus, ypač Viduržemio jūros regione, tačiau ne tik, ir dėl to dažnai prarandamos žmonių gyvybės, nukenčia nuosavybė, biologinė įvairovė ir miškų apsauginės funkcijos; kadangi miškai po gaisrų atauga ypač sunkiai, o tinklo „NATURA 2000“ atveju taip pat trukdo siekti šio tinklo tikslų,

| N. | kadangi minėtoje Baltojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos miškai nurodyti kaip viena svarbiausių sričių, kurioje bus imamasi veiksmų, pabrėžiant, kad ES miškininkystės strategija turėtų būti atnaujinta, atsižvelgiant į veiksnius, susijusius su klimato kaita, |
| --- | --- |

N.

kadangi minėtoje Baltojoje knygoje dėl prisitaikymo prie klimato kaitos miškai nurodyti kaip viena svarbiausių sričių, kurioje bus imamasi veiksmų, pabrėžiant, kad ES miškininkystės strategija turėtų būti atnaujinta, atsižvelgiant į veiksnius, susijusius su klimato kaita,

| O. | kadangi tik 5 proc. Europos miškų yra senieji miškai, kurie žmonių nepaliesti ir juose nėra vykdoma žmonių veikla; kadangi dėl mažos dalies šio tipo miškų ir dėl augančio išlikusių visų tipų miško susiskaidymo didėja miškų jautrumas klimato grėsmėms ir iš dalies paaiškinama tolesnė nepatenkinama daugelio Europos svarbos miškuose gyvenančių rūšių apsauga, |
| --- | --- |

O.

kadangi tik 5 proc. Europos miškų yra senieji miškai, kurie žmonių nepaliesti ir juose nėra vykdoma žmonių veikla; kadangi dėl mažos dalies šio tipo miškų ir dėl augančio išlikusių visų tipų miško susiskaidymo didėja miškų jautrumas klimato grėsmėms ir iš dalies paaiškinama tolesnė nepatenkinama daugelio Europos svarbos miškuose gyvenančių rūšių apsauga,

| P. | kadangi miškų apsauginės funkcijos stiprinimas turėtų būti sudėtinė ES ir valstybių narių civilinės saugos strategijų dalis, ypač atsižvelgiant į ekstremalius su klimato kaita susijusius reiškinius, pvz., potvynius ir gaisrus, |
| --- | --- |

P.

kadangi miškų apsauginės funkcijos stiprinimas turėtų būti sudėtinė ES ir valstybių narių civilinės saugos strategijų dalis, ypač atsižvelgiant į ekstremalius su klimato kaita susijusius reiškinius, pvz., potvynius ir gaisrus,

| Q. | kadangi tyrime „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ pateikta įtikinama viešųjų investicijų į ekosistemomis pagrįsto požiūrio, prisitaikant prie klimato kaitos ir ją švelninant, ypač investicijų į žaliąją infrastruktūrą, pvz., miškų atsodinimą ir saugojimą, ekonominės naudos analizė, |
| --- | --- |

Q.

kadangi tyrime „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ pateikta įtikinama viešųjų investicijų į ekosistemomis pagrįsto požiūrio, prisitaikant prie klimato kaitos ir ją švelninant, ypač investicijų į žaliąją infrastruktūrą, pvz., miškų atsodinimą ir saugojimą, ekonominės naudos analizė,

| R. | kadangi, siekiant padidinti įvairių nacionalinių, regioninių ir vietos miškotvarkos sistemų gebėjimą prisitaikyti, būtina ne tik į jas atsižvelgti, bet ir joms padėti, |
| --- | --- |

R.

kadangi, siekiant padidinti įvairių nacionalinių, regioninių ir vietos miškotvarkos sistemų gebėjimą prisitaikyti, būtina ne tik į jas atsižvelgti, bet ir joms padėti,

| S. | kadangi Europos miškų gebėjimas sugerti CO2, NH3 ir NOX dar nepakankamai išnaudotas ir mediena, gaunama iš tvariai valdomų miškų, gali duoti ilgalaikę poveikio švelninimo naudą, pavyzdžiui, naudojama pakartotinai, naudojama, kaip daug anglies turintis pakaitalas, pakeičiantis daug energijos suvartojančias medžiagas, pvz., metalo lydinius, plastmasę ir betoną, kurie dažnai naudojami statybose ir kitose pramonės šakose, |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos miškų gebėjimas sugerti CO2, NH3 ir NOX dar nepakankamai išnaudotas ir mediena, gaunama iš tvariai valdomų miškų, gali duoti ilgalaikę poveikio švelninimo naudą, pavyzdžiui, naudojama pakartotinai, naudojama, kaip daug anglies turintis pakaitalas, pakeičiantis daug energijos suvartojančias medžiagas, pvz., metalo lydinius, plastmasę ir betoną, kurie dažnai naudojami statybose ir kitose pramonės šakose,

| T. | kadangi, remiantis Komisijos sukauptais duomenimis, vasaros Pietų Europoje šils dvigubai greičiau nei likusioje Europos dalyje ir kritulių kiekis vasarą pietuose per dešimt metų nukris 5 proc., |
| --- | --- |

T.

kadangi, remiantis Komisijos sukauptais duomenimis, vasaros Pietų Europoje šils dvigubai greičiau nei likusioje Europos dalyje ir kritulių kiekis vasarą pietuose per dešimt metų nukris 5 proc.,

| U. | kadangi miškams skirtame ES veiksmų plane numatyti keturi tikslai: didinti ilgalaikį konkurencingumą, apsaugoti aplinką, prisidėti prie gyvenimo kokybės ir skatinti koordinavimą ir kadangi buvo padaryta didelė pažanga daugiausia siekiant pirmojo tikslo, |
| --- | --- |

U.

kadangi miškams skirtame ES veiksmų plane numatyti keturi tikslai: didinti ilgalaikį konkurencingumą, apsaugoti aplinką, prisidėti prie gyvenimo kokybės ir skatinti koordinavimą ir kadangi buvo padaryta didelė pažanga daugiausia siekiant pirmojo tikslo,

| V. | kadangi procese FOREST EUROPE jau pasiektas bendras savanoriškas Europos susitarimas dėl tvarios miškotvarkos; kadangi tvariai miškotvarkai trūksta visapusiško pripažinimo ir nuoseklaus įgyvendinimo, |
| --- | --- |

V.

kadangi procese FOREST EUROPE jau pasiektas bendras savanoriškas Europos susitarimas dėl tvarios miškotvarkos; kadangi tvariai miškotvarkai trūksta visapusiško pripažinimo ir nuoseklaus įgyvendinimo,

| W. | kadangi vykdant procesą FOREST EUROPE atlikti dideli parengiamieji derybų dėl teisiškai privalomos priemonės darbai ir kitoje konferencijoje, vyksiančioje 2011 m. birželio mėn. Osle, tikimasi priimti su tuo susijusius sprendimus, |
| --- | --- |

W.

kadangi vykdant procesą FOREST EUROPE atlikti dideli parengiamieji derybų dėl teisiškai privalomos priemonės darbai ir kitoje konferencijoje, vyksiančioje 2011 m. birželio mėn. Osle, tikimasi priimti su tuo susijusius sprendimus,

| X. | kadangi nustojo galioti Miškų gaisrų prevencijos (17) ir Miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo reglamentai (18) ir dėl to teikiamos ad hoc ataskaitos bei nepakankamas finansavimas, |
| --- | --- |

X.

kadangi nustojo galioti Miškų gaisrų prevencijos (17) ir Miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo reglamentai (18) ir dėl to teikiamos ad hoc ataskaitos bei nepakankamas finansavimas,

| Y. | kadangi vykdant genų selekciją reikėtų siekti, kad ji būtų nukreipta į miškų ekosistemos adaptacinių savybių gerinimą, |
| --- | --- |

Y.

kadangi vykdant genų selekciją reikėtų siekti, kad ji būtų nukreipta į miškų ekosistemos adaptacinių savybių gerinimą,

| Z. | kadangi reikia daugiau informacijos apie miškų poveikį orams Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

Z.

kadangi reikia daugiau informacijos apie miškų poveikį orams Europos lygmeniu,

| AA. | kadangi minėtame 2009 m. Komisijai pateiktame tyrime „ES politikos priemonės Europos miškų apsaugai“ apibrėžtos ir išnagrinėtos keturios politikos priemonės, apimančios dabartinės politikos tęstinumą, atvirojo koordinavimo metodą, geresnę priežiūrą ir miškininkystės pagrindų direktyvos sukūrimą, |
| --- | --- |

AA.

kadangi minėtame 2009 m. Komisijai pateiktame tyrime „ES politikos priemonės Europos miškų apsaugai“ apibrėžtos ir išnagrinėtos keturios politikos priemonės, apimančios dabartinės politikos tęstinumą, atvirojo koordinavimo metodą, geresnę priežiūrą ir miškininkystės pagrindų direktyvos sukūrimą,

| 1. | palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ mano, kad reikėtų stiprinti ES miškų strategiją, jog laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų būtų pagerinta nacionalinė miškotvarka ir miškų apsauga; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ mano, kad reikėtų stiprinti ES miškų strategiją, jog laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų būtų pagerinta nacionalinė miškotvarka ir miškų apsauga;

| 2. | vis dėlto pabrėžia, kad atsižvelgiant į Lisabonos sutarties 5 straipsnį, ES galės kištis į tas sritis, kuriose bus įrodyta, kad valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti numatytos veiklos tikslų; |
| --- | --- |

2.

vis dėlto pabrėžia, kad atsižvelgiant į Lisabonos sutarties 5 straipsnį, ES galės kištis į tas sritis, kuriose bus įrodyta, kad valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti numatytos veiklos tikslų;

| 3. | pritaria Komisijos nuomonei, kad miškai turėtų būti vertinami kaip vienas iš svarbiausių veiksnių, padedančių spręsti klimato krizės klausimą; pabrėžia, kad tvarios miškotvarkos vaidmuo itin svarbus ES siekiant savo tikslų klimato klausimais ir užtikrinant tokias būtinas ekosistemos funkcijas kaip biologinė įvairovė, apsauga nuo gaivalinių nelaimių ir CO2 surinkimas iš atmosferos; |
| --- | --- |

3.

pritaria Komisijos nuomonei, kad miškai turėtų būti vertinami kaip vienas iš svarbiausių veiksnių, padedančių spręsti klimato krizės klausimą; pabrėžia, kad tvarios miškotvarkos vaidmuo itin svarbus ES siekiant savo tikslų klimato klausimais ir užtikrinant tokias būtinas ekosistemos funkcijas kaip biologinė įvairovė, apsauga nuo gaivalinių nelaimių ir CO2 surinkimas iš atmosferos;

| 4. | primena, kad miškai – tai daug daugiau nei vien tik iš medžių sudarytos biosferos, todėl jų atsparumas priklauso ne tik nuo medžių, bet ir nuo visų miško organizmų, ypač miške gyvenančių laukinių žvėrių, biologinės įvairovės, ir kad miškai yra itin svarbūs Europos visuomenės prisitaikymui prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

4.

primena, kad miškai – tai daug daugiau nei vien tik iš medžių sudarytos biosferos, todėl jų atsparumas priklauso ne tik nuo medžių, bet ir nuo visų miško organizmų, ypač miške gyvenančių laukinių žvėrių, biologinės įvairovės, ir kad miškai yra itin svarbūs Europos visuomenės prisitaikymui prie klimato kaitos;

| 5. | primena, kad miškai yra svarbiausias anglies dioksido absorbentas, jiems tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad todėl labai svarbu, jog ES sustiprintų savo kovos su miškų plotų naikinimą lemiančiais veiksniais, pvz., gaisrais ir atmosferos tarša, strategiją; |
| --- | --- |

5.

primena, kad miškai yra svarbiausias anglies dioksido absorbentas, jiems tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su klimato kaita; pabrėžia, kad todėl labai svarbu, jog ES sustiprintų savo kovos su miškų plotų naikinimą lemiančiais veiksniais, pvz., gaisrais ir atmosferos tarša, strategiją;

| 6. | yra įsitikinęs, jog ekologinis tvarumas yra būtina sąlyga, kad būtų toliau vykdomos ekonominės ir socialinės ES miškų funkcijos; |
| --- | --- |

6.

yra įsitikinęs, jog ekologinis tvarumas yra būtina sąlyga, kad būtų toliau vykdomos ekonominės ir socialinės ES miškų funkcijos;

| 7. | pabrėžia, kad miškų biologinė įvairovė prisitaiko prie klimato kaitos ir kad norint geriau prie šios kaitos prisitaikyti reikia gerinti žinias apie miškų biologinės įvairovės rodiklius, visų pirma apie miškų genetinius gebėjimus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad miškų biologinė įvairovė prisitaiko prie klimato kaitos ir kad norint geriau prie šios kaitos prisitaikyti reikia gerinti žinias apie miškų biologinės įvairovės rodiklius, visų pirma apie miškų genetinius gebėjimus;

| 8. | sveikina Komisiją dėl Žaliojoje knygoje atlikto išsamaus biotinės ir abiotinės grėsmės tyrimo ir atkreipia jos dėmesį į būtinybę taip pat ištirti kitus veiksnius, tiesiogiai susijusius su klimato kaitos poveikiu miškams, kaip antai defoliacija, dėl kurios defoliuotų medžių viršūnių pietų Europos miškuose plotas per pastaruosius dvidešimt metų padvigubėjo, ir dėl to buvo padarytas tiesioginis poveikis bei sumažintas anglies dioksido fiksacijos procesų pajėgumas bei veiksmingumas, taip pat sumažėjo vėsinimo, kurį miškai atlieka sausros ir karščio bangų laikotarpiais, poveikis, nes medžiai per anksti netenka lapų; |
| --- | --- |

8.

sveikina Komisiją dėl Žaliojoje knygoje atlikto išsamaus biotinės ir abiotinės grėsmės tyrimo ir atkreipia jos dėmesį į būtinybę taip pat ištirti kitus veiksnius, tiesiogiai susijusius su klimato kaitos poveikiu miškams, kaip antai defoliacija, dėl kurios defoliuotų medžių viršūnių pietų Europos miškuose plotas per pastaruosius dvidešimt metų padvigubėjo, ir dėl to buvo padarytas tiesioginis poveikis bei sumažintas anglies dioksido fiksacijos procesų pajėgumas bei veiksmingumas, taip pat sumažėjo vėsinimo, kurį miškai atlieka sausros ir karščio bangų laikotarpiais, poveikis, nes medžiai per anksti netenka lapų;

| 9. | pripažįsta, kad esamos pasaulinės sertifikavimo schemos, kaip antai Miškų tvarkymo taryba (angl. FCS) ir Programa miškų sertifikavimo schemoms patvirtinti (angl. PEFC), yra svarbus indėlis užtikrinant tvarią miškotvarką; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad esamos pasaulinės sertifikavimo schemos, kaip antai Miškų tvarkymo taryba (angl. FCS) ir Programa miškų sertifikavimo schemoms patvirtinti (angl. PEFC), yra svarbus indėlis užtikrinant tvarią miškotvarką;

ES miškininkystės strategija ir miškams skirtas veiksmų planas

| 10. | pabrėžia, kad reikėtų atnaujinti minėtąją ES miškininkystės strategiją ir miškams skirtą ES planą siekiant į juos įtraukti klimato kaitos aspektą ir platesnius miškų apsaugos klausimus; primena, kad prieš įgyvendinant šį atnaujinimą reikalinga išsami miškininkystės politikos diskusija su valstybėmis narėmis ir visais susijusiais subjektais, kuriems daro poveikį siūlomų priemonių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikėtų atnaujinti minėtąją ES miškininkystės strategiją ir miškams skirtą ES planą siekiant į juos įtraukti klimato kaitos aspektą ir platesnius miškų apsaugos klausimus; primena, kad prieš įgyvendinant šį atnaujinimą reikalinga išsami miškininkystės politikos diskusija su valstybėmis narėmis ir visais susijusiais subjektais, kuriems daro poveikį siūlomų priemonių įgyvendinimas;

| 11. | džiaugiasi sėkmingomis ES pastangomis siekiant užtikrinti Europos miško pramonės šakų konkurencingumą pasaulyje; |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi sėkmingomis ES pastangomis siekiant užtikrinti Europos miško pramonės šakų konkurencingumą pasaulyje;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekti Miškams skirto ES veiksmų plano, kurio įgyvendinimas šiuo metu atsilieka, aplinkos ir gyvenimo kokybės tikslai; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekti Miškams skirto ES veiksmų plano, kurio įgyvendinimas šiuo metu atsilieka, aplinkos ir gyvenimo kokybės tikslai;

| 13. | ragina Komisiją atlikti ES politikos, turinčios įtakos ES miškams, analizę siekiant išsiaiškinti, ar ši politika yra nuosekli ir ar ja garantuojama miškų apsauga; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją atlikti ES politikos, turinčios įtakos ES miškams, analizę siekiant išsiaiškinti, ar ši politika yra nuosekli ir ar ja garantuojama miškų apsauga;

| 14. | ragina Komisiją atlikti šiuo metu miškams ir miškininkystei skiriamo finansavimo analizę ir perskirstyti esamą finansavimą, kuris neigiamai veikia miškų biologinę įvairovę, atsižvelgiant į 2010 m. kovo mėn. posėdžiavusios Aplinkos tarybos išvadas; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją atlikti šiuo metu miškams ir miškininkystei skiriamo finansavimo analizę ir perskirstyti esamą finansavimą, kuris neigiamai veikia miškų biologinę įvairovę, atsižvelgiant į 2010 m. kovo mėn. posėdžiavusios Aplinkos tarybos išvadas;

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares sparčiau įgyvendinti 2008 m. vasario 27 d. Komisijos komunikate dėl naujoviškų ir tvarių su mišku susijusių ES pramonės šakų (COM(2008)0113) išdėstytas priemones, atsižvelgiant į tai, kad dėl pernelyg didelio reguliavimo medienos produktai gali tapti mažiau konkurencingi palyginti su neatsinaujinančiomis ir energijai imliomis žaliavomis; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares sparčiau įgyvendinti 2008 m. vasario 27 d. Komisijos komunikate dėl naujoviškų ir tvarių su mišku susijusių ES pramonės šakų (COM(2008)0113) išdėstytas priemones, atsižvelgiant į tai, kad dėl pernelyg didelio reguliavimo medienos produktai gali tapti mažiau konkurencingi palyginti su neatsinaujinančiomis ir energijai imliomis žaliavomis;

| 16. | pabrėžia, kad miškų apsaugos priemonės turėtų atspindėti tarpvalstybinį biotinių ir abiotinių grėsmių pobūdį pagal jų tipą, bioklimato zoną ir regiono sąlygas; taip pat pabrėžia, kad reikėtų remti, koordinuoti ir papildyti su miškininkystės politika susijusius valstybių narių ir regionų veiksmus tose srityse, kuriose ES lygmeniu būtų suteikiama pridėtinė vertė, ir laikantis EEA parengtos miškininkų nomenklatūros; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad miškų apsaugos priemonės turėtų atspindėti tarpvalstybinį biotinių ir abiotinių grėsmių pobūdį pagal jų tipą, bioklimato zoną ir regiono sąlygas; taip pat pabrėžia, kad reikėtų remti, koordinuoti ir papildyti su miškininkystės politika susijusius valstybių narių ir regionų veiksmus tose srityse, kuriose ES lygmeniu būtų suteikiama pridėtinė vertė, ir laikantis EEA parengtos miškininkų nomenklatūros;

| 17. | pabrėžia, kad miško apsauga priklauso nuo ilgalaikių valstybių narių, regionų, miško pramonės ir valstybinių bei privačių miško savininkų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad miško apsauga priklauso nuo ilgalaikių valstybių narių, regionų, miško pramonės ir valstybinių bei privačių miško savininkų įsipareigojimų;

| 18. | mano, kad šiauriniai subarktiniai miškai (taiga) ir Viduržemio jūros regiono miškai yra nepaprastai vertingi Europos biologinės įvairovės požiūriu, nes jie iš atmosferos sugeria anglies dioksidą, tad turėtų būti labiau saugomi; |
| --- | --- |

18.

mano, kad šiauriniai subarktiniai miškai (taiga) ir Viduržemio jūros regiono miškai yra nepaprastai vertingi Europos biologinės įvairovės požiūriu, nes jie iš atmosferos sugeria anglies dioksidą, tad turėtų būti labiau saugomi;

| 19. | mano, kad ilgalaikis miškų planavimas turėtų būti lankstus, pritaikomas ir dalyvaujamasis, atsižvelgiant į visus įmanomus scenarijus ir numatant įvairias būsimos plėtros galimybes, suteikiant tikrovę atitinkantį ir patikimą pagrindą valdymo sprendimams priimti; taip pat mano, kad ES lygiu šie veiksmai turėtų peraugti į nuolatinį Miškų forumą, kad būtų užtikrinta ilgalaikė miškų apsauga; |
| --- | --- |

19.

mano, kad ilgalaikis miškų planavimas turėtų būti lankstus, pritaikomas ir dalyvaujamasis, atsižvelgiant į visus įmanomus scenarijus ir numatant įvairias būsimos plėtros galimybes, suteikiant tikrovę atitinkantį ir patikimą pagrindą valdymo sprendimams priimti; taip pat mano, kad ES lygiu šie veiksmai turėtų peraugti į nuolatinį Miškų forumą, kad būtų užtikrinta ilgalaikė miškų apsauga;

Tvari miškotvarka

| 20. | džiaugiasi FOREST EUROPE sėkme stiprinant tvarią miškotvarką ir siekiant bendro Europos sutarimo dėl tvarios miškotvarkos rekomendacijų, kriterijų ir rodiklių; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu tvarios miškotvarkos principai nėra nuosekliai įgyvendinami; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi FOREST EUROPE sėkme stiprinant tvarią miškotvarką ir siekiant bendro Europos sutarimo dėl tvarios miškotvarkos rekomendacijų, kriterijų ir rodiklių; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu tvarios miškotvarkos principai nėra nuosekliai įgyvendinami;

| 21. | primena, kad tvarios miškotvarkos tikslas – užtikrinant miškų ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos funkcijų tęstinumą pagal nacionalinius ir regioninius prioritetus suderinti miškų gamybos ir apsaugos aspektus; pažymi, kad didėja tendencija į miškus žiūrėti tik iš ekonominių pozicijų, pamirštant jų aplinkosauginius ir socialinius aspektus, o tai nesuderinama su tvarios miškotvarkos principais; |
| --- | --- |

21.

primena, kad tvarios miškotvarkos tikslas – užtikrinant miškų ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos funkcijų tęstinumą pagal nacionalinius ir regioninius prioritetus suderinti miškų gamybos ir apsaugos aspektus; pažymi, kad didėja tendencija į miškus žiūrėti tik iš ekonominių pozicijų, pamirštant jų aplinkosauginius ir socialinius aspektus, o tai nesuderinama su tvarios miškotvarkos principais;

| 22. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kuriais būtų papildytas minėtasis Medienos produktų reglamentas (ES) Nr. 995/2010 siekiant užtikrinti, kad visa mediena ar medienos produktai, kuriais prekiaujama Europos rinkoje, būtų iš tvariai tvarkomų miškų; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kuriais būtų papildytas minėtasis Medienos produktų reglamentas (ES) Nr. 995/2010 siekiant užtikrinti, kad visa mediena ar medienos produktai, kuriais prekiaujama Europos rinkoje, būtų iš tvariai tvarkomų miškų;

| 23. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau dėti pastangas siekiant pažaboti neteisėtą miško ruošą ir prekybą taip gauta mediena, nes tokiu būdu būtų padedama kovoti su miškų naikinimu bei nykimu ir biologinės įvairovės nykimu; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares ir Komisiją toliau dėti pastangas siekiant pažaboti neteisėtą miško ruošą ir prekybą taip gauta mediena, nes tokiu būdu būtų padedama kovoti su miškų naikinimu bei nykimu ir biologinės įvairovės nykimu;

| 24. | ragina stiprinti nacionalinių miškų programų ir Miškams skirto ES veiksmų plano tarpusavio sąsają numatant struktūrinių ataskaitų teikimą Miškų nuolatiniam komitetui; |
| --- | --- |

24.

ragina stiprinti nacionalinių miškų programų ir Miškams skirto ES veiksmų plano tarpusavio sąsają numatant struktūrinių ataskaitų teikimą Miškų nuolatiniam komitetui;

| 25. | mano, kad vari miškotvarka yra būtina, kad ES miškai ir toliau galėtų vykdyti ekonomines, ekologines ir socialines funkcijas; ragina Komisiją ir valstybes nares tvarios miškotvarkos įgyvendinimą padaryti privalomu visoje ES, taip parodant paramą procesui FOREST EUROPE; taip pat mano, kad šis įsipareigojimas padėtų miškininkystės srityje pritaikyti tvarumo principus ir labai paskatintų procesą FOREST EUROPE, taip pat padėtų pasirašyti teisiškai privalomus susitarimus, svarstomus FOREST EUROPE ir Jungtinių Tautų Miškų forume |
| --- | --- |

25.

mano, kad vari miškotvarka yra būtina, kad ES miškai ir toliau galėtų vykdyti ekonomines, ekologines ir socialines funkcijas; ragina Komisiją ir valstybes nares tvarios miškotvarkos įgyvendinimą padaryti privalomu visoje ES, taip parodant paramą procesui FOREST EUROPE; taip pat mano, kad šis įsipareigojimas padėtų miškininkystės srityje pritaikyti tvarumo principus ir labai paskatintų procesą FOREST EUROPE, taip pat padėtų pasirašyti teisiškai privalomus susitarimus, svarstomus FOREST EUROPE ir Jungtinių Tautų Miškų forume

| 26. | pritaria, kad, atsižvelgiant į ilgalaikes nacionalines miško programas, apimančias nacionalinius ir regioninius prioritetus, išmatuojamus tikslus ir vertinimo kriterijus, taip pat atsižvelgiant į miškams kylančią grėsmę dėl klimato kaitos būtų visiškai įgyvendinta aktyvi tvari miškotvarka; |
| --- | --- |

26.

pritaria, kad, atsižvelgiant į ilgalaikes nacionalines miško programas, apimančias nacionalinius ir regioninius prioritetus, išmatuojamus tikslus ir vertinimo kriterijus, taip pat atsižvelgiant į miškams kylančią grėsmę dėl klimato kaitos būtų visiškai įgyvendinta aktyvi tvari miškotvarka;

| 27. | pabrėžia, kad kaimo plėtros planai ar veiksmų programos neturėtų būti prilyginami nacionalinėms miško programoms; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinėse miško programose būtų deramai atsižvelgiama į klimato kaitos poveikio geriamojo vandens šaltiniams, ekosistemoms ir biologinei įvairovei tyrimų išvadas ir rekomendacijas, o kaimo plėtros strategijos ir programos būtų suderintos su miškų programomis, biologinės įvairovės strategijomis ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planais; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad kaimo plėtros planai ar veiksmų programos neturėtų būti prilyginami nacionalinėms miško programoms; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinėse miško programose būtų deramai atsižvelgiama į klimato kaitos poveikio geriamojo vandens šaltiniams, ekosistemoms ir biologinei įvairovei tyrimų išvadas ir rekomendacijas, o kaimo plėtros strategijos ir programos būtų suderintos su miškų programomis, biologinės įvairovės strategijomis ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos veiksmų planais;

| 28. | pažymi, kad genetinė įvairovė, natūralus atkūrimas ir sandaros įvairovė bei visų miške gyvenančių organizmų rūšių mišinys yra įprasti miško prisitaikymo galimybių, apimančių visas bioklimato zonas, tvarios miškotvarkos sistemas ir miškų tipus, aspektai; taip pat pažymi, kad tvari miškotvarka užtikrina komercinių miškų ekonomiškumą, tačiau netrukdo šiems miškams atlikti kitų pagrindinių funkcijų, nesusijusių su medienos gamyba; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad genetinė įvairovė, natūralus atkūrimas ir sandaros įvairovė bei visų miške gyvenančių organizmų rūšių mišinys yra įprasti miško prisitaikymo galimybių, apimančių visas bioklimato zonas, tvarios miškotvarkos sistemas ir miškų tipus, aspektai; taip pat pažymi, kad tvari miškotvarka užtikrina komercinių miškų ekonomiškumą, tačiau netrukdo šiems miškams atlikti kitų pagrindinių funkcijų, nesusijusių su medienos gamyba;

| 29. | mano, kad norint užtikrinti ilgalaikę miškų apsaugą reikia sukurti arba išsaugoti miškų ekosistemas, pasižyminčias itin didele medžių rūšių, amžiaus ir struktūros įvairove; |
| --- | --- |

29.

mano, kad norint užtikrinti ilgalaikę miškų apsaugą reikia sukurti arba išsaugoti miškų ekosistemas, pasižyminčias itin didele medžių rūšių, amžiaus ir struktūros įvairove;

| 30. | ragina Komisiją pateikti rekomendacijų, kaip būtų galima pritaikyti nacionalines civilinės saugos sistemas kovai su klimato kaitos poveikiu miškams; visų pirma ragina Komisiją imtis priemonių, kad būtų padidinti Europos miškų priešgaisrinių taktinių pajėgų ištekliai ir gebėjimai; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją pateikti rekomendacijų, kaip būtų galima pritaikyti nacionalines civilinės saugos sistemas kovai su klimato kaitos poveikiu miškams; visų pirma ragina Komisiją imtis priemonių, kad būtų padidinti Europos miškų priešgaisrinių taktinių pajėgų ištekliai ir gebėjimai;

| 31. | įspėja dėl neribojamo komercinių miško išteklių naudojimo, nes tai labai dažnai veda prie jų negrįžtamo sunaikinimo, ypač natūralių miškų atveju; |
| --- | --- |

31.

įspėja dėl neribojamo komercinių miško išteklių naudojimo, nes tai labai dažnai veda prie jų negrįžtamo sunaikinimo, ypač natūralių miškų atveju;

| 32. | mano, kad, atsižvelgiant į agromiškininkystės medžių svarbą sekvestruojant CO2, kovos su klimato kaita požiūriu jie turėtų būti vertinami taip pat kaip visi negamybinių tradicinių miškų medžiai; |
| --- | --- |

32.

mano, kad, atsižvelgiant į agromiškininkystės medžių svarbą sekvestruojant CO2, kovos su klimato kaita požiūriu jie turėtų būti vertinami taip pat kaip visi negamybinių tradicinių miškų medžiai;

Bendri pasiūlymai

| 33. | ragina Komisiją toliau rengti baltąją knygą dėl miškų apsaugos ES ir atsižvelgti į viešųjų konsultacijų dėl žaliosios knygos rezultatus, visuotinai pripažintą poreikį pasiruošti klimato kaitai, politikos priemonių tyrimą ir prisitaikymo priemonių tyrimą; mano, kad baltojoje knygoje reikėtų ne tik patvirtinti miškų indėlį į ekonomiką teikiant medieną ir ne medienos miško produktus bei paslaugas, bet ir atkreipti dėmesį į Europos miškų išsaugojimą ir plėtojimą, kadangi tai padeda Europos visuomenei sumažinti klimato kaitos poveikį ir prisitaikyti prie jos padarinių; mano, kad reikia užtikrinti didesnį aukštos kokybės buveinių ir apsauginių miškų apsaugos lygį, kadangi jie atlieka apsaugos nuo potvynių, nuošliaužų, gaisrų, biologinės įvairovės praradimo ir nelaimių dėl ekstremalių oro sąlygų funkcijas; mano, kad atitinkami finansiniai ištekliai, žinių mainai ir mokslinių tyrimų bei informacijos skatinimas turėtų būti būtini Komisijos pasiūlymo aspektai; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją toliau rengti baltąją knygą dėl miškų apsaugos ES ir atsižvelgti į viešųjų konsultacijų dėl žaliosios knygos rezultatus, visuotinai pripažintą poreikį pasiruošti klimato kaitai, politikos priemonių tyrimą ir prisitaikymo priemonių tyrimą; mano, kad baltojoje knygoje reikėtų ne tik patvirtinti miškų indėlį į ekonomiką teikiant medieną ir ne medienos miško produktus bei paslaugas, bet ir atkreipti dėmesį į Europos miškų išsaugojimą ir plėtojimą, kadangi tai padeda Europos visuomenei sumažinti klimato kaitos poveikį ir prisitaikyti prie jos padarinių; mano, kad reikia užtikrinti didesnį aukštos kokybės buveinių ir apsauginių miškų apsaugos lygį, kadangi jie atlieka apsaugos nuo potvynių, nuošliaužų, gaisrų, biologinės įvairovės praradimo ir nelaimių dėl ekstremalių oro sąlygų funkcijas; mano, kad atitinkami finansiniai ištekliai, žinių mainai ir mokslinių tyrimų bei informacijos skatinimas turėtų būti būtini Komisijos pasiūlymo aspektai;

| 34. | patvirtina savo nuomonę, kad reikia skirti daugiau lėšų ES miškų apsaugos priemonėms pagal Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) kaimo plėtros ramstį; perspėja, kad atsižvelgiant į naujus klimato kaitos iššūkius matyti, kad miškų apsaugai reikia didesnio finansavimo ir naujų pagalbos priemonių; |
| --- | --- |

34.

patvirtina savo nuomonę, kad reikia skirti daugiau lėšų ES miškų apsaugos priemonėms pagal Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) kaimo plėtros ramstį; perspėja, kad atsižvelgiant į naujus klimato kaitos iššūkius matyti, kad miškų apsaugai reikia didesnio finansavimo ir naujų pagalbos priemonių;

| 35. | ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti ir pateikti Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie galimybes nustatyti mokėjimus už ekosistemų funkcijas kaip atlygį už miško ekosistemų atkūrimą ir miško biologinės įvairovės išsaugojimą; pabrėžia, jog svarbu, kad įmonės pripažintų, kad prisidėdamos prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir miškų apsaugos jos laimi patikimumą, viešumą ir kitokią finansinę naudą; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti ir pateikti Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie galimybes nustatyti mokėjimus už ekosistemų funkcijas kaip atlygį už miško ekosistemų atkūrimą ir miško biologinės įvairovės išsaugojimą; pabrėžia, jog svarbu, kad įmonės pripažintų, kad prisidėdamos prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir miškų apsaugos jos laimi patikimumą, viešumą ir kitokią finansinę naudą;

| 36. | ragina Komisiją pateikti teisės akto dėl miškų gaisrų prevencijos pasiūlymą, į kurį būtų įtrauktas prevencinio planavimo ir rizikos vertinimo, Europos miško gaisrų informacijos sistemos (EFFIS), gaisrų nustatymo, infrastruktūros, mokymo ir švietimo bei miškų atkūrimo po gaisrų finansavimas, taip pat numatant, kad ant žemės, ant kurios vyko miško gaisras, mažiausiai 30 metų negalima nieko statyti; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją pateikti teisės akto dėl miškų gaisrų prevencijos pasiūlymą, į kurį būtų įtrauktas prevencinio planavimo ir rizikos vertinimo, Europos miško gaisrų informacijos sistemos (EFFIS), gaisrų nustatymo, infrastruktūros, mokymo ir švietimo bei miškų atkūrimo po gaisrų finansavimas, taip pat numatant, kad ant žemės, ant kurios vyko miško gaisras, mažiausiai 30 metų negalima nieko statyti;

| 37. | ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame būtų nustatytas draudimas statyti tuščiuose plotuose, susidariusiuose dėl gaisrų, kaip įrodyta, sukeltų tyčia; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame būtų nustatytas draudimas statyti tuščiuose plotuose, susidariusiuose dėl gaisrų, kaip įrodyta, sukeltų tyčia;

| 38. | ragina panaikinti teisines kliūtis, kuriomis trukdoma vykdyti tvarią miškotvarką; |
| --- | --- |

38.

ragina panaikinti teisines kliūtis, kuriomis trukdoma vykdyti tvarią miškotvarką;

| 39. | atkreipia dėmesį, kad būtina sukurti tinkamą finansinę programą siekiant sustiprinti kovą su miškų gaisrais, taip pat ragina įdiegti daugiau lankstumo mobilizuojant Solidarumo fondą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį, kad būtina sukurti tinkamą finansinę programą siekiant sustiprinti kovą su miškų gaisrais, taip pat ragina įdiegti daugiau lankstumo mobilizuojant Solidarumo fondą;

| 40. | ragina Komisiją pateikti teisės akto dėl miško informacijos pasiūlymą atsižvelgiant į grėsmes klimatui ir tai, kad reikia rinkti ir skleisti suderintus bei palyginamus duomenis apie miškų plotą, biologinę įvairovę, grėsmes ir žemės naudojimą, JTBKKK sistemoje, pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir teikiant aplinkos apsaugos atasakaitas; taip pat ragina Komisiją rinkti ir stebėti rodiklius, susijusius su miškais ir jų apsauginėmis funkcijomis, pavyzdžiui, dirvožemio sulaikymu ir vandens imlumu; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją pateikti teisės akto dėl miško informacijos pasiūlymą atsižvelgiant į grėsmes klimatui ir tai, kad reikia rinkti ir skleisti suderintus bei palyginamus duomenis apie miškų plotą, biologinę įvairovę, grėsmes ir žemės naudojimą, JTBKKK sistemoje, pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir teikiant aplinkos apsaugos atasakaitas; taip pat ragina Komisiją rinkti ir stebėti rodiklius, susijusius su miškais ir jų apsauginėmis funkcijomis, pavyzdžiui, dirvožemio sulaikymu ir vandens imlumu;

| 41. | ragina Komisiją remti mokslinius tyrimus apie miškų įtaką ES regionų orų sąlygoms, kad į miškų valdymo strategijas būtų įtraukta informacija apie miškų ploto, sudėties ir vietos pokyčius ir šių pokyčių poveikį; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją remti mokslinius tyrimus apie miškų įtaką ES regionų orų sąlygoms, kad į miškų valdymo strategijas būtų įtraukta informacija apie miškų ploto, sudėties ir vietos pokyčius ir šių pokyčių poveikį;

| 42. | prašo Komisijos ir valstybių narių parengti ir išplatinti pažangiosios patirties gaires, paremtas tvaraus valdymo principais, kad suderinti privačius ir valstybinius bei vietos bendruomenių poreikius siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitai; taip pat pažymi, kad svarbu keistis pažangiąją patirtimi apie tai, kaip įmonės ir pramonės sektorius gali prisidėti prie biologinės įvairovės tikslų gerinimo ciklo mąstymu ir kaip jis gali sukurti ryšį tarp biologinės įvairovės išsaugojimo ir pajamų generavimo; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tvarų miškininkų valdymą, informuoti visuomenę ir naudoti tvarią medieną, reikia stiprinti komunikacijos ir informacijos politiką; |
| --- | --- |

42.

prašo Komisijos ir valstybių narių parengti ir išplatinti pažangiosios patirties gaires, paremtas tvaraus valdymo principais, kad suderinti privačius ir valstybinius bei vietos bendruomenių poreikius siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitai; taip pat pažymi, kad svarbu keistis pažangiąją patirtimi apie tai, kaip įmonės ir pramonės sektorius gali prisidėti prie biologinės įvairovės tikslų gerinimo ciklo mąstymu ir kaip jis gali sukurti ryšį tarp biologinės įvairovės išsaugojimo ir pajamų generavimo; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tvarų miškininkų valdymą, informuoti visuomenę ir naudoti tvarią medieną, reikia stiprinti komunikacijos ir informacijos politiką;

| 43. | pabrėžia, kad reikia padidinti koordinavimo ir informavimo pastangas, susijusias su miškų apsauga; laikosi nuomonės, kad reikia daugiau pastangų siekiant užtikrinti ES vidaus veiksmų ir išorės pozicijų, susijusių su miškais, nuoseklumą (bendradarbiavimas, vystymasis, prekyba tropine mediena ir pan.); |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad reikia padidinti koordinavimo ir informavimo pastangas, susijusias su miškų apsauga; laikosi nuomonės, kad reikia daugiau pastangų siekiant užtikrinti ES vidaus veiksmų ir išorės pozicijų, susijusių su miškais, nuoseklumą (bendradarbiavimas, vystymasis, prekyba tropine mediena ir pan.);

| 44. | mano, kad miškai sudaro dalį žmonijos kultūrinio ir aplinkos paveldo ir kad išskirtinius medžius reikia saugoti ir miškuose, ir už jų ribų; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti tinkamas jų apsaugos strategijas, taip pat apsvarstyti Miškų paveldo stebėsenos centro steigimą; taip pat ragina valstybes nares atsižvelgiant į savo nacionalinę politiką skatinti suteikti galimybę visai visuomenei lankytis miškuose ir gamtos teritorijose (allemansrätten), kuri suteikiama tam tikrose valstybėse narėse ir yra labai naudinga vienodų ir demokratinių galimybių poilsiauti užtikrinimo, ekosistemų vertinimo ir pagarbos gamtos paveldui požiūriu; |
| --- | --- |

44.

mano, kad miškai sudaro dalį žmonijos kultūrinio ir aplinkos paveldo ir kad išskirtinius medžius reikia saugoti ir miškuose, ir už jų ribų; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją ir valstybes nares parengti tinkamas jų apsaugos strategijas, taip pat apsvarstyti Miškų paveldo stebėsenos centro steigimą; taip pat ragina valstybes nares atsižvelgiant į savo nacionalinę politiką skatinti suteikti galimybę visai visuomenei lankytis miškuose ir gamtos teritorijose (allemansrätten), kuri suteikiama tam tikrose valstybėse narėse ir yra labai naudinga vienodų ir demokratinių galimybių poilsiauti užtikrinimo, ekosistemų vertinimo ir pagarbos gamtos paveldui požiūriu;

| 45. | siekdamas užtikrinti, kad būtų pasiekti strategijos „ES 2020–20“ tikslai, susiję su nacionaliniais miškų veiksmų planais, prašo kiekvienos valstybės narės ar regiono parengti miškų strategiją, į kurią būtų įtraukta upės krantų miško atkūrimas, lietaus vandens surinkimas, žemės ūkio veikla ir mokslinių tyrimų rezultatai, kuriais remiantis būtų galima atrinkti tradicinių veislių ir rūšių sausroms pritaikytus augalus ar medžius; |
| --- | --- |

45.

siekdamas užtikrinti, kad būtų pasiekti strategijos „ES 2020–20“ tikslai, susiję su nacionaliniais miškų veiksmų planais, prašo kiekvienos valstybės narės ar regiono parengti miškų strategiją, į kurią būtų įtraukta upės krantų miško atkūrimas, lietaus vandens surinkimas, žemės ūkio veikla ir mokslinių tyrimų rezultatai, kuriais remiantis būtų galima atrinkti tradicinių veislių ir rūšių sausroms pritaikytus augalus ar medžius;

Moksliniai tyrimai, susiję su miškais

| 46. | pabrėžia, kad nors Europa turi neginčijamos su miškininkyste susijusios patirties, sukauptos remiantis ilgalaike tradicinės miškininkystės praktika, reikia padidinti finansinius išteklius, skirtus moksliniams tyrimams, susijusiems su klimato kaitos poveikiu miškams; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į mokslinį neapibrėžtumą, susijusį su skirtingose teritorijose miškams kylančios grėsmės problemos trukme ir mastu, būtina skiriant finansavimą moksliniams tyrimams apie klimatą atsižvelgti į konkrečius poreikius ir sprendimus, taikomus įvairioms bioklimato zonoms, kad būtų išplėsta atitinkama žinių bazė; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad nors Europa turi neginčijamos su miškininkyste susijusios patirties, sukauptos remiantis ilgalaike tradicinės miškininkystės praktika, reikia padidinti finansinius išteklius, skirtus moksliniams tyrimams, susijusiems su klimato kaitos poveikiu miškams; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į mokslinį neapibrėžtumą, susijusį su skirtingose teritorijose miškams kylančios grėsmės problemos trukme ir mastu, būtina skiriant finansavimą moksliniams tyrimams apie klimatą atsižvelgti į konkrečius poreikius ir sprendimus, taikomus įvairioms bioklimato zonoms, kad būtų išplėsta atitinkama žinių bazė;

| 47. | prašo valstybių narių kurti ilgalaikes mokslinių tyrimų programas, kuriomis būtų siekiama didinti supratimą apie poveikį ir pažeidžiamumą, ir palaikyti miškų sektoriaus pritaikymo priemones; ragina Komisiją skatinti įtraukti į daugiametę bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą projektus, susijusius su žiniomis apie miškų ekosistemas ir jų galimybėmis prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių; |
| --- | --- |

47.

prašo valstybių narių kurti ilgalaikes mokslinių tyrimų programas, kuriomis būtų siekiama didinti supratimą apie poveikį ir pažeidžiamumą, ir palaikyti miškų sektoriaus pritaikymo priemones; ragina Komisiją skatinti įtraukti į daugiametę bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą projektus, susijusius su žiniomis apie miškų ekosistemas ir jų galimybėmis prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių;

| 48. | ragina Komisiją parengti Europos Sąjungos miškų apsaugos veiksmų planą, kad būtų iš anksto nustatytas neigiamas poveikis, patiriamas dėl klimato kaitos plintant vabzdžiams ir ligoms; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją parengti Europos Sąjungos miškų apsaugos veiksmų planą, kad būtų iš anksto nustatytas neigiamas poveikis, patiriamas dėl klimato kaitos plintant vabzdžiams ir ligoms;

| 49. | ragina valstybes nares spartinti mokslinius tyrimus, susijusius su klimato kaita ir jos pasekmėmis miškams, skatinti visuotinio sąmoningumo apie įvairiapusišką miškų reikšmę ir tvarios miškotvarkos svarbą formavimąsi, remti miškų sektoriuje dirbančių asmenų mokymą ir tęstinį mokymą, didžiausią dėmesį kreipiant į dėl klimato kaitos kilsiančius reikalavimus (įvairovės skatinimas, žalos prevencija ir žalos tvarkymas) bei skatinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi; |
| --- | --- |

49.

ragina valstybes nares spartinti mokslinius tyrimus, susijusius su klimato kaita ir jos pasekmėmis miškams, skatinti visuotinio sąmoningumo apie įvairiapusišką miškų reikšmę ir tvarios miškotvarkos svarbą formavimąsi, remti miškų sektoriuje dirbančių asmenų mokymą ir tęstinį mokymą, didžiausią dėmesį kreipiant į dėl klimato kaitos kilsiančius reikalavimus (įvairovės skatinimas, žalos prevencija ir žalos tvarkymas) bei skatinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi;

| 50. | mano, kad, atsižvelgiant miško ekosistemų „gynybinio potencialo“, prognozių ir klimato kaitos poveikio visam miškininkystės ir medienos sektoriui mažinimo strategijų veiksmingų mokslinių tyrimų poreikį, būtinas koordinavimas ir finansavimas ES lygiu; |
| --- | --- |

50.

mano, kad, atsižvelgiant miško ekosistemų „gynybinio potencialo“, prognozių ir klimato kaitos poveikio visam miškininkystės ir medienos sektoriui mažinimo strategijų veiksmingų mokslinių tyrimų poreikį, būtinas koordinavimas ir finansavimas ES lygiu;

Antrasis BŽŪP ramstis

| 51. | pažymi, kad diskusijose dėl BŽŪP po 2013 m. reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad miškai atlieka pagrindines aplinkosaugos funkcijas ir prisideda siekiant socialinių ir ekonominių kaimo plėtros ir nacionalinės ekonomikos tikslų; taigi ragina valstybes nares ir regionus visapusiškai bendradarbiauti su miškų institucijomis ir visuomene rengiant kaimo plėtros programas, kad būtų užtikrintas suderinamumas su kitomis ES politikos kryptimis, atsižvelgiant į tai, kad miškininkystė tam tikrais atvejais gali būti nepriklausomas kaimo ekonomikos sektorius; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad diskusijose dėl BŽŪP po 2013 m. reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad miškai atlieka pagrindines aplinkosaugos funkcijas ir prisideda siekiant socialinių ir ekonominių kaimo plėtros ir nacionalinės ekonomikos tikslų; taigi ragina valstybes nares ir regionus visapusiškai bendradarbiauti su miškų institucijomis ir visuomene rengiant kaimo plėtros programas, kad būtų užtikrintas suderinamumas su kitomis ES politikos kryptimis, atsižvelgiant į tai, kad miškininkystė tam tikrais atvejais gali būti nepriklausomas kaimo ekonomikos sektorius;

| 52. | primena pagrindinį miškų vaidmenį tiekiant socialines ir ekonomines bei aplinkos viešąsias gėrybes, skirtas visuomenės gerovei ir vystimuisi, ypač kaimo vietovėse; ragina Komisiją parengti politinį požiūrį, pagal kurį būtų pripažintas šis miškų vaidmuo ir gerbiamos savininkų nuosavybės teisės; |
| --- | --- |

52.

primena pagrindinį miškų vaidmenį tiekiant socialines ir ekonomines bei aplinkos viešąsias gėrybes, skirtas visuomenės gerovei ir vystimuisi, ypač kaimo vietovėse; ragina Komisiją parengti politinį požiūrį, pagal kurį būtų pripažintas šis miškų vaidmuo ir gerbiamos savininkų nuosavybės teisės;

| 53. | šiuo požiūriu teigiamai vertina svarbų ūkininkų vaidmenį, pripažįstamą naujausiame Komisijos komunikate dėl BŽŪP reformos (19), kaip būtiną miškų gaisrų prevencijos veiksnį, kaip miškų paveldo ir jų apsaugos nuo grėsmių biologinei įvairovei, pavyzdžiui kenkėjų, valdytoją, ir ypač kaip teritoriją struktūrizuojantį veikėją, todėl jo veiklos išsaugojimas yra geriausia garantija siekiant išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo; |
| --- | --- |

53.

šiuo požiūriu teigiamai vertina svarbų ūkininkų vaidmenį, pripažįstamą naujausiame Komisijos komunikate dėl BŽŪP reformos (19), kaip būtiną miškų gaisrų prevencijos veiksnį, kaip miškų paveldo ir jų apsaugos nuo grėsmių biologinei įvairovei, pavyzdžiui kenkėjų, valdytoją, ir ypač kaip teritoriją struktūrizuojantį veikėją, todėl jo veiklos išsaugojimas yra geriausia garantija siekiant išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo;

| 54. | tvirtina, kad kaimo gamintojams, gamintojų grupėms ir viešosioms įstaigoms turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti pagal antrąjį BŽŪP ramstį numatytomis miškininkystės priemonėmis; mano, kad Europos Sąjunga turi toliau remti miškų sodinimą pagal nacionalines kaimo plėtros programas ir užtikrinti, kad šios iniciatyvos netrukdytų veikti rinkai, taip pat, kad įgyvendinant miškininkystės priemones būtų naudojamos vietinės, kenkėjams ir gaisrams atsparios medžiagos ir prisidedama prie biologinės įvairovės išsaugojimo; taip pat pabrėžia, kad sodinant miškus reikėtų pirmenybę skirti toms medžių rūšims, kurios labiau pagerina dirvožemio kokybę ir biologinę įvairovę, taip pat atsižvelgti į apsodinamos vietos ypatumus, vietos rūšis ir į tai, kad reikia mišrių miškų; |
| --- | --- |

54.

tvirtina, kad kaimo gamintojams, gamintojų grupėms ir viešosioms įstaigoms turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti pagal antrąjį BŽŪP ramstį numatytomis miškininkystės priemonėmis; mano, kad Europos Sąjunga turi toliau remti miškų sodinimą pagal nacionalines kaimo plėtros programas ir užtikrinti, kad šios iniciatyvos netrukdytų veikti rinkai, taip pat, kad įgyvendinant miškininkystės priemones būtų naudojamos vietinės, kenkėjams ir gaisrams atsparios medžiagos ir prisidedama prie biologinės įvairovės išsaugojimo; taip pat pabrėžia, kad sodinant miškus reikėtų pirmenybę skirti toms medžių rūšims, kurios labiau pagerina dirvožemio kokybę ir biologinę įvairovę, taip pat atsižvelgti į apsodinamos vietos ypatumus, vietos rūšis ir į tai, kad reikia mišrių miškų;

| 55. | perspėja, kaip tai padarė Taryba savo 2010 m. birželio 11 d. išvadose, dėl rimtų problemų, dėl kurių miškai gali būti apleisti, todėl reikia užtikrinti, kad jie ir toliau atliktų savo funkcijas; |
| --- | --- |

55.

perspėja, kaip tai padarė Taryba savo 2010 m. birželio 11 d. išvadose, dėl rimtų problemų, dėl kurių miškai gali būti apleisti, todėl reikia užtikrinti, kad jie ir toliau atliktų savo funkcijas;

| 56. | mano, kad reikia skatinti ir remti gamintojų asociacijų ir miškininkystės valdymo institucijų, kurios taikytų tvarią miškotvarką, steigimą, ypač vietovėse, kuriose yra nedideli miškai, kadangi tai padėtų suderinti daugelio prekių ir paslaugų, kurias teikia miškai, tiekimą; mano, kad šios asociacijos ir institucijos sustiprintų gamintojų derybines galias prekybos mediena grandinėje, padėtų sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir kartu padėtų spręsti ekonominės krizės, tarptautinės konkurencijos, klimato kaitos ir kovos neteisėtu miškų kirtimu problemas; |
| --- | --- |

56.

mano, kad reikia skatinti ir remti gamintojų asociacijų ir miškininkystės valdymo institucijų, kurios taikytų tvarią miškotvarką, steigimą, ypač vietovėse, kuriose yra nedideli miškai, kadangi tai padėtų suderinti daugelio prekių ir paslaugų, kurias teikia miškai, tiekimą; mano, kad šios asociacijos ir institucijos sustiprintų gamintojų derybines galias prekybos mediena grandinėje, padėtų sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir kartu padėtų spręsti ekonominės krizės, tarptautinės konkurencijos, klimato kaitos ir kovos neteisėtu miškų kirtimu problemas;

| 57. | tvirtina, kad turi būti didinama pagalba viešiesiems ir privatiesiems subjektams, saugantiems miško rūšių biologinę įvairovę, buveines ir ekosistemas, ir kad šiai veiklai taip pat turėtų priskiriami savanoriškos apsaugos metodai ir vietovės, priklausiančios tinklo „Natura 2000“ teritorijoms, kadangi biologinė įvairovė būtina siekiant išsaugoti, plėtoti ir pritaikyti žemės ūkį; |
| --- | --- |

57.

tvirtina, kad turi būti didinama pagalba viešiesiems ir privatiesiems subjektams, saugantiems miško rūšių biologinę įvairovę, buveines ir ekosistemas, ir kad šiai veiklai taip pat turėtų priskiriami savanoriškos apsaugos metodai ir vietovės, priklausiančios tinklo „Natura 2000“ teritorijoms, kadangi biologinė įvairovė būtina siekiant išsaugoti, plėtoti ir pritaikyti žemės ūkį;

| 58. | ragina faktūromis pagrįstą apmokėjimo sistemą pakeisti standartinėmis ar nuo vietovės priklausančiomis išlaidomis; |
| --- | --- |

58.

ragina faktūromis pagrįstą apmokėjimo sistemą pakeisti standartinėmis ar nuo vietovės priklausančiomis išlaidomis;

| 59. | ragina naudoti gerosios miškininkystės patirties standarto plėtojimą kaip paramos, teikiamos pagal visas miškams skirtas priemones, išeities tašką; |
| --- | --- |

59.

ragina naudoti gerosios miškininkystės patirties standarto plėtojimą kaip paramos, teikiamos pagal visas miškams skirtas priemones, išeities tašką;

| 60. | ragina privalomai įtraukti miškų aplinkos ir tinklo „Natura 2000“ priemones į kaimo plėtros programas ir skirti tinklui „Natura 2000“ su plotu susijusią paramą, teikiamą kaip tiesioginės išmokos; |
| --- | --- |

60.

ragina privalomai įtraukti miškų aplinkos ir tinklo „Natura 2000“ priemones į kaimo plėtros programas ir skirti tinklui „Natura 2000“ su plotu susijusią paramą, teikiamą kaip tiesioginės išmokos;

| 61. | ragina į naują BŽŪP priemonę įtraukti nustatyto šaltinio „in–situ ir ex–situ miško genetinės medžiagos išsaugojimą“. |
| --- | --- |

61.

ragina į naują BŽŪP priemonę įtraukti nustatyto šaltinio „in–situ ir ex–situ miško genetinės medžiagos išsaugojimą“.

| 62. | griežtai atmeta intelektinės nuosavybės teisių taikymą miškų gentiniams ištekliams; |
| --- | --- |

62.

griežtai atmeta intelektinės nuosavybės teisių taikymą miškų gentiniams ištekliams;

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares kontroliuoti ilgalaikes miškininkystės ir miškų apsaugos projektų perspektyvas atliekant visą ES finansavimą; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją ir valstybes nares kontroliuoti ilgalaikes miškininkystės ir miškų apsaugos projektų perspektyvas atliekant visą ES finansavimą;

Civilinė sauga ir gaisrų prevencija

| 64. | yra įsitikinęs, kad miškų gaisrų prevencija yra daug ekonomiškesnė nei kova su miškų gaisrais; |
| --- | --- |

64.

yra įsitikinęs, kad miškų gaisrų prevencija yra daug ekonomiškesnė nei kova su miškų gaisrais;

| 65. | pabrėžia, kaip svarbu ir skubu įgyvendinti neseniai Europos Parlamento patvirtintas rekomendacijas dėl gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos (20), visų pirma dėl paramos miškų sodinimui ir (arba) atsodinimui, teikiant pirmenybę vietinėms rūšims ir mišriems miškams, taip pat biologinei įvairovei, atsparesnei gaisrams, audroms ir kenkėjų plitimui; taip pat atkreipia dėmesį į papildomus sunkumus, su kuriais susiduria salos ir atokiausi regionai kovodami su gaisrais; prašo sistemos šiems regionams teikti specialią pagalbą, pasitelkiant įvairias esamas finansines priemones, įskaitant Solidarumo fondą; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kaip svarbu ir skubu įgyvendinti neseniai Europos Parlamento patvirtintas rekomendacijas dėl gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos (20), visų pirma dėl paramos miškų sodinimui ir (arba) atsodinimui, teikiant pirmenybę vietinėms rūšims ir mišriems miškams, taip pat biologinei įvairovei, atsparesnei gaisrams, audroms ir kenkėjų plitimui; taip pat atkreipia dėmesį į papildomus sunkumus, su kuriais susiduria salos ir atokiausi regionai kovodami su gaisrais; prašo sistemos šiems regionams teikti specialią pagalbą, pasitelkiant įvairias esamas finansines priemones, įskaitant Solidarumo fondą;

| 66. | mano, kad miškų gaisrų prevencija pasitelkiant kraštovaizdžio planavimą ir ryšius, infrastruktūrą ir mokymus, turi būti įtvirtinta ES miškų apsaugos, prisitaikymo ir civilinės saugos politikos srityse; |
| --- | --- |

66.

mano, kad miškų gaisrų prevencija pasitelkiant kraštovaizdžio planavimą ir ryšius, infrastruktūrą ir mokymus, turi būti įtvirtinta ES miškų apsaugos, prisitaikymo ir civilinės saugos politikos srityse;

| 67. | pažymi, kad sausringose teritorijose ir regionuose, kuriems gresia dykumėjimas, miškų atkūrimas, sodinat gamyboje panaudojamas rūšis, bus naudingas gyventojams ir užtikrins jų dalyvavimą atliekant apsaugos ir gaisrų gesinimo funkcijas; |
| --- | --- |

67.

pažymi, kad sausringose teritorijose ir regionuose, kuriems gresia dykumėjimas, miškų atkūrimas, sodinat gamyboje panaudojamas rūšis, bus naudingas gyventojams ir užtikrins jų dalyvavimą atliekant apsaugos ir gaisrų gesinimo funkcijas;

| 68. | pabrėžia neginčijamą miškų plotų, kurie saugo žmonių buveines nuo neigiamų gamtos reiškinių, svarbą visuomenės saugai; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia neginčijamą miškų plotų, kurie saugo žmonių buveines nuo neigiamų gamtos reiškinių, svarbą visuomenės saugai;

Išmetamųjų teršalų atskaitomybė ir apskaita

| 69. | mano, kad dabartinės formos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pirmiausia yra nesuderinama su LULUCF apskaita dėl metinių atitikties reikalavimų pramoniniams įrenginiams pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą ir ilgesnių laikotarpių, reikalingų anglies sankaupų pokyčiams žemės valdose įvykti ir jiems stebėti, skirtumo; taigi nereikėtų jų sieti; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją apsvarstyti, kaip būtų galima finansuoti anglies dioksido taupymą pagal LULUCF sistemą; |
| --- | --- |

69.

mano, kad dabartinės formos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pirmiausia yra nesuderinama su LULUCF apskaita dėl metinių atitikties reikalavimų pramoniniams įrenginiams pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą ir ilgesnių laikotarpių, reikalingų anglies sankaupų pokyčiams žemės valdose įvykti ir jiems stebėti, skirtumo; taigi nereikėtų jų sieti; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją apsvarstyti, kaip būtų galima finansuoti anglies dioksido taupymą pagal LULUCF sistemą;

| 70. | pripažįsta, kad kyla sunkumų, susijusių su bet kokiais svarstymais įtraukti LULUCF į valstybių narių tikslus pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo; visų pirma yra susirūpinęs, kad apskaitos tikslumo skirtumai ir dideli natūralūs nukrypimai gali pakenkti Sprendime dėl pastangų pasidalijimo nustatytų reikalavimų laikymosi tvarkai; todėl ragina LULUCF sektoriui nustatyti atskirus tikslus; |
| --- | --- |

70.

pripažįsta, kad kyla sunkumų, susijusių su bet kokiais svarstymais įtraukti LULUCF į valstybių narių tikslus pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo; visų pirma yra susirūpinęs, kad apskaitos tikslumo skirtumai ir dideli natūralūs nukrypimai gali pakenkti Sprendime dėl pastangų pasidalijimo nustatytų reikalavimų laikymosi tvarkai; todėl ragina LULUCF sektoriui nustatyti atskirus tikslus;

| 71. | reiškia įsipareigojimą siekti ES 2020 atsinaujinančios energijos tikslų ir klimato kaitos tikslo, kad temperatūra nepakiltų daugiau nei 2 laipsniais pagal Celsijaus skalę; tačiau yra susirūpinęs, kad dabartinėje šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) skaičiavimo metodikoje naudojami trumpesni terminai, tai reiškia, jog medienos biomasės neutralumas anglies dioksido požiūriu gali trukdyti siekti tikslų; ragina Komisiją pasitarti su TKKK ir numatyti naują ŠESD skaičiavimo metodiką, pagal kurią būtų galima kontroliuoti ilgesnes perspektyvas ir nacionaliniu lygiu vertinant biomasės išmetamąsias dujas, išsiskiriančias naudojant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir tvarkant mišką, taip pat į šią metodiką įtraukti įvairius miškininkystės veiksmus (sodinimas, retinimas ir eksploatavimas); |
| --- | --- |

71.

reiškia įsipareigojimą siekti ES 2020 atsinaujinančios energijos tikslų ir klimato kaitos tikslo, kad temperatūra nepakiltų daugiau nei 2 laipsniais pagal Celsijaus skalę; tačiau yra susirūpinęs, kad dabartinėje šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) skaičiavimo metodikoje naudojami trumpesni terminai, tai reiškia, jog medienos biomasės neutralumas anglies dioksido požiūriu gali trukdyti siekti tikslų; ragina Komisiją pasitarti su TKKK ir numatyti naują ŠESD skaičiavimo metodiką, pagal kurią būtų galima kontroliuoti ilgesnes perspektyvas ir nacionaliniu lygiu vertinant biomasės išmetamąsias dujas, išsiskiriančias naudojant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir tvarkant mišką, taip pat į šią metodiką įtraukti įvairius miškininkystės veiksmus (sodinimas, retinimas ir eksploatavimas);

| 72. | teigia, kad galiojantys Komisijos parengti biokuro kriterijai biomasei netinkami ir ragina parengti naujus tvarius ir privalomus kriterijus, pagal kuriuos būtų skatinama energijai naudoti biomasę; pabrėžia, kad Komisija turėtų išnagrinėti proceso FOREST EUROPE veiklą ir rezultatus siekdama parengti kriterijus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į grėsmę, kad gali būti iškraipyta energetikos rinka, kurie nebūtų pagrįsti neutralumo anglies dioksido prielaida, kuriuose būtų atsižvelgiama į netiesioginius teršalus ir kurie nekenktų ES 2020 atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biologinės įvairovės tikslams; atkreipia dėmesį į tai, kad kriterijai turėtų būti įgyvendinami vietos lygiu atsižvelgiant į konkrečias vietos sąlygas; |
| --- | --- |

72.

teigia, kad galiojantys Komisijos parengti biokuro kriterijai biomasei netinkami ir ragina parengti naujus tvarius ir privalomus kriterijus, pagal kuriuos būtų skatinama energijai naudoti biomasę; pabrėžia, kad Komisija turėtų išnagrinėti proceso FOREST EUROPE veiklą ir rezultatus siekdama parengti kriterijus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į grėsmę, kad gali būti iškraipyta energetikos rinka, kurie nebūtų pagrįsti neutralumo anglies dioksido prielaida, kuriuose būtų atsižvelgiama į netiesioginius teršalus ir kurie nekenktų ES 2020 atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biologinės įvairovės tikslams; atkreipia dėmesį į tai, kad kriterijai turėtų būti įgyvendinami vietos lygiu atsižvelgiant į konkrečias vietos sąlygas;

| 73. | ragina taikyti ekologiniu miškų klasifikavimu, pavyzdžiui tokiu, kokį 2007 m. pasiūlė naudoti EAA, pagrįstas miško apibrėžtis, kad būtų galima atskirti senus miškus, kuriuose yra daug anglies dioksido, intensyviai tvarkomas monokultūras ir kitų tipų miškus, įskaitant Viduržemio jūros regiono krūmokšnius, pagal gyvybės zonas ir sukcesijos stadijas; |
| --- | --- |

73.

ragina taikyti ekologiniu miškų klasifikavimu, pavyzdžiui tokiu, kokį 2007 m. pasiūlė naudoti EAA, pagrįstas miško apibrėžtis, kad būtų galima atskirti senus miškus, kuriuose yra daug anglies dioksido, intensyviai tvarkomas monokultūras ir kitų tipų miškus, įskaitant Viduržemio jūros regiono krūmokšnius, pagal gyvybės zonas ir sukcesijos stadijas;

| 74. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti biologinę miškų įvairovę ir biologinę įvairovę miškuose svarbu apsaugoti visų augalinės sukcesijos stadijų ES miškų įvairovę, nes kiekvienoje augalinės sukcesijos stadijoje sukuriamos sąlygos tolesnei stadijai atsirasti ir nesant suderintos visų skirtingų stadijų apsaugos gali kilti didelis pavojus tolesnių stadijų augalinei sukcesijai; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti biologinę miškų įvairovę ir biologinę įvairovę miškuose svarbu apsaugoti visų augalinės sukcesijos stadijų ES miškų įvairovę, nes kiekvienoje augalinės sukcesijos stadijoje sukuriamos sąlygos tolesnei stadijai atsirasti ir nesant suderintos visų skirtingų stadijų apsaugos gali kilti didelis pavojus tolesnių stadijų augalinei sukcesijai;

Išorės aspektas

| 75. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti tarptautiniu mastu siekiant sukurti naują JT miškų apibrėžtį, pagal kurią remiantis gyvybės zonomis būtų išaiškintos natūralių miškų apibrėžtys ir atskirti natūralūs miškai ir miškai, kuriuose vyrauja monokultūros bei nevietinės rūšys; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad ES – viena didžiausių oficialios paramos teikėjų besivystančioms šalims (2003 m. miškų sektoriui suteikta daugiau kaip 600 mln. EUR paramos), dėl šios apibrėžties reikėtų labai patobulinti politikos sričių suderinamumą ir ekonomiškumą; apgailestauja, kad žaliojoje knygoje neleidžiama derinti Europos Sąjungos veiksmų ES ir už jos ribų ir siekti pasaulinio teisiškai įpareigojančio susitarimo JT Miškų forume, nors tai daryti yra būtina, |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti tarptautiniu mastu siekiant sukurti naują JT miškų apibrėžtį, pagal kurią remiantis gyvybės zonomis būtų išaiškintos natūralių miškų apibrėžtys ir atskirti natūralūs miškai ir miškai, kuriuose vyrauja monokultūros bei nevietinės rūšys; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad ES – viena didžiausių oficialios paramos teikėjų besivystančioms šalims (2003 m. miškų sektoriui suteikta daugiau kaip 600 mln. EUR paramos), dėl šios apibrėžties reikėtų labai patobulinti politikos sričių suderinamumą ir ekonomiškumą; apgailestauja, kad žaliojoje knygoje neleidžiama derinti Europos Sąjungos veiksmų ES ir už jos ribų ir siekti pasaulinio teisiškai įpareigojančio susitarimo JT Miškų forume, nors tai daryti yra būtina,

| 76. | pažymi pasaulinio bendradarbiavimo tiek administraciniu, tiek mokslinių tyrimų lygmeniu, standartų nustatymo, geriausios praktikos ir technologijų bei mokslinės patirties perdavimo srityse svarbą, ypač dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamųjų teršalų mažinimo (angl. REDD) sistemos požiūriu; taip pat pažymi, kad sąžiningo REDD sistemos teikiamos naudos pasidalinimo negalima pasiekti, jeigu nėra aktyvaus bendradarbiavimo ir keitimosi geriausia patirtimi; pabrėžia Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) svarbą braižant, prižiūrint ir registruojant miškų plotus Europos ir tarptautiniu lygmeniu ir tai, kad ši surinkta informacija gali padėti JT derybose dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

76.

pažymi pasaulinio bendradarbiavimo tiek administraciniu, tiek mokslinių tyrimų lygmeniu, standartų nustatymo, geriausios praktikos ir technologijų bei mokslinės patirties perdavimo srityse svarbą, ypač dėl miškų naikinimo atsirandančių išmetamųjų teršalų mažinimo (angl. REDD) sistemos požiūriu; taip pat pažymi, kad sąžiningo REDD sistemos teikiamos naudos pasidalinimo negalima pasiekti, jeigu nėra aktyvaus bendradarbiavimo ir keitimosi geriausia patirtimi; pabrėžia Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) svarbą braižant, prižiūrint ir registruojant miškų plotus Europos ir tarptautiniu lygmeniu ir tai, kad ši surinkta informacija gali padėti JT derybose dėl klimato kaitos;

*

* *

| 77. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

77.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 115.

(2)  OL C 56, 1999 2 26, p. 1.

(3)  Paslaugų pirkimo sutartis Nr. 30-CE-0227729/00-59.

(4)  OL L 20, 2010 1 26, p. 7.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0325.

(6)  OL C 67E, 2010 3 18, p. 1.

(7)  Konkursas Nr. AGRI-2008-EVAL-10 // Bendroji sutartis Nr. 30-CE-0101908/00-50),

(8)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(9)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

(10)  OL L 140, 2009 6 5, p. 136.

(11)  2010 m. rugsėjo 16 d. ataskaita.

(12)  OL L 11, 2000 1 15, p. 17.

(13)  OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

(14)  AGRI-2007-G4-06.

(15)  ENV.B.1/ETU/2008/0049.

(16)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

(17)  1992 m. liepos 23 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2158/92 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo gaisrų; OL L 217, 1992 7 31, p. 3.

(18)  2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (Forest Focus) OL L 324, 2003 12 11, p. 1.

(19)  2010 m. lapkričio 18 d. Komisijos komunikatas, pavadintas „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (COM(2010)0672).

(20)  2010 m. rugsėjo 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (P7_TA(2010)0326).

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/35

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis2009 m. Tarybos metinis pranešimas Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų

P7_TA(2011)0227

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2010/2124(INI))

2012/C 377 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl 2009 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateiktą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl 2009 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateiktą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (1),

| — | atsižvelgdamas į minėtąjį 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtąjį 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl 2007 ir 2008 m. metinių pranešimų dėl BUSP, kurios atitinkamai patvirtintos 2009 m. vasario 19 d. (2) ir 2010 m. kovo 10 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl 2007 ir 2008 m. metinių pranešimų dėl BUSP, kurios atitinkamai patvirtintos 2009 m. vasario 19 d. (2) ir 2010 m. kovo 10 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. poziciją dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. poziciją dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl ESBO stiprinimo ir ES vaidmens (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl ESBO stiprinimo ir ES vaidmens (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl politinės atskaitomybės (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento plenariniame posėdyje vyriausiosios įgaliotinės padarytą pareiškimą dėl esminės EIVT centrinės administracijos struktūros (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento plenariniame posėdyje vyriausiosios įgaliotinės padarytą pareiškimą dėl esminės EIVT centrinės administracijos struktūros (6),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas dėl ES išorės santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas dėl ES išorės santykių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0168/2011),

| A. | kadangi ES turėtų toliau plėtoti savo užsienio politikos siekius ir puoselėti vertybes bei ginti savo interesus visame pasaulyje vadovaudamasi bendru tikslu prisidėti prie taikos, saugumo, solidarumo skatinimo, konfliktų prevencijos, demokratijos skatinimo, lyčių lygybės, žmogaus teisių apsaugos, pagarbos tarptautinei teisei ir paramos tarptautinėms institucijoms, veiksmingo daugiašališkumo ir tautų savitarpio pagarbos, tvaraus vystymosi, laisvos ir sąžiningos prekybos, taip pat skurdo mažinimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES turėtų toliau plėtoti savo užsienio politikos siekius ir puoselėti vertybes bei ginti savo interesus visame pasaulyje vadovaudamasi bendru tikslu prisidėti prie taikos, saugumo, solidarumo skatinimo, konfliktų prevencijos, demokratijos skatinimo, lyčių lygybės, žmogaus teisių apsaugos, pagarbos tarptautinei teisei ir paramos tarptautinėms institucijoms, veiksmingo daugiašališkumo ir tautų savitarpio pagarbos, tvaraus vystymosi, laisvos ir sąžiningos prekybos, taip pat skurdo mažinimo,

| B. | kadangi įgyvendinant Lisabonos sutartį atkreipiamas dėmesys į naują Europos išorės veiksmų aspektą ir remiantis šia sutartimi bus skatinama darni, nuosekli ir veiksminga ES užsienio politika ir išorės veiksmai platesniu mastu, |
| --- | --- |

B.

kadangi įgyvendinant Lisabonos sutartį atkreipiamas dėmesys į naują Europos išorės veiksmų aspektą ir remiantis šia sutartimi bus skatinama darni, nuosekli ir veiksminga ES užsienio politika ir išorės veiksmai platesniu mastu,

| C. | kadangi Lisabonos sutartis – tai naujas postūmis ES užsienio politikoje, pirmiausia suteikiantis institucinių ir veiklos priemonių, kurios galėtų sudaryti ES galimybę imtis tokio tarptautinio vaidmens, kuris atitiktų jos išskirtinę ekonominę padėtį ir jos siekius, taip pat leidžiantis ES organizuoti savo darbą taip, kad ji galėtų efektyviai veikti pasauliniu mastu, dalytis atsakomybe už visuotinį saugumą ir imtis iniciatyvos iešiant bendro atsako į bendras problemas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartis – tai naujas postūmis ES užsienio politikoje, pirmiausia suteikiantis institucinių ir veiklos priemonių, kurios galėtų sudaryti ES galimybę imtis tokio tarptautinio vaidmens, kuris atitiktų jos išskirtinę ekonominę padėtį ir jos siekius, taip pat leidžiantis ES organizuoti savo darbą taip, kad ji galėtų efektyviai veikti pasauliniu mastu, dalytis atsakomybe už visuotinį saugumą ir imtis iniciatyvos iešiant bendro atsako į bendras problemas,

| D. | kadangi ES, atsižvelgdama į naują postūmį Europos išorės veiksmuose ir siekdama daryti įtaką tarptautiniu mastu, taip pat turi imtis labiau strategiškai koordinuotų veiksmų; kadangi ES gebėjimas daryti įtaką tarptautinei tvarkai priklauso ne tik nuo darnios jos politikos, veikėjų ir institucijų sąveikos, bet ir nuo esamos ES užsienio politikos strateginės koncepcijos, turinčios suvienyti visas valstybes nares ir įtikinti jas vadovautis tais pačiais prioritetais bei tikslais, kad tarptautinėje arenoje jų balsas būtų vieningas ir svarus; kadangi ES užsienio politikoje turi būti numatytos reikiamos priemonės, kad Europos Sąjunga galėtų veiksmingai ir nuosekliai veikti pasaulinėje arenoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES, atsižvelgdama į naują postūmį Europos išorės veiksmuose ir siekdama daryti įtaką tarptautiniu mastu, taip pat turi imtis labiau strategiškai koordinuotų veiksmų; kadangi ES gebėjimas daryti įtaką tarptautinei tvarkai priklauso ne tik nuo darnios jos politikos, veikėjų ir institucijų sąveikos, bet ir nuo esamos ES užsienio politikos strateginės koncepcijos, turinčios suvienyti visas valstybes nares ir įtikinti jas vadovautis tais pačiais prioritetais bei tikslais, kad tarptautinėje arenoje jų balsas būtų vieningas ir svarus; kadangi ES užsienio politikoje turi būti numatytos reikiamos priemonės, kad Europos Sąjunga galėtų veiksmingai ir nuosekliai veikti pasaulinėje arenoje,

| E. | kadangi esama tarptautinė tvarka šiuo metu iš esmės keičiasi, atsiranda naujų iššūkių ir kuriasi naujos jėgos struktūros, todėl ES turi aktyviau bendradarbiauti su galingosiomis ir stiprėjančiomis pasaulio valstybėmis ir nevalstybiniais subjektais, taip pat su dvišaliais ir daugiašaliais partneriais bei institucijomis ir taip paskatinti veiksmingų Europos piliečiams bendrai ir pasauliui apskritai aktualių problemų sprendimų priėmimą, be to, tai gali turėti įtakos pasauliniam saugumui, |
| --- | --- |

E.

kadangi esama tarptautinė tvarka šiuo metu iš esmės keičiasi, atsiranda naujų iššūkių ir kuriasi naujos jėgos struktūros, todėl ES turi aktyviau bendradarbiauti su galingosiomis ir stiprėjančiomis pasaulio valstybėmis ir nevalstybiniais subjektais, taip pat su dvišaliais ir daugiašaliais partneriais bei institucijomis ir taip paskatinti veiksmingų Europos piliečiams bendrai ir pasauliui apskritai aktualių problemų sprendimų priėmimą, be to, tai gali turėti įtakos pasauliniam saugumui,

| F. | kadangi atsižvelgiant į naują postūmį taip pat turi būti apibrėžtas naujas ES naujų ir senų strateginių partnerysčių pavyzdys ir kadangi jis turi būti grindžiamas bendromis visuotinėmis vertybėmis, pavyzdžiui, demokratijos skatinimu, pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principams, taip pat savitarpio nauda, interesais ir bendru pasaulinio saugumo supratimu, |
| --- | --- |

F.

kadangi atsižvelgiant į naują postūmį taip pat turi būti apibrėžtas naujas ES naujų ir senų strateginių partnerysčių pavyzdys ir kadangi jis turi būti grindžiamas bendromis visuotinėmis vertybėmis, pavyzdžiui, demokratijos skatinimu, pagarba žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms ir teisinės valstybės principams, taip pat savitarpio nauda, interesais ir bendru pasaulinio saugumo supratimu,

| G. | kadangi norint, kad Europos išorės veiksmų prasmę suvoktų ir jiems pritartų ES piliečiai, itin svarbu užtikrinti ES užsienio politikos parlamentinę priežiūrą; kadangi priežiūra didina šių veiksmų teisėtumą; kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turi kartu nustatyti, kaip ES turėtų būti organizuojamas ir skatinamas veiksmingas ir nuolatinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas pagal Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

G.

kadangi norint, kad Europos išorės veiksmų prasmę suvoktų ir jiems pritartų ES piliečiai, itin svarbu užtikrinti ES užsienio politikos parlamentinę priežiūrą; kadangi priežiūra didina šių veiksmų teisėtumą; kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turi kartu nustatyti, kaip ES turėtų būti organizuojamas ir skatinamas veiksmingas ir nuolatinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas pagal Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnius,

2009 m. Tarybos metinis pranešimas dėl BUSP

| 1. | palankiai vertina Tarybos metinį pranešimą ir tai, kad jam parengti pasirinkta skaidri dėstymo pagal temas struktūra, kadangi taip galima suprantamai apžvelgti BUSP kryptis ir veiksmus; taip pat palankiai vertina Tarybos siekį toliau ypatingą dėmesį skirti regioninėms konfliktų ir problemų aplinkybėms ir labiau į jas atsižvelgti; tačiau apgailestauja, kad šiame pranešime nepateikta jokių galimų šių konfliktų ir problemų sprendimo būdų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Tarybos metinį pranešimą ir tai, kad jam parengti pasirinkta skaidri dėstymo pagal temas struktūra, kadangi taip galima suprantamai apžvelgti BUSP kryptis ir veiksmus; taip pat palankiai vertina Tarybos siekį toliau ypatingą dėmesį skirti regioninėms konfliktų ir problemų aplinkybėms ir labiau į jas atsižvelgti; tačiau apgailestauja, kad šiame pranešime nepateikta jokių galimų šių konfliktų ir problemų sprendimo būdų;

| 2. | ragina Tarybą neriboti metinio pranešimo dėl BUSP aprėpties, kai viso labo apibūdinami pagal BUSP įgyvendinami veiksmai, bet siekti, kad jis taptų į politiką ir sprendimus nukreipta priemone; laikosi nuomonės, kad pranešimas turėtų būti daugiau negu įvairių šalių įvykių ir pokyčių suvestinė, ir kad jame taip pat turėtų būti sprendžiamas ES užsienio politikos ir priemonių, kurių būtina imtis siekiant ES išorės veiksmų tikslų, veiksmingumo klausimas; ragina Tarybą į pranešimą įtraukti ir BUSP bei kitų Sąjungos išorės politikos sričių koordinavimo bei derinimo vertinimą, taip pat jame pateikti strategines bei organizacines rekomendacijas ateičiai, remiantis BUSP srityje atliekamų veiksmų vertinimu; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą neriboti metinio pranešimo dėl BUSP aprėpties, kai viso labo apibūdinami pagal BUSP įgyvendinami veiksmai, bet siekti, kad jis taptų į politiką ir sprendimus nukreipta priemone; laikosi nuomonės, kad pranešimas turėtų būti daugiau negu įvairių šalių įvykių ir pokyčių suvestinė, ir kad jame taip pat turėtų būti sprendžiamas ES užsienio politikos ir priemonių, kurių būtina imtis siekiant ES išorės veiksmų tikslų, veiksmingumo klausimas; ragina Tarybą į pranešimą įtraukti ir BUSP bei kitų Sąjungos išorės politikos sričių koordinavimo bei derinimo vertinimą, taip pat jame pateikti strategines bei organizacines rekomendacijas ateičiai, remiantis BUSP srityje atliekamų veiksmų vertinimu;

| 3. | laikosi nuomonės, kad metinis pranešimas dėl BUSP turėtų būti pagrįstas nauja institucine sąranga, sukurta patvirtinus Lisabonos sutartį, ir kad šis pranešimas turėtų būti priemonė glaudesniam tarpinstituciniam dialogui užtikrinti, ypač aptariant ES užsienio politikos strategijos įgyvendinimą, vertinant jos veiksmingumą ir apibrėžiant būsimą jos kryptį; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad metinis pranešimas dėl BUSP turėtų būti pagrįstas nauja institucine sąranga, sukurta patvirtinus Lisabonos sutartį, ir kad šis pranešimas turėtų būti priemonė glaudesniam tarpinstituciniam dialogui užtikrinti, ypač aptariant ES užsienio politikos strategijos įgyvendinimą, vertinant jos veiksmingumą ir apibrėžiant būsimą jos kryptį;

Lisabonos sutarties vykdymas

| 4. | pakartoja savo poziciją, kuria remiantis pritariama tam, kad būtų parengta nuosekli ES užsienio politikos strategija, grindžiama Europos Sąjungos sutarties (ESS) 21 straipsnyje nustatytais tikslais ir principais, ir aiškiai apibrėžti ES BUSP interesai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai išnaudoti savo įgaliojimus inicijuoti, įgyvendinti ir užtikrinti veiksmus, kad būtų laikomasi BUSP, į šį darbą visapusiškai įtraukiant atitinkamus Parlamento organus; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo poziciją, kuria remiantis pritariama tam, kad būtų parengta nuosekli ES užsienio politikos strategija, grindžiama Europos Sąjungos sutarties (ESS) 21 straipsnyje nustatytais tikslais ir principais, ir aiškiai apibrėžti ES BUSP interesai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai išnaudoti savo įgaliojimus inicijuoti, įgyvendinti ir užtikrinti veiksmus, kad būtų laikomasi BUSP, į šį darbą visapusiškai įtraukiant atitinkamus Parlamento organus;

| 5. | pabrėžia, kad reikia labiau derinti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), Komisijos ir valstybių narių ir Komisijos veiksmus vadovaujant Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei; ragina gerinti ES ir valstybių sąveiką ir stiprinti institucijų veikėjų savitarpio koordinavimą siekiant geriau integruoti visas susijusias priemones ir politikos sritis bei parengti bendrą ES poziciją svarbiausiais politikos klausimais; mano, kad labai svarbus EIVT, atitinkamų Europos Parlamento organų ir komitetų ir atitinkamų Komisijos tarnybų bendradarbiavimas visais lygmenimis siekiant ES formuoti strateginį požiūrį į ES kaimynystę, į šalis kandidates, potencialias šalis kandidates ir į kitas šalis partneres, taip pat į kitas politikos sritis, kaip antai žmogaus teisių ir demokratijos skatinimas, prekyba, plėtra, saugi energetika, teisingumas ir vidaus reikalai; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia labiau derinti Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT), Komisijos ir valstybių narių ir Komisijos veiksmus vadovaujant Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei; ragina gerinti ES ir valstybių sąveiką ir stiprinti institucijų veikėjų savitarpio koordinavimą siekiant geriau integruoti visas susijusias priemones ir politikos sritis bei parengti bendrą ES poziciją svarbiausiais politikos klausimais; mano, kad labai svarbus EIVT, atitinkamų Europos Parlamento organų ir komitetų ir atitinkamų Komisijos tarnybų bendradarbiavimas visais lygmenimis siekiant ES formuoti strateginį požiūrį į ES kaimynystę, į šalis kandidates, potencialias šalis kandidates ir į kitas šalis partneres, taip pat į kitas politikos sritis, kaip antai žmogaus teisių ir demokratijos skatinimas, prekyba, plėtra, saugi energetika, teisingumas ir vidaus reikalai;

| 6. | tikisi, kad EIVT užtikrins glaudesnį BUSP ir kitų išorės politikos sričių koordinavimą ir kad tai padės sustiprinti ES vaidmenį ir įtaką pasaulyje – tuomet ES galėtų veiksmingiau numatyti savo interesus ir vertybes pasinaudodama priemonėmis, kurios atitiktų jos dabartinį statusą tarptautinės prekybos ir ekonomikos srityse; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sukurti reikiamas koordinavimo struktūras ir mechanizmus Europos išorės veiksmų tarnyboje; |
| --- | --- |

6.

tikisi, kad EIVT užtikrins glaudesnį BUSP ir kitų išorės politikos sričių koordinavimą ir kad tai padės sustiprinti ES vaidmenį ir įtaką pasaulyje – tuomet ES galėtų veiksmingiau numatyti savo interesus ir vertybes pasinaudodama priemonėmis, kurios atitiktų jos dabartinį statusą tarptautinės prekybos ir ekonomikos srityse; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sukurti reikiamas koordinavimo struktūras ir mechanizmus Europos išorės veiksmų tarnyboje;

| 7. | vis dėlto pažymi, kad įsteigus EIVT ir kartu siekiant užtikrinti visapusiškai darnią ir nuoseklią ES bendrą užsienio politiką, visų pirma reikės, kad ES valstybės narės turėtų politinės valios suderinti savo skirtingą požiūrį į pagrindinius užsienio politikos klausimus; mano, kad šiuo požiūriu labai svarbu, jog ES valstybės narės ne tik susitartų dėl BUSP strategijos, bet ir užtikrintų, kad įgyvendindamos savo nacionalinę politiką jos remtų ES poziciją; |
| --- | --- |

7.

vis dėlto pažymi, kad įsteigus EIVT ir kartu siekiant užtikrinti visapusiškai darnią ir nuoseklią ES bendrą užsienio politiką, visų pirma reikės, kad ES valstybės narės turėtų politinės valios suderinti savo skirtingą požiūrį į pagrindinius užsienio politikos klausimus; mano, kad šiuo požiūriu labai svarbu, jog ES valstybės narės ne tik susitartų dėl BUSP strategijos, bet ir užtikrintų, kad įgyvendindamos savo nacionalinę politiką jos remtų ES poziciją;

| 8. | apgailestauja, kad kai kuriais atvejais pavienių valstybių narių ar jų grupių atstovų pareiškimai sudarė nevieningumo įspūdį ir pavertė Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės darbą ypač sudėtingu; todėl prašo valstybes nares susilaikyti nuo tokių individualių ir nesuderintų veiksmų ir pareiškimų ir stengtis prisidėti prie veiksmingos ir aiškios BUSP; kita vertus, prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės pasistengti, kad ES pozicija būtų aiškiai girdima, greitai ir veiksmingai reaguoti bei suteikti BUSP aiškią ir konkrečią formą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad kai kuriais atvejais pavienių valstybių narių ar jų grupių atstovų pareiškimai sudarė nevieningumo įspūdį ir pavertė Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės darbą ypač sudėtingu; todėl prašo valstybes nares susilaikyti nuo tokių individualių ir nesuderintų veiksmų ir pareiškimų ir stengtis prisidėti prie veiksmingos ir aiškios BUSP; kita vertus, prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės pasistengti, kad ES pozicija būtų aiškiai girdima, greitai ir veiksmingai reaguoti bei suteikti BUSP aiškią ir konkrečią formą;

| 9. | pabrėžia, kad ES specialiųjų įgaliotinių vaidmuo apskritai turėtų apimti atstovavimą ES politikai ir jos koordinavimą regionuose, kuriuose ES turi specifinių strateginių arba saugumo interesų ir kuriems būtina nuolatinė ES parama ir jos matomumas; laikosi nuomonės, kad turi būti užtikrintas glaudus ES specialiųjų įgaliotinių ir atitinkamų EIVT skyrių savitarpio koordinavimas ir kad turėtų būti persvarstyti svarbūs teminiai klausimai, kuriuos anksčiau sprendė asmeniniai įgaliotiniai, o šiuo tikslu pateiktus pasiūlymus turėtų perimti aukšto rango EIVT pareigūnai arba ES specialieji įgaliotiniai; mano, kad prieš apibrėžiant ES specialiųjų įgaliotinių vaidmenį ir įgaliojimus itin svarbu konsultuotis su Parlamentu ir kad pasiūlymai dėl procedūrų ir ES specialiųjų įgaliotinių kompetencijos teikti pranešimus ir ataskaitas Europos Parlamentui turi būti teikiami pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad ES specialiųjų įgaliotinių vaidmuo apskritai turėtų apimti atstovavimą ES politikai ir jos koordinavimą regionuose, kuriuose ES turi specifinių strateginių arba saugumo interesų ir kuriems būtina nuolatinė ES parama ir jos matomumas; laikosi nuomonės, kad turi būti užtikrintas glaudus ES specialiųjų įgaliotinių ir atitinkamų EIVT skyrių savitarpio koordinavimas ir kad turėtų būti persvarstyti svarbūs teminiai klausimai, kuriuos anksčiau sprendė asmeniniai įgaliotiniai, o šiuo tikslu pateiktus pasiūlymus turėtų perimti aukšto rango EIVT pareigūnai arba ES specialieji įgaliotiniai; mano, kad prieš apibrėžiant ES specialiųjų įgaliotinių vaidmenį ir įgaliojimus itin svarbu konsultuotis su Parlamentu ir kad pasiūlymai dėl procedūrų ir ES specialiųjų įgaliotinių kompetencijos teikti pranešimus ir ataskaitas Europos Parlamentui turi būti teikiami pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnio 1 dalį;

| 10. | primena, kad remiantis Sutartyje nustatyta išimtine teise, priimant su BUSP ir bendrąja saugumo ir gynybos politika (BSGP) susijusius klausimus turi būti konsultuojamasi su Parlamentu, tinkamai atsižvelgiama į jo nuomonę ir į tai, kad Parlamentas gali teikti rekomendacijas; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę stiprinti Komisijos ir Tarybos iki šiol vykdytus konsultavimosi išorės veiksmų klausimais ir atskaitomybės už juos įsipareigojimus; prašo Tarybą priimti konstruktyvų požiūrį taikinimo komitete dėl išorės pagalbos priemonių, įskaitant Stabilumo priemonę, pripažįstant Europos Parlamento teisę vykdyti strateginių dokumentų ir daugiamečių veiksmų planų demokratinę priežiūrą, kaip nustatyta SESV 290 straipsnyje; |
| --- | --- |

10.

primena, kad remiantis Sutartyje nustatyta išimtine teise, priimant su BUSP ir bendrąja saugumo ir gynybos politika (BSGP) susijusius klausimus turi būti konsultuojamasi su Parlamentu, tinkamai atsižvelgiama į jo nuomonę ir į tai, kad Parlamentas gali teikti rekomendacijas; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę stiprinti Komisijos ir Tarybos iki šiol vykdytus konsultavimosi išorės veiksmų klausimais ir atskaitomybės už juos įsipareigojimus; prašo Tarybą priimti konstruktyvų požiūrį taikinimo komitete dėl išorės pagalbos priemonių, įskaitant Stabilumo priemonę, pripažįstant Europos Parlamento teisę vykdyti strateginių dokumentų ir daugiamečių veiksmų planų demokratinę priežiūrą, kaip nustatyta SESV 290 straipsnyje;

| 11. | pabrėžia, kad remiantis persvarstytu 2006 m. tarpinstituciniu susitarimu dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo turi būti užtikrintas didesnis BUSP biudžeto procedūros skaidrumas ir tinkamai išspręstas biudžeto valdymo institucijos informavimo reikalavimų klausimas, kad ši institucija būtų nuolat išsamiai informuojama apie šioje srityje priimamų politinių sprendimų pagrindą, aplinkybes ir finansinį poveikį; laikosi nuomonės, kad prieš tvirtinant su BUSP susijusius įgaliojimus ir strategijas būtina apie tai adekvačiai informuoti Europos Parlamentą; palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė pritaria pasiūlymui, pagal kurį siekiama užtikrinti, kad biudžete būtų nurodytos visos svarbios BSGP misijos; taigi mano, kad kiekvieną misiją reikia įrašyti į atskirą biudžeto eilutę siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir demokratinę priežiūrą; primena savo poziciją, kad, norint užtikrinti didesnį BUSP demokratinį teisėtumą, prieš inicijuojant BSGP misijas turėtų būti konsultuojamasi su kompetentingomis Parlamento tarnybomis, kurioms turėtų būti sudaryta galimybė tinkamai stebėti konkrečias BSGP misijas; pabrėžia, kad siekiant įvykdyti patikimumo ir savęs apibrėžimo kriterijus pagal Lisabonos sutartį, reikia skirti pakankamai biudžeto išteklių BUSP tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad remiantis persvarstytu 2006 m. tarpinstituciniu susitarimu dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo turi būti užtikrintas didesnis BUSP biudžeto procedūros skaidrumas ir tinkamai išspręstas biudžeto valdymo institucijos informavimo reikalavimų klausimas, kad ši institucija būtų nuolat išsamiai informuojama apie šioje srityje priimamų politinių sprendimų pagrindą, aplinkybes ir finansinį poveikį; laikosi nuomonės, kad prieš tvirtinant su BUSP susijusius įgaliojimus ir strategijas būtina apie tai adekvačiai informuoti Europos Parlamentą; palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė pritaria pasiūlymui, pagal kurį siekiama užtikrinti, kad biudžete būtų nurodytos visos svarbios BSGP misijos; taigi mano, kad kiekvieną misiją reikia įrašyti į atskirą biudžeto eilutę siekiant užtikrinti visišką skaidrumą ir demokratinę priežiūrą; primena savo poziciją, kad, norint užtikrinti didesnį BUSP demokratinį teisėtumą, prieš inicijuojant BSGP misijas turėtų būti konsultuojamasi su kompetentingomis Parlamento tarnybomis, kurioms turėtų būti sudaryta galimybė tinkamai stebėti konkrečias BSGP misijas; pabrėžia, kad siekiant įvykdyti patikimumo ir savęs apibrėžimo kriterijus pagal Lisabonos sutartį, reikia skirti pakankamai biudžeto išteklių BUSP tikslams įgyvendinti;

| 12. | mano, kad iškilus būtinybei teikti ex ante informaciją, be nuolat rengiamų bendrų konsultacinio pobūdžio susitikimų BUSP klausimais turėtų būti rengiami papildomi susitikimai; todėl siūlo rengti susitikimus taip, kad jų metu būtų galima pasisemti itin svarbios strateginės ir politinės-karinės patirties, geriau planuoti ir valdyti būsimas misijas, taip pat padėti vystyti perspektyvų požiūrį į ateities reikmes; taip pat primena, kad Parlamentas turi teisę dalyvauti konsultacijose ir kad jam būtina adekvati informacija apie skubias konkrečių iniciatyvų, kurių BUSP pagrindu imtasi pagal Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalį, finansavimo procedūras; |
| --- | --- |

12.

mano, kad iškilus būtinybei teikti ex ante informaciją, be nuolat rengiamų bendrų konsultacinio pobūdžio susitikimų BUSP klausimais turėtų būti rengiami papildomi susitikimai; todėl siūlo rengti susitikimus taip, kad jų metu būtų galima pasisemti itin svarbios strateginės ir politinės-karinės patirties, geriau planuoti ir valdyti būsimas misijas, taip pat padėti vystyti perspektyvų požiūrį į ateities reikmes; taip pat primena, kad Parlamentas turi teisę dalyvauti konsultacijose ir kad jam būtina adekvati informacija apie skubias konkrečių iniciatyvų, kurių BUSP pagrindu imtasi pagal Europos Sąjungos sutarties 41 straipsnio 3 dalį, finansavimo procedūras;

| 13. | atsižvelgdamas į keturšalio dialogo metu Madride pasiektą susitarimą dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) sukūrimo ir veikimo ir į Finansinį reglamentą, iš dalies pakeistą atsižvelgiant į EIVT, remia biudžeto punktų, skirtų trims pagrindinėms pagal BUSP / BSGP vykdomoms misijoms, sukūrimą 2011 m. biudžete; mano, kad dėl šio patobulinto misijų identifikavimo bus padidintas BUSP ir (arba) BSGP skaidrumas ir atskaitomybė ir tai pasitarnaus ES interesams; pabrėžia, kad pagrindinių BUSP / BSGP misijų nustatymas neturi daryti neigiamos įtakos su mažesnio masto ir politinio matomumo misijomis susijusiai informacijai ir skaidrumui; |
| --- | --- |

13.

atsižvelgdamas į keturšalio dialogo metu Madride pasiektą susitarimą dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) sukūrimo ir veikimo ir į Finansinį reglamentą, iš dalies pakeistą atsižvelgiant į EIVT, remia biudžeto punktų, skirtų trims pagrindinėms pagal BUSP / BSGP vykdomoms misijoms, sukūrimą 2011 m. biudžete; mano, kad dėl šio patobulinto misijų identifikavimo bus padidintas BUSP ir (arba) BSGP skaidrumas ir atskaitomybė ir tai pasitarnaus ES interesams; pabrėžia, kad pagrindinių BUSP / BSGP misijų nustatymas neturi daryti neigiamos įtakos su mažesnio masto ir politinio matomumo misijomis susijusiai informacijai ir skaidrumui;

| 14. | vis dėlto laikosi nuomonės, kad ši nomenklatūra yra būtina sąlyga ir tik pirmas žingsnis kuriant visiškai detalų BUSP biudžetą, kuris sudarytų sąlygas visapusiškai pagal šią politiką vykdomų misijų apžvalgai ir tolesniems veiksmams; mano, kad tokia nauja nomenklatūra neturės neigiamos įtakos nei būtinam BUSP biudžeto lankstumui, nei jau vykdomų misijų veiksmų tęsimui; |
| --- | --- |

14.

vis dėlto laikosi nuomonės, kad ši nomenklatūra yra būtina sąlyga ir tik pirmas žingsnis kuriant visiškai detalų BUSP biudžetą, kuris sudarytų sąlygas visapusiškai pagal šią politiką vykdomų misijų apžvalgai ir tolesniems veiksmams; mano, kad tokia nauja nomenklatūra neturės neigiamos įtakos nei būtinam BUSP biudžeto lankstumui, nei jau vykdomų misijų veiksmų tęsimui;

| 15. | primena SESV, kuria siekiama bendro sprendimo procedūrą padaryti įprasta procedūra ir dėl kurios panaikinamos konkrečios išlygos ar procedūros, kurios buvo taikomos kai kurioms priemonėms ar politikos kryptims pagal buvusią Sutartį ir tarpinstitucinį susitarimą, dvasią; patvirtina, kad nuostatos, pagal kurias apribojamas BUSP finansavimo lankstumas, dabar neturi pagrindo; pabrėžia, kad atsižvelgiant į minėtas pastabas ir siekiant stiprinti BUSP veiksmingumą ir atskaitomybę, palaikant tarpinstitucinius santykius galiausiai turėtų įsivyrauti nauja dialogo, abipusio pasitikėjimo ir keitimosi informacija kultūra tiek politikos apibrėžimo etapu, tiek vykdymo ir a posteriori vertinimo etapais; |
| --- | --- |

15.

primena SESV, kuria siekiama bendro sprendimo procedūrą padaryti įprasta procedūra ir dėl kurios panaikinamos konkrečios išlygos ar procedūros, kurios buvo taikomos kai kurioms priemonėms ar politikos kryptims pagal buvusią Sutartį ir tarpinstitucinį susitarimą, dvasią; patvirtina, kad nuostatos, pagal kurias apribojamas BUSP finansavimo lankstumas, dabar neturi pagrindo; pabrėžia, kad atsižvelgiant į minėtas pastabas ir siekiant stiprinti BUSP veiksmingumą ir atskaitomybę, palaikant tarpinstitucinius santykius galiausiai turėtų įsivyrauti nauja dialogo, abipusio pasitikėjimo ir keitimosi informacija kultūra tiek politikos apibrėžimo etapu, tiek vykdymo ir a posteriori vertinimo etapais;

| 16. | pabrėžia, kad, turint mintyje tai, jog netrukus vyks svarstymai dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos, turi būti atlikta išsami ilgalaikių BUSP finansinių poreikių analizė; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, turint mintyje tai, jog netrukus vyks svarstymai dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos, turi būti atlikta išsami ilgalaikių BUSP finansinių poreikių analizė;

| 17. | pakartoja savo poziciją, kad, remiantis SESV 218 straipsnio 6 dalies nuostatomis, Europos Parlamento nuomonės ir pritarimo reikia visiems tarptautiniams susitarimams, įskaitant tuos, kurie daugiausiai susiję su BUSP, išskyrus tik tuos atvejus, kai susitarimas išimtinai susijęs su BUSP; remiantis SESV 218 straipsnio 10 dalies nuostatomis, Parlamentui turi būti teikiama visa informacija pradiniu, derybų ir baigiamuoju tarptautinių susitarimų sudarymo procedūrų etapais; tikisi, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė procedūros metu teiks visą reikalingą informaciją apie derybas, įskaitant apie derybų kryptis ir derybų tekstų projektus, ir primena, kad politinės atsakomybės deklaracijoje Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė įsipareigojo taikyti pagrindų susitarimo dėl tarptautinių susitarimų nuostatas konfidencialiems BUSP dokumentams; ragina kurti veiksmingas procedūras, kuriais taikant būtų nuosekliai paisoma Parlamento išimtinių teisių ir kartu užtikrinamas reikalingo lygio konfidencialumas; mano, kad būtina sudaryti išsamų susitarimą, kuris apimtų visas institucijas ir visas ES tarnybas, siekiant reglamentuoti Parlamento narių galimybes gauti konfidencialius dokumentus; |
| --- | --- |

17.

pakartoja savo poziciją, kad, remiantis SESV 218 straipsnio 6 dalies nuostatomis, Europos Parlamento nuomonės ir pritarimo reikia visiems tarptautiniams susitarimams, įskaitant tuos, kurie daugiausiai susiję su BUSP, išskyrus tik tuos atvejus, kai susitarimas išimtinai susijęs su BUSP; remiantis SESV 218 straipsnio 10 dalies nuostatomis, Parlamentui turi būti teikiama visa informacija pradiniu, derybų ir baigiamuoju tarptautinių susitarimų sudarymo procedūrų etapais; tikisi, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė procedūros metu teiks visą reikalingą informaciją apie derybas, įskaitant apie derybų kryptis ir derybų tekstų projektus, ir primena, kad politinės atsakomybės deklaracijoje Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė įsipareigojo taikyti pagrindų susitarimo dėl tarptautinių susitarimų nuostatas konfidencialiems BUSP dokumentams; ragina kurti veiksmingas procedūras, kuriais taikant būtų nuosekliai paisoma Parlamento išimtinių teisių ir kartu užtikrinamas reikalingo lygio konfidencialumas; mano, kad būtina sudaryti išsamų susitarimą, kuris apimtų visas institucijas ir visas ES tarnybas, siekiant reglamentuoti Parlamento narių galimybes gauti konfidencialius dokumentus;

| 18. | atkreipia dėmesį į savo įsipareigojimą pagal Sutartį kartu su nacionaliniais parlamentais nustatyti, kaip turėtų būti organizuojamas ir skatinamas veiksmingas ir nuolatinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas, visų pirma bendros užsienio, saugumo ir gynybos politikos srityje; apgailestauja, kad vis dar nėra susitarta kaip tą padaryti; primygtinai pažymi, kad Europos Parlamento atstovavimas vykdant bet kokios naujos formos tarpparlamentinį bendradarbiavimą turėtų būti tokios apimties, kuri būtų proporcinga jo vaidmens užsienio reikalų srityje įvairovei ir svarbai, ir, tuo remdamasis, pakartoja savo norą su nacionaliniais parlamentais sudaryti susitarimą, kuris padėtų iš tiesų sustiprinti Europos Sąjungos kaip pasaulinio lygmens veikėjos parlamentinį aspektą, |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į savo įsipareigojimą pagal Sutartį kartu su nacionaliniais parlamentais nustatyti, kaip turėtų būti organizuojamas ir skatinamas veiksmingas ir nuolatinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas, visų pirma bendros užsienio, saugumo ir gynybos politikos srityje; apgailestauja, kad vis dar nėra susitarta kaip tą padaryti; primygtinai pažymi, kad Europos Parlamento atstovavimas vykdant bet kokios naujos formos tarpparlamentinį bendradarbiavimą turėtų būti tokios apimties, kuri būtų proporcinga jo vaidmens užsienio reikalų srityje įvairovei ir svarbai, ir, tuo remdamasis, pakartoja savo norą su nacionaliniais parlamentais sudaryti susitarimą, kuris padėtų iš tiesų sustiprinti Europos Sąjungos kaip pasaulinio lygmens veikėjos parlamentinį aspektą,

Pagrindiniai teminiai BUSP klausimai

| 19. | pabrėžia, kad BSGP veiksmai turėtų būti įtraukti į visapusišką pagalbos politiką, kuri apimtų krizę išgyvenančias šalis ir regionus, kuriuose kyla pavojus ES vertybėms ir strateginiams šalių interesams ir kuriuose BSGP veiksmai suteiktų tikros papildomos naudos skatinant taiką, stabilumą ir plėtojant teisinę valstybę; taip pat pabrėžia, kad išmoktų pamokų įsisavinimo procese daugiau dėmesio turi būti skiriama tikslesniam kiekvienos sėkmingai įvykdytos operacijos vertinimui ir jos ilgalaikiam poveikiui ten, kur ji buvo vykdoma; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad BSGP veiksmai turėtų būti įtraukti į visapusišką pagalbos politiką, kuri apimtų krizę išgyvenančias šalis ir regionus, kuriuose kyla pavojus ES vertybėms ir strateginiams šalių interesams ir kuriuose BSGP veiksmai suteiktų tikros papildomos naudos skatinant taiką, stabilumą ir plėtojant teisinę valstybę; taip pat pabrėžia, kad išmoktų pamokų įsisavinimo procese daugiau dėmesio turi būti skiriama tikslesniam kiekvienos sėkmingai įvykdytos operacijos vertinimui ir jos ilgalaikiam poveikiui ten, kur ji buvo vykdoma;

| 20. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares atstatyti sutrikusią civilinių ir karinių EIVT planavimo gebėjimų pusiausvyrą ir padidinti darbuotojų skaičių teisingumo, civilinio administravimo, muitinės ir tarpininkavimo srityse siekiant BSGP misijose užtikrinti tinkamą ir pakankamą kompetenciją; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares atstatyti sutrikusią civilinių ir karinių EIVT planavimo gebėjimų pusiausvyrą ir padidinti darbuotojų skaičių teisingumo, civilinio administravimo, muitinės ir tarpininkavimo srityse siekiant BSGP misijose užtikrinti tinkamą ir pakankamą kompetenciją;

| 21. | pabrėžia būtinybę optimaliai koordinuoti ES veiksmus, kurių imamasi kilus nelaimei, ir kitas ES priemones, pvz., BSGP civilines ir (arba) karines misijas, kurios jau vykdomos arba galėtų būti vykdomos siekiant padėti įveikti krizę; laikosi nuomonės, kad dažnai itin griežtas karinių ir civilinių krizių valdymo operacijų atskyrimas atspindi gerokai pasenusius institucinius modelius ir kad civilinių ir karinių pajėgumų sąveika ir bendradarbiavimu galima geriau atsiliepti į tikrovės iššūkius; todėl pabrėžia, kad būtinas sisteminis poreikių vertinimas kiekvienu konkrečiu atveju siekiant, kad būtų geriausiai derinamos karinės ir civilinės priemonės, kadangi tam tikrais atvejais gali prireikti derinti karines ir civilines priemones remiantis visapusišku supratimu apie saugumo ir plėtros sąsajas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia būtinybę optimaliai koordinuoti ES veiksmus, kurių imamasi kilus nelaimei, ir kitas ES priemones, pvz., BSGP civilines ir (arba) karines misijas, kurios jau vykdomos arba galėtų būti vykdomos siekiant padėti įveikti krizę; laikosi nuomonės, kad dažnai itin griežtas karinių ir civilinių krizių valdymo operacijų atskyrimas atspindi gerokai pasenusius institucinius modelius ir kad civilinių ir karinių pajėgumų sąveika ir bendradarbiavimu galima geriau atsiliepti į tikrovės iššūkius; todėl pabrėžia, kad būtinas sisteminis poreikių vertinimas kiekvienu konkrečiu atveju siekiant, kad būtų geriausiai derinamos karinės ir civilinės priemonės, kadangi tam tikrais atvejais gali prireikti derinti karines ir civilines priemones remiantis visapusišku supratimu apie saugumo ir plėtros sąsajas;

| 22. | mano, kad ES strateginis prioritetas yra stiprinti tarptautines krizių valdymo partnerystes ir skatinti dialogą su kitomis organizacijomis, kurios atlieka svarbų vaidmenį valdant krizes, pvz., su JT, NATO, Afrikos Sąjunga (AS), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), ir su trečiosiomis šalimis, pvz., su JAV, Turkija, Norvegija ir Kanada, taip pat svarbu derinti veiksmus, dalytis informacija ir telkti išteklius, reikalingus taikai užtikrinti ir palaikyti, įskaitant bendradarbiavimą krizės valdymo, ypač jūrų saugumo, klausimais ir kovą su terorizmu vadovaujantis tarptautinės teisės nuostatomis; |
| --- | --- |

22.

mano, kad ES strateginis prioritetas yra stiprinti tarptautines krizių valdymo partnerystes ir skatinti dialogą su kitomis organizacijomis, kurios atlieka svarbų vaidmenį valdant krizes, pvz., su JT, NATO, Afrikos Sąjunga (AS), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), ir su trečiosiomis šalimis, pvz., su JAV, Turkija, Norvegija ir Kanada, taip pat svarbu derinti veiksmus, dalytis informacija ir telkti išteklius, reikalingus taikai užtikrinti ir palaikyti, įskaitant bendradarbiavimą krizės valdymo, ypač jūrų saugumo, klausimais ir kovą su terorizmu vadovaujantis tarptautinės teisės nuostatomis;

| 23. | pabrėžia, kad EIVT įsteigimas suteikia ES unikalią galimybę įgyvendinti savo įsipareigojimus konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityse, ypač įgyvendinant Gioteburgo programą, ir dar labiau išplečia ES galimybes užkirsti kelią konfliktams, o tai yra alternatyva krizių valdymui; šiuo tikslu pabrėžia, kad labai svarbu Konfliktų prevencijos ir saugumo politikos direktoratui suteikti tokias pat sąlygas kaip ir kitiems direktoratams, skiriant jam pakankamai išteklių politikos programavimui, stiprinant ryšius su geografiniais departamentais bei užmezgant oficialius santykius su atitinkamomis Tarybos darbo grupėmis; mano, kad taip pat reikia persvarstyti dabartinį krizių valdymo struktūros ir Konfliktų prevencijos ir saugumo politikos direktorato atskyrimą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad EIVT įsteigimas suteikia ES unikalią galimybę įgyvendinti savo įsipareigojimus konfliktų prevencijos ir taikos palaikymo srityse, ypač įgyvendinant Gioteburgo programą, ir dar labiau išplečia ES galimybes užkirsti kelią konfliktams, o tai yra alternatyva krizių valdymui; šiuo tikslu pabrėžia, kad labai svarbu Konfliktų prevencijos ir saugumo politikos direktoratui suteikti tokias pat sąlygas kaip ir kitiems direktoratams, skiriant jam pakankamai išteklių politikos programavimui, stiprinant ryšius su geografiniais departamentais bei užmezgant oficialius santykius su atitinkamomis Tarybos darbo grupėmis; mano, kad taip pat reikia persvarstyti dabartinį krizių valdymo struktūros ir Konfliktų prevencijos ir saugumo politikos direktorato atskyrimą;

| 24. | įspėja apie pavojų, kad ES gali tapti pernelyg priklausoma nuo trečiųjų šalių tiekiamos energijos, nes tokiu atveju galėtų kilti grėsmė jos užsienio politikos savarankiškumui; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad energetinio saugumo sąvoka iš esmės susijusi su energijos tiekimo saugumu; todėl primena, kad turi būti skubiai sprendžiami su energetika susiję uždaviniai skatinant ir atsinaujinančiųjų, ir vidinių energijos išteklių naudojimą, baigiant kurti veiksmingą energijos vidaus rinką ir įgyvendinant bendrą Europos užsienio politiką energetikos srityje, grindžiamą energijos tiekėjų įvairinimu ir lengvinant strateginių energetikos infrastruktūros projektų, tokių kaip „Nabucco“ ar kitų perspektyvių Pietinio koridoriaus alternatyvų, įgyvendinimą; remia integruotą ir tarpusavyje sąveikaujantį Europos energetikos tinklą; apgailestauja, kad valstybės narės aktyviai remia iniciatyvas, kurios iš tikrųjų konkuruoja su pastangomis, nukreiptomis į energijos tiekimo šaltinių užtikrinimą ir įvairinimą; |
| --- | --- |

24.

įspėja apie pavojų, kad ES gali tapti pernelyg priklausoma nuo trečiųjų šalių tiekiamos energijos, nes tokiu atveju galėtų kilti grėsmė jos užsienio politikos savarankiškumui; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad energetinio saugumo sąvoka iš esmės susijusi su energijos tiekimo saugumu; todėl primena, kad turi būti skubiai sprendžiami su energetika susiję uždaviniai skatinant ir atsinaujinančiųjų, ir vidinių energijos išteklių naudojimą, baigiant kurti veiksmingą energijos vidaus rinką ir įgyvendinant bendrą Europos užsienio politiką energetikos srityje, grindžiamą energijos tiekėjų įvairinimu ir lengvinant strateginių energetikos infrastruktūros projektų, tokių kaip „Nabucco“ ar kitų perspektyvių Pietinio koridoriaus alternatyvų, įgyvendinimą; remia integruotą ir tarpusavyje sąveikaujantį Europos energetikos tinklą; apgailestauja, kad valstybės narės aktyviai remia iniciatyvas, kurios iš tikrųjų konkuruoja su pastangomis, nukreiptomis į energijos tiekimo šaltinių užtikrinimą ir įvairinimą;

| 25. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą paprašyti Komisijos iki 2011 m. birželio mėn. pateikti komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo, kuriuo būtų toliau siekiama darnių ir nuoseklių ES išorės veiksmų energetikos srityje; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ryžtingai įgyvendinti Parlamento rekomendacijas dėl nuoseklios ir koordinuotos politikos parengimo, visų pirma skatinant ES sanglaudą konstruktyvaus dialogo su energijos tiekėjais, ypač su Rusija, taip pat su tranzito šalimis, pagrindu; laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES plėtros ir kaimynystės politiką, įskaitant politinį dialogą ir praktinį bendradarbiavimą su partneriais, taip pat turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į energijos tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą paprašyti Komisijos iki 2011 m. birželio mėn. pateikti komunikatą dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio bendradarbiavimo, kuriuo būtų toliau siekiama darnių ir nuoseklių ES išorės veiksmų energetikos srityje; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ryžtingai įgyvendinti Parlamento rekomendacijas dėl nuoseklios ir koordinuotos politikos parengimo, visų pirma skatinant ES sanglaudą konstruktyvaus dialogo su energijos tiekėjais, ypač su Rusija, taip pat su tranzito šalimis, pagrindu; laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES plėtros ir kaimynystės politiką, įskaitant politinį dialogą ir praktinį bendradarbiavimą su partneriais, taip pat turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į energijos tiekimo saugumą;

| 26. | atkreipia dėmesį į naujos kartos saugumo iššūkius ir pavojus; pvz., kibernetinius antpuolius, socialinius neramumus, politinius maištavimus, pasaulinius nusikaltėlių tinklus ir ekonominės veiklos rūšis, kurios kelia pavojų teisinės valstybės ir demokratijos principams, ir pabrėžia šioms aplinkybėms skirtų strateginių planų parengimo svarbą; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į naujos kartos saugumo iššūkius ir pavojus; pvz., kibernetinius antpuolius, socialinius neramumus, politinius maištavimus, pasaulinius nusikaltėlių tinklus ir ekonominės veiklos rūšis, kurios kelia pavojų teisinės valstybės ir demokratijos principams, ir pabrėžia šioms aplinkybėms skirtų strateginių planų parengimo svarbą;

| 27. | pabrėžia, kad būtina koordinuoti pasirengimą įveikti neįprastas grėsmes, pvz., elektroninės erdvės pavojų; ragina Komisiją ir Tarybą atlikti kruopščią grėsmių ir poreikių šioje srityje analizę ir parengti daugialypę ir išsamią Europos elektroninės erdvės saugumo strategiją, kurioje būtų pateikti nenumatytų atvejų planai kibernetinių atakų atveju; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina koordinuoti pasirengimą įveikti neįprastas grėsmes, pvz., elektroninės erdvės pavojų; ragina Komisiją ir Tarybą atlikti kruopščią grėsmių ir poreikių šioje srityje analizę ir parengti daugialypę ir išsamią Europos elektroninės erdvės saugumo strategiją, kurioje būtų pateikti nenumatytų atvejų planai kibernetinių atakų atveju;

| 28. | pabrėžia, kad į ES užsienio politiką turi būti įtrauktas Europos laisvės, saugumo ir teisingumo išorės aspektas; pakartoja, kad svarbu tinkamai valdyti migraciją; mano, kad būtina užtikrinti kilmės ir tranzito šalių bendradarbiavimą ir skatinti tikrą šių šalių bendradarbiavimą įgyvendinant pozityvių sąlygų politiką; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad į ES užsienio politiką turi būti įtrauktas Europos laisvės, saugumo ir teisingumo išorės aspektas; pakartoja, kad svarbu tinkamai valdyti migraciją; mano, kad būtina užtikrinti kilmės ir tranzito šalių bendradarbiavimą ir skatinti tikrą šių šalių bendradarbiavimą įgyvendinant pozityvių sąlygų politiką;

| 29. | pakartoja savo poziciją, kad klimato kaitos problemai tapus esmine tarptautinių santykių dalimi ES turi stiprinti savo vadovaujamąjį vaidmenį klimato valdymo pasauliniu lygmeniu srityje ir toliau plėtoti dialogą su kitais pagrindiniais veikėjais, pvz., su stiprėjančios ekonomikos valstybėmis (Kinija, Brazilija, Indija), Rusija, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir besivystančiomis šalimis; |
| --- | --- |

29.

pakartoja savo poziciją, kad klimato kaitos problemai tapus esmine tarptautinių santykių dalimi ES turi stiprinti savo vadovaujamąjį vaidmenį klimato valdymo pasauliniu lygmeniu srityje ir toliau plėtoti dialogą su kitais pagrindiniais veikėjais, pvz., su stiprėjančios ekonomikos valstybėmis (Kinija, Brazilija, Indija), Rusija, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir besivystančiomis šalimis;

| 30. | mano, kad siekiant, jog ES užsienio politika ir išorės veiksmai atitiktų jos pačios vertybes, prioritetas turi būti teikiamas siekiui vystyti demokratiją, teisinei valstybei, geram valdymui ir teisingai visuomenei, nes taisyklėmis grindžiama demokratinė visuomenė yra pagrindas žmogaus teisėms puoselėti ir stabilumui stiprinti; taigi pakartoja savo poziciją, kad būtina ryžtingai įtraukti žmogaus teisių klausimą į ES užsienio politiką; yra įsitikinęs, kad parengus naują ES institucinę struktūrą, ypač įkūrus EIVT ir jos specialųjį skyrių, ES suteikta galimybė imtis nuoseklesnių ir efektyvesnių veiksmų šioje srityje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę plėtojant dvišalius santykius su trečiosiomis šalimis ir aktyviai dalyvaujant tarptautiniuose forumuose siekti, kad trečiosios šalys gerbtų žmogaus teises, taip pat pasisakytų prieš žmogaus teisių pažeidimus ir nesivaržytų taikyti atitinkamų priemonių, jei šios teisės pažeidžiamos; atsižvelgdamas į didėjantį grubių tikėjimo laisvės pažeidimų skaičių, ragina Komisiją atlikti išsamų vertinimą ir įtraukti tikėjimo laisvės klausimą į ES žmogaus teisių politiką; |
| --- | --- |

30.

mano, kad siekiant, jog ES užsienio politika ir išorės veiksmai atitiktų jos pačios vertybes, prioritetas turi būti teikiamas siekiui vystyti demokratiją, teisinei valstybei, geram valdymui ir teisingai visuomenei, nes taisyklėmis grindžiama demokratinė visuomenė yra pagrindas žmogaus teisėms puoselėti ir stabilumui stiprinti; taigi pakartoja savo poziciją, kad būtina ryžtingai įtraukti žmogaus teisių klausimą į ES užsienio politiką; yra įsitikinęs, kad parengus naują ES institucinę struktūrą, ypač įkūrus EIVT ir jos specialųjį skyrių, ES suteikta galimybė imtis nuoseklesnių ir efektyvesnių veiksmų šioje srityje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę plėtojant dvišalius santykius su trečiosiomis šalimis ir aktyviai dalyvaujant tarptautiniuose forumuose siekti, kad trečiosios šalys gerbtų žmogaus teises, taip pat pasisakytų prieš žmogaus teisių pažeidimus ir nesivaržytų taikyti atitinkamų priemonių, jei šios teisės pažeidžiamos; atsižvelgdamas į didėjantį grubių tikėjimo laisvės pažeidimų skaičių, ragina Komisiją atlikti išsamų vertinimą ir įtraukti tikėjimo laisvės klausimą į ES žmogaus teisių politiką;

| 31. | mano, kad religijos ir tikėjimo laisvė visame pasaulyje – ypač krikščionių, persekiojamų ar nykstančių mažumų ir religinių disidentų – ir skirtingų religijų dialogas yra nauji pagrindiniai BUSP klausimai; pabrėžia, kad religijos ir tikėjimo laisvė yra pagrindinė žmogaus teisė, todėl skirtingų religijų dialogas būtų ir priemonė kovoti su diskriminacija ir smurtu dėl religijos, kuri padėtų siekti politinio ir visuomeninio stabilumo; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kuo skubiau parengti ES strategiją dėl žmogaus teisės į religijos ar tikėjimo laisvę įgyvendinimo; taip pat ragina ją sukurti nuolatinius pajėgumus EIVT Žmogaus teisių direktorate, kad būtų stebima padėtis vyriausybinių ir visuomeninių religijos laisvės ir susijusių teisių apribojimų srityje; |
| --- | --- |

31.

mano, kad religijos ir tikėjimo laisvė visame pasaulyje – ypač krikščionių, persekiojamų ar nykstančių mažumų ir religinių disidentų – ir skirtingų religijų dialogas yra nauji pagrindiniai BUSP klausimai; pabrėžia, kad religijos ir tikėjimo laisvė yra pagrindinė žmogaus teisė, todėl skirtingų religijų dialogas būtų ir priemonė kovoti su diskriminacija ir smurtu dėl religijos, kuri padėtų siekti politinio ir visuomeninio stabilumo; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kuo skubiau parengti ES strategiją dėl žmogaus teisės į religijos ar tikėjimo laisvę įgyvendinimo; taip pat ragina ją sukurti nuolatinius pajėgumus EIVT Žmogaus teisių direktorate, kad būtų stebima padėtis vyriausybinių ir visuomeninių religijos laisvės ir susijusių teisių apribojimų srityje;

| 32. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad BUSP ir veiksmai padėtų visiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją (JTSTR) Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje moterys skatinamos dalyvauti sprendžiant konfliktus visais aspektais ir visais lygmenimis; taip pat ragina įgyvendinant BUSP atsižvelgti į JTSTR 1820 (2008) dėl seksualinio smurto konfliktų zonose ir pasibaigus konfliktams, taip pat į vėlesnes JTSTR 1888 (2009), 1889 (2009) 1960 (2010), kurios remiasi pirmiau minėtomis rezoliucijomis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, ES valstybes nares ir BSGP misijos vadovus pasirūpinti, kad bendradarbiavimas ir konsultacijos su vietos moterų organizacijomis taptų įprasta kiekvienos BSGP misijos dalimi; apgailestaudamas pastebi, kad iki šiol tik viena moteris buvo paskirta į aukštas pareigas EIVT, ir tik viena moteris yra ES specialioji įgaliotinė; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad BUSP ir veiksmai padėtų visiškai įgyvendinti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją (JTSTR) Nr. 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo, kurioje moterys skatinamos dalyvauti sprendžiant konfliktus visais aspektais ir visais lygmenimis; taip pat ragina įgyvendinant BUSP atsižvelgti į JTSTR 1820 (2008) dėl seksualinio smurto konfliktų zonose ir pasibaigus konfliktams, taip pat į vėlesnes JTSTR 1888 (2009), 1889 (2009) 1960 (2010), kurios remiasi pirmiau minėtomis rezoliucijomis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, ES valstybes nares ir BSGP misijos vadovus pasirūpinti, kad bendradarbiavimas ir konsultacijos su vietos moterų organizacijomis taptų įprasta kiekvienos BSGP misijos dalimi; apgailestaudamas pastebi, kad iki šiol tik viena moteris buvo paskirta į aukštas pareigas EIVT, ir tik viena moteris yra ES specialioji įgaliotinė;

Daugiašalė diplomatija, tarptautinės organizacijos

| 33. | pabrėžia, kad veiksminga daugiašalė politika turėtų būti pagrindinis Sąjungos strateginis interesas ir kad šiomis aplinkybėmis ES turėtų imtis pagrindinio vaidmens tarptautinio bendradarbiavimo srityje, remti tarptautines institucijas, lengvinti tarptautinį susitarimą ir pažangius veiksmus pasauliniu lygmeniu; pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti visų ES piliečių susirūpinimą keliančius visuotinius klausimus, pvz., dėl kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, pandemijomis ir klimato kaita, dėl elektroninės erdvės saugumo, Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekio ir skurdo panaikinimo, energetinio saugumo užtikrinimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, taikaus konfliktų sprendimo ir nusiginklavimo, migracijos valdymo bei žmogaus teisių ir pilietinių laisvių skatinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau stebėti ES lėšų naudojimą pagal Europos Audito Rūmų specialią ataskaitą Nr. 15/2009; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad veiksminga daugiašalė politika turėtų būti pagrindinis Sąjungos strateginis interesas ir kad šiomis aplinkybėmis ES turėtų imtis pagrindinio vaidmens tarptautinio bendradarbiavimo srityje, remti tarptautines institucijas, lengvinti tarptautinį susitarimą ir pažangius veiksmus pasauliniu lygmeniu; pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti visų ES piliečių susirūpinimą keliančius visuotinius klausimus, pvz., dėl kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, pandemijomis ir klimato kaita, dėl elektroninės erdvės saugumo, Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekio ir skurdo panaikinimo, energetinio saugumo užtikrinimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, taikaus konfliktų sprendimo ir nusiginklavimo, migracijos valdymo bei žmogaus teisių ir pilietinių laisvių skatinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau stebėti ES lėšų naudojimą pagal Europos Audito Rūmų specialią ataskaitą Nr. 15/2009;

| 34. | teigiamai vertina tai, kad 2011 m. gegužės 3 d. buvo priimta JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija dėl ES dalyvavimo JT veikloje, kurioje atsižvelgiama į institucinius pokyčius, įvykusius priėmus Lisabonos sutartį, ir kuri įgalina ES atstovus laiku ir veiksmingai pristatyti ES pozicijas JT ir jas propaguoti; mano, kad norint išspręsti didžiausias regionines ir pasaulines problemas itin svarbu bendrauti su ES strateginiais partneriais; be to, rekomenduoja vystyti strategines partnerystes atsižvelgiant į daugiašališkumo aspektą, t. y. įtraukti visuotinės svarbos klausimus į ES dvišalių ir daugiašalių aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkes; ragina Prancūziją ir Jungtinę Karalystę, kaip nuolatines JT Saugumo Tarybos (JTST) nares, remiantis Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalimi, reikalauti, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė būtų kviečiama pateikti ES poziciją visais atvejais, kai ES priima poziciją klausimu, kuris įtrauktas į JTST darbotvarkę; mano, kad Europos Sąjungai turėtų būti atstovaujama daugiašalėse finansinėse organizacijose, ypač Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke, nepažeidžiant galimybės atstovauti valstybėms narėms; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina tai, kad 2011 m. gegužės 3 d. buvo priimta JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija dėl ES dalyvavimo JT veikloje, kurioje atsižvelgiama į institucinius pokyčius, įvykusius priėmus Lisabonos sutartį, ir kuri įgalina ES atstovus laiku ir veiksmingai pristatyti ES pozicijas JT ir jas propaguoti; mano, kad norint išspręsti didžiausias regionines ir pasaulines problemas itin svarbu bendrauti su ES strateginiais partneriais; be to, rekomenduoja vystyti strategines partnerystes atsižvelgiant į daugiašališkumo aspektą, t. y. įtraukti visuotinės svarbos klausimus į ES dvišalių ir daugiašalių aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkes; ragina Prancūziją ir Jungtinę Karalystę, kaip nuolatines JT Saugumo Tarybos (JTST) nares, remiantis Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalimi, reikalauti, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė būtų kviečiama pateikti ES poziciją visais atvejais, kai ES priima poziciją klausimu, kuris įtrauktas į JTST darbotvarkę; mano, kad Europos Sąjungai turėtų būti atstovaujama daugiašalėse finansinėse organizacijose, ypač Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke, nepažeidžiant galimybės atstovauti valstybėms narėms;

| 35. | laikosi nuomonės, kad ES, siekdama labai sustiprinti ES ir NATO partnerystę, turėtų pasinaudoti priimta naująja NATO strategine koncepcija, kartu plėtojant ES užsienio ir gynybos politiką; šiuo atžvilgiu palankiai vertina konkrečius Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymus, pateiktus NATO generaliniam sekretoriui, kuriais siekiama sukurti bendrus organizacinius santykius; pabrėžia, kad ES pripažįsta daugelį saugumui kylančių grėsmių, kurias NATO nurodė savo naujojoje strateginėje koncepcijoje; atkreipia dėmesį į būtinybę ieškoti parankių būdų siekiant įveikti esamus sunkumus; atsižvelgdamas į tai, ragina ES pasinaudoti savo įtaka ir sėkmingai užbaigti tebevykstantį procesą, kad būtų visapusiškai išspręsta Kipro problema, taip įveikiant Kipro ir Turkijos nesutarimus, kadangi tai trukdo plėtoti glaudesnį ES ir NATO bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

35.

laikosi nuomonės, kad ES, siekdama labai sustiprinti ES ir NATO partnerystę, turėtų pasinaudoti priimta naująja NATO strategine koncepcija, kartu plėtojant ES užsienio ir gynybos politiką; šiuo atžvilgiu palankiai vertina konkrečius Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymus, pateiktus NATO generaliniam sekretoriui, kuriais siekiama sukurti bendrus organizacinius santykius; pabrėžia, kad ES pripažįsta daugelį saugumui kylančių grėsmių, kurias NATO nurodė savo naujojoje strateginėje koncepcijoje; atkreipia dėmesį į būtinybę ieškoti parankių būdų siekiant įveikti esamus sunkumus; atsižvelgdamas į tai, ragina ES pasinaudoti savo įtaka ir sėkmingai užbaigti tebevykstantį procesą, kad būtų visapusiškai išspręsta Kipro problema, taip įveikiant Kipro ir Turkijos nesutarimus, kadangi tai trukdo plėtoti glaudesnį ES ir NATO bendradarbiavimą;

| 36. | mano, kad svarbu užtikrinti, jog esamos pajėgos ir ištekliai, kuriais didžiąja dalimi naudojasi abi organizacijos, būtų naudojami kiek įmanoma veiksmingiau, taip pat svarbu sudaryti tinkamas sąlygas Europos karių ir civilių saugumui užtikrinti; ragina NATO susilaikyti nuo civilinių krizių valdymo pajėgumų vystymo, nes taip tik būtų dubliuojamos ES struktūros ir pajėgumai; ragina parengti nuoseklią strategiją dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo plėtojant ES ir NATO bendradarbiavimą ir atsižvelgiant į 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (angl. NPT) persvarstymo konferencijoje priimtą deklaraciją; ragina NATO ir Rusiją kartu dėti pastangas siekiant tarpusavio pasitikėjimu grindžiamų stabilesnių santykių; |
| --- | --- |

36.

mano, kad svarbu užtikrinti, jog esamos pajėgos ir ištekliai, kuriais didžiąja dalimi naudojasi abi organizacijos, būtų naudojami kiek įmanoma veiksmingiau, taip pat svarbu sudaryti tinkamas sąlygas Europos karių ir civilių saugumui užtikrinti; ragina NATO susilaikyti nuo civilinių krizių valdymo pajėgumų vystymo, nes taip tik būtų dubliuojamos ES struktūros ir pajėgumai; ragina parengti nuoseklią strategiją dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo plėtojant ES ir NATO bendradarbiavimą ir atsižvelgiant į 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (angl. NPT) persvarstymo konferencijoje priimtą deklaraciją; ragina NATO ir Rusiją kartu dėti pastangas siekiant tarpusavio pasitikėjimu grindžiamų stabilesnių santykių;

| 37. | pripažįsta būtinybę stiprinti ESBO ir dar kartą patvirtinti vertybes, kuriomis vadovaujasi ši organizacija; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų veiksmingai dalyvauti sprendžiant ESBO stiprinimo klausimą, įskaitant būtinybę užtikrinti, kad per šį procesą nebūtų susilpnintas nė vienas iš trijų šios organizacijos aspektų (politinis ir karinis, ekonominis ir aplinkosauginis bei žmogiškasis); pabrėžia, kad ES taip pat turėtų atkreipti dėmesį į tai, jog svarbu tęsti Korfu procesą ir nuolat rengti aukščiausio lygio susitikimus siekiant politiškai paremti ESBO veiklą ir paskatinti jos matomumą; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta būtinybę stiprinti ESBO ir dar kartą patvirtinti vertybes, kuriomis vadovaujasi ši organizacija; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turėtų veiksmingai dalyvauti sprendžiant ESBO stiprinimo klausimą, įskaitant būtinybę užtikrinti, kad per šį procesą nebūtų susilpnintas nė vienas iš trijų šios organizacijos aspektų (politinis ir karinis, ekonominis ir aplinkosauginis bei žmogiškasis); pabrėžia, kad ES taip pat turėtų atkreipti dėmesį į tai, jog svarbu tęsti Korfu procesą ir nuolat rengti aukščiausio lygio susitikimus siekiant politiškai paremti ESBO veiklą ir paskatinti jos matomumą;

| 38. | pripažįsta vis didėjantį Arkties regiono tarptautinį statusą bei svarbą ir ragina parengti socialiniu, aplinkos ir ekonominiu požiūriu tvarią ES Arkties politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į vietos tautų teises; mano, kad Arkties taryba, Šiaurės dimensijos politika ir Barenco jūros ir Europos Arkties taryba turi didžiausią reikšmę plėtojant bendradarbiavimą Arkties regione, remia ES siekį tapti nuolatine stebėtoja Arkties taryboje; pabrėžia, kad EIVT reikia sukurti Arkties padalinį; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta vis didėjantį Arkties regiono tarptautinį statusą bei svarbą ir ragina parengti socialiniu, aplinkos ir ekonominiu požiūriu tvarią ES Arkties politiką, kurioje būtų atsižvelgiama į vietos tautų teises; mano, kad Arkties taryba, Šiaurės dimensijos politika ir Barenco jūros ir Europos Arkties taryba turi didžiausią reikšmę plėtojant bendradarbiavimą Arkties regione, remia ES siekį tapti nuolatine stebėtoja Arkties taryboje; pabrėžia, kad EIVT reikia sukurti Arkties padalinį;

Transatlantiniai santykiai

| 39. | pakartoja savo įsipareigojimą transatlantinei partnerystei, kuri yra ES išorės veiksmų dalis ir vienas iš pagrindinių ramsčių; be to, ragina ES dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą dėl transatlantinės partnerystės su JAV ir tikslą sukurti transatlantinę rinką be jokių kliūčių, kuris turėtų suteikti pagrindą tvirtesnei transatlantinei partnerystei; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę siekti geriau derinti ir plėtoti ES ir JAV, jos artimiausios sąjungininkės ir strateginės partnerės, bendradarbiavimą; prašo ją užtikrinti, kad ES veiktų kaip nuosekli, aktyvi ir lygiavertė, tačiau savarankiška JAV partnerė, be kita ko, gerinant saugumą ir stabilumą pasaulyje, skatinant taiką ir pagarbą žmogaus teisėms; be to, ragina laikytis bendro požiūrio į tokius pasaulinius iššūkius, kaip branduolinio ginklo platinimas, terorizmas, klimato kaita ir energetinis saugumas, taip pat į pasaulio valdymą remiant ir pertvarkant tarptautines institucijas ir skatinant pagarbą tarptautinei teisei, ir į taikų konfliktų sprendimą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę atidžiai derinti ES ir JAV veiksmus bei užtikrinti jų sąveiką siekiant stabilumo ir saugumo Europos žemyne ir visame pasaulyje; šio tikslo turėtų būti siekiama tinkamai bendradarbiaujant su atitinkamais veikėjais, kaip antai Rusija, Kinija, Indija, Turkija, ir atsižvelgiant į siekį užtikrinti stabilumą didesnėje dalyje Artimųjų Rytų, Viduržemio jūros regione, Irane, Afganistane ir Pakistane; |
| --- | --- |

39.

pakartoja savo įsipareigojimą transatlantinei partnerystei, kuri yra ES išorės veiksmų dalis ir vienas iš pagrindinių ramsčių; be to, ragina ES dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą dėl transatlantinės partnerystės su JAV ir tikslą sukurti transatlantinę rinką be jokių kliūčių, kuris turėtų suteikti pagrindą tvirtesnei transatlantinei partnerystei; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę siekti geriau derinti ir plėtoti ES ir JAV, jos artimiausios sąjungininkės ir strateginės partnerės, bendradarbiavimą; prašo ją užtikrinti, kad ES veiktų kaip nuosekli, aktyvi ir lygiavertė, tačiau savarankiška JAV partnerė, be kita ko, gerinant saugumą ir stabilumą pasaulyje, skatinant taiką ir pagarbą žmogaus teisėms; be to, ragina laikytis bendro požiūrio į tokius pasaulinius iššūkius, kaip branduolinio ginklo platinimas, terorizmas, klimato kaita ir energetinis saugumas, taip pat į pasaulio valdymą remiant ir pertvarkant tarptautines institucijas ir skatinant pagarbą tarptautinei teisei, ir į taikų konfliktų sprendimą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę atidžiai derinti ES ir JAV veiksmus bei užtikrinti jų sąveiką siekiant stabilumo ir saugumo Europos žemyne ir visame pasaulyje; šio tikslo turėtų būti siekiama tinkamai bendradarbiaujant su atitinkamais veikėjais, kaip antai Rusija, Kinija, Indija, Turkija, ir atsižvelgiant į siekį užtikrinti stabilumą didesnėje dalyje Artimųjų Rytų, Viduržemio jūros regione, Irane, Afganistane ir Pakistane;

| 40. | ragina plėtoti visapusišką ES ir JAV strategiją siekiant pagerinti saugumo padėtį didžiojoje Artimųjų Rytų dalyje, Irane, Afganistane ir Pakistane, bendradarbiaujant su Turkija, Rusija ir Kinija; |
| --- | --- |

40.

ragina plėtoti visapusišką ES ir JAV strategiją siekiant pagerinti saugumo padėtį didžiojoje Artimųjų Rytų dalyje, Irane, Afganistane ir Pakistane, bendradarbiaujant su Turkija, Rusija ir Kinija;

Vakarų Balkanai

| 41. | patvirtina, kad galimybę tapti ES narėmis turi visos Vakarų Balkanų šalys, ir pabrėžia nuolatinio regiono šalių ir ES įsipareigojimo dalyvauti plėtros procese svarbą; primena, kad ES plėtros perspektyva – tai svarbi paskata tęsti politines ir ekonomines reformas Vakarų Balkanų šalyse, kuriomis prisidedama prie veiksmingo stabilumo ir vystymosi regione; |
| --- | --- |

41.

patvirtina, kad galimybę tapti ES narėmis turi visos Vakarų Balkanų šalys, ir pabrėžia nuolatinio regiono šalių ir ES įsipareigojimo dalyvauti plėtros procese svarbą; primena, kad ES plėtros perspektyva – tai svarbi paskata tęsti politines ir ekonomines reformas Vakarų Balkanų šalyse, kuriomis prisidedama prie veiksmingo stabilumo ir vystymosi regione;

| 42. | pripažįsta visų regiono šalių pažangą siekiant narystės ES, tačiau pažymi, kad politinis nestabilumas ir institucinis silpnumas kartu su neišspręstais daugiašaliais klausimais kliudo tolimesnei kai kurių šalių integracijos į ES pažangai; pabrėžia, kad Sąjungai reikia aiškios ir bendros šio regiono vizijos; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją aktyviai dalyvauti sprendžiant nuolatines problemas; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta visų regiono šalių pažangą siekiant narystės ES, tačiau pažymi, kad politinis nestabilumas ir institucinis silpnumas kartu su neišspręstais daugiašaliais klausimais kliudo tolimesnei kai kurių šalių integracijos į ES pažangai; pabrėžia, kad Sąjungai reikia aiškios ir bendros šio regiono vizijos; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją aktyviai dalyvauti sprendžiant nuolatines problemas;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad padėtis Kosove lieka stabili ir taiki, tačiau pažeidžiama; yra susirūpinęs dėl rimtų problemų ir rinkimų įstatymo pažeidimų, su kuriais per pastarojo meto rinkimus susidurta keliose savivaldybėse, ir ragina ES atidžiai stebėti demokratijos padėtį Kosove; ragina visus dalyvaujančius subjektus imtis veiksmų siekiant pagerinti demokratinių teisių padėtį ir visų Kosovo gyventojų gyvenimo sąlygas, taip pat pabrėžia, jog svarbu vykdyti rinkimų reformą ir užtikrinti, kad rinkimai būtų rengiami sąžiningai, kadangi tai dalis dabartinių demokratinių pokyčių Kosove; ragina Kosovo politikus laikytis Konstitucijos; ragina naująją Kosovo vyriausybę ir parlamentą ateityje tobulinti rinkimų procesus ir užtikrinti Kosovo piliečiams demokratines teises bei stengtis pagerinti Kosovo integracijos į Europą perspektyvas; žino, kad ne visos valstybės narės pripažino Kosovo nepriklausomybę; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad padėtis Kosove lieka stabili ir taiki, tačiau pažeidžiama; yra susirūpinęs dėl rimtų problemų ir rinkimų įstatymo pažeidimų, su kuriais per pastarojo meto rinkimus susidurta keliose savivaldybėse, ir ragina ES atidžiai stebėti demokratijos padėtį Kosove; ragina visus dalyvaujančius subjektus imtis veiksmų siekiant pagerinti demokratinių teisių padėtį ir visų Kosovo gyventojų gyvenimo sąlygas, taip pat pabrėžia, jog svarbu vykdyti rinkimų reformą ir užtikrinti, kad rinkimai būtų rengiami sąžiningai, kadangi tai dalis dabartinių demokratinių pokyčių Kosove; ragina Kosovo politikus laikytis Konstitucijos; ragina naująją Kosovo vyriausybę ir parlamentą ateityje tobulinti rinkimų procesus ir užtikrinti Kosovo piliečiams demokratines teises bei stengtis pagerinti Kosovo integracijos į Europą perspektyvas; žino, kad ne visos valstybės narės pripažino Kosovo nepriklausomybę;

| 44. | palankiai vertina Kosovo ir Serbijos dialogą ir pabrėžia, kad šios šalys galėtų prisidėti prie stabilumo ne tik Kosove, bet ir visame regione, be to, galėtų padėti pagerinti visų Kosovo gyventojų padėtį; visiškai pritaria tam, kad reikia labiau remti Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX) veiklą, kad būtų išspręsta per Kosovo konfliktą dingusių asmenų problema bei tiriamas ir vykdomas su tuo susijusių organizuotų nusikaltėlių grupių baudžiamasis persekiojimas, visų pirma dėl nežmoniško elgesio ir prekybos organais vykstant konfliktui ir iš karto po jo; ragina EULEX nuodugniai ištirti šiuos kaltinimus ir pradėti baudžiamąjį procesą prieš visus atsakingus asmenis; pakartoja, kad EULEX turi remti vietos administraciją ir teikti jai pagalbą gero valdymo klausimais, taip pat reikia užtikrinti, kad ši misija veiksmingai veiktų visoje Kosovo teritorijoje ir kad būtų plečiama jos veikla Kosovo šiaurėje; ragina Komisiją nedelsiant pradėti dialogą dėl vizų su Prištinos valdžios institucijomis siekiant nustatyti vizų režimo liberalizavimo gaires; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Kosovo ir Serbijos dialogą ir pabrėžia, kad šios šalys galėtų prisidėti prie stabilumo ne tik Kosove, bet ir visame regione, be to, galėtų padėti pagerinti visų Kosovo gyventojų padėtį; visiškai pritaria tam, kad reikia labiau remti Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX) veiklą, kad būtų išspręsta per Kosovo konfliktą dingusių asmenų problema bei tiriamas ir vykdomas su tuo susijusių organizuotų nusikaltėlių grupių baudžiamasis persekiojimas, visų pirma dėl nežmoniško elgesio ir prekybos organais vykstant konfliktui ir iš karto po jo; ragina EULEX nuodugniai ištirti šiuos kaltinimus ir pradėti baudžiamąjį procesą prieš visus atsakingus asmenis; pakartoja, kad EULEX turi remti vietos administraciją ir teikti jai pagalbą gero valdymo klausimais, taip pat reikia užtikrinti, kad ši misija veiksmingai veiktų visoje Kosovo teritorijoje ir kad būtų plečiama jos veikla Kosovo šiaurėje; ragina Komisiją nedelsiant pradėti dialogą dėl vizų su Prištinos valdžios institucijomis siekiant nustatyti vizų režimo liberalizavimo gaires;

| 45. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę po rinkimų stiprinti dialogą su Bosnijos ir Hercegovinos politiniais lyderiais, siekiant padėti šaliai ir jos gyventojams toliau siekti integruotis į ES; mano, kad Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą reformų, susijusių su ES integracijos procesu, srityje ir daugiausia dėmesio toliau skiria etniniams ir vientisumo klausimams, o tai gali būti kliūtis norint įvykdyti narystės ES ir NATO reikalavimus; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę po rinkimų stiprinti dialogą su Bosnijos ir Hercegovinos politiniais lyderiais, siekiant padėti šaliai ir jos gyventojams toliau siekti integruotis į ES; mano, kad Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą reformų, susijusių su ES integracijos procesu, srityje ir daugiausia dėmesio toliau skiria etniniams ir vientisumo klausimams, o tai gali būti kliūtis norint įvykdyti narystės ES ir NATO reikalavimus;

| 46. | reiškia didelį susirūpinimą dėl tebesitęsiančio vidaus konflikto Albanijoje ir ragina vyriausybę ir opoziciją susilaikyti nuo jėgos panaudojimo ir pradėti naują dialogą siekiant užbaigti konfliktą ir pasiekti ilgalaikį kompromisą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės atstovo iniciatyvą, kuri derinama su Komisijos nariu, atsakingu už plėtrą ir Europos kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

46.

reiškia didelį susirūpinimą dėl tebesitęsiančio vidaus konflikto Albanijoje ir ragina vyriausybę ir opoziciją susilaikyti nuo jėgos panaudojimo ir pradėti naują dialogą siekiant užbaigti konfliktą ir pasiekti ilgalaikį kompromisą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės atstovo iniciatyvą, kuri derinama su Komisijos nariu, atsakingu už plėtrą ir Europos kaimynystės politiką;

Rytų partnerystė

| 47. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją laikytis įsipareigojimo plėtoti Rytų partnerystę su rytinėmis Europos kaimynėmis siekiant jų politinės vienybės ir ekonominės integracijos (taip pat ir energetikos srityje) remiantis bendromis Europos vertybėmis ir atsižvelgiant į sąlygas bei paskatas, kurios skirtos reformoms pradėti; primena, kad dėl neišspręstų konfliktų regione dalyvaujančios šalys patenka į tokią padėtį, kurioje taika nėra tvari; ragina dalyvaujančias šalis siekti taikaus konfliktų sprendimo ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į tarptautinius žmogaus teisių standartus vykstančiose derybose dėl asociacijos susitarimo su Rytų partnerystės šalimis; ragina pateikti iniciatyvas ir veiksmus, kurie padėtų skatinti ir remti regioninį bendradarbiavimą Pietų Kaukaze; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją laikytis įsipareigojimo plėtoti Rytų partnerystę su rytinėmis Europos kaimynėmis siekiant jų politinės vienybės ir ekonominės integracijos (taip pat ir energetikos srityje) remiantis bendromis Europos vertybėmis ir atsižvelgiant į sąlygas bei paskatas, kurios skirtos reformoms pradėti; primena, kad dėl neišspręstų konfliktų regione dalyvaujančios šalys patenka į tokią padėtį, kurioje taika nėra tvari; ragina dalyvaujančias šalis siekti taikaus konfliktų sprendimo ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į tarptautinius žmogaus teisių standartus vykstančiose derybose dėl asociacijos susitarimo su Rytų partnerystės šalimis; ragina pateikti iniciatyvas ir veiksmus, kurie padėtų skatinti ir remti regioninį bendradarbiavimą Pietų Kaukaze;

| 48. | viliasi, kad Komisijos pradėtas Europos kaimynystės politikos reformavimo procesas padės sukurti naują strateginę viziją ir diferencijuotą požiūrį šioje srityje į interesų sritis, atsižvelgiant į įvairius Europos Sąjungos interesus, iššūkius ir regionines grėsmes; |
| --- | --- |

48.

viliasi, kad Komisijos pradėtas Europos kaimynystės politikos reformavimo procesas padės sukurti naują strateginę viziją ir diferencijuotą požiūrį šioje srityje į interesų sritis, atsižvelgiant į įvairius Europos Sąjungos interesus, iššūkius ir regionines grėsmes;

| 49. | dar kartą patvirtina, kad būtinas nuoseklus požiūris regioninio bendradarbiavimo procesuose siekiant, kad iniciatyvos ir priemonės, kurias ES pasiūlė įgyvendinant Rytų kaimynystės programą (Europos partnerystė, Juodosios jūros sinergija ir (arba) ES Juodosios jūros regiono strategija ir pan.), būtų veiksmingos; laikosi nuomonės, kad reikia užtikrinti pasiūlytų iniciatyvų papildomumą ir diferencijavimą, ypač projektų lygmeniu, kad būtų galima veiksmingiau panaudoti išteklius ir pasiekti konkrečių rezultatų; |
| --- | --- |

49.

dar kartą patvirtina, kad būtinas nuoseklus požiūris regioninio bendradarbiavimo procesuose siekiant, kad iniciatyvos ir priemonės, kurias ES pasiūlė įgyvendinant Rytų kaimynystės programą (Europos partnerystė, Juodosios jūros sinergija ir (arba) ES Juodosios jūros regiono strategija ir pan.), būtų veiksmingos; laikosi nuomonės, kad reikia užtikrinti pasiūlytų iniciatyvų papildomumą ir diferencijavimą, ypač projektų lygmeniu, kad būtų galima veiksmingiau panaudoti išteklius ir pasiekti konkrečių rezultatų;

| 50. | smerkia griežtas represines Baltarusijos Prezidento A. Lukašenkos režimo priemones, po 2010 m. gruodžio 19 d. prezidento rinkimų panaudotas prieš opozicijos narius, žurnalistus ir pilietinės visuomenės atstovus, ir ragina nedelsiant išlaisvinti visus sulaikytuosius ir panaikinti jiems visus kaltinimus; palankiai vertina 2011 m. sausio 31 d. priimtą Tarybos sprendimą uždrausti 157 atrinktiems Baltarusijos pareigūnams išduoti vizas ir įšaldyti jų finansinį turtą; laikosi nuomonės, kad sankcijos Baltarusijos valdžios pareigūnams turėtų būti taikomos tol, kol iš Baltarusijos kalėjimų bus išleisti visi politiniai kaliniai; palankiai vertina 2011 m. vasario 2 d. vykusios tarptautinės paramos teikėjų konferencijos „Solidarumas su Baltarusija“ rezultatus – šioje konferencijoje ES įsipareigojo suteikti 17,3 mln. EUR paramos pilietinei visuomenei, ypač studentams ir nepriklausomai žiniasklaidai; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų skatinti žmonių, gyvenančių ES ir Baltarusijoje, asmeninius ryšius; ragina valstybes nares, kurios dar to nepadarė, imtis vienašalių veiksmų palengvinti vizų išdavimą bei sumažinti trumpalaikių vizų, ypač Šengeno zonos, kainą, kadangi jos labiausiai reikalingos plačiajai visuomenei, studentams ir kitiems jauniems žmonėms; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad Baltarusija nebūtų izoliuota, ypač nuo šiuo metu vykdomos regioninės veiklos; |
| --- | --- |

50.

smerkia griežtas represines Baltarusijos Prezidento A. Lukašenkos režimo priemones, po 2010 m. gruodžio 19 d. prezidento rinkimų panaudotas prieš opozicijos narius, žurnalistus ir pilietinės visuomenės atstovus, ir ragina nedelsiant išlaisvinti visus sulaikytuosius ir panaikinti jiems visus kaltinimus; palankiai vertina 2011 m. sausio 31 d. priimtą Tarybos sprendimą uždrausti 157 atrinktiems Baltarusijos pareigūnams išduoti vizas ir įšaldyti jų finansinį turtą; laikosi nuomonės, kad sankcijos Baltarusijos valdžios pareigūnams turėtų būti taikomos tol, kol iš Baltarusijos kalėjimų bus išleisti visi politiniai kaliniai; palankiai vertina 2011 m. vasario 2 d. vykusios tarptautinės paramos teikėjų konferencijos „Solidarumas su Baltarusija“ rezultatus – šioje konferencijoje ES įsipareigojo suteikti 17,3 mln. EUR paramos pilietinei visuomenei, ypač studentams ir nepriklausomai žiniasklaidai; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų skatinti žmonių, gyvenančių ES ir Baltarusijoje, asmeninius ryšius; ragina valstybes nares, kurios dar to nepadarė, imtis vienašalių veiksmų palengvinti vizų išdavimą bei sumažinti trumpalaikių vizų, ypač Šengeno zonos, kainą, kadangi jos labiausiai reikalingos plačiajai visuomenei, studentams ir kitiems jauniems žmonėms; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad Baltarusija nebūtų izoliuota, ypač nuo šiuo metu vykdomos regioninės veiklos;

| 51. | ragina skubiai įkurti ES Rytų kaimynystės parlamentinę asamblėją (EURONEST), tačiau neįtraukti į ją Baltarusijos parlamento atstovų – taip būtų pabrėžtas šios asamblėjos vaidmuo stiprinant demokratiją ir demokratines institucijas, taip pat jos svarba daugiau dėmesio skiriant parlamentiniam partnerystės aspektui; |
| --- | --- |

51.

ragina skubiai įkurti ES Rytų kaimynystės parlamentinę asamblėją (EURONEST), tačiau neįtraukti į ją Baltarusijos parlamento atstovų – taip būtų pabrėžtas šios asamblėjos vaidmuo stiprinant demokratiją ir demokratines institucijas, taip pat jos svarba daugiau dėmesio skiriant parlamentiniam partnerystės aspektui;

| 52. | apgailestauja, kad nepasiekta esminės pažangos sprendžiant įsisenėjusius konfliktus Pietų Kaukaze; pabrėžia, kad šios kliūtys stabdo Rytų partnerystės daugiašalio ir regioninio aspekto plėtotę; tikisi, kad EIVT atliks didesnį vaidmenį regione, ir ragina imtis dar aktyvesnio vaidmens siekiant palengvinti šalių dialogą plėtojant priemones, kuriomis kuriamas pasitikėjimas, skatinant žmonių tarpusavio ryšius ir taip padedant surasti ilgalaikį sprendimą; |
| --- | --- |

52.

apgailestauja, kad nepasiekta esminės pažangos sprendžiant įsisenėjusius konfliktus Pietų Kaukaze; pabrėžia, kad šios kliūtys stabdo Rytų partnerystės daugiašalio ir regioninio aspekto plėtotę; tikisi, kad EIVT atliks didesnį vaidmenį regione, ir ragina imtis dar aktyvesnio vaidmens siekiant palengvinti šalių dialogą plėtojant priemones, kuriomis kuriamas pasitikėjimas, skatinant žmonių tarpusavio ryšius ir taip padedant surasti ilgalaikį sprendimą;

| 53. | pabrėžia aktyvesnio ES vaidmens svarbą sprendžiant įsisenėjusius konfliktus Padniestrėje ir Pietų Kaukaze; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia aktyvesnio ES vaidmens svarbą sprendžiant įsisenėjusius konfliktus Padniestrėje ir Pietų Kaukaze;

| 54. | palankiai vertina ir remia Moldovos Respublikos valdžios institucijų įsipareigojimą stiprinti santykius su Europos Sąjunga siekiant sudaryti asociacijos susitarimą, plėtoti dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo ir pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina ir remia Moldovos Respublikos valdžios institucijų įsipareigojimą stiprinti santykius su Europos Sąjunga siekiant sudaryti asociacijos susitarimą, plėtoti dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo ir pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo;

Europos Sąjungos Juodosios jūros strategija

| 55. | ragina Komisiją paspartinti programų pagal Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą įgyvendinimą ir išlaikyti šį klausimą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) darbotvarkėje; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją paspartinti programų pagal Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą įgyvendinimą ir išlaikyti šį klausimą Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) darbotvarkėje;

| 56. | pabrėžia Juodosios jūros regiono svarbą Rytų partnerystei ir mano, kad šiuo atžvilgiu reikalingas aktyvesnis Europos Sąjungos dalyvavimas; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia Juodosios jūros regiono svarbą Rytų partnerystei ir mano, kad šiuo atžvilgiu reikalingas aktyvesnis Europos Sąjungos dalyvavimas;

Vidurinė Azija

| 57. | pripažįsta dideles strateginio ES ir Vidurinės Azijos bendradarbiavimo plėtros galimybes; atsižvelgdamas į regiono geopolitinę vietą ragina išplėsti bendradarbiavimą siekiant susidoroti su bendrais saugumo uždaviniais ir išspręsti politinius, ekonominius ir energetinius klausimus; pabrėžia, kad reikia skubiai spręsti vandentvarkos klausimus regionų lygmeniu siekiant skatinti bendrą tvarų vystymą, gerinti žmonių saugumą, padėti palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir išvengti konfliktų; |
| --- | --- |

57.

pripažįsta dideles strateginio ES ir Vidurinės Azijos bendradarbiavimo plėtros galimybes; atsižvelgdamas į regiono geopolitinę vietą ragina išplėsti bendradarbiavimą siekiant susidoroti su bendrais saugumo uždaviniais ir išspręsti politinius, ekonominius ir energetinius klausimus; pabrėžia, kad reikia skubiai spręsti vandentvarkos klausimus regionų lygmeniu siekiant skatinti bendrą tvarų vystymą, gerinti žmonių saugumą, padėti palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir išvengti konfliktų;

Rusija

| 58. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES požiūris į Rusiją, įskaitant per derybas dėl naujojo ES ir Rusijos susitarimo, būtų nuoseklus; be to, ragina ją užtikrinti, kad teisinės valstybės stiprinimas, įskaitant tarptautinę teisę, abipusiškumo ir skaidrumo principai, taip pat įsipareigojimas vadovautis pliuralistinės demokratijos vertybėmis ir pagarba žmogaus teisėms būtų naujojo išsamaus susitarimo pagrindas; pabrėžia, kad įsipareigojimas pagerinti žmogaus teisių padėtį Rusijoje ir kovoti su korupcija, ypač teisės srityje, turi būti neatskiriama šio naujo susitarimo dalis; tikisi nuolatinės pažangos dabartinėse derybose; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES požiūris į Rusiją, įskaitant per derybas dėl naujojo ES ir Rusijos susitarimo, būtų nuoseklus; be to, ragina ją užtikrinti, kad teisinės valstybės stiprinimas, įskaitant tarptautinę teisę, abipusiškumo ir skaidrumo principai, taip pat įsipareigojimas vadovautis pliuralistinės demokratijos vertybėmis ir pagarba žmogaus teisėms būtų naujojo išsamaus susitarimo pagrindas; pabrėžia, kad įsipareigojimas pagerinti žmogaus teisių padėtį Rusijoje ir kovoti su korupcija, ypač teisės srityje, turi būti neatskiriama šio naujo susitarimo dalis; tikisi nuolatinės pažangos dabartinėse derybose;

| 59. | pabrėžia, kad teisinės valstybės principo stiprinimas visose Rusijos viešojo gyvenimo srityse, įskaitant ekonomiką, būtų naudingas visuomenei kaip visumai; ragina stiprinti ES ir Rusijos dialogą žmogaus teisių klausimais siekiant skatinti teigiamus pokyčius Rusijoje žmogaus teisių atžvilgiu; ragina imtis veiksmų ir įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis būtų gerinami ryšiai tarp Europos ir Rusijos pilietinės visuomenės ir stiprinama Rusijos pilietinė visuomenė; atsižvelgdamas į tai pabrėžia partnerystės svarbą modernizacijos procesui; taip pat pabrėžia, kad būtina atgaivinti tarpusavio pagarbos ir abipusiškumo principais grindžiamą partnerystę su Rusija siekiant spręsti kovos su terorizmu, energetinio saugumo ir energijos tiekimo, klimato kaitos, nusiginklavimo, konfliktų prevencijos ir branduolinių ginklų neplatinimo klausimus – šio tikslo turėtų būti siekiama atsižvelgiant į padėtį Irane, Afganistane ir Artimuosiuose Rytuose – ir taip siekti stiprinti saugumą ir stabilumą pasaulyje; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad teisinės valstybės principo stiprinimas visose Rusijos viešojo gyvenimo srityse, įskaitant ekonomiką, būtų naudingas visuomenei kaip visumai; ragina stiprinti ES ir Rusijos dialogą žmogaus teisių klausimais siekiant skatinti teigiamus pokyčius Rusijoje žmogaus teisių atžvilgiu; ragina imtis veiksmų ir įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis būtų gerinami ryšiai tarp Europos ir Rusijos pilietinės visuomenės ir stiprinama Rusijos pilietinė visuomenė; atsižvelgdamas į tai pabrėžia partnerystės svarbą modernizacijos procesui; taip pat pabrėžia, kad būtina atgaivinti tarpusavio pagarbos ir abipusiškumo principais grindžiamą partnerystę su Rusija siekiant spręsti kovos su terorizmu, energetinio saugumo ir energijos tiekimo, klimato kaitos, nusiginklavimo, konfliktų prevencijos ir branduolinių ginklų neplatinimo klausimus – šio tikslo turėtų būti siekiama atsižvelgiant į padėtį Irane, Afganistane ir Artimuosiuose Rytuose – ir taip siekti stiprinti saugumą ir stabilumą pasaulyje;

| 60. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę paspartinti dialogą su Rusija siekiant užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi visų 2008 m. sudaryto Rusijos, Europos Sąjungos ir Gruzijos šešių punktų susitarimo nuostatų, taip pat siekti šio konflikto galutinio sprendimo, kuriame būtų paisoma Gruzijos teritorinio vientisumo; mano, kad Rusija visų pirma turėtų užtikrinti Europos Sąjungos stebėsenos misijai (EUMM) neribotas galimybes dirbti Abchazijoje ir Pietų Osetijoje; pabrėžia, kad būtina užtikrinti stabilumą pirmiau minėtuose Gruzijos regionuose; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę paspartinti dialogą su Rusija siekiant užtikrinti, kad būtų besąlygiškai laikomasi visų 2008 m. sudaryto Rusijos, Europos Sąjungos ir Gruzijos šešių punktų susitarimo nuostatų, taip pat siekti šio konflikto galutinio sprendimo, kuriame būtų paisoma Gruzijos teritorinio vientisumo; mano, kad Rusija visų pirma turėtų užtikrinti Europos Sąjungos stebėsenos misijai (EUMM) neribotas galimybes dirbti Abchazijoje ir Pietų Osetijoje; pabrėžia, kad būtina užtikrinti stabilumą pirmiau minėtuose Gruzijos regionuose;

Turkija

| 61. | pabrėžia, kad abiem šalims, ES ir Turkijai, reikia ilgalaikio strateginio požiūrio į jų tarpusavio santykius ateityje; palankiai vertina Tarybos 2010 m. gruodžio 14 d. pareiškimą, kuriame raginama stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir abipusio intereso užsienio politikos klausimais; mano, kad vis aktyvesnė Ankaros užsienio politika reiškia naujus iššūkius ir galimybes bendrajai užsienio ir saugumo politikai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę įtraukti Turkiją į oficialiai įtvirtintą dialogą esminiais strateginiais klausimais, pvz., energetikos politikos, Vakarų Balkanų ir Kaukazo regiono stabilumo, Irano branduolinės programos ar kylančios demokratijos užuomazgų Artimuosiuose Rytuose, taip užtikrinant glaudesnį tikslų suderinamumą ir naują dinamiškumą dvišaliuose santykiuose; tačiau pabrėžia, kad toks dialogas turėtų ne pakeisti, o papildyti ir sustiprinti Turkijos pastangas siekiant narystės ES; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad abiem šalims, ES ir Turkijai, reikia ilgalaikio strateginio požiūrio į jų tarpusavio santykius ateityje; palankiai vertina Tarybos 2010 m. gruodžio 14 d. pareiškimą, kuriame raginama stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir abipusio intereso užsienio politikos klausimais; mano, kad vis aktyvesnė Ankaros užsienio politika reiškia naujus iššūkius ir galimybes bendrajai užsienio ir saugumo politikai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę įtraukti Turkiją į oficialiai įtvirtintą dialogą esminiais strateginiais klausimais, pvz., energetikos politikos, Vakarų Balkanų ir Kaukazo regiono stabilumo, Irano branduolinės programos ar kylančios demokratijos užuomazgų Artimuosiuose Rytuose, taip užtikrinant glaudesnį tikslų suderinamumą ir naują dinamiškumą dvišaliuose santykiuose; tačiau pabrėžia, kad toks dialogas turėtų ne pakeisti, o papildyti ir sustiprinti Turkijos pastangas siekiant narystės ES;

| 62. | apgailestauja dėl to, kad beveik visai sustojo Turkijos stojimo į ES procesas; primena, kad visos ES valstybės narės ir Turkija turi bendrai siekti pašalinti kliūtis Turkijai siekiant narystės ES; įspėja dėl rimtų ilgalaikių problemų, jeigu ES ir Turkijos santykiai išliks nestabilūs, o ES ir NATO toliau bus kliudoma siekti glaudesnio bendradarbiavimo; bet kokiu atveju viliasi, kad Turkija ir toliau tęs modernizacijos procesą savo šalyje laikydamasi europietiškų principų; |
| --- | --- |

62.

apgailestauja dėl to, kad beveik visai sustojo Turkijos stojimo į ES procesas; primena, kad visos ES valstybės narės ir Turkija turi bendrai siekti pašalinti kliūtis Turkijai siekiant narystės ES; įspėja dėl rimtų ilgalaikių problemų, jeigu ES ir Turkijos santykiai išliks nestabilūs, o ES ir NATO toliau bus kliudoma siekti glaudesnio bendradarbiavimo; bet kokiu atveju viliasi, kad Turkija ir toliau tęs modernizacijos procesą savo šalyje laikydamasi europietiškų principų;

Artimieji Rytai ir Viduržemio jūros regionas

| 63. | pritaria tiesioginių Izraelio ir Palestinos savivaldos taikos derybų atnaujinimui ir pabrėžia būtinybę siekti prasmingų derybų, kurios būtų baigtos per tam tikrą ribotą laikotarpį ir vyktų abišalio pasitikėjimo sąlygomis, kurios gali susidaryti tik tuo atveju, jeigu Izraelis nedelsiant sustabdys gyvenviečių statybą; primena, kad ES yra didžiausia Palestinos savivaldos rėmėja ir pagrindinė Izraelio prekybos partnerė, todėl yra tiesiogiai suinteresuota įtikinti abi puses kuo greičiau išspręsti svarbiausius klausimus (t. y. pabėgėlių, sienų ir Jeruzalės statuso) ir sukurti gyvybingą ir taikią Palestinos valstybę šalia Izraelio valstybės; pabrėžia, kad būtinas dviejų valstybių sprendimas, ir pripažįsta abiejų valstybių teisę gyventi vienai šalia kitos saugiai, taikiai ir turtingai; todėl palankiai vertina 2010 m. gruodžio 13 d. ES Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso ir pareikštą ES valią padėti šalims siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

63.

pritaria tiesioginių Izraelio ir Palestinos savivaldos taikos derybų atnaujinimui ir pabrėžia būtinybę siekti prasmingų derybų, kurios būtų baigtos per tam tikrą ribotą laikotarpį ir vyktų abišalio pasitikėjimo sąlygomis, kurios gali susidaryti tik tuo atveju, jeigu Izraelis nedelsiant sustabdys gyvenviečių statybą; primena, kad ES yra didžiausia Palestinos savivaldos rėmėja ir pagrindinė Izraelio prekybos partnerė, todėl yra tiesiogiai suinteresuota įtikinti abi puses kuo greičiau išspręsti svarbiausius klausimus (t. y. pabėgėlių, sienų ir Jeruzalės statuso) ir sukurti gyvybingą ir taikią Palestinos valstybę šalia Izraelio valstybės; pabrėžia, kad būtinas dviejų valstybių sprendimas, ir pripažįsta abiejų valstybių teisę gyventi vienai šalia kitos saugiai, taikiai ir turtingai; todėl palankiai vertina 2010 m. gruodžio 13 d. ES Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso ir pareikštą ES valią padėti šalims siekti šio tikslo;

| 64. | ragina ES, vadovaujantis 2009 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadomis, imtis ryžtingesnio politinio vaidmens, kuris atitiktų jos finansinį indėlį regione; yra įsitikinęs, jog vardan taikos ir saugumo šiame strateginiu požiūriu ES gyvybiškai svarbiame kaimyniniame regione būtina skubiai visapusiškai keisti ES politiką Artimųjų Rytų atžvilgiu, kad ES galėtų imtis nuoseklaus ir ryžtingo politinio vaidmens bei įgyvendinti veiksmingas diplomatines priemones; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę parengti naują regionui skirtą Europos strategiją, kurioje būtų išdėstyti ES interesai ir tikslai bei priemonės, kurias taikant būtų skatinama demokratija ir teisinė valstybė regione, o ištekliai būtų nukreipiami pirmiausia į pilietinės visuomenės stiprinimą; |
| --- | --- |

64.

ragina ES, vadovaujantis 2009 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadomis, imtis ryžtingesnio politinio vaidmens, kuris atitiktų jos finansinį indėlį regione; yra įsitikinęs, jog vardan taikos ir saugumo šiame strateginiu požiūriu ES gyvybiškai svarbiame kaimyniniame regione būtina skubiai visapusiškai keisti ES politiką Artimųjų Rytų atžvilgiu, kad ES galėtų imtis nuoseklaus ir ryžtingo politinio vaidmens bei įgyvendinti veiksmingas diplomatines priemones; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę parengti naują regionui skirtą Europos strategiją, kurioje būtų išdėstyti ES interesai ir tikslai bei priemonės, kurias taikant būtų skatinama demokratija ir teisinė valstybė regione, o ištekliai būtų nukreipiami pirmiausia į pilietinės visuomenės stiprinimą;

| 65. | yra labai sunerimęs dėl to, kad prieš Ašrafo stovyklos Irake gyventojus naudojama jėga, esama aukų, ir apgailestauja dėl žuvusiųjų; ragina Irako vyriausybę susilaikyti nuo smurto ir gerbti stovyklos gyventojų žmogaus teises; ragina, suteikus nevaržomą galimybę patekti į stovyklą ir siekiant išsamiai įvertinti vietos padėtį, atlikti nepriklausomą tarptautinį tyrimą; ragina visas šalis elgtis santūriai ir surasti taikų bei tvarų padėties sprendimą; |
| --- | --- |

65.

yra labai sunerimęs dėl to, kad prieš Ašrafo stovyklos Irake gyventojus naudojama jėga, esama aukų, ir apgailestauja dėl žuvusiųjų; ragina Irako vyriausybę susilaikyti nuo smurto ir gerbti stovyklos gyventojų žmogaus teises; ragina, suteikus nevaržomą galimybę patekti į stovyklą ir siekiant išsamiai įvertinti vietos padėtį, atlikti nepriklausomą tarptautinį tyrimą; ragina visas šalis elgtis santūriai ir surasti taikų bei tvarų padėties sprendimą;

| 66. | reiškia solidarumą su Pietų kaimynystės šalių piliečiais kovojant dėl demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo; ragina ES nedviprasmiškai ir skubiai paremti naujus demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo siekius; tebėra susirūpinęs dėl to, kad ES Viduržemio jūros regiono strategijoje nėra aiškios ilgalaikės regiono pažangos ir vystymosi strateginės vizijos; ragina paaiškinti ir pagerinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos veikimo pagrindą, tikslus ir darbo metodus; todėl mano, kad nepaprastai svarbu ir skubu persvarstyti ir nuodugniai peržiūrėti ES Viduržemio jūros regiono strategiją, ir ragina, kad vykdant strateginę EKP peržiūrą būtų visapusiškai atsižvelgiama ir reaguojama į naujus įvykius regione ir pradedamas politinis dialogas su ES pietinėmis kaimyninėmis šalimis; be to, prašo, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga būtų pertvarkyta, siekiant aktyviai ir veiksmingai prisidėti prie demokratinių, tvarių ir teisingų visuomenių visame regione; pabrėžia moterų dalyvavimo svarbą pereinant prie demokratijos ir vykdant institucines reformas; dar kartą pabrėžia, kad demokratijos, teisinės valstybės stiprinimas, geras valdymas, kova su korupcija ir pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms –pagrindiniai šio dialogo klausimai; |
| --- | --- |

66.

reiškia solidarumą su Pietų kaimynystės šalių piliečiais kovojant dėl demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo; ragina ES nedviprasmiškai ir skubiai paremti naujus demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo siekius; tebėra susirūpinęs dėl to, kad ES Viduržemio jūros regiono strategijoje nėra aiškios ilgalaikės regiono pažangos ir vystymosi strateginės vizijos; ragina paaiškinti ir pagerinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos veikimo pagrindą, tikslus ir darbo metodus; todėl mano, kad nepaprastai svarbu ir skubu persvarstyti ir nuodugniai peržiūrėti ES Viduržemio jūros regiono strategiją, ir ragina, kad vykdant strateginę EKP peržiūrą būtų visapusiškai atsižvelgiama ir reaguojama į naujus įvykius regione ir pradedamas politinis dialogas su ES pietinėmis kaimyninėmis šalimis; be to, prašo, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga būtų pertvarkyta, siekiant aktyviai ir veiksmingai prisidėti prie demokratinių, tvarių ir teisingų visuomenių visame regione; pabrėžia moterų dalyvavimo svarbą pereinant prie demokratijos ir vykdant institucines reformas; dar kartą pabrėžia, kad demokratijos, teisinės valstybės stiprinimas, geras valdymas, kova su korupcija ir pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms –pagrindiniai šio dialogo klausimai;

| 67. | primena savo vaidmenį įgyvendinant ES biudžeto procedūrą ir pabrėžia būtinybę užtikrinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos demokratinį teisėtumą ir tai, kad sprendimai būtų priimami skaidriai, o Europos Parlamentas, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos parlamentinė asamblėja ir nacionaliniai parlamentai dalyvautų sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

67.

primena savo vaidmenį įgyvendinant ES biudžeto procedūrą ir pabrėžia būtinybę užtikrinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos demokratinį teisėtumą ir tai, kad sprendimai būtų priimami skaidriai, o Europos Parlamentas, Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos parlamentinė asamblėja ir nacionaliniai parlamentai dalyvautų sprendimų priėmimo procese;

| 68. | atidžiai stebi padėtį Tunise, Egipte ir kitose regiono šalyse; palaiko teisėtus tautų demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo siekius; ragina ES kurti partnerystę, grindžiamą abipusiais interesais, kurioje daug dėmesio būtų skiriama užimtumui, švietimui ir mokymui, siekiant padėti palengvinti dabartinę socialinę ir ekonominę krizę šiose šalyse, ir suteikti atitinkamą pagalbą, kurios gali reikėti vykstančioms politinėms reformoms ir socialiniam ir ekonominiam vystymuisi paremti; pabrėžia paramos kuriant institucinius pajėgumus, nepriklausomą teismų sistemą, stiprinant pilietinės visuomenės organizacijas ir formuojantis pliuralistinėms politinėms partijoms pasaulietinėje sistemoje svarbą; palankiai vertina referendumą dėl konstitucinių reformų Egipte; ragina Egipto valdžios institucijas tęsti Konstitucijos ir rinkimų įstatymo peržiūrą, siekiant laisvų ir sąžiningų rinkimų; |
| --- | --- |

68.

atidžiai stebi padėtį Tunise, Egipte ir kitose regiono šalyse; palaiko teisėtus tautų demokratijos, laisvės ir socialinio teisingumo siekius; ragina ES kurti partnerystę, grindžiamą abipusiais interesais, kurioje daug dėmesio būtų skiriama užimtumui, švietimui ir mokymui, siekiant padėti palengvinti dabartinę socialinę ir ekonominę krizę šiose šalyse, ir suteikti atitinkamą pagalbą, kurios gali reikėti vykstančioms politinėms reformoms ir socialiniam ir ekonominiam vystymuisi paremti; pabrėžia paramos kuriant institucinius pajėgumus, nepriklausomą teismų sistemą, stiprinant pilietinės visuomenės organizacijas ir formuojantis pliuralistinėms politinėms partijoms pasaulietinėje sistemoje svarbą; palankiai vertina referendumą dėl konstitucinių reformų Egipte; ragina Egipto valdžios institucijas tęsti Konstitucijos ir rinkimų įstatymo peržiūrą, siekiant laisvų ir sąžiningų rinkimų;

| 69. | apgailestauja, kad stinga ES valstybių narių sutarimo, kaip reaguoti į padėtį Libijoje, nes tai susiaurina Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės visapusiškų BUSP veiksmų šiuo klausimu apimtį; vis dėlto palankiai vertina Tarybos sprendimą pradėti Europos Sąjungos karinę operaciją, kuri padėtų vykdyti humanitarinės pagalbos operacijas reaguojant į kritinę padėtį Libijoje, – vadinamąją EUFOR Libija operaciją; |
| --- | --- |

69.

apgailestauja, kad stinga ES valstybių narių sutarimo, kaip reaguoti į padėtį Libijoje, nes tai susiaurina Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės visapusiškų BUSP veiksmų šiuo klausimu apimtį; vis dėlto palankiai vertina Tarybos sprendimą pradėti Europos Sąjungos karinę operaciją, kuri padėtų vykdyti humanitarinės pagalbos operacijas reaguojant į kritinę padėtį Libijoje, – vadinamąją EUFOR Libija operaciją;

| 70. | pabrėžia, kad nedelsiant būtina nutraukti žiaurias slopinimo priemones Sirijoje, kurias taikant žuvo ir areštuoti šimtai žmonių; ragina Sirijos prezidentą ir vyriausybę atsižvelgti į teisėtus Sirijos gyventojų reikalavimus ir dalyvauti nuoširdžiame nacionaliniame dialoge, kuriuo siekiama įgyvendinti esmines politines, ekonomines ir socialines reformas ir liautis vykdžius politinės opozicijos, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų represijų politiką; pritaria JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijai, kurioje smerkiamas Sirijos vyriausybės smurtas prieš taikius demonstrantus, ir pritaria, kad JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras į šalį pasiųstų faktų nustatymo misiją; ragina ES ir valstybes nares atsižvelgti į Sirijos įvykius savo dvišaliuose santykiuose su šia šalimi, įskaitant tolesnių derybų dėl ES ir Sirijos asociacijos susitarimo nutraukimą, bendradarbiavimo su Sirijos valdžios institucijomis pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę persvarstymą ir griežtas ir tikslines sankcijas, kuriomis siekiama režimo vykdomos politikos pokyčių; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad nedelsiant būtina nutraukti žiaurias slopinimo priemones Sirijoje, kurias taikant žuvo ir areštuoti šimtai žmonių; ragina Sirijos prezidentą ir vyriausybę atsižvelgti į teisėtus Sirijos gyventojų reikalavimus ir dalyvauti nuoširdžiame nacionaliniame dialoge, kuriuo siekiama įgyvendinti esmines politines, ekonomines ir socialines reformas ir liautis vykdžius politinės opozicijos, pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų represijų politiką; pritaria JT Žmogaus teisių tarybos rezoliucijai, kurioje smerkiamas Sirijos vyriausybės smurtas prieš taikius demonstrantus, ir pritaria, kad JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras į šalį pasiųstų faktų nustatymo misiją; ragina ES ir valstybes nares atsižvelgti į Sirijos įvykius savo dvišaliuose santykiuose su šia šalimi, įskaitant tolesnių derybų dėl ES ir Sirijos asociacijos susitarimo nutraukimą, bendradarbiavimo su Sirijos valdžios institucijomis pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę persvarstymą ir griežtas ir tikslines sankcijas, kuriomis siekiama režimo vykdomos politikos pokyčių;

| 71. | ragina Bahreino ir Jemeno valdžios institucijas nenaudoti jėgos prieš protestų dalyvius ir gerbti jų teisę į susirinkimų ir žodžio laisvę; pabrėžia, kad asmenys, atsakingi už tai, kad žuvo ir buvo sužeisti žmonės, kuo greičiau turi atsakyti už savo veiksmus ir būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn nacionaliniuose teismuose arba Tarptautiniame baudžiamajame teisme Hagoje; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares remti taikius demokratinius Bahreino, ir Jemeno piliečių lūkesčius, peržiūrėti šių šalių atžvilgiu vykdomą savo politiką, laikytis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje ir, jei nacionalinės valdžios institucijos rimtai įsipareigotų, ragina būti pasirengusias padėti šiose šalyse įgyvendinti konkrečią politinių, ekonominių ir socialinių reformų darbotvarkę; išreiškia didelį susirūpinimą dėl naujausių įvykių Bahreine ir ypač dėl to, kad 2011 m. balandžio 28 d. keturi protestų dalyviai buvo nubausti mirties bausme; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę daryti spaudimą Bahreino valdžios institucijoms, kad jos patvirtintų mirties bausmės moratoriumą, taip pat užtikrintų teisingus teismų procesus, tinkamą teisinį atstovavimą ir teisę pateikti apeliacinį skundą; |
| --- | --- |

71.

ragina Bahreino ir Jemeno valdžios institucijas nenaudoti jėgos prieš protestų dalyvius ir gerbti jų teisę į susirinkimų ir žodžio laisvę; pabrėžia, kad asmenys, atsakingi už tai, kad žuvo ir buvo sužeisti žmonės, kuo greičiau turi atsakyti už savo veiksmus ir būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn nacionaliniuose teismuose arba Tarptautiniame baudžiamajame teisme Hagoje; ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares remti taikius demokratinius Bahreino, ir Jemeno piliečių lūkesčius, peržiūrėti šių šalių atžvilgiu vykdomą savo politiką, laikytis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje ir, jei nacionalinės valdžios institucijos rimtai įsipareigotų, ragina būti pasirengusias padėti šiose šalyse įgyvendinti konkrečią politinių, ekonominių ir socialinių reformų darbotvarkę; išreiškia didelį susirūpinimą dėl naujausių įvykių Bahreine ir ypač dėl to, kad 2011 m. balandžio 28 d. keturi protestų dalyviai buvo nubausti mirties bausme; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę daryti spaudimą Bahreino valdžios institucijoms, kad jos patvirtintų mirties bausmės moratoriumą, taip pat užtikrintų teisingus teismų procesus, tinkamą teisinį atstovavimą ir teisę pateikti apeliacinį skundą;

| 72. | pakartoja, kad visapusiškai remia Specialųjį tribunolą Libanui – nepriklausomą teismą, kuris įsteigtas remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1757 ir atitinka aukščiausius teismo standartus; pakartoja, kad tvirtai remia Libano suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą, taip pat visapusišką funkcionalią visų Libano institucijų veiklą; pabrėžia, kad vidaus stabilumas ir tarptautinės teisės nuostatų paisymas yra visiškai suderinami dalykai; ragina visas Libano politines jėgas toliau dalyvauti atvirame konstruktyviame dialoge, skirtame puoselėti visų Libano piliečių gerovei, klestėjimui ir saugumui; teigiamai vertina gyvybiškai svarbų vaidmenį, kurį atlieka Jungtinių Tautų laikinosios pajėgos Libane (UNIFIL) ir ragina įgyvendinti visas JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1701 nuostatas; |
| --- | --- |

72.

pakartoja, kad visapusiškai remia Specialųjį tribunolą Libanui – nepriklausomą teismą, kuris įsteigtas remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1757 ir atitinka aukščiausius teismo standartus; pakartoja, kad tvirtai remia Libano suverenitetą, vienybę ir teritorinį vientisumą, taip pat visapusišką funkcionalią visų Libano institucijų veiklą; pabrėžia, kad vidaus stabilumas ir tarptautinės teisės nuostatų paisymas yra visiškai suderinami dalykai; ragina visas Libano politines jėgas toliau dalyvauti atvirame konstruktyviame dialoge, skirtame puoselėti visų Libano piliečių gerovei, klestėjimui ir saugumui; teigiamai vertina gyvybiškai svarbų vaidmenį, kurį atlieka Jungtinių Tautų laikinosios pajėgos Libane (UNIFIL) ir ragina įgyvendinti visas JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1701 nuostatas;

Azija

| 73. | pabrėžia, kad prieš pradedant ieškoti bet kokio ilgalaikio Afganistano krizės sprendimo pirmiausia turi būti atsižvelgta į Afganistano piliečių interesus, susijusius su jų vidaus saugumu, civiline sauga, taip pat ekonominiu ir socialiniu vystymusi, įtraukiant konkrečias priemones, skirtas skurdui, moterų diskriminacijai panaikinti, pagarbai žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams stiprinti, be to, turi būti taikomos susitaikymo priemonės, nutraukta opijaus gamyba, ryžtingai kuriama valstybė, Afganistanas turi būti integruotas į tarptautinę bendruomenę ir iš šalies turi būti išvaryta grupuotė Al Qaeda; pabrėžia, kad Afganistane visų pirma turi būti suformuotos policijos pajėgos, pajėgios užtikrinti bent minimalų saugumo lygį, kad vėliau būtų galima išvesti užsienio šalių karines pajėgas iš šalies; pakartoja, jog laikosi savo pozicijos, kad ES ir plačiosios tarptautinės bendruomenės prasmingais veiksmais Afganistane turėtų būti remiami afganai, kuriantys savo valstybę, kurioje veiktų stipresnės demokratinės institucijos, galinčios atstovauti tautai, užtikrinti teisinės valstybės principų laikymąsi, taiką, teritorinį vientisumą, tvarų socialinį ir ekonominį vystymąsi, visų savo piliečių, visų pirma moterų ir vaikų, gyvenimo sąlygų gerinimą, taip pat turėtų būti gerbiamos visų šalies etninių ir religinių bendruomenių istorinės, religinės, dvasinės ir kultūrinės tradicijos; be to, primena pilietinės visuomenės rėmimo, demokratinių institucijų kūrimo, pvz., saugumo pajėgų ir teismų mokymo, nepriklausomos žiniasklaidos, NVO rėmimo ir parlamentinės priežiūros svarbą; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad prieš pradedant ieškoti bet kokio ilgalaikio Afganistano krizės sprendimo pirmiausia turi būti atsižvelgta į Afganistano piliečių interesus, susijusius su jų vidaus saugumu, civiline sauga, taip pat ekonominiu ir socialiniu vystymusi, įtraukiant konkrečias priemones, skirtas skurdui, moterų diskriminacijai panaikinti, pagarbai žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams stiprinti, be to, turi būti taikomos susitaikymo priemonės, nutraukta opijaus gamyba, ryžtingai kuriama valstybė, Afganistanas turi būti integruotas į tarptautinę bendruomenę ir iš šalies turi būti išvaryta grupuotė Al Qaeda; pabrėžia, kad Afganistane visų pirma turi būti suformuotos policijos pajėgos, pajėgios užtikrinti bent minimalų saugumo lygį, kad vėliau būtų galima išvesti užsienio šalių karines pajėgas iš šalies; pakartoja, jog laikosi savo pozicijos, kad ES ir plačiosios tarptautinės bendruomenės prasmingais veiksmais Afganistane turėtų būti remiami afganai, kuriantys savo valstybę, kurioje veiktų stipresnės demokratinės institucijos, galinčios atstovauti tautai, užtikrinti teisinės valstybės principų laikymąsi, taiką, teritorinį vientisumą, tvarų socialinį ir ekonominį vystymąsi, visų savo piliečių, visų pirma moterų ir vaikų, gyvenimo sąlygų gerinimą, taip pat turėtų būti gerbiamos visų šalies etninių ir religinių bendruomenių istorinės, religinės, dvasinės ir kultūrinės tradicijos; be to, primena pilietinės visuomenės rėmimo, demokratinių institucijų kūrimo, pvz., saugumo pajėgų ir teismų mokymo, nepriklausomos žiniasklaidos, NVO rėmimo ir parlamentinės priežiūros svarbą;

| 74. | pakartoja, jog laikosi nuomonės, kad Pakistanas atlieka itin svarbų vaidmenį regione ir kad stabilus, pasaulietiškas ir teisinių principų besilaikantis Pakistanas gyvybiškai svarbus norint užtikrinti Afganistano ir aplinkinių regionų stabilumą; be to, pabrėžia galimą Pakistano vaidmenį Afganistano taikos procese; pabrėžia, kad Pakistanas negali būti saugus prieglobstis grupuotei Al-Qaeda ir Talibanui; pripažįsta, kad pražūtingi 2010 m. rugpjūčio mėn. potvyniai buvo smūgis naujajai Pakistano vyriausybei, kuri jau buvo pradėjusi daryti pažangą spręsdama daugybę uždavinių; primygtinai ragina Tarybą, Komisiją ir tarptautinę bendruomenę apskritai parodyti tvirtą solidarumą ir skirti Pakistanui apčiuopiamą pagalbą, kuri skubiai reikalinga šiai potvynių nuniokotai šaliai atstatyti ir atkurti, taip pat šalies siekiui sukurti tvirtą ir klestinčią visuomenę paremti; palankiai vertina ES pastangas politiškai remti pažangesnę institucinę plėtrą ir kompetencijos ugdymą Pakistane ir padėti demokratinėms Pakistano institucijoms kovoti su ekstremizmu, visų pirma siekiant, kad būtų panaikinti įstatymai dėl piktžodžiavimo ir remiama Pakistano pilietinė visuomenė; ragina toliau užtikrinti šią paramą; ragina Pakistaną nedelsiant prisijungti prie Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties ir visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra siekiant atskleisti Pakistano turimas branduolinio ginklo atsargas ir įrangą; |
| --- | --- |

74.

pakartoja, jog laikosi nuomonės, kad Pakistanas atlieka itin svarbų vaidmenį regione ir kad stabilus, pasaulietiškas ir teisinių principų besilaikantis Pakistanas gyvybiškai svarbus norint užtikrinti Afganistano ir aplinkinių regionų stabilumą; be to, pabrėžia galimą Pakistano vaidmenį Afganistano taikos procese; pabrėžia, kad Pakistanas negali būti saugus prieglobstis grupuotei Al-Qaeda ir Talibanui; pripažįsta, kad pražūtingi 2010 m. rugpjūčio mėn. potvyniai buvo smūgis naujajai Pakistano vyriausybei, kuri jau buvo pradėjusi daryti pažangą spręsdama daugybę uždavinių; primygtinai ragina Tarybą, Komisiją ir tarptautinę bendruomenę apskritai parodyti tvirtą solidarumą ir skirti Pakistanui apčiuopiamą pagalbą, kuri skubiai reikalinga šiai potvynių nuniokotai šaliai atstatyti ir atkurti, taip pat šalies siekiui sukurti tvirtą ir klestinčią visuomenę paremti; palankiai vertina ES pastangas politiškai remti pažangesnę institucinę plėtrą ir kompetencijos ugdymą Pakistane ir padėti demokratinėms Pakistano institucijoms kovoti su ekstremizmu, visų pirma siekiant, kad būtų panaikinti įstatymai dėl piktžodžiavimo ir remiama Pakistano pilietinė visuomenė; ragina toliau užtikrinti šią paramą; ragina Pakistaną nedelsiant prisijungti prie Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties ir visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra siekiant atskleisti Pakistano turimas branduolinio ginklo atsargas ir įrangą;

| 75. | visapusiškai pritaria tam, kad būtų vykdomas E3+3 įsipareigojimas ir ieškoma galimybės iš anksto suderėti Irano branduolinio klausimo sprendimą, kuriuo remdamasi tarptautinė bendruomenė iš naujo patikėtų, jog Irano branduolinė programa – išimtinai taiki ir vykdoma laikantis pagrindinio Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (angl. NPT) principo; palaiko Tarybos dviejų krypčių metodą, kuriuo siekiama rasti diplomatinį sprendimą, nes tik taip galima realiai išspręsti Irano branduolinės programos klausimą; apgailestauja, kad dėl Irano nebendradarbiavimo su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) aiškinantis jo branduolinės programos tikslus nebuvo galima išvengti JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1929(2010), pagal kurią pradedamas ketvirtasis Iranui taikomų su jo branduoline programa susijusių sankcijų raundas, ir papildomų ribojamųjų priemonių, apie kurias paskelbė ES, JAV, Japonija, Kanada ir Australija; pabrėžia, kad branduolinis klausimas negali būti išspręstas ES paramos Irano pilietinei visuomenei ir jos teisėtiems visuotinių žmogaus teisių ir nesuklastotų demokratiškų rinkimų siekiams sąskaita; |
| --- | --- |

75.

visapusiškai pritaria tam, kad būtų vykdomas E3+3 įsipareigojimas ir ieškoma galimybės iš anksto suderėti Irano branduolinio klausimo sprendimą, kuriuo remdamasi tarptautinė bendruomenė iš naujo patikėtų, jog Irano branduolinė programa – išimtinai taiki ir vykdoma laikantis pagrindinio Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (angl. NPT) principo; palaiko Tarybos dviejų krypčių metodą, kuriuo siekiama rasti diplomatinį sprendimą, nes tik taip galima realiai išspręsti Irano branduolinės programos klausimą; apgailestauja, kad dėl Irano nebendradarbiavimo su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) aiškinantis jo branduolinės programos tikslus nebuvo galima išvengti JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1929(2010), pagal kurią pradedamas ketvirtasis Iranui taikomų su jo branduoline programa susijusių sankcijų raundas, ir papildomų ribojamųjų priemonių, apie kurias paskelbė ES, JAV, Japonija, Kanada ir Australija; pabrėžia, kad branduolinis klausimas negali būti išspręstas ES paramos Irano pilietinei visuomenei ir jos teisėtiems visuotinių žmogaus teisių ir nesuklastotų demokratiškų rinkimų siekiams sąskaita;

| 76. | griežtai smerkia nuolatinę provokuojamo, kurstomo ir antisemitinio pobūdžio retoriką, kurios ėmėsi Irano prezidentas, paraginęs „nušluoti“ Izraelį, ir ypač apgailestauja dėl grasinimų, kurie nukreipti prieš patį Izraelio valstybės buvimą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Irane nuolat didėja mirties bausmės įvykdymo atvejų skaičius, kadangi tai neteisminiai valstybės vykdomi nužudymai be tinkamo proceso, taip pat labai susirūpinęs dėl nuolatinių sistemingų represijų prieš piliečius, kurie siekia daugiau laisvės ir demokratijos; pabrėžia, kad oficialūs dvišaliai Europos Parlamento ir Irano parlamento (Madžliso) delegacijų tarpusavio ryšiai taip pat turėtų būti naudojami žmogaus teisių klausimams spręsti; jie turėtų būti palaikomi su sąlyga, kad nebūtų trukdoma lankyti politinių kalinių ir žmogaus teisių veikėjų, o atstovams turėtų būti suteikta galimybė laisvai keistis visomis politinėmis nuomonėmis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų ES delegacijai Irane atkurti, kad būtų galima stebėti padėtį vietoje iš ES perspektyvos; ragina Irano režimo atstovus susilaikyti nuo kišimosi į Irako vidaus reikalus; |
| --- | --- |

76.

griežtai smerkia nuolatinę provokuojamo, kurstomo ir antisemitinio pobūdžio retoriką, kurios ėmėsi Irano prezidentas, paraginęs „nušluoti“ Izraelį, ir ypač apgailestauja dėl grasinimų, kurie nukreipti prieš patį Izraelio valstybės buvimą; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Irane nuolat didėja mirties bausmės įvykdymo atvejų skaičius, kadangi tai neteisminiai valstybės vykdomi nužudymai be tinkamo proceso, taip pat labai susirūpinęs dėl nuolatinių sistemingų represijų prieš piliečius, kurie siekia daugiau laisvės ir demokratijos; pabrėžia, kad oficialūs dvišaliai Europos Parlamento ir Irano parlamento (Madžliso) delegacijų tarpusavio ryšiai taip pat turėtų būti naudojami žmogaus teisių klausimams spręsti; jie turėtų būti palaikomi su sąlyga, kad nebūtų trukdoma lankyti politinių kalinių ir žmogaus teisių veikėjų, o atstovams turėtų būti suteikta galimybė laisvai keistis visomis politinėmis nuomonėmis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų ES delegacijai Irane atkurti, kad būtų galima stebėti padėtį vietoje iš ES perspektyvos; ragina Irano režimo atstovus susilaikyti nuo kišimosi į Irako vidaus reikalus;

| 77. | reiškia pasitenkinimą dėl to, kad stiprinami sektorių dialogai su Kinija, ir ragina imtis bendrų suderintų veiksmų siekiant spręsti ginčytinus klausimus, kurie buvo akcentuojami per ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą; palankiai vertina pažangą, kuri daroma užtikrinant geresnį ekonomikos ir teismų valdymą; reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančių didelių ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų šalyje, įskaitant mažumų teisių, ypač tibetiečių, uigūrų ir mongolų, pažeidimus ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę pradėti dialogą žmogaus teisių klausimais ir užtikrinti, kad jie būtų nuolat įtraukiami į darbotvarkę; |
| --- | --- |

77.

reiškia pasitenkinimą dėl to, kad stiprinami sektorių dialogai su Kinija, ir ragina imtis bendrų suderintų veiksmų siekiant spręsti ginčytinus klausimus, kurie buvo akcentuojami per ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą; palankiai vertina pažangą, kuri daroma užtikrinant geresnį ekonomikos ir teismų valdymą; reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančių didelių ir sistemingų žmogaus teisių pažeidimų šalyje, įskaitant mažumų teisių, ypač tibetiečių, uigūrų ir mongolų, pažeidimus ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę pradėti dialogą žmogaus teisių klausimais ir užtikrinti, kad jie būtų nuolat įtraukiami į darbotvarkę;

| 78. | pažymi, kad ryšius su Japonija labai paveiks baisus žemės drebėjimas, cunamis ir jų sukelta branduolinė katastrofa, kurie smogė šaliai, ir tikisi, kad ES parodys solidarumą ir suteiks pagalbą, kad padėtų Japonijos valdžios institucijoms įveikti nelaimę; pažymi, kad ypač po naujausių dramatiškų įvykių ES ryšiai su Japonija, kuri vadovaujasi tomis pačiomis demokratinėmis vertybėmis ir susirūpinimu dėl žmogaus teisių kaip ir ES, išlieka nepaprastai svarbūs ekonominiu požiūriu ir atsižvelgiant į bendradarbiavimą tarptautiniuose forumuose; pabrėžia, kad dabartinis dėmesys Kinijai neturi nustelbti pastangų, kurios būtinos norint padidinti bendradarbiavimą su Japonija ir pašalinti likusias abipusės ekonominės skvarbos kliūtis; |
| --- | --- |

78.

pažymi, kad ryšius su Japonija labai paveiks baisus žemės drebėjimas, cunamis ir jų sukelta branduolinė katastrofa, kurie smogė šaliai, ir tikisi, kad ES parodys solidarumą ir suteiks pagalbą, kad padėtų Japonijos valdžios institucijoms įveikti nelaimę; pažymi, kad ypač po naujausių dramatiškų įvykių ES ryšiai su Japonija, kuri vadovaujasi tomis pačiomis demokratinėmis vertybėmis ir susirūpinimu dėl žmogaus teisių kaip ir ES, išlieka nepaprastai svarbūs ekonominiu požiūriu ir atsižvelgiant į bendradarbiavimą tarptautiniuose forumuose; pabrėžia, kad dabartinis dėmesys Kinijai neturi nustelbti pastangų, kurios būtinos norint padidinti bendradarbiavimą su Japonija ir pašalinti likusias abipusės ekonominės skvarbos kliūtis;

| 79. | palankiai vertina šalių, išsidėsčiusių abiejose Taivano sąsiausrio pusėse, veiksmus, kurių rezultatas – maždaug penkiolika 2010 m. birželio mėn. pasirašytų susitarimų, įskaitant ekonominio bendradarbiavimo pagrindų susitarimą (angl. ECFA) ir susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių; atsižvelgdamas į tai, kad abiejose sąsiaurio pusėse esančių šalių ekonominių santykių plėtra atitinka abiejų šalių ir ES interesus, tvirtai remia ES ir Taivano ekonominių ryšių stiprinimą bei ES ir Taivano ekonominio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymą; pakartoja remiąs prasmingą Taivano dalyvavimą stebėtojo teisėmis atitinkamose organizacijose ir veikloje, pvz., Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje (JTBKKK), Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO); palankiai vertina ES sprendimą panaikinti vizų režimą Taivano gyventojams, nes taip bus prisidedama prie ES ir Taivano prekybos ir investicinių santykių, taip pat žmonių tarpusavio santykių stiprinimo; |
| --- | --- |

79.

palankiai vertina šalių, išsidėsčiusių abiejose Taivano sąsiausrio pusėse, veiksmus, kurių rezultatas – maždaug penkiolika 2010 m. birželio mėn. pasirašytų susitarimų, įskaitant ekonominio bendradarbiavimo pagrindų susitarimą (angl. ECFA) ir susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių; atsižvelgdamas į tai, kad abiejose sąsiaurio pusėse esančių šalių ekonominių santykių plėtra atitinka abiejų šalių ir ES interesus, tvirtai remia ES ir Taivano ekonominių ryšių stiprinimą bei ES ir Taivano ekonominio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymą; pakartoja remiąs prasmingą Taivano dalyvavimą stebėtojo teisėmis atitinkamose organizacijose ir veikloje, pvz., Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje (JTBKKK), Pasaulio sveikatos organizacijoje (PSO) ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO); palankiai vertina ES sprendimą panaikinti vizų režimą Taivano gyventojams, nes taip bus prisidedama prie ES ir Taivano prekybos ir investicinių santykių, taip pat žmonių tarpusavio santykių stiprinimo;

| 80. | pripažįsta didžiulę Indijos, kaip stiprėjančios ekonomikos valstybės regione ir puikios demokratinės Europos partnerės, svarbą; palankiai vertina Indijos bendradarbiavimą su ES, ypač Afganistane, taip pat vykdant į operaciją „Atalanta“; ragina glaudžiau bendradarbiauti klausimais, susijusiais su branduoliniu nusiginklavimu, klimato kaita, pasaulio ekonomikos valdymu, demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių skatinimu; reiškia susirūpinimą dėl civilinių laisvių ir žmogaus teisių padėties Džamu ir Kašmyre, taip pat dėl to, kad toliau vykdoma kastomis grindžiama diskriminacija; tikisi, kad strateginė partnerystė su Indija bus plėtojama pagal bendrąjį veiksmų planą ir kad šiuo pagrindu bus pasiekta konkrečių rezultatų; tikisi, kad greitai bus baigtos derybos dėl laisvosios prekybos susitarimo ir jis bus pasirašytas, tačiau tuo pat metu pabrėžia, kad svarbu, jog dabartinės derybos dėl šio susitarimo neigiamai nepaveiktų pastangų sumažinti skurdą Indijoje; |
| --- | --- |

80.

pripažįsta didžiulę Indijos, kaip stiprėjančios ekonomikos valstybės regione ir puikios demokratinės Europos partnerės, svarbą; palankiai vertina Indijos bendradarbiavimą su ES, ypač Afganistane, taip pat vykdant į operaciją „Atalanta“; ragina glaudžiau bendradarbiauti klausimais, susijusiais su branduoliniu nusiginklavimu, klimato kaita, pasaulio ekonomikos valdymu, demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių skatinimu; reiškia susirūpinimą dėl civilinių laisvių ir žmogaus teisių padėties Džamu ir Kašmyre, taip pat dėl to, kad toliau vykdoma kastomis grindžiama diskriminacija; tikisi, kad strateginė partnerystė su Indija bus plėtojama pagal bendrąjį veiksmų planą ir kad šiuo pagrindu bus pasiekta konkrečių rezultatų; tikisi, kad greitai bus baigtos derybos dėl laisvosios prekybos susitarimo ir jis bus pasirašytas, tačiau tuo pat metu pabrėžia, kad svarbu, jog dabartinės derybos dėl šio susitarimo neigiamai nepaveiktų pastangų sumažinti skurdą Indijoje;

Afrika

| 81. | ryžtingai remia ir skatina partnerystę su Afrikos Sąjunga (AS) ir kitomis regioninėmis Afrikos organizacijomis spendžiant stabilumo ir saugumo Afrikos žemyne problemas ir užtikrinant pažangą kitose itin svarbiose, pvz., demokratinio valdymo ir žmogaus teisių, klimato kaitos ir TVT įgyvendinimo, srityse; yra įsitikinęs, kad norint užtikrinti procesą, kurį vykdant būtų pažangiai skatinamas AS valdymas ir įgaliojimų suteikimas sprendžiant saugumo ir stabilumo Afrikos žemyne klausimus, ypač kai tai susiję su taikos palaikymo misijomis, būtina stiprinti AS institucinę plėtrą ir sprendimų priėmimo procedūras, o ES turėtų teikti pagalbą AS šiose srityse; |
| --- | --- |

81.

ryžtingai remia ir skatina partnerystę su Afrikos Sąjunga (AS) ir kitomis regioninėmis Afrikos organizacijomis spendžiant stabilumo ir saugumo Afrikos žemyne problemas ir užtikrinant pažangą kitose itin svarbiose, pvz., demokratinio valdymo ir žmogaus teisių, klimato kaitos ir TVT įgyvendinimo, srityse; yra įsitikinęs, kad norint užtikrinti procesą, kurį vykdant būtų pažangiai skatinamas AS valdymas ir įgaliojimų suteikimas sprendžiant saugumo ir stabilumo Afrikos žemyne klausimus, ypač kai tai susiję su taikos palaikymo misijomis, būtina stiprinti AS institucinę plėtrą ir sprendimų priėmimo procedūras, o ES turėtų teikti pagalbą AS šiose srityse;

| 82. | pritaria sprendimui išsamiai apibrėžti veiksmus, kurių ES ketina imtis Afrikos Kyšulio regione ir kuriuos vykdant būtų padedama atstatyti valstybės institucijas Somalyje, susieti žmogaus saugumą su vystymusi, teisinės valstybės principo puoselėjimu, pagarba žmogaus teisėms, įskaitant moterų teises – taip būtų panaudotos visos ES priemonės, kurias taikant surandami ilgalaikiai sprendimai; |
| --- | --- |

82.

pritaria sprendimui išsamiai apibrėžti veiksmus, kurių ES ketina imtis Afrikos Kyšulio regione ir kuriuos vykdant būtų padedama atstatyti valstybės institucijas Somalyje, susieti žmogaus saugumą su vystymusi, teisinės valstybės principo puoselėjimu, pagarba žmogaus teisėms, įskaitant moterų teises – taip būtų panaudotos visos ES priemonės, kurias taikant surandami ilgalaikiai sprendimai;

| 83. | palankiai vertina ES pasirengimą remti taikų Visuotinio taikos susitarimo įgyvendinimą Sudane ir siekį užtikrinti ilgalaikį stabilumą regione; taip pat pabrėžia būtinybę atnaujinti pastangas siekiant išspręsti nesaugumo klausimą ir pasiekti ilgalaikį taikos susitarimą Darfūre; mano, kad būsima Pietų Sudano nepriklausomybė turi įtakos kultūriniu požiūriu padalytų valstybių stabilumui, o tai kelia problemų, kurias Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė turėtų būti pasirengusi spręsti; palankiai vertina tai, kad, kaip patvirtino ES rinkimų stebėjimo misija, Sudano gyventojai tinkamai surengė referendumą dėl Pietų Sudano; ragina ES toliau remti šalių pastangas, kad būtų siekiama pažangos Visuotiniame taikos susitarime aptariamais klausimais, ypatingą dėmesį skiriant pabėgėlių ir grąžinamų asmenų padėčiai, ir skatinti priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti Šiaurės ir Pietų Sudano santykių tvarumą surengus referendumą; |
| --- | --- |

83.

palankiai vertina ES pasirengimą remti taikų Visuotinio taikos susitarimo įgyvendinimą Sudane ir siekį užtikrinti ilgalaikį stabilumą regione; taip pat pabrėžia būtinybę atnaujinti pastangas siekiant išspręsti nesaugumo klausimą ir pasiekti ilgalaikį taikos susitarimą Darfūre; mano, kad būsima Pietų Sudano nepriklausomybė turi įtakos kultūriniu požiūriu padalytų valstybių stabilumui, o tai kelia problemų, kurias Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė turėtų būti pasirengusi spręsti; palankiai vertina tai, kad, kaip patvirtino ES rinkimų stebėjimo misija, Sudano gyventojai tinkamai surengė referendumą dėl Pietų Sudano; ragina ES toliau remti šalių pastangas, kad būtų siekiama pažangos Visuotiniame taikos susitarime aptariamais klausimais, ypatingą dėmesį skiriant pabėgėlių ir grąžinamų asmenų padėčiai, ir skatinti priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti Šiaurės ir Pietų Sudano santykių tvarumą surengus referendumą;

| 84. | primena, kad Alassane Ouattara yra vienintelis teisėtas 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante surengtų prezidento rinkimų nugalėtojas ir kad rinkimų rezultatų negalima užginčyti; atkreipia dėmesį į dabartinio vadovo Laurento Gbagbo areštą ir tikisi, kad tai padės sustabdyti smurtą; ragina visas šalies politines ir ginkluotąsias pajėgas paisyti Dramblio Kaulo Kranto rinkėjų valios ir nedelsiant užtikrinti taikų valdžios perdavimą, taip pat ragina vėl laikytis įstatymų ir tvarkos; ragina ES visapusiškai remti prezidentą A. Ouattarą ir palaikyti jo pastangas siekiant susitaikymo, atkūrimo bei vystymosi, taip pat skatinti Dramblio Kaulo Kranto klestėjimą ir stabilumą; |
| --- | --- |

84.

primena, kad Alassane Ouattara yra vienintelis teisėtas 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante surengtų prezidento rinkimų nugalėtojas ir kad rinkimų rezultatų negalima užginčyti; atkreipia dėmesį į dabartinio vadovo Laurento Gbagbo areštą ir tikisi, kad tai padės sustabdyti smurtą; ragina visas šalies politines ir ginkluotąsias pajėgas paisyti Dramblio Kaulo Kranto rinkėjų valios ir nedelsiant užtikrinti taikų valdžios perdavimą, taip pat ragina vėl laikytis įstatymų ir tvarkos; ragina ES visapusiškai remti prezidentą A. Ouattarą ir palaikyti jo pastangas siekiant susitaikymo, atkūrimo bei vystymosi, taip pat skatinti Dramblio Kaulo Kranto klestėjimą ir stabilumą;

| 85. | laikosi nuomonės, kad ES turėtų įvairiapusiškai spręsti saugumo ir stabilumo Sahelio regione klausimus; tvirtina, kad terorizmas ir tarpvalstybinis organizuotas nusikalstamumas (prekyba narkotikais, ginklais, cigaretėmis, žmonių kontrabanda) kelia rimtą grėsmę ne tik regiono šalims, bet ir tiesiogiai Europos Sąjungai; mano, kad ES būtina padėti regiono valstybėms plėtoti politiką ir priemones, kad būtų pašalinta ši didėjanti grėsmė saugumui, panaudojant visas tinkamas ES priemones, skirtas besitęsiantiems konfliktams, kaip antai Vakarų Sacharos konfliktui, spręsti, demokratinėms reformoms visose regiono šalyse skatinti, skurdui naikinti, tvariam vystymuisi užtikrinti, regiono klimato kaitos problemoms spręsti, migracijos srautams pačiuose pietuose ir iš pietų į šiaurę valdyti, taip pat demokratijai ir institucinei plėtrai užtikrinti (visų pirma saugumo sektoriuje) bei kovai su organizuotu nusikalstamumu; mano, kad taip pat reikėtų pradėti procesą, per kurį regiono šalys, bendradarbiaudamos su AS ir laipsniškai gerindamos valdymo įgūdžiams, siektų susitarimo; |
| --- | --- |

85.

laikosi nuomonės, kad ES turėtų įvairiapusiškai spręsti saugumo ir stabilumo Sahelio regione klausimus; tvirtina, kad terorizmas ir tarpvalstybinis organizuotas nusikalstamumas (prekyba narkotikais, ginklais, cigaretėmis, žmonių kontrabanda) kelia rimtą grėsmę ne tik regiono šalims, bet ir tiesiogiai Europos Sąjungai; mano, kad ES būtina padėti regiono valstybėms plėtoti politiką ir priemones, kad būtų pašalinta ši didėjanti grėsmė saugumui, panaudojant visas tinkamas ES priemones, skirtas besitęsiantiems konfliktams, kaip antai Vakarų Sacharos konfliktui, spręsti, demokratinėms reformoms visose regiono šalyse skatinti, skurdui naikinti, tvariam vystymuisi užtikrinti, regiono klimato kaitos problemoms spręsti, migracijos srautams pačiuose pietuose ir iš pietų į šiaurę valdyti, taip pat demokratijai ir institucinei plėtrai užtikrinti (visų pirma saugumo sektoriuje) bei kovai su organizuotu nusikalstamumu; mano, kad taip pat reikėtų pradėti procesą, per kurį regiono šalys, bendradarbiaudamos su AS ir laipsniškai gerindamos valdymo įgūdžiams, siektų susitarimo;

| 86. | palankiai vertina Tarybos sprendimą atnaujinti ribojančių priemonių taikymą tam tikriems Zimbabvės politikams, pareigūnams ir bendrovėms, kurie palaiko R. G. Mugabės režimą; apgailestauja, kad dar nepasiekta pakankamų demokratinių pokyčių, ir ragina, visų pirma, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) šalis, kad jos padėtų užtikrinti, jog Zimbabvėje kuo greičiau įvyktų laisvi ir sąžiningi rinkimai, kuriuos stebėtų tarptautiniai stebėtojai, ir kad šalis sparčiai priartėtų prie sklandaus valdžios perdavimo proceso; |
| --- | --- |

86.

palankiai vertina Tarybos sprendimą atnaujinti ribojančių priemonių taikymą tam tikriems Zimbabvės politikams, pareigūnams ir bendrovėms, kurie palaiko R. G. Mugabės režimą; apgailestauja, kad dar nepasiekta pakankamų demokratinių pokyčių, ir ragina, visų pirma, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) šalis, kad jos padėtų užtikrinti, jog Zimbabvėje kuo greičiau įvyktų laisvi ir sąžiningi rinkimai, kuriuos stebėtų tarptautiniai stebėtojai, ir kad šalis sparčiai priartėtų prie sklandaus valdžios perdavimo proceso;

| 87. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad 2010 m. rugsėjo mėn. buvo nutraukta BSGP misija Bisau Gvinėjoje, ir ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę apsvarstyti naujus kovos su organizuotu nusikalstamumu Bisau Gvinėjoje būdus, kad ši šalis netaptų dar viena nuo narkotikų priklausoma valstybe; |
| --- | --- |

87.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad 2010 m. rugsėjo mėn. buvo nutraukta BSGP misija Bisau Gvinėjoje, ir ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę apsvarstyti naujus kovos su organizuotu nusikalstamumu Bisau Gvinėjoje būdus, kad ši šalis netaptų dar viena nuo narkotikų priklausoma valstybe;

Lotynų Amerika

| 88. | palankiai vertina tai, kad baigtos derybos dėl asociacijos susitarimo su Centrine Amerika ir dėl daugiašalės prekybos susitarimo su Peru ir Kolumbija; tačiau pabrėžia, kad ES turėtų toliau teikti pirmenybę regioninės integracijos procesams Lotynų Amerikoje; su pasitenkinimu pažymi, kad atnaujintos derybos dėl asociacijos susitarimo su Pietų Amerikos šalių bendrąja rinka (MERCOSUR), ir ragina sklandžiai jas užbaigti; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina tai, kad baigtos derybos dėl asociacijos susitarimo su Centrine Amerika ir dėl daugiašalės prekybos susitarimo su Peru ir Kolumbija; tačiau pabrėžia, kad ES turėtų toliau teikti pirmenybę regioninės integracijos procesams Lotynų Amerikoje; su pasitenkinimu pažymi, kad atnaujintos derybos dėl asociacijos susitarimo su Pietų Amerikos šalių bendrąja rinka (MERCOSUR), ir ragina sklandžiai jas užbaigti;

| 89. | pripažįsta, kad Madride vykusiame ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių aukščiausiojo lygio susitikime pasiekta teigiamų rezultatų, ir pabrėžia būtinybę stebėti, kaip įgyvendinamas Madrido veiksmų planas; primena, kad būtina patvirtinti Europos ir Lotynų Amerikos taikos ir saugumo chartiją ir kad remiantis JT chartijos ir susijusios tarptautinės teisės nuostatomis į šią chartiją turi būti įtrauktos bendrų politinių ir saugumo veiksmų strategijos ir gairės, reikalingos spręsti klausimams, susijusiems su bendro pobūdžio grėsmėmis ir iššūkiais; |
| --- | --- |

89.

pripažįsta, kad Madride vykusiame ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių aukščiausiojo lygio susitikime pasiekta teigiamų rezultatų, ir pabrėžia būtinybę stebėti, kaip įgyvendinamas Madrido veiksmų planas; primena, kad būtina patvirtinti Europos ir Lotynų Amerikos taikos ir saugumo chartiją ir kad remiantis JT chartijos ir susijusios tarptautinės teisės nuostatomis į šią chartiją turi būti įtrauktos bendrų politinių ir saugumo veiksmų strategijos ir gairės, reikalingos spręsti klausimams, susijusiems su bendro pobūdžio grėsmėmis ir iššūkiais;

*

* *

| 90. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, dabartiniam ESBO pirmininkui, ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos Ministrų komiteto pirmininkui ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui. |
| --- | --- |

90.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, dabartiniam ESBO pirmininkui, ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos Ministrų komiteto pirmininkui ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 54.

(3)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 51.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0280.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0399.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0280, antras priedas.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/51

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisBendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai

P7_TA(2011)0228

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2010/2299(INI))

2012/C 377 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d.,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų (gynybos) tarybos išvadas dėl BSGP, priimtas 2010 m. gruodžio 9 d. ir 2011 m. sausio 31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų (gynybos) tarybos išvadas dėl BSGP, priimtas 2010 m. gruodžio 9 d. ir 2011 m. sausio 31 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 2 d. Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos aukščiausiojo lygio susitikimo dėl bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 2 d. Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos aukščiausiojo lygio susitikimo dėl bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25–26 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vidaus saugumo strategiją, kurią patvirtino Europos Vadovų Taryba 2010 m. kovo 25–26 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0166/2011),

Saugumo ir užsienio politika

| 1. | primena, kad tarptautinė sistema sparčiai ir iš esmės keičiasi, šiuos pokyčius lemia tai, kad didesnę jėgą įgyja kylančios ekonomikos tarptautiniai veikėjai, vis labiau didėja tarpusavio priklausomybė, susijusi su ekonomikos ir finansų problemomis, aplinkos būklės blogėjimu ir klimato kaita, mažėjančiais energijos ir kitais ištekliais ir tarpusavyje susijusiais saugumo uždaviniais; |
| --- | --- |

1.

primena, kad tarptautinė sistema sparčiai ir iš esmės keičiasi, šiuos pokyčius lemia tai, kad didesnę jėgą įgyja kylančios ekonomikos tarptautiniai veikėjai, vis labiau didėja tarpusavio priklausomybė, susijusi su ekonomikos ir finansų problemomis, aplinkos būklės blogėjimu ir klimato kaita, mažėjančiais energijos ir kitais ištekliais ir tarpusavyje susijusiais saugumo uždaviniais;

| 2. | pripažįsta, kad nestabilioje pasaulio aplinkoje ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis Europos Sąjunga raginama stiprinti savo strateginę autonomiją, puoselėti savo vertybes, ginti savo interesus ir saugoti savo piliečius – sukurti bendrą pagrindinių uždavinių ir grėsmių viziją, sutelkti savo pajėgumus ir išteklius šiems uždaviniams tinkamai spręsti ir taip prisidėti prie tarptautinės taikos ir visuotinio saugumo išsaugojimo, įskaitant veiksmingo daugiašališkumo principo laikymąsi; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad nestabilioje pasaulio aplinkoje ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis Europos Sąjunga raginama stiprinti savo strateginę autonomiją, puoselėti savo vertybes, ginti savo interesus ir saugoti savo piliečius – sukurti bendrą pagrindinių uždavinių ir grėsmių viziją, sutelkti savo pajėgumus ir išteklius šiems uždaviniams tinkamai spręsti ir taip prisidėti prie tarptautinės taikos ir visuotinio saugumo išsaugojimo, įskaitant veiksmingo daugiašališkumo principo laikymąsi;

| 3. | mano, kad strateginės autonomijos saugumo srityje stiprinimas Europos Sąjungai reiškia gebėjimą susitarti dėl bendrų politinių tikslų ir strateginių gairių, sudaryti strategines partnerystes su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant NATO, ir valstybėmis, surinkti reikiamą informaciją ir parengti bendras analizes ir vertinimus, pažaboti ir, jei reikia, sutelkti finansinius, civilinius ir karinius išteklius, planuoti ir vykdyti veiksmingas krizės valdymo operacijas vykdant plačiau taikomas Pėtersbergo tipo misijas, nustatyti ir įgyvendinti bendrą gynybos politiką, dedant pirmuosius konkrečius pamatus bendrai gynybai kurti; |
| --- | --- |

3.

mano, kad strateginės autonomijos saugumo srityje stiprinimas Europos Sąjungai reiškia gebėjimą susitarti dėl bendrų politinių tikslų ir strateginių gairių, sudaryti strategines partnerystes su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant NATO, ir valstybėmis, surinkti reikiamą informaciją ir parengti bendras analizes ir vertinimus, pažaboti ir, jei reikia, sutelkti finansinius, civilinius ir karinius išteklius, planuoti ir vykdyti veiksmingas krizės valdymo operacijas vykdant plačiau taikomas Pėtersbergo tipo misijas, nustatyti ir įgyvendinti bendrą gynybos politiką, dedant pirmuosius konkrečius pamatus bendrai gynybai kurti;

| 4. | pabrėžia, kad naujosios bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) nuostatos, įdiegtos Lisabonos sutartimi, rodo tvirtą politinį ES ryžtą ir ketinimą tapti stabilumo pasaulyje siekiančia jėga ir suteikia aiškų teisinį pagrindą stiprinti savo pajėgumą įgyvendinti užsienio ir saugumo politiką vadovaujantis visapusiškumo požiūriu, panaudojant visas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių turimas priemones krizių ir konfliktų prevencijai užtikrinti, jiems valdyti ir ilgalaikei taikai kurti; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad naujosios bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) nuostatos, įdiegtos Lisabonos sutartimi, rodo tvirtą politinį ES ryžtą ir ketinimą tapti stabilumo pasaulyje siekiančia jėga ir suteikia aiškų teisinį pagrindą stiprinti savo pajėgumą įgyvendinti užsienio ir saugumo politiką vadovaujantis visapusiškumo požiūriu, panaudojant visas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių turimas priemones krizių ir konfliktų prevencijai užtikrinti, jiems valdyti ir ilgalaikei taikai kurti;

| 5. | visų pirma primena, kad:






  a) | BUSP ir BSGP, kuri yra neatskiriama BUSP dalis, tapo neatsiejamos nuo teisiškai privalomos ES principų (demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo, pagarbos Jungtinių Tautų chartijos ir tarptautinės teisės principams, įskaitant „pareigos apsaugoti“ principą) institucinės sistemos, o jų tikslai susiliejo su bendrais ES išorės veiksmų tikslais; |
| --- | --- | --- |

5.

visų pirma primena, kad:

a)

BUSP ir BSGP, kuri yra neatskiriama BUSP dalis, tapo neatsiejamos nuo teisiškai privalomos ES principų (demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo, pagarbos Jungtinių Tautų chartijos ir tarptautinės teisės principams, įskaitant „pareigos apsaugoti“ principą) institucinės sistemos, o jų tikslai susiliejo su bendrais ES išorės veiksmų tikslais;

| b) | įgyvendindama užsienio ir saugumo politiką Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad įvairios jos išorės veiksmų sritys, išorės ir vidaus politikos kryptys derėtų viena su kita ir būtų nuoseklios; pažymi, kad ypatinga atsakomybė šiuo klausimu tenka Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei; |
| --- | --- |

b)

įgyvendindama užsienio ir saugumo politiką Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad įvairios jos išorės veiksmų sritys, išorės ir vidaus politikos kryptys derėtų viena su kita ir būtų nuoseklios; pažymi, kad ypatinga atsakomybė šiuo klausimu tenka Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei;

| c) | Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kartu su Komisija vykdo BUSP, teikia pasiūlymus dėl BSGP sprendimų, misijų ir nacionalinių išteklių bei Europos Sąjungos priemonių panaudojimo ir, jei reikia, koordinuoja jų civilinius ir karinius aspektus, pirmininkauja Užsienio reikalų tarybai, taip pat eina Komisijos pirmininko pavaduotojo, atsakingo už išorės santykius ir už visų Europos Sąjungos išorės veiksmų koordinavimą ir derinimą, pareigas; |
| --- | --- |

c)

Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kartu su Komisija vykdo BUSP, teikia pasiūlymus dėl BSGP sprendimų, misijų ir nacionalinių išteklių bei Europos Sąjungos priemonių panaudojimo ir, jei reikia, koordinuoja jų civilinius ir karinius aspektus, pirmininkauja Užsienio reikalų tarybai, taip pat eina Komisijos pirmininko pavaduotojo, atsakingo už išorės santykius ir už visų Europos Sąjungos išorės veiksmų koordinavimą ir derinimą, pareigas;

| d) | vyriausioji įgaliotinė turi teisę teikti Tarybai pasiūlymus dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos savo iniciatyva arba Europos Vadovų Tarybos prašymu, vadovaudamasi bendrais Europos Vadovų Tarybos nurodymais, – tokiu atveju Taryba gali priimti sprendimą kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

d)

vyriausioji įgaliotinė turi teisę teikti Tarybai pasiūlymus dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos savo iniciatyva arba Europos Vadovų Tarybos prašymu, vadovaudamasi bendrais Europos Vadovų Tarybos nurodymais, – tokiu atveju Taryba gali priimti sprendimą kvalifikuota balsų dauguma;

| 6. | pabrėžia, kad pareiga užtikrinti darnumą, kaip apibrėžta Sutartyje, naujos redakcijos Europos Sąjungos sutarties 40 straipsnyje (pagal kurį BUSP ir kitų ES politikos krypčių įgyvendinimas nedaro poveikio atitinkamų procedūrų taikymui), ir naujausi ETT sprendimai (žr. SALW bylą) gina Bendrijos metodo pirmumą, BUSP specifiką ir prerogatyvas, kartu skatina skirtingų politikos sričių, priemonių, išteklių ir teisinės bazės konvergenciją vadovaujantis holistiniu visapusiškumo principu, pagal kurį indėlis palaikant taiką ir saugumą pasaulyje yra horizontalus ES išorės ir vidaus veiksmų uždavinys, o BSGP yra viena jos priemonių; pažymi, kad karinius išteklius galima panaudoti taip pat gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių atvejais, kaip įrodė ES karinio personalo pajėgumų koordinavimas remiant civilinių darbuotojų vadovaujamas humanitarinės pagalbos operacijas per potvynius Pakistane 2010 m. pagal taikytinas JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos išteklių naudojimo teikiant tarptautinę pagalbą gaivalinių nelaimių atveju (Oslo gairės) ir vadovaujantis Komisijos prašymu; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad pareiga užtikrinti darnumą, kaip apibrėžta Sutartyje, naujos redakcijos Europos Sąjungos sutarties 40 straipsnyje (pagal kurį BUSP ir kitų ES politikos krypčių įgyvendinimas nedaro poveikio atitinkamų procedūrų taikymui), ir naujausi ETT sprendimai (žr. SALW bylą) gina Bendrijos metodo pirmumą, BUSP specifiką ir prerogatyvas, kartu skatina skirtingų politikos sričių, priemonių, išteklių ir teisinės bazės konvergenciją vadovaujantis holistiniu visapusiškumo principu, pagal kurį indėlis palaikant taiką ir saugumą pasaulyje yra horizontalus ES išorės ir vidaus veiksmų uždavinys, o BSGP yra viena jos priemonių; pažymi, kad karinius išteklius galima panaudoti taip pat gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių atvejais, kaip įrodė ES karinio personalo pajėgumų koordinavimas remiant civilinių darbuotojų vadovaujamas humanitarinės pagalbos operacijas per potvynius Pakistane 2010 m. pagal taikytinas JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos išteklių naudojimo teikiant tarptautinę pagalbą gaivalinių nelaimių atveju (Oslo gairės) ir vadovaujantis Komisijos prašymu;

| 7. | todėl reiškia susirūpinimą, kad per daugiau nei vienus metus nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo vis dar nėra aiškių požymių, kad po Lisabonos sutarties ES būtų laikomasi visapusiškumo metodo, kuriuo remiantis būtų galima įveikti tradicines procedūrų ir institucines kliūtis, kartu išsaugant teisines prerogatyvas, kai Europos piliečių saugumui kyla pavojus; |
| --- | --- |

7.

todėl reiškia susirūpinimą, kad per daugiau nei vienus metus nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo vis dar nėra aiškių požymių, kad po Lisabonos sutarties ES būtų laikomasi visapusiškumo metodo, kuriuo remiantis būtų galima įveikti tradicines procedūrų ir institucines kliūtis, kartu išsaugant teisines prerogatyvas, kai Europos piliečių saugumui kyla pavojus;

| 8. | yra įsitikinęs, kad patikimai išorės saugumo politikai reikalingos glaudesnės valstybių narių tarpusavio sąsajos, didesnė vidinė darna ir tarpusavio pasitikėjimas bei solidarumas, analogiški tam, kas Šengeno bendradarbiavimu pasiekta vidaus saugumo srityje (Šengeno šalys, saugodamos savo sienas, saugo ir kitų valstybių narių sienas, nacionalinės teisės nuostatos įgyja žemyno mastą, o su savo saugumo užtikrinimu susiję uždaviniai gali būti įgyvendinami ir kitos valstybės teritorijoje arba juos gali įgyvendinti jungtinės komandos, veikiančios pagal Europos teisės normas); |
| --- | --- |

8.

yra įsitikinęs, kad patikimai išorės saugumo politikai reikalingos glaudesnės valstybių narių tarpusavio sąsajos, didesnė vidinė darna ir tarpusavio pasitikėjimas bei solidarumas, analogiški tam, kas Šengeno bendradarbiavimu pasiekta vidaus saugumo srityje (Šengeno šalys, saugodamos savo sienas, saugo ir kitų valstybių narių sienas, nacionalinės teisės nuostatos įgyja žemyno mastą, o su savo saugumo užtikrinimu susiję uždaviniai gali būti įgyvendinami ir kitos valstybės teritorijoje arba juos gali įgyvendinti jungtinės komandos, veikiančios pagal Europos teisės normas);

| 9. | apgailestauja dėl ES valstybių narių nenoro apibrėžti bendrą poziciją Libijos krizės, JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1973 ir būdų, kaip ją įgyvendinti, klausimu; reiškia didelį susirūpinimą dėl grėsmės, kurią kelia ad hoc koalicijų, sudarytų iš norinčiųjų, ir dvišalio bendradarbiavimo laikymas perspektyviais BSGP pakaitalais, kadangi nė viena Europos valstybė nėra pajėgi būti stambiu saugumo ir gynybos subjektu XXI-ojo amžiaus pasaulyje; primena, kad Lisabonos sutartyje numatyta galimybė patikėti krizės valdymo operacijos įgyvendinimą valstybių narių grupei, tačiau tik pagal Tarybos sprendimą, kuriame būtų apibrėžti uždaviniai, taikymo sritis ir įgyvendinimo sąlygos, ir kartu įtraukiant Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį; primygtinai tvirtina, kad siekiant suformuoti naują patikimą požiūrį į mūsų pietų kaimynystės politiką būtinas bendras atsakas į įvykius Libijoje; dar kartą pakartoja, kad JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1973(2011) suteikti įgaliojimai apsaugoti Libijos civilius gyventojus neturi būti viršyti neproporcingai naudojant jėgą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis konkrečių priemonių, kad būtų greitai nutraukta ugnis siekiant nutraukti Libijos gyventojų kraujo praliejimą ir kančias; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę atlikti tvirtą ir tiesioginį vaidmenį remiant politines iniciatyvas šioje srityje; mano, kad itin svarbu glaudžiai bendradarbiauti su Laikinąja pereinamojo laikotarpio nacionaline taryba, Afrikos Sąjunga ir Arabų Lyga siekiant dabartinį karinį konfliktą nukreipti politinių ir diplomatinių išeičių link, siekiant užtikrinti, kad Kaddafi režimas atsistatydintų; pabrėžia, kad strategijos Sahelio regionui ir Afrikos Kyšulio regionui parengimas yra dar viena konkreti proga parodyti ES gebėjimą spręsti saugumo ir vystymosi problemas; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja dėl ES valstybių narių nenoro apibrėžti bendrą poziciją Libijos krizės, JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1973 ir būdų, kaip ją įgyvendinti, klausimu; reiškia didelį susirūpinimą dėl grėsmės, kurią kelia ad hoc koalicijų, sudarytų iš norinčiųjų, ir dvišalio bendradarbiavimo laikymas perspektyviais BSGP pakaitalais, kadangi nė viena Europos valstybė nėra pajėgi būti stambiu saugumo ir gynybos subjektu XXI-ojo amžiaus pasaulyje; primena, kad Lisabonos sutartyje numatyta galimybė patikėti krizės valdymo operacijos įgyvendinimą valstybių narių grupei, tačiau tik pagal Tarybos sprendimą, kuriame būtų apibrėžti uždaviniai, taikymo sritis ir įgyvendinimo sąlygos, ir kartu įtraukiant Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąjį įgaliotinį; primygtinai tvirtina, kad siekiant suformuoti naują patikimą požiūrį į mūsų pietų kaimynystės politiką būtinas bendras atsakas į įvykius Libijoje; dar kartą pakartoja, kad JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1973(2011) suteikti įgaliojimai apsaugoti Libijos civilius gyventojus neturi būti viršyti neproporcingai naudojant jėgą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis konkrečių priemonių, kad būtų greitai nutraukta ugnis siekiant nutraukti Libijos gyventojų kraujo praliejimą ir kančias; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę atlikti tvirtą ir tiesioginį vaidmenį remiant politines iniciatyvas šioje srityje; mano, kad itin svarbu glaudžiai bendradarbiauti su Laikinąja pereinamojo laikotarpio nacionaline taryba, Afrikos Sąjunga ir Arabų Lyga siekiant dabartinį karinį konfliktą nukreipti politinių ir diplomatinių išeičių link, siekiant užtikrinti, kad Kaddafi režimas atsistatydintų; pabrėžia, kad strategijos Sahelio regionui ir Afrikos Kyšulio regionui parengimas yra dar viena konkreti proga parodyti ES gebėjimą spręsti saugumo ir vystymosi problemas;

| 10. | ragina Europos Vadovų Tarybą atlikti savo uždavinį nustatyti ES strateginius interesus ir politinius tikslus, sukuriant Europos užsienio politikos strategiją, kuri atitiktų tarptautinės padėties raidą, būtų pagrįsta realia įvairių ES išorės veiksmų plotmių konvergencija ir būtų reguliariai peržiūrima; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę ir Tarybą remtis žmonių saugumo koncepcija, kad Europos užsienio politikos strategijoje ji taptų svarbiausia, ir ja vadovaujantis parengti konkrečias politikos gaires; |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Vadovų Tarybą atlikti savo uždavinį nustatyti ES strateginius interesus ir politinius tikslus, sukuriant Europos užsienio politikos strategiją, kuri atitiktų tarptautinės padėties raidą, būtų pagrįsta realia įvairių ES išorės veiksmų plotmių konvergencija ir būtų reguliariai peržiūrima; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę ir Tarybą remtis žmonių saugumo koncepcija, kad Europos užsienio politikos strategijoje ji taptų svarbiausia, ir ja vadovaujantis parengti konkrečias politikos gaires;

| 11. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir jos pirmininką šį uždavinį spręsti įsitraukiant į politinį dialogą su Europos Parlamentu ir aptarti Parlamento rekomendacijas; pabrėžia, kad toks dialogas reikalingas atsižvelgiant į naująsias sutarčių nuostatas ir poreikį parengti ir įgyvendinti užsienio politikos strategiją, vadovaujantis veiksmingu visapusiškumo metodu; siūlo, kad toks dialogas vyktų reguliariai, skiriant dėmesį ir pasiektai pažangai, ir perspektyvoms; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir jos pirmininką šį uždavinį spręsti įsitraukiant į politinį dialogą su Europos Parlamentu ir aptarti Parlamento rekomendacijas; pabrėžia, kad toks dialogas reikalingas atsižvelgiant į naująsias sutarčių nuostatas ir poreikį parengti ir įgyvendinti užsienio politikos strategiją, vadovaujantis veiksmingu visapusiškumo metodu; siūlo, kad toks dialogas vyktų reguliariai, skiriant dėmesį ir pasiektai pažangai, ir perspektyvoms;

| 12. | pabrėžia, kad Europos Parlamentui suteikta tiesioginio atstovavimo ES piliečiams funkcija sąlygoja tai, kad Europos Parlamentas yra pagrindinis BUSP ir BSGP demokratinio įteisinimo šaltinis, ir suteikia jam svarią teisę tikėtis, kad į jo nuomones ir rekomendacijas bus deramai atsižvelgiama; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad Europos Parlamentui suteikta tiesioginio atstovavimo ES piliečiams funkcija sąlygoja tai, kad Europos Parlamentas yra pagrindinis BUSP ir BSGP demokratinio įteisinimo šaltinis, ir suteikia jam svarią teisę tikėtis, kad į jo nuomones ir rekomendacijas bus deramai atsižvelgiama;

| 13. | be to, primena, kad remiantis Sutartimi, Europos Parlamentas balsuoja dėl pritarimo Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio kandidatūrai, kad Parlamentas dalyvauja priimant sprendimus dėl ES išorės veiksmų biudžeto, įskaitant BUSP ir BSGP civilines misijas ir administracines išlaidas, susijusias su ES karinių išteklių koordinavimu, ir kad Parlamento pritarimas būtinas siekiant ES strategijas perkelti į teisės aktus ir sudarant tarptautinius susitarimus, įskaitant daugiausia su BUSP susijusius susitarimus, išskyrus tik vien su BUSP susijusius susitarimus; |
| --- | --- |

13.

be to, primena, kad remiantis Sutartimi, Europos Parlamentas balsuoja dėl pritarimo Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio kandidatūrai, kad Parlamentas dalyvauja priimant sprendimus dėl ES išorės veiksmų biudžeto, įskaitant BUSP ir BSGP civilines misijas ir administracines išlaidas, susijusias su ES karinių išteklių koordinavimu, ir kad Parlamento pritarimas būtinas siekiant ES strategijas perkelti į teisės aktus ir sudarant tarptautinius susitarimus, įskaitant daugiausia su BUSP susijusius susitarimus, išskyrus tik vien su BUSP susijusius susitarimus;

| 14. | pageidauja stiprinti bendradarbiavimą su ES nacionaliniais parlamentais atliekant demokratinę BUSP ir BSGP priežiūrą tam, kad būtų abipusiškai sustiprinta atitinkama jų įtaka kitų Europos institucijų ir valstybių narių priimamiems politiniams sprendimams, kartu visapusiškai paisant esamų nacionalinių parlamentų gynybos politikos prerogatyvų; apgailestauja, kad 2011 m. balandžio 4–5 d. ES valstybių narių parlamentų pirmininkų konferencijoje nebuvo susitarta dėl tarpparlamentinės konferencijos BUSP/BSGP klausimais struktūros ir tikisi, kad bus pasiektas susitarimas su nacionaliniais parlamentais dėl naujų tarpparlamentinio bendradarbiavimo formų šioje srityje; primena, kad Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 straipsnyje dėl nacionalinių parlamentų vaidmens aiškiai nustatyta, kad bet kokios formos veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo Sąjungoje organizavimą ir skatinimą kartu nustato Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai; |
| --- | --- |

14.

pageidauja stiprinti bendradarbiavimą su ES nacionaliniais parlamentais atliekant demokratinę BUSP ir BSGP priežiūrą tam, kad būtų abipusiškai sustiprinta atitinkama jų įtaka kitų Europos institucijų ir valstybių narių priimamiems politiniams sprendimams, kartu visapusiškai paisant esamų nacionalinių parlamentų gynybos politikos prerogatyvų; apgailestauja, kad 2011 m. balandžio 4–5 d. ES valstybių narių parlamentų pirmininkų konferencijoje nebuvo susitarta dėl tarpparlamentinės konferencijos BUSP/BSGP klausimais struktūros ir tikisi, kad bus pasiektas susitarimas su nacionaliniais parlamentais dėl naujų tarpparlamentinio bendradarbiavimo formų šioje srityje; primena, kad Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 straipsnyje dėl nacionalinių parlamentų vaidmens aiškiai nustatyta, kad bet kokios formos veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo Sąjungoje organizavimą ir skatinimą kartu nustato Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai;

| 15. | pabrėžia sutartyse Komisijai priskirtą vaidmenį vykdant su kitomis ES išorės veiksmų plotmėmis susijusią politiką ir priemones, siūlant teisėkūros iniciatyvas, įgyvendinant biudžetą ir valdant ES programas, organizuojant ES atstovavimą išorės klausimais, išskyrus BUSP; ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą stiprinti savo bendradarbiavimą, siekiant pagal savo atitinkamas prerogatyvas užtikrinti įvairių ES išorės veiksmų sričių darną ir veiksmingesnį BSGP priemonių panaudojimą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia sutartyse Komisijai priskirtą vaidmenį vykdant su kitomis ES išorės veiksmų plotmėmis susijusią politiką ir priemones, siūlant teisėkūros iniciatyvas, įgyvendinant biudžetą ir valdant ES programas, organizuojant ES atstovavimą išorės klausimais, išskyrus BUSP; ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą stiprinti savo bendradarbiavimą, siekiant pagal savo atitinkamas prerogatyvas užtikrinti įvairių ES išorės veiksmų sričių darną ir veiksmingesnį BSGP priemonių panaudojimą;

| 16. | pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio pareigas sudaro ne du postai, o sujungtos funkcijos ir įteisinimo šaltiniai, ir tai lemia, kad šios pareigos yra labai svarbios darnių įvairių ES išorės veiksmų priemonių, veikėjų ir procedūrų sąsajų sukūrimo procesui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę dinamiškai atlikti savo vaidmenį ir konstruktyviu dialogu su Parlamentu dėti dvejopas pastangas aktyviai remti valstybių narių politinio sutarimo dėl BUSP ir BSGP strateginių gairių ir politikos uždavinių siekius ir užtikrinti visos potencialios BUSP ir BSGP nuoseklumą, veiksmingai jas koordinuoti ir visapusiškai jas panaudoti, kad veiksmai turėtų sąveiką su kitais ES išorės veiksmų sektoriais ir išorei poveikį turinčia ES vidaus politika; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo ir vyriausiojo įgaliotinio pareigas sudaro ne du postai, o sujungtos funkcijos ir įteisinimo šaltiniai, ir tai lemia, kad šios pareigos yra labai svarbios darnių įvairių ES išorės veiksmų priemonių, veikėjų ir procedūrų sąsajų sukūrimo procesui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę dinamiškai atlikti savo vaidmenį ir konstruktyviu dialogu su Parlamentu dėti dvejopas pastangas aktyviai remti valstybių narių politinio sutarimo dėl BUSP ir BSGP strateginių gairių ir politikos uždavinių siekius ir užtikrinti visos potencialios BUSP ir BSGP nuoseklumą, veiksmingai jas koordinuoti ir visapusiškai jas panaudoti, kad veiksmai turėtų sąveiką su kitais ES išorės veiksmų sektoriais ir išorei poveikį turinčia ES vidaus politika;

| 17. | mano, kad Europos išorės veiksmų tarnybos vaidmuo labai svarbus kuriant tikrą veiksmingą visapusišką metodą, grindžiamą visiška BUSP, BSGP ir kitų ES išorės veiksmų plotmių, visų pirma vystomojo bendradarbiavimo, prekybos ir energetinio saugumo politikos priemonių, integracija; džiaugiasi dėl derybų rezultatų, lėmusių tai, kad Europos išorės veiksmų tarnyba įsteigta kaip ES institucijoms ir įvairioms jos išorės veiksmų plotmėms padedantis organas, ir užtikrinusių šiai tarnybai plačių įgaliojimų ir pareigų suteikimą, kartu ir tvirtus jos ryšius su Komisija niekaip nepažeidžiant Komisijos prerogatyvų, ir tikisi, kad EIVT paskirti pagrindinių su ES išorės veiksmais susijusių finansinių priemonių strateginio planavimo įgaliojimai lems iš tiesų nuoseklų tų priemonių panaudojimą ES principams ir tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Europos išorės veiksmų tarnybos vaidmuo labai svarbus kuriant tikrą veiksmingą visapusišką metodą, grindžiamą visiška BUSP, BSGP ir kitų ES išorės veiksmų plotmių, visų pirma vystomojo bendradarbiavimo, prekybos ir energetinio saugumo politikos priemonių, integracija; džiaugiasi dėl derybų rezultatų, lėmusių tai, kad Europos išorės veiksmų tarnyba įsteigta kaip ES institucijoms ir įvairioms jos išorės veiksmų plotmėms padedantis organas, ir užtikrinusių šiai tarnybai plačių įgaliojimų ir pareigų suteikimą, kartu ir tvirtus jos ryšius su Komisija niekaip nepažeidžiant Komisijos prerogatyvų, ir tikisi, kad EIVT paskirti pagrindinių su ES išorės veiksmais susijusių finansinių priemonių strateginio planavimo įgaliojimai lems iš tiesų nuoseklų tų priemonių panaudojimą ES principams ir tikslams įgyvendinti;

| 18. | dar kartą patvirtina manąs, kad reikia glaudžiau koordinuoti civilines ir karines krizės valdymo institucijas bei pajėgumus ir kad jos turėtų labiau sąveikauti pagal visapusiškumo metodą, kartu išsaugant civilinių ir karinių funkcijų ir sprendimų priėmimo procedūrų ir valdymo grandžių skirtumus; |
| --- | --- |

18.

dar kartą patvirtina manąs, kad reikia glaudžiau koordinuoti civilines ir karines krizės valdymo institucijas bei pajėgumus ir kad jos turėtų labiau sąveikauti pagal visapusiškumo metodą, kartu išsaugant civilinių ir karinių funkcijų ir sprendimų priėmimo procedūrų ir valdymo grandžių skirtumus;

| 19. | apgailestauja, kad Europos išorės veiksmų tarnybos laikinojoje organizacinėje schemoje nėra visų esamų skyrių, atsakingų už reagavimo į krizes planavimą ir reagavimą, konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, panaudojant BSGP institucijas pagal Madrido susitarimą; į tai atsižvelgdamas prašo, kad visų pirma reguliarūs krizių valdymo tarybos posėdžiai būtų organizuojami taip, kad juose taryba būtų sudaryta iš Krizių valdymo ir planavimo direktorato, NATO Civilinių ryšių planavimo komiteto, Europos Sąjungos karinio štabo, ES Jungtinio situacijų centro, taikos įtvirtinimo, konfliktų prevencijos, tarpininkavimo ir saugumo politikos padalinių, Politinio ir saugumo komiteto pirmininko, geografinių valdymo centrų ir kitų atitinkamų politikos departamentų, kuriems vadovautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis ir vykdomasis generalinis sekretorius, o Komisijos humanitarinės pagalbos, civilinės apsaugos ir vidaus saugumo organai dalyvautų priklausomai nuo aplinkybių; tokius posėdžius koordinuotų už reagavimą į krizes atsakingas generalinis direktorius; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją šiai tarybai suteikti veiksmingą įspėjimo ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą bei didelę vienos bendros operatyvinės veiklos patalpą EIVT patalpose, kur būtų galima užtikrinti stebėjimą 24 valandas per parą septynias paras per savaitę ir tokiu būdu išvengti esamų veiklos padalinių funkcijų dubliavimo, kuris sunkiai suderinamas su būtinybe turėti tinkamą stebėjimo ir greito reagavimo į krizes sistemą; mano, kad turėtų būti užtikrintas reguliarus šios sistemos ir Europos reagavimo į nelaimes centro, kurį šiuo metu kuria Komisija, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija, siekiant užtikrinti tinkamą sąveiką, kartu paisant kiekvieno kompetencijų; antra, ragina iš minėtų subjektų atstovų sukurti nuolatinę darbo grupę, nesusijusią su krizių valdymu, kuri rengtų bendras koncepcijas, pvz., teisinės valstybės srityje arba dėl saugumo sektoriaus reformos; trečia, ragina atlikti dabartinės sistemos vidutinės trukmės laikotarpio peržiūrą, siekiant užtikrinti tikrai integruotą EIVT veiklos strateginį planavimą ir koncepcijų plėtojimą krizių valdymo ir taikos stiprinimo srityje; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad Europos išorės veiksmų tarnybos laikinojoje organizacinėje schemoje nėra visų esamų skyrių, atsakingų už reagavimo į krizes planavimą ir reagavimą, konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, panaudojant BSGP institucijas pagal Madrido susitarimą; į tai atsižvelgdamas prašo, kad visų pirma reguliarūs krizių valdymo tarybos posėdžiai būtų organizuojami taip, kad juose taryba būtų sudaryta iš Krizių valdymo ir planavimo direktorato, NATO Civilinių ryšių planavimo komiteto, Europos Sąjungos karinio štabo, ES Jungtinio situacijų centro, taikos įtvirtinimo, konfliktų prevencijos, tarpininkavimo ir saugumo politikos padalinių, Politinio ir saugumo komiteto pirmininko, geografinių valdymo centrų ir kitų atitinkamų politikos departamentų, kuriems vadovautų Komisijos pirmininko pavaduotojas ir vyriausiasis įgaliotinis ir vykdomasis generalinis sekretorius, o Komisijos humanitarinės pagalbos, civilinės apsaugos ir vidaus saugumo organai dalyvautų priklausomai nuo aplinkybių; tokius posėdžius koordinuotų už reagavimą į krizes atsakingas generalinis direktorius; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją šiai tarybai suteikti veiksmingą įspėjimo ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą bei didelę vienos bendros operatyvinės veiklos patalpą EIVT patalpose, kur būtų galima užtikrinti stebėjimą 24 valandas per parą septynias paras per savaitę ir tokiu būdu išvengti esamų veiklos padalinių funkcijų dubliavimo, kuris sunkiai suderinamas su būtinybe turėti tinkamą stebėjimo ir greito reagavimo į krizes sistemą; mano, kad turėtų būti užtikrintas reguliarus šios sistemos ir Europos reagavimo į nelaimes centro, kurį šiuo metu kuria Komisija, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija, siekiant užtikrinti tinkamą sąveiką, kartu paisant kiekvieno kompetencijų; antra, ragina iš minėtų subjektų atstovų sukurti nuolatinę darbo grupę, nesusijusią su krizių valdymu, kuri rengtų bendras koncepcijas, pvz., teisinės valstybės srityje arba dėl saugumo sektoriaus reformos; trečia, ragina atlikti dabartinės sistemos vidutinės trukmės laikotarpio peržiūrą, siekiant užtikrinti tikrai integruotą EIVT veiklos strateginį planavimą ir koncepcijų plėtojimą krizių valdymo ir taikos stiprinimo srityje;

| 20. | mano, kad Krizių valdymo taryba turėtų teikti EIVT vieną bendrą nenumatytų atvejų planavimą, susijusį su galimais įvykių ir krizės scenarijais, ir, antra, pagal praktinio reagavimo į krizes valdymo sistemą, veikiant tiek Briuselyje, tiek vietoje, koordinuoti įvairių finansinių priemonių ir ES turimų pajėgų panaudojimą nepažeidžiant specifinių sprendimų priėmimo procedūrų ir teisinių pagrindų, taikomų civilinių ir karinių pajėgų naudojimui pagal BUSP/BSGP arba Bendrijos priemonių panaudojimui; |
| --- | --- |

20.

mano, kad Krizių valdymo taryba turėtų teikti EIVT vieną bendrą nenumatytų atvejų planavimą, susijusį su galimais įvykių ir krizės scenarijais, ir, antra, pagal praktinio reagavimo į krizes valdymo sistemą, veikiant tiek Briuselyje, tiek vietoje, koordinuoti įvairių finansinių priemonių ir ES turimų pajėgų panaudojimą nepažeidžiant specifinių sprendimų priėmimo procedūrų ir teisinių pagrindų, taikomų civilinių ir karinių pajėgų naudojimui pagal BUSP/BSGP arba Bendrijos priemonių panaudojimui;

| 21. | pabrėžia, kad būtina sustiprinti, paskirstyti ir racionaliau tvarkyti Europos išorės veiksmų tarnybos ir Komisijos reagavimo į krizes civiliniais ir kariniais veiksmais institucijas, tarnybas ir padalinius:






  a) | ragina plėsti Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro padalinį, atsakingą už civilinių misijų operatyvinį planavimą; |
| --- | --- | --- |

21.

pabrėžia, kad būtina sustiprinti, paskirstyti ir racionaliau tvarkyti Europos išorės veiksmų tarnybos ir Komisijos reagavimo į krizes civiliniais ir kariniais veiksmais institucijas, tarnybas ir padalinius:

a)

ragina plėsti Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro padalinį, atsakingą už civilinių misijų operatyvinį planavimą;

| b) | dar kartą ragina, kad į Europos išorės veiksmų tarnybos krizių valdymo ir taikos kūrimo organus būtų integruota Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPIS), atsakinga už reagavimo į krizes priemonių, numatytų stabilumo priemonės 3 straipsnyje, planavimą ir programavimą, ir, konkrečiai, kad buvę Relex/A2 postai, paskirti už naujų užsienio politikos priemonių 2 skyriui (12 AD ir 5 AST) būtų perkelti į EIVT; pažymi, kad šis perkėlimas yra sąlyga, kuri turi būti patenkinta, jei norima panaudoti rezervą pagal atitinkamą Komisijos biudžeto eilutę; |
| --- | --- |

b)

dar kartą ragina, kad į Europos išorės veiksmų tarnybos krizių valdymo ir taikos kūrimo organus būtų integruota Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPIS), atsakinga už reagavimo į krizes priemonių, numatytų stabilumo priemonės 3 straipsnyje, planavimą ir programavimą, ir, konkrečiai, kad buvę Relex/A2 postai, paskirti už naujų užsienio politikos priemonių 2 skyriui (12 AD ir 5 AST) būtų perkelti į EIVT; pažymi, kad šis perkėlimas yra sąlyga, kuri turi būti patenkinta, jei norima panaudoti rezervą pagal atitinkamą Komisijos biudžeto eilutę;

| c) | pritaria tam, kad BSGP misijoms valdyti būtų įsteigtas bendras tarnybų centras, t.y. tarpinstitucinė tarnyba, į kurią įeitų Komisijos 3 skyrius (atsakingas už užsienio politikos priemonių BUSP operacijas (buvęs Relex/A3)) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro misijų paramos padalinys; pažymi, kad naujoji tarnyba, kuri spręstų civilinių BSGP misijų personalo, logistikos, pirkimo ir finansinius klausimus ir perimtų dalį misijų vadovų administracinių pareigų, užtikrintų didesnį efektyvumą sujungdama administracines funkcijas, pradedant personalo atranka ir samdymu, ir centralizuodama pirkimą ir įrangos administravimą; |
| --- | --- |

c)

pritaria tam, kad BSGP misijoms valdyti būtų įsteigtas bendras tarnybų centras, t.y. tarpinstitucinė tarnyba, į kurią įeitų Komisijos 3 skyrius (atsakingas už užsienio politikos priemonių BUSP operacijas (buvęs Relex/A3)) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centro misijų paramos padalinys; pažymi, kad naujoji tarnyba, kuri spręstų civilinių BSGP misijų personalo, logistikos, pirkimo ir finansinius klausimus ir perimtų dalį misijų vadovų administracinių pareigų, užtikrintų didesnį efektyvumą sujungdama administracines funkcijas, pradedant personalo atranka ir samdymu, ir centralizuodama pirkimą ir įrangos administravimą;

| 22. | apgailestauja dėl menkų įgyvendinant pagrindinio tikslo civilinės saugos srityje 2010 m. procesą pasiektų civilinių pajėgumų rezultatų, ypač dėl skirtumo tarp dokumentuose nurodomų valstybių narių skiriamo personalo skaičiaus ir skaičiaus asmenų, kurie iš tiesų gali atlikti misijas, nedidelės pažangos žmogiškųjų išteklių mokymo srityje (nėra bendrų standartų, mažai profesinio mokymo programų, įtrauktų į „Schoolmaster“ mokymosi galimybių programą, naudojant „Goalkeeper“ programinę įrangą); ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares imtis koordinuotų veiksmų siekiant atnaujinti civilinių pajėgumų plėtojimą, ypač samdymo, lyčių pusiausvyros, mokymo ir panaudojimo srityje; ypač pabrėžia, kad norint spręsti šias neišspręstas problemas svarbu ir toliau remtis laimėjimais, pasiektais įgyvendinant du pagrindinius tikslus civilinės saugos srityje, kurių iki šiol siekta ES; ragina sukurti Bendrijos mechanizmą, skirtą civiliniams pajėgumams didinti, ypač gerinti mokymus ir stiprinti Europos saugumo ir gynybos koledžo civilinį aspektą; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja dėl menkų įgyvendinant pagrindinio tikslo civilinės saugos srityje 2010 m. procesą pasiektų civilinių pajėgumų rezultatų, ypač dėl skirtumo tarp dokumentuose nurodomų valstybių narių skiriamo personalo skaičiaus ir skaičiaus asmenų, kurie iš tiesų gali atlikti misijas, nedidelės pažangos žmogiškųjų išteklių mokymo srityje (nėra bendrų standartų, mažai profesinio mokymo programų, įtrauktų į „Schoolmaster“ mokymosi galimybių programą, naudojant „Goalkeeper“ programinę įrangą); ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares imtis koordinuotų veiksmų siekiant atnaujinti civilinių pajėgumų plėtojimą, ypač samdymo, lyčių pusiausvyros, mokymo ir panaudojimo srityje; ypač pabrėžia, kad norint spręsti šias neišspręstas problemas svarbu ir toliau remtis laimėjimais, pasiektais įgyvendinant du pagrindinius tikslus civilinės saugos srityje, kurių iki šiol siekta ES; ragina sukurti Bendrijos mechanizmą, skirtą civiliniams pajėgumams didinti, ypač gerinti mokymus ir stiprinti Europos saugumo ir gynybos koledžo civilinį aspektą;

Saugumas ir gynyba

| 23. | dar kartą patvirtina, kad patikimi kariniai pajėgumai, kuriuos galima panaudoti, yra būtina nepriklausomos BSGP ir visapusiškumo metodo sąlyga ir kad valstybės narės turi juos suteikti; be to, pabrėžia, kad šie kariniai pajėgumai gali būti naudojami įvairiais tikslais, taip pat ir civiliniais, laikantis principų, kuriais grindžiami ES veiksmai tarptautinėje arenoje, ir remiantis nepriklausomo pobūdžio ES teisine sistema; |
| --- | --- |

23.

dar kartą patvirtina, kad patikimi kariniai pajėgumai, kuriuos galima panaudoti, yra būtina nepriklausomos BSGP ir visapusiškumo metodo sąlyga ir kad valstybės narės turi juos suteikti; be to, pabrėžia, kad šie kariniai pajėgumai gali būti naudojami įvairiais tikslais, taip pat ir civiliniais, laikantis principų, kuriais grindžiami ES veiksmai tarptautinėje arenoje, ir remiantis nepriklausomo pobūdžio ES teisine sistema;

| 24. | apgailestauja dėl ryškaus kontrasto, kurį sudaro valstybių narių skiriamos 200 mlrd. EUR per metus išlaidos gynybai, nes ES neturi pakankamai priemonių ir stipriai vėluoja pajėgų ES karinėms operacijoms kūrimo konferencijos tuo metu, kai yra pajėgumų ir personalo perteklius; apgailestauja, kad per daugiau kaip dvylika metų pajėgų kūrimo proceso metodas nepadėjo faktiškai pagerinti karinių pajėgumų, kuriuos galima panaudoti BSGP misijose, kiekybės ir kokybės; pabrėžia, kad reikia reguliariai vertinti karinių pajėgumų gerinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad vis didėja poreikio iš užsienio ir išteklių, kuriuos valstybės narės suteikia Sąjungai, neatitikimas; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja dėl ryškaus kontrasto, kurį sudaro valstybių narių skiriamos 200 mlrd. EUR per metus išlaidos gynybai, nes ES neturi pakankamai priemonių ir stipriai vėluoja pajėgų ES karinėms operacijoms kūrimo konferencijos tuo metu, kai yra pajėgumų ir personalo perteklius; apgailestauja, kad per daugiau kaip dvylika metų pajėgų kūrimo proceso metodas nepadėjo faktiškai pagerinti karinių pajėgumų, kuriuos galima panaudoti BSGP misijose, kiekybės ir kokybės; pabrėžia, kad reikia reguliariai vertinti karinių pajėgumų gerinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad vis didėja poreikio iš užsienio ir išteklių, kuriuos valstybės narės suteikia Sąjungai, neatitikimas;

| 25. | susirūpinęs pažymi, kad dėl dabartinių ekonominių sunkumų galėjo būti sumažintas finansavimas nesuderinus Europos lygiu ir toliau tęstis funkcijų dubliavimas, o tai galėtų sukelti abejonių pačia BSGP, kai tuo tarpu galutinis efektas turėtų būti postūmis valstybėms narėms sumaniau naudoti lėšas gynybai, sutelkiant gynybos pajėgumus, biudžetą ir poreikius ir dalinantis didesne jų dalimi, kartu užtikrinant didesnį savo piliečių saugumą; ragina valstybes nares didinti atitinkamų jų gynybos biudžetų skaidrumą; |
| --- | --- |

25.

susirūpinęs pažymi, kad dėl dabartinių ekonominių sunkumų galėjo būti sumažintas finansavimas nesuderinus Europos lygiu ir toliau tęstis funkcijų dubliavimas, o tai galėtų sukelti abejonių pačia BSGP, kai tuo tarpu galutinis efektas turėtų būti postūmis valstybėms narėms sumaniau naudoti lėšas gynybai, sutelkiant gynybos pajėgumus, biudžetą ir poreikius ir dalinantis didesne jų dalimi, kartu užtikrinant didesnį savo piliečių saugumą; ragina valstybes nares didinti atitinkamų jų gynybos biudžetų skaidrumą;

| 26. | primena, kad BUSP ir BSGP taip pat siekiama skatinti nusiginklavimą ir ginklų neplatinimą, pradedant šaulių ginklais bei lengvąja ginkluote (SALW) ir baigiant branduolinėmis kovinėmis galvutėmis ir balistinėmis raketomis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę teikti šiai politikai pirmenybę skatinant naujas aktyvesnes priemones, kuriomis būtų sprendžiami priešpėstinių minų, kasetinių šaudmenų, prisodrinto urano šaudmenų, šaulių ir lengvųjų ginklų, biologinių, cheminių ir branduolinių masinio naikinimo ginklų ir jų gabenimo priemonių klausimai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę kasmet teikti Europos Parlamentui ataskaitas dėl 2010 m. BGNS peržiūros konferencijos ir jos nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo veiksmų plano įgyvendinimo; |
| --- | --- |

26.

primena, kad BUSP ir BSGP taip pat siekiama skatinti nusiginklavimą ir ginklų neplatinimą, pradedant šaulių ginklais bei lengvąja ginkluote (SALW) ir baigiant branduolinėmis kovinėmis galvutėmis ir balistinėmis raketomis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę teikti šiai politikai pirmenybę skatinant naujas aktyvesnes priemones, kuriomis būtų sprendžiami priešpėstinių minų, kasetinių šaudmenų, prisodrinto urano šaudmenų, šaulių ir lengvųjų ginklų, biologinių, cheminių ir branduolinių masinio naikinimo ginklų ir jų gabenimo priemonių klausimai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę kasmet teikti Europos Parlamentui ataskaitas dėl 2010 m. BGNS peržiūros konferencijos ir jos nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo veiksmų plano įgyvendinimo;

| 27. | apgailestauja dėl plataus ES gynybos programų dubliavimosi, pvz., yra daugiau kaip 20 šarvuotų transporto priemonių programų, 6 skirtingos puolamųjų povandeninių laivų programos, 5 raketų „žemė-oras“ programos ir 3 kovinių orlaivių programos, ir to pasekmių, t.y. nepasiektos masto ekonomijos, ribotų ekonominių išteklių švaistymo, pernelyg išpūstų Europos gynybos įrangos kainų, nes tai, be kita ko, lemia besitęsiančią Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės fragmentaciją, menkina viso Europos su saugumu susijusio pramoninio sektoriaus konkurencingumą ir šiuo požiūriu kelia tiesioginę grėsmę technologinei lyderystei ir užimtumui; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja dėl plataus ES gynybos programų dubliavimosi, pvz., yra daugiau kaip 20 šarvuotų transporto priemonių programų, 6 skirtingos puolamųjų povandeninių laivų programos, 5 raketų „žemė-oras“ programos ir 3 kovinių orlaivių programos, ir to pasekmių, t.y. nepasiektos masto ekonomijos, ribotų ekonominių išteklių švaistymo, pernelyg išpūstų Europos gynybos įrangos kainų, nes tai, be kita ko, lemia besitęsiančią Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės fragmentaciją, menkina viso Europos su saugumu susijusio pramoninio sektoriaus konkurencingumą ir šiuo požiūriu kelia tiesioginę grėsmę technologinei lyderystei ir užimtumui;

| 28. | dar kartą pabrėžia, kad visoms minėtoms problemoms spręsti reikia aiškios ilgalaikės bendros politinės valios, visapusiškai panaudojant Lisabonos sutarties teikiamas galimybes, ir kad bet kuri bendra gynybos politika, kuria siekiama palaipsniui pereiti prie bendros gynybos, turi padėti stiprinti ES gebėjimą reaguoti į krizes ir padėti kurti ilgalaikę taiką, o visų pirma – užtikrinti Europos strateginį savarankiškumą ir pajėgumą veikti; ragina, kad būtų surengtas neeilinis Europos Vadovų Tarybos susitikimas Europos saugumo ir gynybos klausimais; pakartoja savo raginimą parengti baltąją knygą dėl Europos saugumo ir gynybos, pradėti procesą, į kurį būtų įtraukti visi atitinkami ES suinteresuotieji asmenys, ir grįsti knygą nacionalinėmis gynybos ir saugumo visose valstybėse narėse apžvalgomis, kurios būtų parengtos pagal bendrą šabloną ir kuriomis pasinaudojant būtų galima tiesiogiai palyginti dabartinių pajėgumų stipriąsias ir silpnąsias puses ir planavimo prielaidas; |
| --- | --- |

28.

dar kartą pabrėžia, kad visoms minėtoms problemoms spręsti reikia aiškios ilgalaikės bendros politinės valios, visapusiškai panaudojant Lisabonos sutarties teikiamas galimybes, ir kad bet kuri bendra gynybos politika, kuria siekiama palaipsniui pereiti prie bendros gynybos, turi padėti stiprinti ES gebėjimą reaguoti į krizes ir padėti kurti ilgalaikę taiką, o visų pirma – užtikrinti Europos strateginį savarankiškumą ir pajėgumą veikti; ragina, kad būtų surengtas neeilinis Europos Vadovų Tarybos susitikimas Europos saugumo ir gynybos klausimais; pakartoja savo raginimą parengti baltąją knygą dėl Europos saugumo ir gynybos, pradėti procesą, į kurį būtų įtraukti visi atitinkami ES suinteresuotieji asmenys, ir grįsti knygą nacionalinėmis gynybos ir saugumo visose valstybėse narėse apžvalgomis, kurios būtų parengtos pagal bendrą šabloną ir kuriomis pasinaudojant būtų galima tiesiogiai palyginti dabartinių pajėgumų stipriąsias ir silpnąsias puses ir planavimo prielaidas;

| 29. | griežtai ragina valstybes nares remti Europos gynybos agentūrą, nes ekspertų turinčiai ES agentūrai patikėta funkcija nustatyti ir plėtoti gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir skatinti bei stiprinti Europos bendradarbiavimą ginkluotės srityje; |
| --- | --- |

29.

griežtai ragina valstybes nares remti Europos gynybos agentūrą, nes ekspertų turinčiai ES agentūrai patikėta funkcija nustatyti ir plėtoti gynybos pajėgumus krizių valdymo srityje ir skatinti bei stiprinti Europos bendradarbiavimą ginkluotės srityje;

| 30. | atkreipia dėmesį, kad 2010 m. lapkričio 2 d. Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos susitarimas dėl bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje iš tiesų sudarytas nesiremiant Europos Sąjungos sutartimi; nepaisant to, tikisi, kad šios naujausios Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos pastangos bendradarbiauti gali tapti Europos lygmens pažangos katalizatoriumi, atsižvelgiant į Sąjungos institucinę sistemą ir logiškus racionalizavimo, sąveikumo ir ekonomiškumo reikalavimus; pabrėžia, kad EGA šiomis aplinkybėmis turėtų atlikti pagalbinį vaidmenį; mano, kad dabartinis Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos bendradarbiavimas gynybos srityje turėtų pasitarnauti kaip gairės veiksmingesniam Europos gynybos bendradarbiavimui, grindžiamam pajėgumų planavimu ir tarpusavio priklausomybe; ragina Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybes įsipareigoti ateityje laikytis Europos daugiašalio išteklių telkimo ir dalijimosi jais tvarkos; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį, kad 2010 m. lapkričio 2 d. Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos susitarimas dėl bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje iš tiesų sudarytas nesiremiant Europos Sąjungos sutartimi; nepaisant to, tikisi, kad šios naujausios Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos pastangos bendradarbiauti gali tapti Europos lygmens pažangos katalizatoriumi, atsižvelgiant į Sąjungos institucinę sistemą ir logiškus racionalizavimo, sąveikumo ir ekonomiškumo reikalavimus; pabrėžia, kad EGA šiomis aplinkybėmis turėtų atlikti pagalbinį vaidmenį; mano, kad dabartinis Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos bendradarbiavimas gynybos srityje turėtų pasitarnauti kaip gairės veiksmingesniam Europos gynybos bendradarbiavimui, grindžiamam pajėgumų planavimu ir tarpusavio priklausomybe; ragina Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybes įsipareigoti ateityje laikytis Europos daugiašalio išteklių telkimo ir dalijimosi jais tvarkos;

| 31. | pabrėžia, kad nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, kaip nustatyta Sutartyje, lemia teisines apsaugos priemones ir įpareigojimus ir taip pat yra priemonė skatinti geriau naudoti BSGP lėšas ekonominių sunkumų metu ir įveikti valstybių narių nesutarimo problemą; ragina Tarybą ir valstybes nares nedelsiant apibrėžti tokio bendradarbiavimo tikslus ir turinį, įtraukiant visas valstybes nares, kurios įrodo, kad yra politiškai pasirengusios ir yra pajėgios kariniu požiūriu; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas, kaip nustatyta Sutartyje, lemia teisines apsaugos priemones ir įpareigojimus ir taip pat yra priemonė skatinti geriau naudoti BSGP lėšas ekonominių sunkumų metu ir įveikti valstybių narių nesutarimo problemą; ragina Tarybą ir valstybes nares nedelsiant apibrėžti tokio bendradarbiavimo tikslus ir turinį, įtraukiant visas valstybes nares, kurios įrodo, kad yra politiškai pasirengusios ir yra pajėgios kariniu požiūriu;

| 32. | mano, kad reikia stiprinti gynybos ministrų vaidmenį Užsienio reikalų taryboje; |
| --- | --- |

32.

mano, kad reikia stiprinti gynybos ministrų vaidmenį Užsienio reikalų taryboje;

| 33. | primena, kad nuostata dėl tarpusavio pagalbos yra realaus solidarumo teisinė pareiga kai iš išorės puolama kuri nors valstybė narė, neprieštaraujanti NATO vaidmeniui Europos saugumo sąrangoje ir tuo pat metu nepažeidžianti kai kurių valstybių narių neutralumo; todėl rekomenduoja rimtai apsvarstyti, koks yra realus nuostatos dėl tarpusavio pagalbos poveikis, ir bandyti spręsti neišspręstas įgyvendinimo nuostatų, kurios buvo išbrauktos iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo projekto, problemas; ragina parengti politines gaires, nes tai būtina, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad neseniai nustojo galioti pakeista Briuselio sutartis (dėl Vakarų Europos Sąjungos); |
| --- | --- |

33.

primena, kad nuostata dėl tarpusavio pagalbos yra realaus solidarumo teisinė pareiga kai iš išorės puolama kuri nors valstybė narė, neprieštaraujanti NATO vaidmeniui Europos saugumo sąrangoje ir tuo pat metu nepažeidžianti kai kurių valstybių narių neutralumo; todėl rekomenduoja rimtai apsvarstyti, koks yra realus nuostatos dėl tarpusavio pagalbos poveikis, ir bandyti spręsti neišspręstas įgyvendinimo nuostatų, kurios buvo išbrauktos iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo projekto, problemas; ragina parengti politines gaires, nes tai būtina, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad neseniai nustojo galioti pakeista Briuselio sutartis (dėl Vakarų Europos Sąjungos);

| 34. | pripažįsta, kad, plėtojant BSGP, po politinių ir institucinių laimėjimų atėjo laikas pasiekti konkrečių laimėjimų karinių pajėgumų srityje; pažymi, kad Lisabonos sutarties nuostatos suteikia daug galimybių skatinti tų pajėgumų plėtojimą ir nustatyti pažangią ES gynybos politikos sistemą, ir pabrėžia, kad būtina skubiai ir veiksmingai jas išnaudoti; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad, plėtojant BSGP, po politinių ir institucinių laimėjimų atėjo laikas pasiekti konkrečių laimėjimų karinių pajėgumų srityje; pažymi, kad Lisabonos sutarties nuostatos suteikia daug galimybių skatinti tų pajėgumų plėtojimą ir nustatyti pažangią ES gynybos politikos sistemą, ir pabrėžia, kad būtina skubiai ir veiksmingai jas išnaudoti;

| 35. | rekomenduoja valstybėms narėms visapusiškai įsipareigoti užtikrinti karinių pajėgumų tiekimą ir tvarumą, neatsiliekant nuo vis didesnių kokybės reikalavimų tendencijos; pritaria prašymams, išsakytiems neformaliame gynybos ministrų susitikime Gente, Vokietijos ir Švedijos dokumente ir Veimaro iniciatyvoje, ir ragina nedelsiant pereiti į veiksmų etapą, remiantis 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadomis, kuriose gynybos ministrų sutarta, kad Europos gynybos agentūra turėtų intensyviau dirbti, kad būtų galima nustatyti karinių pajėgumų telkimo ir dalinimosi jais sritis, įskaitant ir agentūrai suteikiamą galimybę gauti ekspertų komandos paramą; pabrėžia, kad reikia, jog šis naujas požiūris į pajėgumų kūrimą būtų sėkmingai įgyvendintas; ragina valstybes nares laikytis 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos nustatyto termino; primena, kad ES valstybių narių ginkluotųjų pajėgų vadams pavesta įvertinti savo pajėgumus iki 2011 m. gegužės mėn., o ES kariniam štabui pavesta naudoti šiuos duomenis apžvalgai, kuri turėtų būti parengta iki 2011 m. vidurio, ir kad ES gynybos ministrai galutines išvadas padarys iki šių metų pabaigos; ragina agentūrą laikyti šią naują iniciatyvą savo prioritetu ir parengti naujų galimo bendradarbiavimo projektų sąrašą (pvz., tokiose srityse kaip palydovinis ryšys, medicininė pagalba, jūrų logistika ir kibernetinis saugumas), siekiant išvengti dvigubų išlaidų ir padidinti tarpusavio sąveiką; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja valstybėms narėms visapusiškai įsipareigoti užtikrinti karinių pajėgumų tiekimą ir tvarumą, neatsiliekant nuo vis didesnių kokybės reikalavimų tendencijos; pritaria prašymams, išsakytiems neformaliame gynybos ministrų susitikime Gente, Vokietijos ir Švedijos dokumente ir Veimaro iniciatyvoje, ir ragina nedelsiant pereiti į veiksmų etapą, remiantis 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadomis, kuriose gynybos ministrų sutarta, kad Europos gynybos agentūra turėtų intensyviau dirbti, kad būtų galima nustatyti karinių pajėgumų telkimo ir dalinimosi jais sritis, įskaitant ir agentūrai suteikiamą galimybę gauti ekspertų komandos paramą; pabrėžia, kad reikia, jog šis naujas požiūris į pajėgumų kūrimą būtų sėkmingai įgyvendintas; ragina valstybes nares laikytis 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos nustatyto termino; primena, kad ES valstybių narių ginkluotųjų pajėgų vadams pavesta įvertinti savo pajėgumus iki 2011 m. gegužės mėn., o ES kariniam štabui pavesta naudoti šiuos duomenis apžvalgai, kuri turėtų būti parengta iki 2011 m. vidurio, ir kad ES gynybos ministrai galutines išvadas padarys iki šių metų pabaigos; ragina agentūrą laikyti šią naują iniciatyvą savo prioritetu ir parengti naujų galimo bendradarbiavimo projektų sąrašą (pvz., tokiose srityse kaip palydovinis ryšys, medicininė pagalba, jūrų logistika ir kibernetinis saugumas), siekiant išvengti dvigubų išlaidų ir padidinti tarpusavio sąveiką;

| 36. | pritaria 2011 m. sausio mėn. Užsienio reikalų tarybos rekomendacijoms, kuriose Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė raginama išnagrinėti Veimaro iniciatyvoje iškeltas temas, siekiant sudaryti galimybių imtis praktinių priemonių remiantis ataskaita, kurią vyriausioji įgaliotinė turi pristatyti Užsienio reikalų tarybai iki 2011 m. vidurio, kad iki metų pabaigos būtų pasiekta kuo daugiau konkrečių rezultatų, įskaitant galimybę plėsti tokias iniciatyvas, kad būtų įtrauktos kitos suinteresuotos valstybės narės; |
| --- | --- |

36.

pritaria 2011 m. sausio mėn. Užsienio reikalų tarybos rekomendacijoms, kuriose Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė raginama išnagrinėti Veimaro iniciatyvoje iškeltas temas, siekiant sudaryti galimybių imtis praktinių priemonių remiantis ataskaita, kurią vyriausioji įgaliotinė turi pristatyti Užsienio reikalų tarybai iki 2011 m. vidurio, kad iki metų pabaigos būtų pasiekta kuo daugiau konkrečių rezultatų, įskaitant galimybę plėsti tokias iniciatyvas, kad būtų įtrauktos kitos suinteresuotos valstybės narės;

| 37. | dar kartą patvirtina, kad reikia panaikinti dabartinį civilinių ir karinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumų disbalansą įsteigiant ES nuolatinį civilinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumų centrą arba operacijų štabą (OHQ), kurie padėtų padidinti ES reagavimo priemonių veiksmingumą ir ekonomiškumą; pabrėžia, kad „Berlin Plus“ susitarimus galima panaudoti tik labai ribotai, iki šiol jie buvo taikomi tik anksčiau vykusioms NATO misijoms perimti, ir atkreipia dėmesį į problemas, susijusias su vadovaujančiosios valstybės modeliu, grindžiamu penkių nacionalinių operacijų štabų naudojimu, kai be to, kad yra pajėgų kūrimo sunkumų ir vis sudėtingesnis civilinių ir karinių pajėgumų koordinavimas, dar ir stinga išankstinio planavimo; |
| --- | --- |

37.

dar kartą patvirtina, kad reikia panaikinti dabartinį civilinių ir karinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumų disbalansą įsteigiant ES nuolatinį civilinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumų centrą arba operacijų štabą (OHQ), kurie padėtų padidinti ES reagavimo priemonių veiksmingumą ir ekonomiškumą; pabrėžia, kad „Berlin Plus“ susitarimus galima panaudoti tik labai ribotai, iki šiol jie buvo taikomi tik anksčiau vykusioms NATO misijoms perimti, ir atkreipia dėmesį į problemas, susijusias su vadovaujančiosios valstybės modeliu, grindžiamu penkių nacionalinių operacijų štabų naudojimu, kai be to, kad yra pajėgų kūrimo sunkumų ir vis sudėtingesnis civilinių ir karinių pajėgumų koordinavimas, dar ir stinga išankstinio planavimo;

| 38. | mano, kad nors esamas operacijų centras ir yra pirmasis teigiamas žingsnis, jis neatitinka reikalavimų ir nuolatinio operacijų štabo užmojų lygio ir kad vietoj to jis turi tapti nuolatine institucija, galinčia valdyti didesnes misijas, kad jam turi būti skirti pakankami darbuotojų ištekliai ir veiklos infrastruktūra ir kad turi būti išspręsta ES ryšių ir informacijos sistemų infrastruktūros nepatikimumo problema, kurios pagrindinė priežastis – nuolatinio komandų ir kontrolės (C2) organo (ir atitinkamos teisinės sistemos) nebuvimas, o tai gali daryti neigiamą įtaką ir informuotumui apie padėtį; pritaria karinio operacijų štabo ir civilinio štabo patalpinimui tose pačiose patalpose, kad būtų galima atlikti visokias įvairias karines ir civilines operacijas kuo labiau išnaudojant galimą sąveiką, kartu laikantis skirtingų civilinių ir karinių grandžių valdymo tvarkos ir skirtingų sprendimų priėmimo procedūrų ir finansavimo mechanizmų; |
| --- | --- |

38.

mano, kad nors esamas operacijų centras ir yra pirmasis teigiamas žingsnis, jis neatitinka reikalavimų ir nuolatinio operacijų štabo užmojų lygio ir kad vietoj to jis turi tapti nuolatine institucija, galinčia valdyti didesnes misijas, kad jam turi būti skirti pakankami darbuotojų ištekliai ir veiklos infrastruktūra ir kad turi būti išspręsta ES ryšių ir informacijos sistemų infrastruktūros nepatikimumo problema, kurios pagrindinė priežastis – nuolatinio komandų ir kontrolės (C2) organo (ir atitinkamos teisinės sistemos) nebuvimas, o tai gali daryti neigiamą įtaką ir informuotumui apie padėtį; pritaria karinio operacijų štabo ir civilinio štabo patalpinimui tose pačiose patalpose, kad būtų galima atlikti visokias įvairias karines ir civilines operacijas kuo labiau išnaudojant galimą sąveiką, kartu laikantis skirtingų civilinių ir karinių grandžių valdymo tvarkos ir skirtingų sprendimų priėmimo procedūrų ir finansavimo mechanizmų;

| 39. | palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė savo atsakyme į Veimaro iniciatyvą pripažįsta ES karinių veiksmų pajėgumų poreikį; mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės paprašytoje ekonominės naudos analizėje turi būti atsižvelgiama ir į išlaidas, kurių susidaro dėl to, kad ES neturi operacijų štabo; reiškia ketinimą skatinti atlikti šio aspekto ir galimų naujos institucijos išlaidų bei finansavimo mechanizmų tyrimą; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė savo atsakyme į Veimaro iniciatyvą pripažįsta ES karinių veiksmų pajėgumų poreikį; mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės paprašytoje ekonominės naudos analizėje turi būti atsižvelgiama ir į išlaidas, kurių susidaro dėl to, kad ES neturi operacijų štabo; reiškia ketinimą skatinti atlikti šio aspekto ir galimų naujos institucijos išlaidų bei finansavimo mechanizmų tyrimą;

| 40. | pripažįsta kovinių grupių patikimumą, tačiau ragina nuodugniai persvarstyti šių iki šiol niekada nenaudotų pajėgų koncepciją ir struktūrą, siekiant daugiau lankstumo ir veiksmingumo; mano, kad reikia:






  — | apsvarstyti, ar nereikėtų vienai iš dviejų kovinių grupių specializuotis tam tikros nišos pajėgumų srityje ir (arba) sukurti pajėgumų, kurie būtų tinkami mažo intensyvumo konfliktams reguliuoti, kai tenka vykdyti mišrias civilines ir karines užduotis; |
| --- | --- | --- |

40.

pripažįsta kovinių grupių patikimumą, tačiau ragina nuodugniai persvarstyti šių iki šiol niekada nenaudotų pajėgų koncepciją ir struktūrą, siekiant daugiau lankstumo ir veiksmingumo; mano, kad reikia:

—

apsvarstyti, ar nereikėtų vienai iš dviejų kovinių grupių specializuotis tam tikros nišos pajėgumų srityje ir (arba) sukurti pajėgumų, kurie būtų tinkami mažo intensyvumo konfliktams reguliuoti, kai tenka vykdyti mišrias civilines ir karines užduotis;

| — | veiklos išlaidas priskirti mechanizmui ATHENA, kurį numatoma persvarstyti, kai ES pirmininkaus Lenkija; |
| --- | --- |

—

veiklos išlaidas priskirti mechanizmui ATHENA, kurį numatoma persvarstyti, kai ES pirmininkaus Lenkija;

| 41. | pabrėžia, kad Sutartyje nurodyta Europos pajėgumų ir ginklų politika turi būti apibrėžta dalyvaujant EGA, ir ragina, kad ES institucijos, organai ir valstybės narės, apibrėždami ir įgyvendindami tokią politiką, šiuo tikslu bendradarbiautų; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad Sutartyje nurodyta Europos pajėgumų ir ginklų politika turi būti apibrėžta dalyvaujant EGA, ir ragina, kad ES institucijos, organai ir valstybės narės, apibrėždami ir įgyvendindami tokią politiką, šiuo tikslu bendradarbiautų;

| 42. | ragina Agentūrą ir Komisiją glaudžiau bendradarbiauti, siekiant sustiprinti dvejopo panaudojimo pajėgumus, kad būtų surastas išsamiausias saugumo tyrimų metodas ir būtų geresnis sąveikus civilinių ir karinių išteklių valdymas, visų pirma plėtojant saugumo temą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje; atitinkamai palankiai vertina aštuntosios bendrosios programos, kuri bus skirta ir išorės saugumui, perspektyvas; ir ragina Komisiją pripažinti faktinį civilinį ir karinį krizių valdymo pobūdį ir išnagrinėti galimybes naudoti Bendrijos lėšas saugumo ir gynybos moksliniams tyrimams, atliekamiems civiliniais tikslais, finansuoti; vis dėlto pažymi, kad šis bendradarbiavimas neturėtų būti platesnis negu būtina atsižvelgiant į civilinį ir karinį bendradarbiavimą taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, tarptautinio saugumo stiprinimo ir krizių valdymo veiklos srityse; |
| --- | --- |

42.

ragina Agentūrą ir Komisiją glaudžiau bendradarbiauti, siekiant sustiprinti dvejopo panaudojimo pajėgumus, kad būtų surastas išsamiausias saugumo tyrimų metodas ir būtų geresnis sąveikus civilinių ir karinių išteklių valdymas, visų pirma plėtojant saugumo temą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje; atitinkamai palankiai vertina aštuntosios bendrosios programos, kuri bus skirta ir išorės saugumui, perspektyvas; ir ragina Komisiją pripažinti faktinį civilinį ir karinį krizių valdymo pobūdį ir išnagrinėti galimybes naudoti Bendrijos lėšas saugumo ir gynybos moksliniams tyrimams, atliekamiems civiliniais tikslais, finansuoti; vis dėlto pažymi, kad šis bendradarbiavimas neturėtų būti platesnis negu būtina atsižvelgiant į civilinį ir karinį bendradarbiavimą taikos palaikymo, konfliktų prevencijos, tarptautinio saugumo stiprinimo ir krizių valdymo veiklos srityse;

| 43. | ragina Europos gynybos agentūros vadovę (Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę), taip pat Tarybą laiku pateikti naująjį Tarybos sprendimą dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo, kuris būtų grindžiamas nauju agentūros vaidmeniu, kaip apibrėžta Lisabonos sutartyje; atsižvelgiant į Lisabonos sutartį ir jos reikšmę EGA, laiko abejotinu dabartinį Europos gynybos agentūros teisinį pagrindą, parengtą 2004 m.; ragina Tarybą informuoti Europos Parlamentą apie Tarybos bendrųjų veiksmų dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo dokumento būtinus pakeitimus, kurie turi būti padaryti dėl to, kad agentūra įtraukta į Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

43.

ragina Europos gynybos agentūros vadovę (Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę), taip pat Tarybą laiku pateikti naująjį Tarybos sprendimą dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo, kuris būtų grindžiamas nauju agentūros vaidmeniu, kaip apibrėžta Lisabonos sutartyje; atsižvelgiant į Lisabonos sutartį ir jos reikšmę EGA, laiko abejotinu dabartinį Europos gynybos agentūros teisinį pagrindą, parengtą 2004 m.; ragina Tarybą informuoti Europos Parlamentą apie Tarybos bendrųjų veiksmų dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo dokumento būtinus pakeitimus, kurie turi būti padaryti dėl to, kad agentūra įtraukta į Lisabonos sutartį;

| 44. | ragina sudaryti tvirtą Komisijos, Europos Parlamento, Europos gynybos agentūros ir dalyvaujančių valstybių narių partnerystę rengiant aštuntąją bendrąją programą, numatant investicijas į ES lygio visuotinės svarbos technologijų sritis, atsižvelgiant ir į tai, kad išlaidos investicijoms į gynybos sektoriaus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą Europoje šiuo metu sudaro apie 10 % analogiškų JAV išlaidų; |
| --- | --- |

44.

ragina sudaryti tvirtą Komisijos, Europos Parlamento, Europos gynybos agentūros ir dalyvaujančių valstybių narių partnerystę rengiant aštuntąją bendrąją programą, numatant investicijas į ES lygio visuotinės svarbos technologijų sritis, atsižvelgiant ir į tai, kad išlaidos investicijoms į gynybos sektoriaus mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą Europoje šiuo metu sudaro apie 10 % analogiškų JAV išlaidų;

| 45. | ragina užtikrinti tvirtą Europos gynybos agentūros ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos (OCCAR) bendradarbiavimą; prašo Europos gynybos agentūros vadovę (Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę) pateikti informaciją apie derybų dėl administracinio susitarimo dėl jų bendradarbiavimo, kurios prasidėjo 2009 m. balandžio mėn., rezultatus; |
| --- | --- |

45.

ragina užtikrinti tvirtą Europos gynybos agentūros ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos (OCCAR) bendradarbiavimą; prašo Europos gynybos agentūros vadovę (Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę) pateikti informaciją apie derybų dėl administracinio susitarimo dėl jų bendradarbiavimo, kurios prasidėjo 2009 m. balandžio mėn., rezultatus;

| 46. | dar kartą patvirtina, kad viena iš nepriklausomos ir patikimos BSGP prielaidų yra konkurencingesnės ir veiksmingesnės Europos gynybos ir saugumo rinkos, atviros viešajam pirkimui, sukūrimas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė, kurioje būtų atsižvelgta į pagrindinius pramonės pajėgumus, tiekimo tarp šalių saugumą, didesnę ir įvairesnę tiekimo bazę ir didesnį bendradarbiavimą ginklavimosi srityje; |
| --- | --- |

46.

dar kartą patvirtina, kad viena iš nepriklausomos ir patikimos BSGP prielaidų yra konkurencingesnės ir veiksmingesnės Europos gynybos ir saugumo rinkos, atviros viešajam pirkimui, sukūrimas ir sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė, kurioje būtų atsižvelgta į pagrindinius pramonės pajėgumus, tiekimo tarp šalių saugumą, didesnę ir įvairesnę tiekimo bazę ir didesnį bendradarbiavimą ginklavimosi srityje;

| 47. | pabrėžia, kad gynybos rinkai labai svarbu, kad visos valstybės narės į nacionalinę teisę perkeltų šias direktyvas:






  — | (iki 2011 m. birželio 30 d.) – Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo ir |
| --- | --- | --- |

47.

pabrėžia, kad gynybos rinkai labai svarbu, kad visos valstybės narės į nacionalinę teisę perkeltų šias direktyvas:

—

(iki 2011 m. birželio 30 d.) – Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo ir

| — | (iki 2011 m. rugpjūčio 31 d.) – Direktyvą 2009/81/EB dėl sutarčių gynybos ir saugumo srityse sudarymo tvarkos; |
| --- | --- |

—

(iki 2011 m. rugpjūčio 31 d.) – Direktyvą 2009/81/EB dėl sutarčių gynybos ir saugumo srityse sudarymo tvarkos;

rekomenduoja valstybėms narėms, kontroliuojant Komisijai, griežtai laikytis terminų, parengti reikalingus direktyvų įgyvendinimo teisės aktus ir parengti atitinkamą personalą vykdyti naujas taisykles; ragina valstybes nares atsižvelgti į atitinkamus Komisijos paskelbtus nurodymus;

| 48. | rekomenduoja skubiai peržiūrėti 2008 m. gruodžio 8 d. priimtos Bendrosios pozicijos, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad šios pozicijos nuostatų griežtai ir nuosekliai laikytųsi visos susijusios skirtingų valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

48.

rekomenduoja skubiai peržiūrėti 2008 m. gruodžio 8 d. priimtos Bendrosios pozicijos, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad šios pozicijos nuostatų griežtai ir nuosekliai laikytųsi visos susijusios skirtingų valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos;

| 49. | ragina valstybes nares laikytis Europos gynybos agentūros elgesio kodekso dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje ir jos elgesio kodekso dėl kompensacijų, siekiant užkirsti kelią vidaus rinkos taisyklių pažeidimams ir sumažinti korupcijos galimybes; |
| --- | --- |

49.

ragina valstybes nares laikytis Europos gynybos agentūros elgesio kodekso dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje ir jos elgesio kodekso dėl kompensacijų, siekiant užkirsti kelią vidaus rinkos taisyklių pažeidimams ir sumažinti korupcijos galimybes;

| 50. | pabrėžia, kad siekiant paskatinti Europos saugumo ir gynybos rinkos susiformavimą, reikia rasti priemonę reglamentų ir standartų stygiui panaikinti, kadangi dabartinė padėtis riboja ir didžiųjų subjektų, ir MVĮ galimybes ir užkerta kelią saugumo sistemų sąveikai; visapusiškai remia Europos gynybos agentūros veiklą pagal naujo Lisabonos sutartyje pateikiamo teisinio pagrindo sistemą; rekomenduoja Europos gynybos agentūrai ir Komisijai glaudžiai bendradarbiauti, siekiant sukurti bendrą Europos gynybos rinką; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos gynybos agentūra, pradėti pirmąjį svarstymą dėl Europos pramonės politikos saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad siekiant paskatinti Europos saugumo ir gynybos rinkos susiformavimą, reikia rasti priemonę reglamentų ir standartų stygiui panaikinti, kadangi dabartinė padėtis riboja ir didžiųjų subjektų, ir MVĮ galimybes ir užkerta kelią saugumo sistemų sąveikai; visapusiškai remia Europos gynybos agentūros veiklą pagal naujo Lisabonos sutartyje pateikiamo teisinio pagrindo sistemą; rekomenduoja Europos gynybos agentūrai ir Komisijai glaudžiai bendradarbiauti, siekiant sukurti bendrą Europos gynybos rinką; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos gynybos agentūra, pradėti pirmąjį svarstymą dėl Europos pramonės politikos saugumo ir gynybos srityje;

| 51. | ragina dalyvaujančias valstybes laikyti savo dalyvavimą Europos gynybos agentūros veikloje nuolatiniu įsipareigojimu ir šiai agentūrai skirti reikiamus žmogiškuosius ir ekonominius išteklius; ragina, jeigu bandymai padidinti biudžetą ir toliau būtų nepageidautinai vetuojami ilgesnį laikotarpį, didinti veiklos projektams ir tyrimams numatytas išlaidas (iki šiol jos vidutiniškai sudarė apie 25 % biudžeto); |
| --- | --- |

51.

ragina dalyvaujančias valstybes laikyti savo dalyvavimą Europos gynybos agentūros veikloje nuolatiniu įsipareigojimu ir šiai agentūrai skirti reikiamus žmogiškuosius ir ekonominius išteklius; ragina, jeigu bandymai padidinti biudžetą ir toliau būtų nepageidautinai vetuojami ilgesnį laikotarpį, didinti veiklos projektams ir tyrimams numatytas išlaidas (iki šiol jos vidutiniškai sudarė apie 25 % biudžeto);

| 52. | ragina Europos gynybos agentūros darbe dalyvaujančias šalis prisidėti prie darbų ir iniciatyvų, kuriuos turi pateikti Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė, kaip agentūros vadovė, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę nustatyti darbo metodus, kurie pagerintų dalyvaujančių valstybių narių pajėgumą prisiimti sprendimų priėmimo atsakomybę ir derėtų su tarpvyriausybiniu agentūros pobūdžiu ir Sutarties nuostatomis, siekiant politinio sutarimo; |
| --- | --- |

52.

ragina Europos gynybos agentūros darbe dalyvaujančias šalis prisidėti prie darbų ir iniciatyvų, kuriuos turi pateikti Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė, kaip agentūros vadovė, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę nustatyti darbo metodus, kurie pagerintų dalyvaujančių valstybių narių pajėgumą prisiimti sprendimų priėmimo atsakomybę ir derėtų su tarpvyriausybiniu agentūros pobūdžiu ir Sutarties nuostatomis, siekiant politinio sutarimo;

| 53. | mano, kad būtina patvirtinti ES reglamentavimo priemones, įskaitant išsamią norminių aktų sistemą, apibrėžiančią privačių karinių ir saugumo (PMS) bendrovių (tiek vidaus, tiek išorės lygmens) steigimo, registravimo, licencijavimo, stebėjimo ir ataskaitų dėl joms taikomų teisės aktų pažeidimų teikimo tvarką; |
| --- | --- |

53.

mano, kad būtina patvirtinti ES reglamentavimo priemones, įskaitant išsamią norminių aktų sistemą, apibrėžiančią privačių karinių ir saugumo (PMS) bendrovių (tiek vidaus, tiek išorės lygmens) steigimo, registravimo, licencijavimo, stebėjimo ir ataskaitų dėl joms taikomų teisės aktų pažeidimų teikimo tvarką;

| 54. | dėl to ragina Komisiją ir Tarybą imtis atitinkamų veiksmų:






  — | vidaus lygmeniu: pateikti rekomendaciją, kuri sudarytų prielaidas parengti direktyvą, kuria būtų siekiama nacionalinių priemonių, reglamentuojančių PMSC paslaugas, įskaitant paslaugų teikėjus ir viešąjį paslaugų pirkimą, suderinimo; |
| --- | --- | --- |

54.

dėl to ragina Komisiją ir Tarybą imtis atitinkamų veiksmų:

—

vidaus lygmeniu: pateikti rekomendaciją, kuri sudarytų prielaidas parengti direktyvą, kuria būtų siekiama nacionalinių priemonių, reglamentuojančių PMSC paslaugas, įskaitant paslaugų teikėjus ir viešąjį paslaugų pirkimą, suderinimo;

| — | išorės lygmeniu: pateikti elgesio kodeksą, kuris sudarytų prielaidas parengti sprendimą dėl PMSC paslaugų eksporto į trečiąsias šalis reglamentavimo nuostatų, kurios neįtrauktos į minėtą direktyvą; |
| --- | --- |

—

išorės lygmeniu: pateikti elgesio kodeksą, kuris sudarytų prielaidas parengti sprendimą dėl PMSC paslaugų eksporto į trečiąsias šalis reglamentavimo nuostatų, kurios neįtrauktos į minėtą direktyvą;

Išorės ir vidaus saugumas

| 55. | mano, kad ES saugumo vidaus ir išorės aspektai turėtų būti laikomi tos pačios strategijos viena kitą papildančiomis plotmėmis, kaip aiškiai nurodė Europos Vadovų Taryba Tamperėje (1999 m.), Feiroje (2000 m.) ir Stokholme (2010 m.) vykusiuose susitikimuose, per kuriuos patvirtinti Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės uždaviniai 2010-2014 m. laikotarpiui; pabrėžia, kad svarstant klausimą dėl tarptautinės kovos su terorizmu jokiomis aplinkybėmis negali būti deramasi dėl pagrindinių vertybių ir normų, pvz., žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir teisių, taip pat humanitarinės teisės, ir kad viena iš Europos Parlamento Laikinojo komiteto dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse išvadų yra ta, kad nacionalinio ir ES lygmens kovos su terorizmu politikai ir priemonėms turi būti taikoma griežtesnė parlamentinė priežiūra; |
| --- | --- |

55.

mano, kad ES saugumo vidaus ir išorės aspektai turėtų būti laikomi tos pačios strategijos viena kitą papildančiomis plotmėmis, kaip aiškiai nurodė Europos Vadovų Taryba Tamperėje (1999 m.), Feiroje (2000 m.) ir Stokholme (2010 m.) vykusiuose susitikimuose, per kuriuos patvirtinti Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės uždaviniai 2010-2014 m. laikotarpiui; pabrėžia, kad svarstant klausimą dėl tarptautinės kovos su terorizmu jokiomis aplinkybėmis negali būti deramasi dėl pagrindinių vertybių ir normų, pvz., žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir teisių, taip pat humanitarinės teisės, ir kad viena iš Europos Parlamento Laikinojo komiteto dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse išvadų yra ta, kad nacionalinio ir ES lygmens kovos su terorizmu politikai ir priemonėms turi būti taikoma griežtesnė parlamentinė priežiūra;

| 56. | mano, kad šiais laikais, ypač po rugsėjo 11-osios, pasidarė dar aiškiau, kad daugelio tarptautinių grėsmių, pvz., terorizmo, masinio naikinimo ginklų platinimo, organizuoto nusikalstamumo, elektroninių nusikaltimų, narkotikų, prekybos žmonėmis, nebus galima įveikti be koordinuotų veiksmų, taip pat išorės saugumo politikos, vidaus teisinių ir politinių priemonių, kaip jau pabrėžta pirmajame Europos Sąjungos kovos su terorizmu veiksmų plane (2001 m.) ir Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategijoje (2005 m.); primena, kad 2008 m. Tarybos pateiktoje Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pažymima, kad valstybių nepajėgumas kenkia Europos saugumui, kaip rodo Somalio atvejis; |
| --- | --- |

56.

mano, kad šiais laikais, ypač po rugsėjo 11-osios, pasidarė dar aiškiau, kad daugelio tarptautinių grėsmių, pvz., terorizmo, masinio naikinimo ginklų platinimo, organizuoto nusikalstamumo, elektroninių nusikaltimų, narkotikų, prekybos žmonėmis, nebus galima įveikti be koordinuotų veiksmų, taip pat išorės saugumo politikos, vidaus teisinių ir politinių priemonių, kaip jau pabrėžta pirmajame Europos Sąjungos kovos su terorizmu veiksmų plane (2001 m.) ir Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategijoje (2005 m.); primena, kad 2008 m. Tarybos pateiktoje Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitoje pažymima, kad valstybių nepajėgumas kenkia Europos saugumui, kaip rodo Somalio atvejis;

| 57. | pripažįsta, kad vidaus ir išorės saugumo politikos sąsajos valstybėse narėse, o ypač trečiosiose šalyse, tokiose kaip JAV, kur 2003 m. sujungus 22 federalines agentūras įsteigtas Vidaus saugumo departamentas, kuriame šiuo metu dirba daugiau kaip 200 000 pareigūnų, o metinį biudžetą sudaro daugiau kaip 40 mlrd. dolerių, tampa vis ryškesnės; nenuostabu, kad pagrindiniai VSD uždaviniai iš dalies yra tokie patys, kuriuos Europos Sąjunga sieja su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimu (išorės sienų apsauga, migracija, kova su terorizmu); |
| --- | --- |

57.

pripažįsta, kad vidaus ir išorės saugumo politikos sąsajos valstybėse narėse, o ypač trečiosiose šalyse, tokiose kaip JAV, kur 2003 m. sujungus 22 federalines agentūras įsteigtas Vidaus saugumo departamentas, kuriame šiuo metu dirba daugiau kaip 200 000 pareigūnų, o metinį biudžetą sudaro daugiau kaip 40 mlrd. dolerių, tampa vis ryškesnės; nenuostabu, kad pagrindiniai VSD uždaviniai iš dalies yra tokie patys, kuriuos Europos Sąjunga sieja su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimu (išorės sienų apsauga, migracija, kova su terorizmu);

| 58. | palankiai vertina tai, kad pagrindinės Lisabonos sutarties nuostatos rodo prisitaikymą prie minėtų susidariusių sąlygų ir poreikį išnaudoti išorės bei vidaus saugumo sąveiką, įskaitant:






  — | BSGP išplėtimą, kad būtų įtrauktos platesnės Pėtersbergo tipo misijos, kuriomis būtų galima prisidėti prie kovos su terorizmu, remiant ir trečiųjų šalių kovą su terorizmu jų teritorijose; rekomenduoja interpretuoti tas nuostatas plačiąja prasme, laikantis atitinkamų JT rezoliucijų ir visapusiškai gerbiant žmogaus teises bei pagrindines laisves; vis dėlto primena, kad karinis atsakas savaime nėra nepakankamas tam, kad būtų įveiktas tarptautinis terorizmas, ir ragina nuolat dėti tarptautines pastangas, siekiant apibrėžti ir nagrinėti teisėtus skundus dėl šio reiškinio, tuo pat metu stiprinant kultūrų dialogą ir supratimą; |
| --- | --- | --- |

58.

palankiai vertina tai, kad pagrindinės Lisabonos sutarties nuostatos rodo prisitaikymą prie minėtų susidariusių sąlygų ir poreikį išnaudoti išorės bei vidaus saugumo sąveiką, įskaitant:

—

BSGP išplėtimą, kad būtų įtrauktos platesnės Pėtersbergo tipo misijos, kuriomis būtų galima prisidėti prie kovos su terorizmu, remiant ir trečiųjų šalių kovą su terorizmu jų teritorijose; rekomenduoja interpretuoti tas nuostatas plačiąja prasme, laikantis atitinkamų JT rezoliucijų ir visapusiškai gerbiant žmogaus teises bei pagrindines laisves; vis dėlto primena, kad karinis atsakas savaime nėra nepakankamas tam, kad būtų įveiktas tarptautinis terorizmas, ir ragina nuolat dėti tarptautines pastangas, siekiant apibrėžti ir nagrinėti teisėtus skundus dėl šio reiškinio, tuo pat metu stiprinant kultūrų dialogą ir supratimą;

| — | solidarumo sąlygą; pritaria, kad turi būti galimybė panaudoti šią priemonę, ir džiaugiasi, kad Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė įsipareigojo 2011 m. pateikti horizontalų pasiūlymą, siekiant sukurti pagrindą ES kolektyviniam įsipareigojimui įgyvendinti solidarumo sąlygą praktikoje; |
| --- | --- |

—

solidarumo sąlygą; pritaria, kad turi būti galimybė panaudoti šią priemonę, ir džiaugiasi, kad Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė įsipareigojo 2011 m. pateikti horizontalų pasiūlymą, siekiant sukurti pagrindą ES kolektyviniam įsipareigojimui įgyvendinti solidarumo sąlygą praktikoje;

| 59. | mano, kad Europos saugumo strategijoje (2003 m.) ir Vidaus saugumo strategijoje (2010 m.) nuosekliai nustatomos bendros sritys, pvz., terorizmas, organizuotas nusikalstamumas ir elektroninis saugumas, kurios daro poveikį abiems saugumo plotmėms; todėl pritaria, kad reikia tobulinti vidaus ir išorės plotmių sujungimo būdą, kaip Komisija išdėsto savo komunikate „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673); |
| --- | --- |

59.

mano, kad Europos saugumo strategijoje (2003 m.) ir Vidaus saugumo strategijoje (2010 m.) nuosekliai nustatomos bendros sritys, pvz., terorizmas, organizuotas nusikalstamumas ir elektroninis saugumas, kurios daro poveikį abiems saugumo plotmėms; todėl pritaria, kad reikia tobulinti vidaus ir išorės plotmių sujungimo būdą, kaip Komisija išdėsto savo komunikate „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“ (COM(2010)0673);

| 60. | mano, jog tai, kad vidaus ir išorės saugumo uždaviniai vienas kitą papildo, rodo šie faktai:






  — | PSC ir COSI (Vidaus saugumo komitetas, įsteigtas pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo), taip pat ES Jungtinis situacijų centras (SITCEN) ir saugumo srityje veikiančios agentūros, tokios kaip EUROPOL, EUROJUST ir FRONTEX, dirbs kartu ir ES institucijoms pateiks bendrą grėsmės įvertinimą; |
| --- | --- | --- |

60.

mano, jog tai, kad vidaus ir išorės saugumo uždaviniai vienas kitą papildo, rodo šie faktai:

—

PSC ir COSI (Vidaus saugumo komitetas, įsteigtas pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo), taip pat ES Jungtinis situacijų centras (SITCEN) ir saugumo srityje veikiančios agentūros, tokios kaip EUROPOL, EUROJUST ir FRONTEX, dirbs kartu ir ES institucijoms pateiks bendrą grėsmės įvertinimą;

| — | bus sukurtas saugumo informacijos modelis, sujungiant Šengeno informacijos sistemą su visais kitais atitinkamais europiniais tinklais, pvz., VIS ir EURODAC, naudojantis geriausia kitų šalių patirtimi; pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į jų keliamą grėsmę privatumui ir etinius aspektus; |
| --- | --- |

—

bus sukurtas saugumo informacijos modelis, sujungiant Šengeno informacijos sistemą su visais kitais atitinkamais europiniais tinklais, pvz., VIS ir EURODAC, naudojantis geriausia kitų šalių patirtimi; pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į jų keliamą grėsmę privatumui ir etinius aspektus;

| — | terorizmo finansavimo sekimas numatytas pagal ES ir JAV susitarimą dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos ir visomis kitomis teisinėmis priemonėmis, kuriose nustatomas įtartinų sandorių atsekamumo reikalavimas; |
| --- | --- |

—

terorizmo finansavimo sekimas numatytas pagal ES ir JAV susitarimą dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos ir visomis kitomis teisinėmis priemonėmis, kuriose nustatomas įtartinų sandorių atsekamumo reikalavimas;

| — | Europos ypatingos svarbos infrastruktūros apibrėžtyje atsižvelgiama į žmogaus veiksmų, pvz., teroristų išpuolių ir elektroninių atakų, poveikį; |
| --- | --- |

—

Europos ypatingos svarbos infrastruktūros apibrėžtyje atsižvelgiama į žmogaus veiksmų, pvz., teroristų išpuolių ir elektroninių atakų, poveikį;

| 61. | mano, kad visas išvardytas iniciatyvas būtų galima įgyvendinti tik turint patikimą teisinę bazę ir teisines priemones, kurios gali būti patvirtintos laikantis įprastos vidinės ES kompetencijos, kurios srityje kaip taisyklė taikoma kvalifikuota dauguma Taryboje, bendro sprendimo procedūra Europos Parlamente ir galiausiai, bet ne mažiau svarbesnė, Europos Teisingumo Teismo vykdoma teisinė peržiūra; |
| --- | --- |

61.

mano, kad visas išvardytas iniciatyvas būtų galima įgyvendinti tik turint patikimą teisinę bazę ir teisines priemones, kurios gali būti patvirtintos laikantis įprastos vidinės ES kompetencijos, kurios srityje kaip taisyklė taikoma kvalifikuota dauguma Taryboje, bendro sprendimo procedūra Europos Parlamente ir galiausiai, bet ne mažiau svarbesnė, Europos Teisingumo Teismo vykdoma teisinė peržiūra;

| 62. | mano, jog tuomet būtų logiška, kad tais atvejais, kai grėsmė pareikalaus imtis ir išorės, ir vidaus saugumo priemonių, ES pirmenybę teiktų veiksmingesnėms ir teisiškai pagrįstoms turimoms priemonėms, o tokios priemonės parengiamos laikantis vidaus kompetencijos; todėl mano, kad Europos Parlamentas taip pat turėtų turėti sprendžiamąjį balsą dėl atitinkamų konkrečių BUSP strategijų ir priemonių; |
| --- | --- |

62.

mano, jog tuomet būtų logiška, kad tais atvejais, kai grėsmė pareikalaus imtis ir išorės, ir vidaus saugumo priemonių, ES pirmenybę teiktų veiksmingesnėms ir teisiškai pagrįstoms turimoms priemonėms, o tokios priemonės parengiamos laikantis vidaus kompetencijos; todėl mano, kad Europos Parlamentas taip pat turėtų turėti sprendžiamąjį balsą dėl atitinkamų konkrečių BUSP strategijų ir priemonių;

| 63. | primena Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei, kad jos privalo informuoti Parlamentą apie išorės santykių padėtį, ypač apie santykius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, su kuriomis deramasi dėl Europos Sąjungai naudingų tarptautinių susitarimų arba jie sudaromi; primena Tarybai, kad, jei susitarimai dėl keitimosi konfidencialia informacija su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis nėra susiję išimtinai su BUSP, derybos dėl jų ir jų sudarymas turi vykti taip, kad Parlamentas būtų informuotas ir įtrauktas, kaip numatyta SESV 218 straipsnio 6 dalyje; turėdamas tai omenyje, pasilieka teisę vertinti, ar Europos Sąjungos valstybių narių susitarimas, susitikimas Taryboje dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos, netrukdo Europos Parlamentui naudotis Sutartyje nustatytomis jam priskirtomis prerogatyvomis; |
| --- | --- |

63.

primena Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir vyriausiajai įgaliotinei, kad jos privalo informuoti Parlamentą apie išorės santykių padėtį, ypač apie santykius su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, su kuriomis deramasi dėl Europos Sąjungai naudingų tarptautinių susitarimų arba jie sudaromi; primena Tarybai, kad, jei susitarimai dėl keitimosi konfidencialia informacija su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis nėra susiję išimtinai su BUSP, derybos dėl jų ir jų sudarymas turi vykti taip, kad Parlamentas būtų informuotas ir įtrauktas, kaip numatyta SESV 218 straipsnio 6 dalyje; turėdamas tai omenyje, pasilieka teisę vertinti, ar Europos Sąjungos valstybių narių susitarimas, susitikimas Taryboje dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi Europos Sąjungos interesais, apsaugos, netrukdo Europos Parlamentui naudotis Sutartyje nustatytomis jam priskirtomis prerogatyvomis;

Saugumo užtikrinimas vykdant operacijas

| 64. | palankiai vertina tai, kad nuo 2003 m. ES trijuose žemynuose vykdė daug (24) operacijų, kurių metu buvo atliekamos įvairių rūšių intervencijos, dauguma iš jų buvo civilinės misijos, kai veiksmai vykdomi konkrečiai policijos, saugumo sektoriaus reformos ir teisinės valstybės stiprinimo srityse; pažymi, kad iki šiol iš 24 BSGP misijų 16 buvo civilinio pobūdžio; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina tai, kad nuo 2003 m. ES trijuose žemynuose vykdė daug (24) operacijų, kurių metu buvo atliekamos įvairių rūšių intervencijos, dauguma iš jų buvo civilinės misijos, kai veiksmai vykdomi konkrečiai policijos, saugumo sektoriaus reformos ir teisinės valstybės stiprinimo srityse; pažymi, kad iki šiol iš 24 BSGP misijų 16 buvo civilinio pobūdžio;

| 65. | pažymi, kad ši tendencija patvirtinama atsižvelgus į 13 šiuo metu vykdomų misijų pobūdį ir kad, neatsižvelgiant į šią klasifikaciją, misijos vis dažniau turi būti daugiafunkcio pobūdžio, pvz., vykdant misiją EULEX KOSOVO derinamos kai kurios veiklos sritys (policijos, muitinės ir teismų sistemos) ir mokymo, stebėjimo, pagalbos bei vykdomosios užduotys arba per naujesnę misiją EUTM SOMALIA, kurios būstinė Ugandoje ir kurios tikslas – suteikti karinius mokymus pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės saugumo pajėgoms, parodyta, kad karinių krizių valdymo srityje vis daugiau dėmesio skiriama su saugumo sektoriaus reforma susijusioms užduotims; |
| --- | --- |

65.

pažymi, kad ši tendencija patvirtinama atsižvelgus į 13 šiuo metu vykdomų misijų pobūdį ir kad, neatsižvelgiant į šią klasifikaciją, misijos vis dažniau turi būti daugiafunkcio pobūdžio, pvz., vykdant misiją EULEX KOSOVO derinamos kai kurios veiklos sritys (policijos, muitinės ir teismų sistemos) ir mokymo, stebėjimo, pagalbos bei vykdomosios užduotys arba per naujesnę misiją EUTM SOMALIA, kurios būstinė Ugandoje ir kurios tikslas – suteikti karinius mokymus pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės saugumo pajėgoms, parodyta, kad karinių krizių valdymo srityje vis daugiau dėmesio skiriama su saugumo sektoriaus reforma susijusioms užduotims;

| 66. | palankiai vertina tai, kad šiuo metu persvarstomos esamos civilinės BSGP koncepcijos; visų pirma pažymi, kad teisinės valstybės principas bus laikomas esminiu civilinių misijų principu, aprėpiančiu policiją, teisingumą, civilinę administraciją, muitinę, sienų kontrolę ir kitas atitinkamas sritis, kuriomis gali pasinaudoti planuotojai ir ekspertai vietoje organizuodami ir vykdydami misijas, kurių metu vykdomos stiprinimo ir (arba) pavadavimo (vykdomosios) užduotys; palankiai vertina šiuo metu atliekamą darbą siekiant vystyti BSGP teisingumo srities misijų koncepciją, taip pat pažymi, kad reikia vengti nereikalingo galimų ES programų atkartojimo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę skubiai pateikti Europos Parlamentui išsamią informaciją apie privačių saugumo ir karinių bendrovių samdymą vykdant BSGP ir BUSP misijas ir nurodyti profesinius reikalavimus bei verslo standartus, kurių reikalaujama iš rangovų, taikomas taisykles bei teisinę atsakomybę ir prievoles, stebėjimo mechanizmus, veiksmingumo įvertinimą ir susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

66.

palankiai vertina tai, kad šiuo metu persvarstomos esamos civilinės BSGP koncepcijos; visų pirma pažymi, kad teisinės valstybės principas bus laikomas esminiu civilinių misijų principu, aprėpiančiu policiją, teisingumą, civilinę administraciją, muitinę, sienų kontrolę ir kitas atitinkamas sritis, kuriomis gali pasinaudoti planuotojai ir ekspertai vietoje organizuodami ir vykdydami misijas, kurių metu vykdomos stiprinimo ir (arba) pavadavimo (vykdomosios) užduotys; palankiai vertina šiuo metu atliekamą darbą siekiant vystyti BSGP teisingumo srities misijų koncepciją, taip pat pažymi, kad reikia vengti nereikalingo galimų ES programų atkartojimo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę skubiai pateikti Europos Parlamentui išsamią informaciją apie privačių saugumo ir karinių bendrovių samdymą vykdant BSGP ir BUSP misijas ir nurodyti profesinius reikalavimus bei verslo standartus, kurių reikalaujama iš rangovų, taikomas taisykles bei teisinę atsakomybę ir prievoles, stebėjimo mechanizmus, veiksmingumo įvertinimą ir susijusias išlaidas;

| 67. | taip pat pripažįsta, kad Lisabonos sutartyje numatytas Pėtersbergo tipo misijos išplėtimas, kuris de facto pradėtas vykdyti dar prieš Sutarties įsigaliojimą, todėl buvo sudarytos sąlygos naujovėms diegti ir numatyta stipresnė tikrovę atitinkanti politinė ir teisinė sistema; |
| --- | --- |

67.

taip pat pripažįsta, kad Lisabonos sutartyje numatytas Pėtersbergo tipo misijos išplėtimas, kuris de facto pradėtas vykdyti dar prieš Sutarties įsigaliojimą, todėl buvo sudarytos sąlygos naujovėms diegti ir numatyta stipresnė tikrovę atitinkanti politinė ir teisinė sistema;

| 68. | ragina, kad sukaupta patirtis būtų panaudota siekiant suteikti misijoms naują akstiną (EUTM SOMALIA misija buvo vienintelė nauja intervencija per pastaruosius dvejus metus), nes misijos yra BSGP įgaliojimų išbandymas ir todėl svarbus ES, kaip tarptautinio masto veikėjos, patikimumo vertinimo kriterijus; |
| --- | --- |

68.

ragina, kad sukaupta patirtis būtų panaudota siekiant suteikti misijoms naują akstiną (EUTM SOMALIA misija buvo vienintelė nauja intervencija per pastaruosius dvejus metus), nes misijos yra BSGP įgaliojimų išbandymas ir todėl svarbus ES, kaip tarptautinio masto veikėjos, patikimumo vertinimo kriterijus;

| 69. | pabrėžia, kad skubiai reikalinga konkreti pažanga, susijusi su techniniais, teisiniais, operatyviniais ir visų pirma politiniais bei strateginiais aspektais; mano, kad visų pirma kiekviena misija turėtų būti įtraukta į aiškią (vidutinės trukmės ir ilgalaikę) politinę strategiją, ir pabrėžia, jog misijų vykdymas negali atstoti politikos; laikosi nuomonės, kad toks ryšys būtinas norint užtikrinti intervencijų sėkmę ir, apskritai, išeiti iš užburto rato, kai BSGP įgyvendinama ne kaip BUSP priemonė, o linkstama ja pakeisti BUSP, todėl atsiranda nesuderinamumas; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad skubiai reikalinga konkreti pažanga, susijusi su techniniais, teisiniais, operatyviniais ir visų pirma politiniais bei strateginiais aspektais; mano, kad visų pirma kiekviena misija turėtų būti įtraukta į aiškią (vidutinės trukmės ir ilgalaikę) politinę strategiją, ir pabrėžia, jog misijų vykdymas negali atstoti politikos; laikosi nuomonės, kad toks ryšys būtinas norint užtikrinti intervencijų sėkmę ir, apskritai, išeiti iš užburto rato, kai BSGP įgyvendinama ne kaip BUSP priemonė, o linkstama ja pakeisti BUSP, todėl atsiranda nesuderinamumas;

| 70. | susirūpinęs pažymi, kad iki šiol stokojama ryšio su aiškia politine strategija ir daugeliu atveju jis vis dar nenustatytas, o tai neigiamai veikia misijų veiksmingumą ir efektyvumą, pvz.:






  — | EUPOL misija Afganistane daro tik tam tikrą poveikį, kai visas dėmesys skiriamas tik aukšto rango pareigūnams, be to, ji tik neseniai buvo įtraukta į ES AFPAK veiksmų planą; |
| --- | --- | --- |

70.

susirūpinęs pažymi, kad iki šiol stokojama ryšio su aiškia politine strategija ir daugeliu atveju jis vis dar nenustatytas, o tai neigiamai veikia misijų veiksmingumą ir efektyvumą, pvz.:

—

EUPOL misija Afganistane daro tik tam tikrą poveikį, kai visas dėmesys skiriamas tik aukšto rango pareigūnams, be to, ji tik neseniai buvo įtraukta į ES AFPAK veiksmų planą;

| — | vykdant svarbiausią ES civilinę misiją EULEX KOSOVO susidurta su daugybe kliūčių, visų pirma dėl atitinkamų teisės aktų stokos ir personalo stygiaus; vis dėlto ji atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant teisinės valstybės principą ir toliau užtikrina regiono stabilumą; |
| --- | --- |

—

vykdant svarbiausią ES civilinę misiją EULEX KOSOVO susidurta su daugybe kliūčių, visų pirma dėl atitinkamų teisės aktų stokos ir personalo stygiaus; vis dėlto ji atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant teisinės valstybės principą ir toliau užtikrina regiono stabilumą;

| — | vykdant misijas EU BAM RAFAH ir EUPOL COPPS, kurios yra plačiai pripažintos ir vertinamos kaip pagrindinės tarptautinės partnerės ekspertės viešosios tvarkos palaikymo palestiniečių teritorijose klausimais, nesugebėta padaryti reikšmingo poveikio konflikto raidai, nes šios misijos nepagrįstos aiškia politine ir diplomatine strategija, kurią vis dėlto reikėtų numatyti siekiant atnaujintų įsipareigojimų Palestinos teritorijose; |
| --- | --- |

—

vykdant misijas EU BAM RAFAH ir EUPOL COPPS, kurios yra plačiai pripažintos ir vertinamos kaip pagrindinės tarptautinės partnerės ekspertės viešosios tvarkos palaikymo palestiniečių teritorijose klausimais, nesugebėta padaryti reikšmingo poveikio konflikto raidai, nes šios misijos nepagrįstos aiškia politine ir diplomatine strategija, kurią vis dėlto reikėtų numatyti siekiant atnaujintų įsipareigojimų Palestinos teritorijose;

| — | vykdant operaciją EUFOR ALTHEA Bosnijoje ir Hercegovinoje (pradėta 2004 m. remiantis „Berlin Plus“ susitarimais) galbūt pasiekti pagrindiniai tikslai, todėl reikėtų atlikti politinį vertinimą ir nustatyti, ar misija galėtų būti laikoma baigta ir ar galima būtų susigrąžinti didelius finansinius ir žmogiškuosius išteklius (daugiau kaip 1 400 žmonių); |
| --- | --- |

—

vykdant operaciją EUFOR ALTHEA Bosnijoje ir Hercegovinoje (pradėta 2004 m. remiantis „Berlin Plus“ susitarimais) galbūt pasiekti pagrindiniai tikslai, todėl reikėtų atlikti politinį vertinimą ir nustatyti, ar misija galėtų būti laikoma baigta ir ar galima būtų susigrąžinti didelius finansinius ir žmogiškuosius išteklius (daugiau kaip 1 400 žmonių);

| — | vykdant operaciją EUNAVFOR SOMALIA (operacija Atalanta) ES sėkmingai vadovavo tarptautinėms kovos su piratavimu pastangoms, tačiau reikia skubiai spręsti piratų teisminio persekiojimo problemą, visų pirma remiantis JT Saugumo Tarybai neseniai pateikta J. Lango ataskaita; operacijai Atalanta kliūčių iškyla dėl to, kad nėra įgyvendinama aiški regiono strategija, kuri padėtų įveikti pagrindines piratavimo priežastis ir veiksmingai spręsti nuolatinio nestabilumo Afrikos Kyšulyje klausimą; turėtų būti nedelsiant imamasi veiksmų regioniniams jūrų kontrolės pajėgumams stiprinti; |
| --- | --- |

—

vykdant operaciją EUNAVFOR SOMALIA (operacija Atalanta) ES sėkmingai vadovavo tarptautinėms kovos su piratavimu pastangoms, tačiau reikia skubiai spręsti piratų teisminio persekiojimo problemą, visų pirma remiantis JT Saugumo Tarybai neseniai pateikta J. Lango ataskaita; operacijai Atalanta kliūčių iškyla dėl to, kad nėra įgyvendinama aiški regiono strategija, kuri padėtų įveikti pagrindines piratavimo priežastis ir veiksmingai spręsti nuolatinio nestabilumo Afrikos Kyšulyje klausimą; turėtų būti nedelsiant imamasi veiksmų regioniniams jūrų kontrolės pajėgumams stiprinti;

| — | misija EUTM, t. y. galimų nereguliariosios kariuomenės naujokų karinių pajėgumų didinimas Somalyje, gali duoti priešingų rezultatų; |
| --- | --- |

—

misija EUTM, t. y. galimų nereguliariosios kariuomenės naujokų karinių pajėgumų didinimas Somalyje, gali duoti priešingų rezultatų;

| — | misijos EUPOL RD Kongas ir EUSEC RD Kongas šalyje vykdomos atitinkamai nuo 2007 m. ir 2005 m., bet jos daro tik labai nedidelį teigiamą poveikį tikslinėms grupėms, jeigu toks poveikis apskritai yra; rekomenduoja, siekiant didinti abiejų misijų veiksmingumą, daugiau dėmesio skirti seksualinio smurto problemai; |
| --- | --- |

—

misijos EUPOL RD Kongas ir EUSEC RD Kongas šalyje vykdomos atitinkamai nuo 2007 m. ir 2005 m., bet jos daro tik labai nedidelį teigiamą poveikį tikslinėms grupėms, jeigu toks poveikis apskritai yra; rekomenduoja, siekiant didinti abiejų misijų veiksmingumą, daugiau dėmesio skirti seksualinio smurto problemai;

| 71. | palankiai vertina Tarybos sprendimą vykdyti operaciją EUFOR Libija, kuria būtų remiamos humanitarinės pagalbos operacijos, jei to pareikalaus JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (angl. OCHA); kreipiasi į Tarybą, kad ji suteiktų skubią humanitarinę pagalbą Misratai ir kitiems gyvenamiesiems centrams, ypač pasitelkiant laivyną; yra labai susirūpinęs dėl to, kad didėja Libijoje vykstančio konflikto aukų skaičius ir kad pranešama, jog Kaddafi režimas prieš gyventojus naudoja kasetinius šaudmenis ir kitus ginklus; labai apgailestauja dėl to, kad EUFOR įgaliojimai apsiribojo humanitariniais aspektais, nors ES aiškiai galėjo pasinaudoti proga ir imtis vadovaujamo vaidmens jūrų kontrolės (embargo užtikrinimas ir pagalba FRONTEX) ir humanitarinės pagalbos bei Libijos civilių gyventojų apsaugos srityse; atsižvelgdamas į tai, primena savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją, kurioje ragino Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti galimybę vykdyti embargą panaudojant BSGP oro pajėgų ir laivyno išteklius; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės priėmė sprendimą vetuoti platesnių įgaliojimų suteikimą operacijai EUFOR Libija, nors tuo pat metu jos savarankiškai vykdė panašias operacijas; ragina pradėti planuoti galimą vidutinės trukmės ar ilgalaikę BSGP operaciją Libijoje saugumo sektoriaus reformos, institucijų kūrimo ir sienų valdymo srityse; |
| --- | --- |

71.

palankiai vertina Tarybos sprendimą vykdyti operaciją EUFOR Libija, kuria būtų remiamos humanitarinės pagalbos operacijos, jei to pareikalaus JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (angl. OCHA); kreipiasi į Tarybą, kad ji suteiktų skubią humanitarinę pagalbą Misratai ir kitiems gyvenamiesiems centrams, ypač pasitelkiant laivyną; yra labai susirūpinęs dėl to, kad didėja Libijoje vykstančio konflikto aukų skaičius ir kad pranešama, jog Kaddafi režimas prieš gyventojus naudoja kasetinius šaudmenis ir kitus ginklus; labai apgailestauja dėl to, kad EUFOR įgaliojimai apsiribojo humanitariniais aspektais, nors ES aiškiai galėjo pasinaudoti proga ir imtis vadovaujamo vaidmens jūrų kontrolės (embargo užtikrinimas ir pagalba FRONTEX) ir humanitarinės pagalbos bei Libijos civilių gyventojų apsaugos srityse; atsižvelgdamas į tai, primena savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją, kurioje ragino Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę išnagrinėti galimybę vykdyti embargą panaudojant BSGP oro pajėgų ir laivyno išteklius; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės priėmė sprendimą vetuoti platesnių įgaliojimų suteikimą operacijai EUFOR Libija, nors tuo pat metu jos savarankiškai vykdė panašias operacijas; ragina pradėti planuoti galimą vidutinės trukmės ar ilgalaikę BSGP operaciją Libijoje saugumo sektoriaus reformos, institucijų kūrimo ir sienų valdymo srityse;

| 72. | ragina geriau koordinuoti veiksmus vietoje, kai svarbiausią vaidmenį atlieka delegacijų vadovai (dabar dirbantys nebe Komisijoje, o EIVT) ir ES specialusis įgaliotinis; mano, kad toks koordinavimas turėtų vykti keliais lygmenimis, būtent:






  — | tarp įvairių toje pačioje srityje veikiančių ES misijų, siekiant išvengti nenuoseklumo ir dvigubų pastangų, kaip jau yra buvę, pvz., Bosnijos ir Hercegovinos atveju, kai tarp ES karinės operacijos (EUFOR Althea) ir ES policijos misijos vykdytojams buvo suteikti skirtingi įgaliojimai kovoti su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- | --- |

72.

ragina geriau koordinuoti veiksmus vietoje, kai svarbiausią vaidmenį atlieka delegacijų vadovai (dabar dirbantys nebe Komisijoje, o EIVT) ir ES specialusis įgaliotinis; mano, kad toks koordinavimas turėtų vykti keliais lygmenimis, būtent:

—

tarp įvairių toje pačioje srityje veikiančių ES misijų, siekiant išvengti nenuoseklumo ir dvigubų pastangų, kaip jau yra buvę, pvz., Bosnijos ir Hercegovinos atveju, kai tarp ES karinės operacijos (EUFOR Althea) ir ES policijos misijos vykdytojams buvo suteikti skirtingi įgaliojimai kovoti su organizuotu nusikalstamumu;

| — | tarp BSGP misijų ir kitų ES veikėjų bei priemonių, ypač Palestinoje ir Afrikos misijose; |
| --- | --- |

—

tarp BSGP misijų ir kitų ES veikėjų bei priemonių, ypač Palestinoje ir Afrikos misijose;

| — | tarp vystymosi bendradarbiavimo projektų ir BSGP misijų, kurios yra BUSP dalis; |
| --- | --- |

—

tarp vystymosi bendradarbiavimo projektų ir BSGP misijų, kurios yra BUSP dalis;

| — | tarp ES ir kitų toje pačioje srityje dirbančių tarptautinio masto veikėjų, siekiant kuo geresnio bendradarbiavimo strateginiu (pvz., Afganistano saugumo pajėgų apmokymo srityje dirba ES, Jungtinės Valstijos ir NATO) ir veiklos lygmenimis (ypač remiantis susitarimais, kuriais siekiama sureguliuoti veiksmų laisvę vietoje, suteikiant galimybę keistis slapta informacija ir NATO pajėgoms vykdant ES institucijų personalo apsaugą); |
| --- | --- |

—

tarp ES ir kitų toje pačioje srityje dirbančių tarptautinio masto veikėjų, siekiant kuo geresnio bendradarbiavimo strateginiu (pvz., Afganistano saugumo pajėgų apmokymo srityje dirba ES, Jungtinės Valstijos ir NATO) ir veiklos lygmenimis (ypač remiantis susitarimais, kuriais siekiama sureguliuoti veiksmų laisvę vietoje, suteikiant galimybę keistis slapta informacija ir NATO pajėgoms vykdant ES institucijų personalo apsaugą);

| 73. | rekomenduoja reformuoti mechanizmą ATHENA, kad būtų galima racionalizuoti ir didinti bendrų išlaidų dalį (šiuo metu ji sudaro apie 10 %) siekiant sąžiningiau paskirstyti karinių operacijų naštą, kadangi misijos dalyviams, jau dabar prisiimantiems didelę riziką ir išlaidas, esant dabartinei padėčiai tenka imtis dar didesnės ekonominės atsakomybės; |
| --- | --- |

73.

rekomenduoja reformuoti mechanizmą ATHENA, kad būtų galima racionalizuoti ir didinti bendrų išlaidų dalį (šiuo metu ji sudaro apie 10 %) siekiant sąžiningiau paskirstyti karinių operacijų naštą, kadangi misijos dalyviams, jau dabar prisiimantiems didelę riziką ir išlaidas, esant dabartinei padėčiai tenka imtis dar didesnės ekonominės atsakomybės;

| 74. | palankiai vertina rezultatą, pasiektą įgyvendinant Madrido susitarimą dėl EIVT įsteigimo, kuriuo remiantis buvo sukurtos trys konkrečios pagrindinių BSGP misijų (Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo), Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL Afghanistan), Europos Sąjungos stebėjimo misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) biudžeto eilutės, nes tai leis užtikrinti didesnį skaidrumą ir geresnę išlaidų parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad kiekvienai BSGP misijai reikia skirti po vieną biudžeto eilutę; reiškia pageidavimą bendradarbiauti su nauju nuolatiniu Politinio ir saugumo komiteto pirmininku siekiant patobulinti ir padaryti veiksmingesnius jungtinius konsultacinius susitikimus BUSP klausimais, laikantis Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės pareiškimo dėl Madrido susitarime nustatytos politinės atskaitomybės; pareiškia savo norą mokytis iš JAV Kongreso ir kitų nacionalinių parlamentų tais atvejais, kai kalbama apie procedūras ir metodus, skirtus saugumo ir gynybos politikai vertinti; |
| --- | --- |

74.

palankiai vertina rezultatą, pasiektą įgyvendinant Madrido susitarimą dėl EIVT įsteigimo, kuriuo remiantis buvo sukurtos trys konkrečios pagrindinių BSGP misijų (Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove (EULEX Kosovo), Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL Afghanistan), Europos Sąjungos stebėjimo misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) biudžeto eilutės, nes tai leis užtikrinti didesnį skaidrumą ir geresnę išlaidų parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad kiekvienai BSGP misijai reikia skirti po vieną biudžeto eilutę; reiškia pageidavimą bendradarbiauti su nauju nuolatiniu Politinio ir saugumo komiteto pirmininku siekiant patobulinti ir padaryti veiksmingesnius jungtinius konsultacinius susitikimus BUSP klausimais, laikantis Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės pareiškimo dėl Madrido susitarime nustatytos politinės atskaitomybės; pareiškia savo norą mokytis iš JAV Kongreso ir kitų nacionalinių parlamentų tais atvejais, kai kalbama apie procedūras ir metodus, skirtus saugumo ir gynybos politikai vertinti;

| 75. | ragina, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, į pasiūlymą dėl ATHENA mechanizmo peržiūros įtraukti klausimą dėl pradinio parengiamosios veiklos fondo, kuris būtų naudojamas rengiantis karinėms operacijoms, įkūrimo siekiant, kad lėšos būtų išmokamos operatyviau; |
| --- | --- |

75.

ragina, kaip numatyta Lisabonos sutartyje, į pasiūlymą dėl ATHENA mechanizmo peržiūros įtraukti klausimą dėl pradinio parengiamosios veiklos fondo, kuris būtų naudojamas rengiantis karinėms operacijoms, įkūrimo siekiant, kad lėšos būtų išmokamos operatyviau;

| 76. | rekomenduoja spręsti problemas, susijusias su profesionalų civilinėms misijoms paieška (pvz., EULEX Kosovo ir EUPOL Afghanistan misijų atvejai); kadangi šios misijos, kaip matėme, yra dažniausiai naudojama intervencijos forma, reikia imtis būtinų priemonių, kad juos būtų galima skubiai dislokuoti ir kad būtų užtikrintas tvarumas; |
| --- | --- |

76.

rekomenduoja spręsti problemas, susijusias su profesionalų civilinėms misijoms paieška (pvz., EULEX Kosovo ir EUPOL Afghanistan misijų atvejai); kadangi šios misijos, kaip matėme, yra dažniausiai naudojama intervencijos forma, reikia imtis būtinų priemonių, kad juos būtų galima skubiai dislokuoti ir kad būtų užtikrintas tvarumas;

| 77. | rekomenduoja pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 integruojant lyčių aspektą ir siekiant didesnio civilinių ir karinių misijų veiksmingumo tinkamai įtraukti darbuotojas moteris į veiklą visuose krizių valdymo lygmenyse; pabrėžia, kad moterys turėtų eiti pareigas, susijusias su aukšto lygio sprendimų priėmimu, jos taip pat turėtų dalyvauti rengiant nuolatines konsultacijas su pilietine visuomene, įskaitant moterų organizacijas, o pajėgumas spręsti lyčių klausimus vykdant misijas turėtų būti padidintas; ragina parengti tinkamą su BSGP misijomis susijusią viešųjų skundų procedūrą, kuri ypač padėtų teikti pranešimus apie seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę į kas šešis mėnesius atliekamą BSGP misijų vertinimą įtraukti išsamią ataskaitą dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžia, jog svarbu, kad ES į BSGP misijas siųstų daugiau moterų policijos pareigūnių ir kariūnių (šiuo atžvilgiu pavyzdžiu galėtų būti laikomas JT taikos palaikymo pajėgų Liberijoje sudėtyje tarnaujančių moterų policijos pareigūnių kontingentas); |
| --- | --- |

77.

rekomenduoja pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1325 integruojant lyčių aspektą ir siekiant didesnio civilinių ir karinių misijų veiksmingumo tinkamai įtraukti darbuotojas moteris į veiklą visuose krizių valdymo lygmenyse; pabrėžia, kad moterys turėtų eiti pareigas, susijusias su aukšto lygio sprendimų priėmimu, jos taip pat turėtų dalyvauti rengiant nuolatines konsultacijas su pilietine visuomene, įskaitant moterų organizacijas, o pajėgumas spręsti lyčių klausimus vykdant misijas turėtų būti padidintas; ragina parengti tinkamą su BSGP misijomis susijusią viešųjų skundų procedūrą, kuri ypač padėtų teikti pranešimus apie seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę į kas šešis mėnesius atliekamą BSGP misijų vertinimą įtraukti išsamią ataskaitą dėl moterų, taikos ir saugumo; pabrėžia, jog svarbu, kad ES į BSGP misijas siųstų daugiau moterų policijos pareigūnių ir kariūnių (šiuo atžvilgiu pavyzdžiu galėtų būti laikomas JT taikos palaikymo pajėgų Liberijoje sudėtyje tarnaujančių moterų policijos pareigūnių kontingentas);

| 78. | prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis reikiamų priemonių siekiant optimizuoti galimą Europos išteklių ir pajėgumų panaudojimą civilinėms misijoms ir reiškia susirūpinimą dėl didelių išlaidų Europos Sąjungos jungtinės teisinės valstybės misijos Irake (EUJUST LEX Iraq) ir EUPOL AFGHANISTAN saugos priemonėms, kurios patikėtos privačioms apsaugos bendrovėms; |
| --- | --- |

78.

prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis reikiamų priemonių siekiant optimizuoti galimą Europos išteklių ir pajėgumų panaudojimą civilinėms misijoms ir reiškia susirūpinimą dėl didelių išlaidų Europos Sąjungos jungtinės teisinės valstybės misijos Irake (EUJUST LEX Iraq) ir EUPOL AFGHANISTAN saugos priemonėms, kurios patikėtos privačioms apsaugos bendrovėms;

| 79. | pritaria tam, kad reikia patvirtinti konstruktyvesnes procedūras, oficialiai nustatytas instituciniu lygiu, kurias taikant būtų galima reguliariai įvertinti, remiantis bendrais kriterijais, misijų vykdymą vietoje; mano, kad tai padėtų geriau pasinaudoti politine, strategine, technine, teisine ir operatyvine patirtimi, o ilgainiui galėtų tapti pagrindu gerinti pradėtus veiksmus ir apibrėžti kylančioms krizėms taikytinus kriterijus, siekiant kuo geresnės strateginių interesų ir turimų išteklių pusiausvyros; |
| --- | --- |

79.

pritaria tam, kad reikia patvirtinti konstruktyvesnes procedūras, oficialiai nustatytas instituciniu lygiu, kurias taikant būtų galima reguliariai įvertinti, remiantis bendrais kriterijais, misijų vykdymą vietoje; mano, kad tai padėtų geriau pasinaudoti politine, strategine, technine, teisine ir operatyvine patirtimi, o ilgainiui galėtų tapti pagrindu gerinti pradėtus veiksmus ir apibrėžti kylančioms krizėms taikytinus kriterijus, siekiant kuo geresnės strateginių interesų ir turimų išteklių pusiausvyros;

Saugumas plėtojant partnerystę

| 80. | tvirtina, kad plėtoti daugiapolę tarptautinę sistemą ir kurti strategines partnerystes būtina tuo pat metu aktyviai įsipareigojant skatinti daugiašališkumą, kadangi daugiašališkumas geriausiai dera su pagarba visuotiniams teisinės valstybės principams, ypatingu ES pobūdžiu ir globalizacijai būdinga didėjančia tarpusavio priklausomybe; |
| --- | --- |

80.

tvirtina, kad plėtoti daugiapolę tarptautinę sistemą ir kurti strategines partnerystes būtina tuo pat metu aktyviai įsipareigojant skatinti daugiašališkumą, kadangi daugiašališkumas geriausiai dera su pagarba visuotiniams teisinės valstybės principams, ypatingu ES pobūdžiu ir globalizacijai būdinga didėjančia tarpusavio priklausomybe;

| 81. | kartoja, kad ES visapusiškai gerbia Jungtinių Tautų chartijos nuostatas ir principus, ir pripažįsta, kad atsakomybė išsaugoti taiką ir saugumą pasaulyje visų pirma tenka JT Saugumo Tarybai; |
| --- | --- |

81.

kartoja, kad ES visapusiškai gerbia Jungtinių Tautų chartijos nuostatas ir principus, ir pripažįsta, kad atsakomybė išsaugoti taiką ir saugumą pasaulyje visų pirma tenka JT Saugumo Tarybai;

| 82. | pažymi, kad pagal Lisabonos sutartį ES įpareigojama skatinti daugiašalius sprendimus, ypač Jungtinėse Tautose, ir kad Sąjungos tarptautiniai veiksmai turi būti grindžiami JT Chartijoje išdėstytais principais, tarptautine teise ir ES principais ir vertybėmis; |
| --- | --- |

82.

pažymi, kad pagal Lisabonos sutartį ES įpareigojama skatinti daugiašalius sprendimus, ypač Jungtinėse Tautose, ir kad Sąjungos tarptautiniai veiksmai turi būti grindžiami JT Chartijoje išdėstytais principais, tarptautine teise ir ES principais ir vertybėmis;

| 83. | pripažįsta, kad teisiniu požiūriu Lisabonos sutartis įveikė ankstesnę Europos Sąjungos ir Bendrijos politikos dichotomiją, suteikdama vieną teisinį subjektiškumą ir sustiprindama ES teisinės sistemos savarankiškumą atsižvelgiant į tarptautinę teisę, net kai kyla klausimas dėl tarptautinio saugumo, kaip nurodyta Teisingumo Teismo sprendime Kadi byloje (pagal kurį „tarptautinė teisė gali įsiskverbti į ES teisinę sistemą tik Bendrijos konstitucinių principų nustatytomis sąlygomis“); |
| --- | --- |

83.

pripažįsta, kad teisiniu požiūriu Lisabonos sutartis įveikė ankstesnę Europos Sąjungos ir Bendrijos politikos dichotomiją, suteikdama vieną teisinį subjektiškumą ir sustiprindama ES teisinės sistemos savarankiškumą atsižvelgiant į tarptautinę teisę, net kai kyla klausimas dėl tarptautinio saugumo, kaip nurodyta Teisingumo Teismo sprendime Kadi byloje (pagal kurį „tarptautinė teisė gali įsiskverbti į ES teisinę sistemą tik Bendrijos konstitucinių principų nustatytomis sąlygomis“);

| 84. | ragina JT Saugumo Tarybai priklausančias valstybes nares ginti bendras ES pozicijas bei interesus ir siekti reformuoti JT taip, kad ES galėtų turėti atskirą nuolatinę vietą; |
| --- | --- |

84.

ragina JT Saugumo Tarybai priklausančias valstybes nares ginti bendras ES pozicijas bei interesus ir siekti reformuoti JT taip, kad ES galėtų turėti atskirą nuolatinę vietą;

| 85. | pabrėžia, kad būtina stiprinti ES ir JT bendradarbiavimą krizių valdymo srityje, visų pirma ankstyvaisiais krizės etapais ir atstatymo po konfliktų metu, palaikant glaudžius ryšius su atitinkamomis įsteigtos naujos EIVT struktūromis; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad būtina stiprinti ES ir JT bendradarbiavimą krizių valdymo srityje, visų pirma ankstyvaisiais krizės etapais ir atstatymo po konfliktų metu, palaikant glaudžius ryšius su atitinkamomis įsteigtos naujos EIVT struktūromis;

| 86. | ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių, kad būtų supaprastinta tvarka ir ES galėtų veiksmingai dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos posėdžiuose; |
| --- | --- |

86.

ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių, kad būtų supaprastinta tvarka ir ES galėtų veiksmingai dalyvauti JT Generalinės Asamblėjos posėdžiuose;

| 87. | patvirtina, kad NATO yra ne tik šios organizacijos valstybių narių kolektyvinės gynybos pagrindas ir šios organizacijos veikla siekia toliau jos valstybių narių; primena, kad reikia konstruktyvaus ES ir NATO bendradarbiavimo, ypač tais atvejais, kai abi organizacijos aktyviai dalyvauja tose pačiose veiksmų zonose; laukia vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymų dėl ES ir NATO bendradarbiavimo krizių valdymo srityje, kuriuos pateikti jai buvo pavesta 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtose išvadose; |
| --- | --- |

87.

patvirtina, kad NATO yra ne tik šios organizacijos valstybių narių kolektyvinės gynybos pagrindas ir šios organizacijos veikla siekia toliau jos valstybių narių; primena, kad reikia konstruktyvaus ES ir NATO bendradarbiavimo, ypač tais atvejais, kai abi organizacijos aktyviai dalyvauja tose pačiose veiksmų zonose; laukia vyriausiosios įgaliotinės pasiūlymų dėl ES ir NATO bendradarbiavimo krizių valdymo srityje, kuriuos pateikti jai buvo pavesta 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtose išvadose;

| 88. | palankiai vertina pagal naują NATO strategijos koncepciją sudarytą susitarimą dėl tolesnio ES ir NATO strateginės partnerystės stiprinimo; dar kartą patvirtina, kad daugelis naujoje strateginėje koncepcijoje apibrėžtų grėsmių taip pat svarbios ir Europos Sąjungai, ir pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą krizių valdymo srityje laikantis viena kitos rėmimo principo ir gerbiant viena kitos sprendimų priėmimo savarankiškumą; atkreipia dėmesį į tai, kad valdant krizes būtina vengti nereikalingo pastangų ir išteklių dubliavimo, ir ragina ES ir NATO atitinkamomis priemonėmis stiprinti bendradarbiavimą, laikantis visapusiškumo požiūrio į krizes, kai jos aktualios abiem šalims; ragina NATO griežtai apriboti civilinių pajėgumų plėtrą tam, kad būtų išvengta dubliavimosi; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina pagal naują NATO strategijos koncepciją sudarytą susitarimą dėl tolesnio ES ir NATO strateginės partnerystės stiprinimo; dar kartą patvirtina, kad daugelis naujoje strateginėje koncepcijoje apibrėžtų grėsmių taip pat svarbios ir Europos Sąjungai, ir pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą krizių valdymo srityje laikantis viena kitos rėmimo principo ir gerbiant viena kitos sprendimų priėmimo savarankiškumą; atkreipia dėmesį į tai, kad valdant krizes būtina vengti nereikalingo pastangų ir išteklių dubliavimo, ir ragina ES ir NATO atitinkamomis priemonėmis stiprinti bendradarbiavimą, laikantis visapusiškumo požiūrio į krizes, kai jos aktualios abiem šalims; ragina NATO griežtai apriboti civilinių pajėgumų plėtrą tam, kad būtų išvengta dubliavimosi;

| 89. | pabrėžia, kad Afrikos žemynas iš esmės svarbus Sąjungos saugumui, taikos palaikymui ir konfliktų prevencijai; remia glaudų ES ir Afrikos Sąjungos bendradarbiavimą pagal taikos ir saugumo partnerystę, įgyvendinant Bendrą Afrikos ir ES strategiją; ragina labiau įtraukti Afrikos Sąjungą, visų pirma į krizės valdymą, bei patikėti jai didesnę atsakomybę ir dar kartą teigia, jog būtina, kad Komisija ir valstybės narės įsipareigotų konkrečiomis priemonėmis kovoti su šaulių ir lengvųjų ginklų prekyba ir platinimu; remia Tripolio deklaracijoje išdėstytą įsipareigojimą pasiekti, kad Afrikos taikos ir saugumo struktūra visapusiai veiktų; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad Afrikos žemynas iš esmės svarbus Sąjungos saugumui, taikos palaikymui ir konfliktų prevencijai; remia glaudų ES ir Afrikos Sąjungos bendradarbiavimą pagal taikos ir saugumo partnerystę, įgyvendinant Bendrą Afrikos ir ES strategiją; ragina labiau įtraukti Afrikos Sąjungą, visų pirma į krizės valdymą, bei patikėti jai didesnę atsakomybę ir dar kartą teigia, jog būtina, kad Komisija ir valstybės narės įsipareigotų konkrečiomis priemonėmis kovoti su šaulių ir lengvųjų ginklų prekyba ir platinimu; remia Tripolio deklaracijoje išdėstytą įsipareigojimą pasiekti, kad Afrikos taikos ir saugumo struktūra visapusiai veiktų;

| 90. | ypač rekomenduoja kurti Afrikos išankstinio įspėjimo ir konfliktų prevencijos pajėgumus, siekti, kad ekspertų taryba galėtų veiksmingiau tarpininkauti, ir išnagrinėti galimybes pritaikyti R. Prodi ataskaitoje dėl taikos palaikymo operacijų Afrikoje finansavimo išdėstytas rekomendacijas; ragina plėtoti bendradarbiavimo ryšius ir stiprinti Afrikos subregioninių organizacijų pajėgumus; |
| --- | --- |

90.

ypač rekomenduoja kurti Afrikos išankstinio įspėjimo ir konfliktų prevencijos pajėgumus, siekti, kad ekspertų taryba galėtų veiksmingiau tarpininkauti, ir išnagrinėti galimybes pritaikyti R. Prodi ataskaitoje dėl taikos palaikymo operacijų Afrikoje finansavimo išdėstytas rekomendacijas; ragina plėtoti bendradarbiavimo ryšius ir stiprinti Afrikos subregioninių organizacijų pajėgumus;

| 91. | primena, kad įgyvendinant BSGP reikėtų stiprinti ne tik partnerystę su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, JT, NATO ir AS, bet ir bendradarbiavimą su konkrečiomis trečiosiomis šalimis; atkreipia dėmesį į tai, kad patirtis rodo, jog vykdant BSGP misijas trečiosios šalys gali prisidėti labai svarbiais ištekliais, žmogiškaisiais ištekliais ir patirtimi, pavyzdžiui, vykdant EUFOR Tchad/CAR misiją Rusija suteikė labai reikalingų sraigtasparnių, o vykdant EUFOR ALTHEA misiją kitos šalys, pvz., Turkija ir Marokas, prisidėjo nemažomis karinėmis pajėgomis; be to, mano, kad trečiųjų šalių dalyvavimas gali sustiprinti BSGP operacijų teisėtumą ir padėti užmegzti platesnį saugumo dialogą su svarbiais partneriais, kartu laikantis įsipareigojimo skatinti gerbti žmogaus teises ir teisinės valstybės principus; |
| --- | --- |

91.

primena, kad įgyvendinant BSGP reikėtų stiprinti ne tik partnerystę su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, JT, NATO ir AS, bet ir bendradarbiavimą su konkrečiomis trečiosiomis šalimis; atkreipia dėmesį į tai, kad patirtis rodo, jog vykdant BSGP misijas trečiosios šalys gali prisidėti labai svarbiais ištekliais, žmogiškaisiais ištekliais ir patirtimi, pavyzdžiui, vykdant EUFOR Tchad/CAR misiją Rusija suteikė labai reikalingų sraigtasparnių, o vykdant EUFOR ALTHEA misiją kitos šalys, pvz., Turkija ir Marokas, prisidėjo nemažomis karinėmis pajėgomis; be to, mano, kad trečiųjų šalių dalyvavimas gali sustiprinti BSGP operacijų teisėtumą ir padėti užmegzti platesnį saugumo dialogą su svarbiais partneriais, kartu laikantis įsipareigojimo skatinti gerbti žmogaus teises ir teisinės valstybės principus;

| 92. | mano, kad tokio dialogo metu reikėtų aptarti atitinkamų grėsmių vertinimą, toks dialogas turėtų padėti (prireikus) įtraukti trečiąsias šalis į ES pratybų ir mokymų veiklą ir skatinti glaudesnį valstybių tarpusavio bendradarbiavimą; mano, kad reikėtų šalinti procedūrines kliūtis siekiant palengvinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir išvengti vilkinimų, kurių gali kilti vedant derybas dėl konkretaus indėlio; laikosi nuomonės, kad su kai kuriomis trečiosiomis šalimis būtų galima sudaryti bendruosius susitarimus ir sukurti standartines procedūras, taip sudarant palankesnes sąlygas jų indėliui; |
| --- | --- |

92.

mano, kad tokio dialogo metu reikėtų aptarti atitinkamų grėsmių vertinimą, toks dialogas turėtų padėti (prireikus) įtraukti trečiąsias šalis į ES pratybų ir mokymų veiklą ir skatinti glaudesnį valstybių tarpusavio bendradarbiavimą; mano, kad reikėtų šalinti procedūrines kliūtis siekiant palengvinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir išvengti vilkinimų, kurių gali kilti vedant derybas dėl konkretaus indėlio; laikosi nuomonės, kad su kai kuriomis trečiosiomis šalimis būtų galima sudaryti bendruosius susitarimus ir sukurti standartines procedūras, taip sudarant palankesnes sąlygas jų indėliui;

| 93. | pabrėžia regioniniu požiūriu tolygaus ir įvairių galimybių teikiančio bendradarbiavimo BSGP srityje su ES kaimynais svarbą, nes tai turėtų pagreitinti saugumo sektoriaus reformas valstybėse partnerėse ir ne tik padėti kurti civilinius ir karinius pajėgumus, kurių turėdami ES partneriai iš rytų ir pietų galėtų dalyvauti BSGP misijose, bet ir suteikti tvirtesnę paramą sprendžiant regioninio saugumo klausimus; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia regioniniu požiūriu tolygaus ir įvairių galimybių teikiančio bendradarbiavimo BSGP srityje su ES kaimynais svarbą, nes tai turėtų pagreitinti saugumo sektoriaus reformas valstybėse partnerėse ir ne tik padėti kurti civilinius ir karinius pajėgumus, kurių turėdami ES partneriai iš rytų ir pietų galėtų dalyvauti BSGP misijose, bet ir suteikti tvirtesnę paramą sprendžiant regioninio saugumo klausimus;

*

* *

| 94. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų bei NATO generaliniams sekretoriams. |
| --- | --- |

94.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų bei NATO generaliniams sekretoriams.

---

(1)  OL L 201, 2010 8 3, p. 30.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0419.

(3)  OL C 349E, 2010 12 22, p. 63.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/66

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisES – pasaulinio masto veikėja. Jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose

P7_TA(2011)0229

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES kaip pasaulinio masto veikėjos: jos vaidmuo daugiašalėse organizacijose (2010/2298(INI))

2012/C 377 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl naujo tarptautinių organizacijų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl naujo tarptautinių organizacijų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į lojalaus Europos Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo principą, įtvirtintą Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į lojalaus Europos Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo principą, įtvirtintą Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies h punktą, kuriuose Europos Sąjunga raginama siekti bendrų problemų daugiašalių sprendimų, ypač priimamų Jungtinių Tautų struktūroje, ir užtikrinti aukšto lygio bendradarbiavimą, siekiant remti tarptautinę sistemą, grindžiamą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir tinkamu pasauliniu valdymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies h punktą, kuriuose Europos Sąjunga raginama siekti bendrų problemų daugiašalių sprendimų, ypač priimamų Jungtinių Tautų struktūroje, ir užtikrinti aukšto lygio bendradarbiavimą, siekiant remti tarptautinę sistemą, grindžiamą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir tinkamu pasauliniu valdymu,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtus ES prioritetinius klausimus, skirtus svarstyti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-osios sesijos metu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtus ES prioritetinius klausimus, skirtus svarstyti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-osios sesijos metu (3),

| — | atsižvelgdamas 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytas vidaus priemones, skirtas pagerinti Europos Sąjungos išorės politikos veikimą taikant labiau integruotą požiūrį (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytas vidaus priemones, skirtas pagerinti Europos Sąjungos išorės politikos veikimą taikant labiau integruotą požiūrį (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir 2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos pateiktą jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir 2008 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos pateiktą jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (COM(2003)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (COM(2003)0526),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją „ESBO stiprinimas. Europos Sąjungos vaidmuo“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją „ESBO stiprinimas. Europos Sąjungos vaidmuo“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimo ir stabilumo sistemos stiprinimo, ypač euro zonoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Sąjungos ekonomikos valdymo gerinimo ir stabilumo sistemos stiprinimo, ypač euro zonoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos institucinių aspektų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos institucinių aspektų (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-osios sesijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-osios sesijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl NATO vaidmens ES saugumo sistemoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl NATO vaidmens ES saugumo sistemoje (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Tarptautinio valiutos fondo strategijos peržiūros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Tarptautinio valiutos fondo strategijos peržiūros (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7–0181/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A7–0181/2011),

| A. | kadangi globalizacijos procesai suteikia įvairių galimybių ir sukelia pasaulinio valdymo problemų ir grėsmių kartu atskleisdami socialines spragas ir nesėkmės atvejus, pvz., finansų rinkose, energetinio saugumo, kovos su skurdu srityse, klimato kaitos politikoje ir žmogaus teisių pažeidimo srityse; kadangi siekiant kovoti su visuotinėmis problemomis ir grėsmėmis reikia bendradarbiavimo ir bendrų veiksmų, taip pat veiksmingų institucijų ir įstatymais pagrįstų taisyklių; kadangi, jei norima, kad tarptautinės organizacijos būtų legitimios ir veiksmingos, jos turės atitikti visų valstybių interesus daugiapoliame pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi globalizacijos procesai suteikia įvairių galimybių ir sukelia pasaulinio valdymo problemų ir grėsmių kartu atskleisdami socialines spragas ir nesėkmės atvejus, pvz., finansų rinkose, energetinio saugumo, kovos su skurdu srityse, klimato kaitos politikoje ir žmogaus teisių pažeidimo srityse; kadangi siekiant kovoti su visuotinėmis problemomis ir grėsmėmis reikia bendradarbiavimo ir bendrų veiksmų, taip pat veiksmingų institucijų ir įstatymais pagrįstų taisyklių; kadangi, jei norima, kad tarptautinės organizacijos būtų legitimios ir veiksmingos, jos turės atitikti visų valstybių interesus daugiapoliame pasaulyje,

| B. | kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kaip tvirtinama 2003 m. Europos saugumo strategijoje, yra pagrindinis Europos išorės veiksmų principas; kadangi ES, kuri remiasi vidine valstybių ir institucijų bendradarbiavimo patirtimi, taisyklėmis pagrįsta tvarka ir įvairaus masto daugiašališkumu, pasaulyje tenka ypatinga atsakomybė, kurią ji ir toliau turi išlaikyti; kadangi ES turi vertybių, pavyzdžiui, žmogaus teisių gerbimą, laisvę, demokratiją, lygybę, brolybę ir teisines valstybes, ir politinių priemonių, įskaitant vieningą teisinį subjektiškumą, būtinų daugiašalėms struktūroms stiprinti, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą, kaip tvirtinama 2003 m. Europos saugumo strategijoje, yra pagrindinis Europos išorės veiksmų principas; kadangi ES, kuri remiasi vidine valstybių ir institucijų bendradarbiavimo patirtimi, taisyklėmis pagrįsta tvarka ir įvairaus masto daugiašališkumu, pasaulyje tenka ypatinga atsakomybė, kurią ji ir toliau turi išlaikyti; kadangi ES turi vertybių, pavyzdžiui, žmogaus teisių gerbimą, laisvę, demokratiją, lygybę, brolybę ir teisines valstybes, ir politinių priemonių, įskaitant vieningą teisinį subjektiškumą, būtinų daugiašalėms struktūroms stiprinti,

| C. | kadangi ES narystė daugiašalėse organizacijose duoda papildomos naudos tose srityse, kuriose ji turi išimtinę ar pasidalijamąją kompetenciją: ekonomikos ir prekybos, aplinkos politikos, vystymosi pagalbos, saugumo ir gynybos politikos srityse; kadangi ES gali gauti papildomos naudos dalyvaudama ir tose daugiašalėse organizacijose ar susitikimuose, kuriuose atstovaujama ne visoms jos narėms, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES narystė daugiašalėse organizacijose duoda papildomos naudos tose srityse, kuriose ji turi išimtinę ar pasidalijamąją kompetenciją: ekonomikos ir prekybos, aplinkos politikos, vystymosi pagalbos, saugumo ir gynybos politikos srityse; kadangi ES gali gauti papildomos naudos dalyvaudama ir tose daugiašalėse organizacijose ar susitikimuose, kuriuose atstovaujama ne visoms jos narėms,

| D. | kadangi Lisabonos sutartimi įvedus Sąjungos juridinį statusą sustiprinamos Europos Sąjungos galimybės dalyvauti įvairiose tarptautinėse organizacijose, jai pavedami didesni įgaliojimai išorės veiksmų srityje, t. y. sukuriama Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybė ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), Sąjungai suteikiamas aiškesnis ir stipresnis balsas pasaulyje ir skatinamas visų rūšių abipusiškai naudingas ES bendradarbiavimas su svarbiomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis bei valstybių grupėmis ir kadangi pagal šią sutartį Sąjungai suteikiama teisė pačiai save organizuoti taip, kad taptų veiksminga pasauline veikėja, |
| --- | --- |

D.

kadangi Lisabonos sutartimi įvedus Sąjungos juridinį statusą sustiprinamos Europos Sąjungos galimybės dalyvauti įvairiose tarptautinėse organizacijose, jai pavedami didesni įgaliojimai išorės veiksmų srityje, t. y. sukuriama Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybė ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), Sąjungai suteikiamas aiškesnis ir stipresnis balsas pasaulyje ir skatinamas visų rūšių abipusiškai naudingas ES bendradarbiavimas su svarbiomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis bei valstybių grupėmis ir kadangi pagal šią sutartį Sąjungai suteikiama teisė pačiai save organizuoti taip, kad taptų veiksminga pasauline veikėja,

| E. | kadangi Europos Sąjunga, remdamasi ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies h punktu, remia tarptautinę sistemą, grindžiamą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir tinkamu pasauliniu valdymu, ir kadangi pagal ES sutarties 32 straipsnį ES valstybės narės, veikdamos išvien, užtikrina, kad Europos Sąjunga galėtų ginti savo interesus ir vertybes tarptautinėje arenoje; kadangi ES įsipareigojimas tapti pasaulinio masto veikėja reikalauja gebėjimų ir ryžto pasiūlyti esmines daugiašalių organizacijų ir forumų reformas, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Sąjunga, remdamasi ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies h punktu, remia tarptautinę sistemą, grindžiamą tvirtesniu daugiašaliu bendradarbiavimu ir tinkamu pasauliniu valdymu, ir kadangi pagal ES sutarties 32 straipsnį ES valstybės narės, veikdamos išvien, užtikrina, kad Europos Sąjunga galėtų ginti savo interesus ir vertybes tarptautinėje arenoje; kadangi ES įsipareigojimas tapti pasaulinio masto veikėja reikalauja gebėjimų ir ryžto pasiūlyti esmines daugiašalių organizacijų ir forumų reformas,

| F. | kadangi Lisabonos sutartimi buvo įsteigti nauji nuolatiniai organai, skirti ES išorės atstovavimui, ir numatyti nauji ES atstovai, kurie perims funkcijas, kurias anksčiau vykdė rotacijos būdu ES pirmininkaujančios valstybės narės, ir kadangi EIVT sukūrimas suteikia galimybę vykdyti veiksmingą daugiašalę diplomatine veiklą, |
| --- | --- |

F.

kadangi Lisabonos sutartimi buvo įsteigti nauji nuolatiniai organai, skirti ES išorės atstovavimui, ir numatyti nauji ES atstovai, kurie perims funkcijas, kurias anksčiau vykdė rotacijos būdu ES pirmininkaujančios valstybės narės, ir kadangi EIVT sukūrimas suteikia galimybę vykdyti veiksmingą daugiašalę diplomatine veiklą,

| G. | kadangi atstovavimas ES ir jos valstybėms narėms daugiašalėse organizacijose, neoficialiuose viršūnių susitikimuose ir tarptautiniuose režimuose yra nenuoseklus, dažnai neveiksmingas ir iki šiol labai skirtingas; kadangi Sąjungos išorės atstovavimas plėtojosi išsklaidytai, nenuosekliai ir, tikriau sakant, pagal ad hoc principą; kadangi itin nenuoseklus išorės atstovavimas gali pakenkti ES siunčiamai žiniai ir įsipareigojimui užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą ir pasaulinį valdymą ir kadangi dėl menka ES kompetencija ir neveiksmingos koordinavimo priemonės gali trukdyti ES kalbėti vienu balsu tarptautinėje arenoje ir taip sumažinti jos ryžtą bei pakirsti jos autoritetą, kadangi visų Sutarties galimybių išnaudojimas tarptautinėje sferoje pareikalaus stiprios politinės valios ir valstybių narių lankstumo susijusio su jų atstovavimu ir kadangi ES statusas tarptautinėse organizacijose dažnai atsilieka nuo ES galių plėtojimo, |
| --- | --- |

G.

kadangi atstovavimas ES ir jos valstybėms narėms daugiašalėse organizacijose, neoficialiuose viršūnių susitikimuose ir tarptautiniuose režimuose yra nenuoseklus, dažnai neveiksmingas ir iki šiol labai skirtingas; kadangi Sąjungos išorės atstovavimas plėtojosi išsklaidytai, nenuosekliai ir, tikriau sakant, pagal ad hoc principą; kadangi itin nenuoseklus išorės atstovavimas gali pakenkti ES siunčiamai žiniai ir įsipareigojimui užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą ir pasaulinį valdymą ir kadangi dėl menka ES kompetencija ir neveiksmingos koordinavimo priemonės gali trukdyti ES kalbėti vienu balsu tarptautinėje arenoje ir taip sumažinti jos ryžtą bei pakirsti jos autoritetą, kadangi visų Sutarties galimybių išnaudojimas tarptautinėje sferoje pareikalaus stiprios politinės valios ir valstybių narių lankstumo susijusio su jų atstovavimu ir kadangi ES statusas tarptautinėse organizacijose dažnai atsilieka nuo ES galių plėtojimo,

| H. | kadangi ES išorės atstovavimas daugiašalėje scenoje yra įvairus: vienose organizacijose visos valstybės narės yra tikrosios narės, o ES yra stebėtoja (pvz., Tarptautiniame pinigų ir finansų komitete, Vystymosi komitete, Europos Taryboje), kitose visos valstybės narės ir ES yra tikrosios narės (pvz., FAO, PPO) arba visateisės dalyvės (pvz., G8 arba G20), o dar kitose kai kurios ES valstybės narės yra tikrosios narės, o ES neturi visiškai jokio statuso (JT Saugumo Taryboje, kai kuriose tarptautinėse finansų institucijose (TFI)); kadangi sudėtingiausios situacijos kyla tuomet, kai ES ir valstybėms narėms tenka pasidalijamoji kompetencija arba jos derina išimtines kompetencijas su pasidalijamosiomis, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES išorės atstovavimas daugiašalėje scenoje yra įvairus: vienose organizacijose visos valstybės narės yra tikrosios narės, o ES yra stebėtoja (pvz., Tarptautiniame pinigų ir finansų komitete, Vystymosi komitete, Europos Taryboje), kitose visos valstybės narės ir ES yra tikrosios narės (pvz., FAO, PPO) arba visateisės dalyvės (pvz., G8 arba G20), o dar kitose kai kurios ES valstybės narės yra tikrosios narės, o ES neturi visiškai jokio statuso (JT Saugumo Taryboje, kai kuriose tarptautinėse finansų institucijose (TFI)); kadangi sudėtingiausios situacijos kyla tuomet, kai ES ir valstybėms narėms tenka pasidalijamoji kompetencija arba jos derina išimtines kompetencijas su pasidalijamosiomis,

| I. | kadangi dėl pasaulinės finansų krizės buvo paspartintas santykinės ekonominės įtakos persikėlimas iš išsivysčiusios ekonomikos šalių į besiformuojančias rinkas ir kadangi dėl šios priežasties ES turės stiprų ir veiksmingą balsą pasaulyje tik tada, jei siųs vieną signalą, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl pasaulinės finansų krizės buvo paspartintas santykinės ekonominės įtakos persikėlimas iš išsivysčiusios ekonomikos šalių į besiformuojančias rinkas ir kadangi dėl šios priežasties ES turės stiprų ir veiksmingą balsą pasaulyje tik tada, jei siųs vieną signalą,

| J. | kadangi ES valstybės narės teikia pirmenybę JT reformai ir stiprinimui, siekiant užtikrinti teisingesnį geografinį atstovavimą, kad sudarant Saugumo Taryba būtų atsižvelgta į dabartines kintančias geopolitines realijas, kad JT būtų pajėgios vykdyti savo įsipareigojimus ir veiksmingai veikti spręsdamos pasaulines problemas ir atsakydamos į svarbiausias grėsmes; kadangi ES indėlis į įprastinį JT biudžetą sudaro daugiau nei jo trečdalį, indėlis į JT taikos palaikymo operacijas - daugiau nei du penktadalius, o jos įnašas į JT fondus ir programas sudaro pusę visų įnašų ir kadangi ES finansiniai įsipareigojimai turi atitiktį jos politinę svarbą, |
| --- | --- |

J.

kadangi ES valstybės narės teikia pirmenybę JT reformai ir stiprinimui, siekiant užtikrinti teisingesnį geografinį atstovavimą, kad sudarant Saugumo Taryba būtų atsižvelgta į dabartines kintančias geopolitines realijas, kad JT būtų pajėgios vykdyti savo įsipareigojimus ir veiksmingai veikti spręsdamos pasaulines problemas ir atsakydamos į svarbiausias grėsmes; kadangi ES indėlis į įprastinį JT biudžetą sudaro daugiau nei jo trečdalį, indėlis į JT taikos palaikymo operacijas - daugiau nei du penktadalius, o jos įnašas į JT fondus ir programas sudaro pusę visų įnašų ir kadangi ES finansiniai įsipareigojimai turi atitiktį jos politinę svarbą,

| K. | kadangi instituciniai mechanizmai, pvz., vis glaudesnis ir efektyvesnis ES valstybių narių veiklos koordinavimas, gali būti laikomi priemonėmis siekti bendro ES bei jos valstybių narių išorės atstovavimo tikslo, |
| --- | --- |

K.

kadangi instituciniai mechanizmai, pvz., vis glaudesnis ir efektyvesnis ES valstybių narių veiklos koordinavimas, gali būti laikomi priemonėmis siekti bendro ES bei jos valstybių narių išorės atstovavimo tikslo,

| L. | kadangi 2010 m. įgyvendinus balsų ir kvotų reformą Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke padedant Europos Sąjungai išaugo besiformuojančių rinkų ir besivystančių šalių įtaka ir atstovavimas; kadangi ES tenkantis vaidmuo, nepaisant to, koks yra jos įnašų į šių institucijų kapitalą dydis, nevisiškai atitinka jos reikšmę pasaulio ekonomikoje ir pasaulinėje prekyboje ir kadangi dėl dabartinės išorės atstovavimo struktūros patiriamos didelės operacijų ir koordinavimo sąnaudos, |
| --- | --- |

L.

kadangi 2010 m. įgyvendinus balsų ir kvotų reformą Tarptautiniame valiutos fonde ir Pasaulio banke padedant Europos Sąjungai išaugo besiformuojančių rinkų ir besivystančių šalių įtaka ir atstovavimas; kadangi ES tenkantis vaidmuo, nepaisant to, koks yra jos įnašų į šių institucijų kapitalą dydis, nevisiškai atitinka jos reikšmę pasaulio ekonomikoje ir pasaulinėje prekyboje ir kadangi dėl dabartinės išorės atstovavimo struktūros patiriamos didelės operacijų ir koordinavimo sąnaudos,

| M. | kadangi siekiant bendro ES ir NATO strateginės partnerystės tikslo reikėtų numatyti veiksmingą abiejų organizacijų tarpusavio sąveiką ir dar didesnį turto padidinimą ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą; kadangi ES ir NATO turėtų užtikrinti veiksmingą krizių valdymą, kad būtų nustatomi geriausi atsako į krizines situacijas būdai, veikdamos tikrai koordinuotai ir kuo geriausiai pasinaudodamos abiejų organizacijų patirtimi ir ištekliais, vadovaudamosi 1999 m. NATO aukščiausiojo lygio susitikimo Vašingtone išvadomis, 2002 m. Nicoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadomis, 2002 m. gruodžio 16 d. paskelbta bendra ES ir NATO deklaracija ir atsižvelgdamos į 2010 m. lapkričio mėn. Lisabonoje vykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

M.

kadangi siekiant bendro ES ir NATO strateginės partnerystės tikslo reikėtų numatyti veiksmingą abiejų organizacijų tarpusavio sąveiką ir dar didesnį turto padidinimą ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą; kadangi ES ir NATO turėtų užtikrinti veiksmingą krizių valdymą, kad būtų nustatomi geriausi atsako į krizines situacijas būdai, veikdamos tikrai koordinuotai ir kuo geriausiai pasinaudodamos abiejų organizacijų patirtimi ir ištekliais, vadovaudamosi 1999 m. NATO aukščiausiojo lygio susitikimo Vašingtone išvadomis, 2002 m. Nicoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadomis, 2002 m. gruodžio 16 d. paskelbta bendra ES ir NATO deklaracija ir atsižvelgdamos į 2010 m. lapkričio mėn. Lisabonoje vykusio NATO aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus,

| N. | kadangi tarptautinė aukščiausio lygio diplomatija turėtų stiprinti savo pajėgumą skatinti platesnį daugiašalį bendradarbiavimą, siekiant stiprinti saugumą pasaulyje įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir didinant žmonių saugumą, |
| --- | --- |

N.

kadangi tarptautinė aukščiausio lygio diplomatija turėtų stiprinti savo pajėgumą skatinti platesnį daugiašalį bendradarbiavimą, siekiant stiprinti saugumą pasaulyje įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir didinant žmonių saugumą,

| O. | kadangi vykstantys radikalūs demografiniai pokyčiai ES ir už jos ribų turės pasekmių daugiašališkumui, nes dėl naujų realijų kyla spaudimas atitinkamai pritaikyti narystės, vietų ir balsavimo teises daugiašalėse organizacijose; kadangi atsižvelgiant į naują atstovavimo subalansavimą, kuris neišvengiamai turės didelį poveikį ES šalims, ES atitinkamai turėtų visapusiškai išnaudodama savo diplomatines priemones ir iš besiformuojančios ekonomikos šalių reikalauti įsipareigojimo elgtis konstruktyviai daugiašalėje sistemoje, t. y. tvaraus vystymosi, skurdo panaikinimo, kovos su terorizmu ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu bei klimato kaitos srityse; kadangi ES dalyvaujant besiformuojančiose pasaulinio valdymo organizacijose ir derybose dėl naujų taisyklių ir principų reikės ieškoti kompromisų su tomis šalimis ir naujais veikėjais, kurie siekia, jog jų balsai būtų girdimi tarptautinėje arenoje, |
| --- | --- |

O.

kadangi vykstantys radikalūs demografiniai pokyčiai ES ir už jos ribų turės pasekmių daugiašališkumui, nes dėl naujų realijų kyla spaudimas atitinkamai pritaikyti narystės, vietų ir balsavimo teises daugiašalėse organizacijose; kadangi atsižvelgiant į naują atstovavimo subalansavimą, kuris neišvengiamai turės didelį poveikį ES šalims, ES atitinkamai turėtų visapusiškai išnaudodama savo diplomatines priemones ir iš besiformuojančios ekonomikos šalių reikalauti įsipareigojimo elgtis konstruktyviai daugiašalėje sistemoje, t. y. tvaraus vystymosi, skurdo panaikinimo, kovos su terorizmu ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu bei klimato kaitos srityse; kadangi ES dalyvaujant besiformuojančiose pasaulinio valdymo organizacijose ir derybose dėl naujų taisyklių ir principų reikės ieškoti kompromisų su tomis šalimis ir naujais veikėjais, kurie siekia, jog jų balsai būtų girdimi tarptautinėje arenoje,

| P. | kadangi įgyvendinant visus ES išorės veiksmus didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas demokratijos ir žmogaus teisių, ypač moterų ir vaikų teisių, ir saviraiškos laisvės bei teisinės valstybės principų skatinimui, saugumo stiprinimui, demokratinio stabilumo, klestėjimo, sąžiningo pajamų paskirstymo, gerovės ir galimybių dalyvauti visuomenės gyvenime skatinimui; kadangi neatsiejama visų ES išorės veiksmų dalis turėtų būti tolesnis tarptautinės baudžiamojo teisingumo sistemos stiprinimas, siekiant traukti atsakomybėn ir nutraukti nebaudžiamumą, ir svarbaus Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT), kaip tinkamiausios nuolatinės ir nepriklausomos teisminės institucijos, darbo skatinimas, |
| --- | --- |

P.

kadangi įgyvendinant visus ES išorės veiksmus didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas demokratijos ir žmogaus teisių, ypač moterų ir vaikų teisių, ir saviraiškos laisvės bei teisinės valstybės principų skatinimui, saugumo stiprinimui, demokratinio stabilumo, klestėjimo, sąžiningo pajamų paskirstymo, gerovės ir galimybių dalyvauti visuomenės gyvenime skatinimui; kadangi neatsiejama visų ES išorės veiksmų dalis turėtų būti tolesnis tarptautinės baudžiamojo teisingumo sistemos stiprinimas, siekiant traukti atsakomybėn ir nutraukti nebaudžiamumą, ir svarbaus Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT), kaip tinkamiausios nuolatinės ir nepriklausomos teisminės institucijos, darbo skatinimas,

ES vaidmens daugiašalėje sistemoje stiprinimas

| 1. | pažymi, kad ES bendro sutarimo bei suderintų veiksmų užtikrinimo priemonės yra taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos pavyzdys, todėl pabrėžia, jog ES turi bendradarbiauti su pirmaujančiomis regionuose valstybėmis ir aktyviai dalyvauti formuojant ir gerinant tarptautinę aplinką, kuri suteikia ES galimybes propaguoti, kaip to reikalauja sutartis, savo vertybes ir ginti savo interesus; ypač tose srityse, kur ji turi išimtines arba pasidalinamąsias kompetencijas, mano, jog, kalbant apie ES siekį ir poreikį tapti pasaulinio masto veikėja ir apginti savo poziciją, stiprinti vidaus koordinavimą, kuris yra būtinas norint kalbėti vienu balsu, itin svarbus yra gebėjimas plėtoti daugiašalį bendradarbiavimą ar vadovauti kolektyviniams veiksmams sprendžiant tarptautines problemas, t. y. tas, kurios susijusios su atsakomybe apsaugoti ir būtinybe stiprinti žmonių saugumą, kaip visuotinio saugumo užtikrinimo priemone; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad ES bendro sutarimo bei suderintų veiksmų užtikrinimo priemonės yra taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos pavyzdys, todėl pabrėžia, jog ES turi bendradarbiauti su pirmaujančiomis regionuose valstybėmis ir aktyviai dalyvauti formuojant ir gerinant tarptautinę aplinką, kuri suteikia ES galimybes propaguoti, kaip to reikalauja sutartis, savo vertybes ir ginti savo interesus; ypač tose srityse, kur ji turi išimtines arba pasidalinamąsias kompetencijas, mano, jog, kalbant apie ES siekį ir poreikį tapti pasaulinio masto veikėja ir apginti savo poziciją, stiprinti vidaus koordinavimą, kuris yra būtinas norint kalbėti vienu balsu, itin svarbus yra gebėjimas plėtoti daugiašalį bendradarbiavimą ar vadovauti kolektyviniams veiksmams sprendžiant tarptautines problemas, t. y. tas, kurios susijusios su atsakomybe apsaugoti ir būtinybe stiprinti žmonių saugumą, kaip visuotinio saugumo užtikrinimo priemone;

| 2. | pabrėžia, kad pasaulyje labai išaugo politinių ir humanitarinių krizių skaičius, dėlto reikia geresnių ir labiau į prevenciją orientuotų daugiašalių ES veiksmų; todėl pabrėžia, kad ES turi pasinaudoti tinkamu momentu ir geriau taikyti savo užsienio politikos priemones, kad užtikrintų geresnį naudojimąsi savo įtaka daugiašalėse organizacijose ir aktyviau imtųsi vadovaujančio vaidmens veiksmingiau kovojant su dabartinėmis ir būsimomis tarptautinėmis krizėmis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pasaulyje labai išaugo politinių ir humanitarinių krizių skaičius, dėlto reikia geresnių ir labiau į prevenciją orientuotų daugiašalių ES veiksmų; todėl pabrėžia, kad ES turi pasinaudoti tinkamu momentu ir geriau taikyti savo užsienio politikos priemones, kad užtikrintų geresnį naudojimąsi savo įtaka daugiašalėse organizacijose ir aktyviau imtųsi vadovaujančio vaidmens veiksmingiau kovojant su dabartinėmis ir būsimomis tarptautinėmis krizėmis;

| 3. | mano, kad reikia labiau įtraukti nevalstybinius subjektus į daugiašalės politikos formavimą, taip pat skatinti ir palengvinti geresnį pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių konsultavimą būsimoje tarptautinių organizacijų valdymo struktūroje; pripažįsta, kad jų patirtis, ištekliai ir paslaugos yra itin svarbūs siekiant stiprinti teisėtumą ir daugiašalio bendradarbiavimo veiksmingumą; primena, kad sprendžiant krizines situacijas turi būti laikomasi „iš apačios į viršų“ principo; |
| --- | --- |

3.

mano, kad reikia labiau įtraukti nevalstybinius subjektus į daugiašalės politikos formavimą, taip pat skatinti ir palengvinti geresnį pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių konsultavimą būsimoje tarptautinių organizacijų valdymo struktūroje; pripažįsta, kad jų patirtis, ištekliai ir paslaugos yra itin svarbūs siekiant stiprinti teisėtumą ir daugiašalio bendradarbiavimo veiksmingumą; primena, kad sprendžiant krizines situacijas turi būti laikomasi „iš apačios į viršų“ principo;

| 4. | pabrėžia, kad ES, stiprindama bendradarbiavimą, tobulindama institucijas ir įtraukdama visas suinteresuotąsias šalis, turėtų vaidinti aktyvų ir vadovaujamą vaidmenį pasaulinio valdymo reformoje siekiant užtikrinti, kad tarptautinės institucijos ir organizacijos būtų labiau teisėtos, veiksmingos ir griežčiau vykdytų bendrus įsipareigojimus, ir tuo pat metu ji turėtų stiprinti savo poziciją bei siekti savo tikslų ir prioritetų bei propaguoti savo principus, vertybes ir interesus, siekdama formuoti šį procesą; tvirtina, kad pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos Parlamentu, periodiškai turėtų vertinti savo indėlį į pasaulinio valdymo reformą ir nustatyti, kaip reformos galėtų būti naudingos ES randant ir nustatant sau tvirtesnį vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES, stiprindama bendradarbiavimą, tobulindama institucijas ir įtraukdama visas suinteresuotąsias šalis, turėtų vaidinti aktyvų ir vadovaujamą vaidmenį pasaulinio valdymo reformoje siekiant užtikrinti, kad tarptautinės institucijos ir organizacijos būtų labiau teisėtos, veiksmingos ir griežčiau vykdytų bendrus įsipareigojimus, ir tuo pat metu ji turėtų stiprinti savo poziciją bei siekti savo tikslų ir prioritetų bei propaguoti savo principus, vertybes ir interesus, siekdama formuoti šį procesą; tvirtina, kad pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisija, glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos Parlamentu, periodiškai turėtų vertinti savo indėlį į pasaulinio valdymo reformą ir nustatyti, kaip reformos galėtų būti naudingos ES randant ir nustatant sau tvirtesnį vaidmenį;

| 5. | laikosi nuomonės, jog ES valstybės narės turėtų labiau pasikliauti ES kaip galią stiprinančiu veiksniu joms siekiant savo tikslų, kurie negalėtų būti pasiekti savarankiškai, ir kad kalbėjimas vienu balsu ne tik padidina jų sėkmės galimybes pasiekti joms svarbių rezultatų, bet ir stiprina ES, kaip svarbios tarptautinės veikėjos besiformuojančiame daugiapoliame pasaulyje, teisėtumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

5.

laikosi nuomonės, jog ES valstybės narės turėtų labiau pasikliauti ES kaip galią stiprinančiu veiksniu joms siekiant savo tikslų, kurie negalėtų būti pasiekti savarankiškai, ir kad kalbėjimas vienu balsu ne tik padidina jų sėkmės galimybes pasiekti joms svarbių rezultatų, bet ir stiprina ES, kaip svarbios tarptautinės veikėjos besiformuojančiame daugiapoliame pasaulyje, teisėtumą ir patikimumą;

| 6. | pabrėžia, jog užtikrinant išorės atstovavimą būtina taikyti strateginį požiūrį ir remtis aiškiais pagrindais: kiekvienos daugiašalės organizacijos atžvilgiu parengti jai pritaikytą ES strategiją, kuria būtų siekiama didinti Sąjungos vaidmenį ir stiprinti jos poziciją; prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją parengti Baltąją knygą dėl ES vaidmens daugiašalėse organizacijose, kurioje būtų pasiūlytas visapusiškas strateginis požiūris trumpajam laikotarpiui ir vidutinės trukmės laikotarpiui iki 2020 m.; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, jog užtikrinant išorės atstovavimą būtina taikyti strateginį požiūrį ir remtis aiškiais pagrindais: kiekvienos daugiašalės organizacijos atžvilgiu parengti jai pritaikytą ES strategiją, kuria būtų siekiama didinti Sąjungos vaidmenį ir stiprinti jos poziciją; prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją parengti Baltąją knygą dėl ES vaidmens daugiašalėse organizacijose, kurioje būtų pasiūlytas visapusiškas strateginis požiūris trumpajam laikotarpiui ir vidutinės trukmės laikotarpiui iki 2020 m.;

| 7. | primena, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo-vyriausiojo įgaliotinio vaidmuo yra pristatyti Europos diplomatiją, todėl jo pozicija turi būti patvirtinta daugiašalėse organizacijose; |
| --- | --- |

7.

primena, kad Komisijos pirmininko pavaduotojo-vyriausiojo įgaliotinio vaidmuo yra pristatyti Europos diplomatiją, todėl jo pozicija turi būti patvirtinta daugiašalėse organizacijose;

| 8. | ragina ES ir jos valstybes nares sistemingai strateginiu požiūriu peržiūrėti esamas Sąjungos atstovavimo daugiašalėse organizacijose vaidmens ir institucinio atstovavimo priemones ir rasti būdų, kaip ES išorės atstovavimas galėtų būti vis labiau stiprinamas atsižvelgiant į jos kompetencijas ir Lisabonos sutarties institucines naujoves, o taip pat užtikrinti naują ES institucijų ir valstybių narių pusiausvyrą; be to, ragina ES ir jos valstybes nares nustatyti, kokiais atvejais status quo priemonės yra pasenusios, netinkamos ar neveiksmingos ir turi būti persvarstytos ir pakeistos; todėl pabrėžia, kad reikia daugiau nuoseklumo, pagrįsto institucine logika, įvairių rūšių ES statuso daugiašalėse organizacijose ir sutartyse atžvilgiu, ir ragina Tarybą parengti aiškią koncepciją; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir jos valstybes nares sistemingai strateginiu požiūriu peržiūrėti esamas Sąjungos atstovavimo daugiašalėse organizacijose vaidmens ir institucinio atstovavimo priemones ir rasti būdų, kaip ES išorės atstovavimas galėtų būti vis labiau stiprinamas atsižvelgiant į jos kompetencijas ir Lisabonos sutarties institucines naujoves, o taip pat užtikrinti naują ES institucijų ir valstybių narių pusiausvyrą; be to, ragina ES ir jos valstybes nares nustatyti, kokiais atvejais status quo priemonės yra pasenusios, netinkamos ar neveiksmingos ir turi būti persvarstytos ir pakeistos; todėl pabrėžia, kad reikia daugiau nuoseklumo, pagrįsto institucine logika, įvairių rūšių ES statuso daugiašalėse organizacijose ir sutartyse atžvilgiu, ir ragina Tarybą parengti aiškią koncepciją;

| 9. | mano, kad šiais laikais, kaip imamasi griežtų fiskalinių priemonių ir mažinami biudžetai, europinis bendradarbiavimas nėra vienas iš pasirinkimų, bet būtinybė; teigimai vertina masto ekonomiją, skirtą atnaujinti, racionalizuoti ir telkti valstybių narių diplomatiją pasitelkiant EIVT, Komisiją ir ES delegacijas siekiant pašalinti nereikalingą procedūrinę painiavą ir užtikrinti, kad nebūtų dubliuojamas dalyvavimas tarptautiniuose forumuose; mano, jog dėl šios priežasties itin svarbu siekiant šių tikslų gauti kitų daugiašalių organizacijų narių paramą, o tam būtina kruopščiai pasiruošti; |
| --- | --- |

9.

mano, kad šiais laikais, kaip imamasi griežtų fiskalinių priemonių ir mažinami biudžetai, europinis bendradarbiavimas nėra vienas iš pasirinkimų, bet būtinybė; teigimai vertina masto ekonomiją, skirtą atnaujinti, racionalizuoti ir telkti valstybių narių diplomatiją pasitelkiant EIVT, Komisiją ir ES delegacijas siekiant pašalinti nereikalingą procedūrinę painiavą ir užtikrinti, kad nebūtų dubliuojamas dalyvavimas tarptautiniuose forumuose; mano, jog dėl šios priežasties itin svarbu siekiant šių tikslų gauti kitų daugiašalių organizacijų narių paramą, o tam būtina kruopščiai pasiruošti;

| 10. | laikosi nuomonės, kad kaip įprasta ir paisant Lisabonos sutarties esmės, tais atvejais, kai Sąjungai tenka išimtinė kompetencija, ES turėtų atlikti žymesnį vaidmenį būdama tikrąja atitinkamos daugiašalės organizacijos nare, o jos valstybės narės tuo tarpu taip pat, bet nebūtinai, galėtų būti narėmis, paprastai neturinčiomis nepriklausomo vaidmens; laikosi nuomones, kad jei valstybės narės ir toliau yra atstovaujamos nacionaliniu mastu organizacijose, kuriose ES turi išimtines kompetencijas, jos turėtų remti ES reiškiamą poziciją, ES pasisakant jų vardu; be to laikosi nuomonės, jog Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos atvejais paprastai narėmis turėtų būti ir ES, ir jos valstybės narės, tuo pačiu išvengiant skirtingo ES ir atskirų valstybių narių balsavimo; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad kaip įprasta ir paisant Lisabonos sutarties esmės, tais atvejais, kai Sąjungai tenka išimtinė kompetencija, ES turėtų atlikti žymesnį vaidmenį būdama tikrąja atitinkamos daugiašalės organizacijos nare, o jos valstybės narės tuo tarpu taip pat, bet nebūtinai, galėtų būti narėmis, paprastai neturinčiomis nepriklausomo vaidmens; laikosi nuomones, kad jei valstybės narės ir toliau yra atstovaujamos nacionaliniu mastu organizacijose, kuriose ES turi išimtines kompetencijas, jos turėtų remti ES reiškiamą poziciją, ES pasisakant jų vardu; be to laikosi nuomonės, jog Sąjungos pasidalijamosios kompetencijos atvejais paprastai narėmis turėtų būti ir ES, ir jos valstybės narės, tuo pačiu išvengiant skirtingo ES ir atskirų valstybių narių balsavimo;

| 11. | atsižvelgdamas į vėluojantį ir nesuderintą ES valstybių narių atsaką į Šiaurės Afrikoje bei Artimuosiuose Rytuose plintančius politinius neramumus pabrėžia, jog reikia geriau naudotis institucinėmis Lisabonos sutarties naujovėmis, kad būtų veikiama greičiau ir nuosekliau; be to, pabrėžia būtinybę ES gerinti savo konfliktų prevencijos ir krizių valdymo įgūdžius siekiant aktyviai spręsti krizes ateityje; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgdamas į vėluojantį ir nesuderintą ES valstybių narių atsaką į Šiaurės Afrikoje bei Artimuosiuose Rytuose plintančius politinius neramumus pabrėžia, jog reikia geriau naudotis institucinėmis Lisabonos sutarties naujovėmis, kad būtų veikiama greičiau ir nuosekliau; be to, pabrėžia būtinybę ES gerinti savo konfliktų prevencijos ir krizių valdymo įgūdžius siekiant aktyviai spręsti krizes ateityje;

| 12. | pripažįsta svarbų vaidmenį ES karinės jūrų pajėgos imasi vadovaujančio vaidmens daugiašaliuose veiksmuose remdamos Afrikos Sąjungos misiją (angl. AMISOM), taip pat koordinuodamos veiksmus su NATO ir nacionaliniais karo laivynais; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta svarbų vaidmenį ES karinės jūrų pajėgos imasi vadovaujančio vaidmens daugiašaliuose veiksmuose remdamos Afrikos Sąjungos misiją (angl. AMISOM), taip pat koordinuodamos veiksmus su NATO ir nacionaliniais karo laivynais;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES delegacijos, dalyvaujančios tarptautinių organizacijų grupėse, pvz., Niujorko, Ženevos, Paryžiaus, Romos, Vienos ir Nairobio grupėse, turi būti labai sustiprintos kvalifikuotais darbuotojais, nepažeidžiant kitų ES delegacijų interesų, kad būtų sėkmingai ir veiksmingai atstovaujama ES interesams; tuo pat metu pabrėžia, kad reikia skirti papildomų išteklių EIVT būstinei, ypač jos krizių valdymo struktūroms bei Pasaulinių ir daugiašalių reikalų generaliniam direktoratui; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES delegacijos, dalyvaujančios tarptautinių organizacijų grupėse, pvz., Niujorko, Ženevos, Paryžiaus, Romos, Vienos ir Nairobio grupėse, turi būti labai sustiprintos kvalifikuotais darbuotojais, nepažeidžiant kitų ES delegacijų interesų, kad būtų sėkmingai ir veiksmingai atstovaujama ES interesams; tuo pat metu pabrėžia, kad reikia skirti papildomų išteklių EIVT būstinei, ypač jos krizių valdymo struktūroms bei Pasaulinių ir daugiašalių reikalų generaliniam direktoratui;

ES vaidmuo JT sistemoje

| 14. | ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad JT yra vienintelė tarptautinė organizacija, kurios narės yra viso pasaulio valstybės, ir kad tai yra pagrindinis forumas, kuriame gali būti pasiektas ir sustiprintas veiksmingas daugiašališkumas, siekti stiprinti ES vaidmenį ir jos pajėgumus pasaulinėje daugiašalėje sistemoje; pabrėžia, jog ES savo strateginę paramą JT turi paversti priemonėmis, susijusiomis su politika ir humanitariniais veiksmais (veiksmai dėl krizės ir kritinėmis situacijomis, parama plėtrai, kova su skurdu, solidarumas ištikus gaivalinėms nelaimėms) ir konfliktų sprendimu; ragina ES nuosekliai siekti, kad būtų stiprinamos civilinės Jungtinių Tautų priemonės ir kad visos valstybės, valstybių grupės ir daugiašaliai partneriai griežtai laikytųsi tarptautinės teisės ir ją taikytų; |
| --- | --- |

14.

ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad JT yra vienintelė tarptautinė organizacija, kurios narės yra viso pasaulio valstybės, ir kad tai yra pagrindinis forumas, kuriame gali būti pasiektas ir sustiprintas veiksmingas daugiašališkumas, siekti stiprinti ES vaidmenį ir jos pajėgumus pasaulinėje daugiašalėje sistemoje; pabrėžia, jog ES savo strateginę paramą JT turi paversti priemonėmis, susijusiomis su politika ir humanitariniais veiksmais (veiksmai dėl krizės ir kritinėmis situacijomis, parama plėtrai, kova su skurdu, solidarumas ištikus gaivalinėms nelaimėms) ir konfliktų sprendimu; ragina ES nuosekliai siekti, kad būtų stiprinamos civilinės Jungtinių Tautų priemonės ir kad visos valstybės, valstybių grupės ir daugiašaliai partneriai griežtai laikytųsi tarptautinės teisės ir ją taikytų;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, kad keliose JT programose ir kongresuose (JTVP, UNCTAD, OHCHR, JTŽTT), ES, nepaisant jos svarbių finansinių įmokų bei svarbių politikos interesų, yra tik stebėtoja, ragina ES ir jos valstybes nares ieškoti būdų, kaip pašalinti šį neatitikimą; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, kad keliose JT programose ir kongresuose (JTVP, UNCTAD, OHCHR, JTŽTT), ES, nepaisant jos svarbių finansinių įmokų bei svarbių politikos interesų, yra tik stebėtoja, ragina ES ir jos valstybes nares ieškoti būdų, kaip pašalinti šį neatitikimą;

| 16. | tvirtina, jog būtina užtikrinti naują besiformuojančio G20 vaidmens, JT ir jos agentūrų bei TFI institucinę pusiausvyrą; taigi ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti pasaulinį valdymą ir ieškoti būdų, kaip toliau gerinti G darinių bei JT sistemos koordinavimą, kurį užtikrinus šios grupės galėtų sėkmingai spręsti ekonominius klausimus, jei JT išlaikys savo pagrindinį vaidmenį ir liks teisėta organizacija, kuri imasi pasaulinio masto veiksmų; laikydamas G8 ir G20 svarbiais forumais, kuriuose nustatomi pasaulinio masto veiksmai, prie kurių ES turi ir toliau aktyviai prisidėti užtikrindama koordinuotą poziciją, ragina ES ir jos valstybes nares ieškoti būdų, kaip pagerinti pasaulinį valdymą, kurį užtikrinant labiausiai pasinaudojama sąveika ir papildomumu ir nesukeliama JT sistemos griovimo grėsmė; |
| --- | --- |

16.

tvirtina, jog būtina užtikrinti naują besiformuojančio G20 vaidmens, JT ir jos agentūrų bei TFI institucinę pusiausvyrą; taigi ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti pasaulinį valdymą ir ieškoti būdų, kaip toliau gerinti G darinių bei JT sistemos koordinavimą, kurį užtikrinus šios grupės galėtų sėkmingai spręsti ekonominius klausimus, jei JT išlaikys savo pagrindinį vaidmenį ir liks teisėta organizacija, kuri imasi pasaulinio masto veiksmų; laikydamas G8 ir G20 svarbiais forumais, kuriuose nustatomi pasaulinio masto veiksmai, prie kurių ES turi ir toliau aktyviai prisidėti užtikrindama koordinuotą poziciją, ragina ES ir jos valstybes nares ieškoti būdų, kaip pagerinti pasaulinį valdymą, kurį užtikrinant labiausiai pasinaudojama sąveika ir papildomumu ir nesukeliama JT sistemos griovimo grėsmė;

JT Generalinė Asamblėja

| 17. | kad nauji ES atstovai galėtų veiksmingai ir laiku reikšti savo nuomonę pasauliniais klausimais, ragina ES, išlaikant savo kaip stebėtojos statusą JY Generalinėje Asamblėjoje, vadovaujantis JT Chartija ir atsižvelgiant į JT tarpvyriausybinį pobūdį, užtikrinti, kad visapusiškai konsultuojantis su JT valstybėmis narėmis būtų imamasi priemonių, būtinų veiksmingam ES, naudojantis visomis kompetencijos sritimis, kurias jai suteikia regioninio integravimosi organizacijos statusas, dalyvavimui JT Generalinės Asamblėjos darbe; |
| --- | --- |

17.

kad nauji ES atstovai galėtų veiksmingai ir laiku reikšti savo nuomonę pasauliniais klausimais, ragina ES, išlaikant savo kaip stebėtojos statusą JY Generalinėje Asamblėjoje, vadovaujantis JT Chartija ir atsižvelgiant į JT tarpvyriausybinį pobūdį, užtikrinti, kad visapusiškai konsultuojantis su JT valstybėmis narėmis būtų imamasi priemonių, būtinų veiksmingam ES, naudojantis visomis kompetencijos sritimis, kurias jai suteikia regioninio integravimosi organizacijos statusas, dalyvavimui JT Generalinės Asamblėjos darbe;

| 18. | labai palankiai vertina 2011 m. gegužės 3 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl ES dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, kurioje atsižvelgiama į institucinius pasikeitimus, įvykusius po Lisabonos sutarties priėmimo, ir ES atstovams sudaroma galimybė laiku ir veiksmingai Jungtinėse Tautose pateikti ES pozicijas ir jas remti, ir numatytos tam tikros nuostatos, pagal kurias ES delegacijai užtikrinama teisė pasisakyti, taip pat teisė atsakyti ir galimybė teikti žodinius pasiūlymus ir pakeitimus; |
| --- | --- |

18.

labai palankiai vertina 2011 m. gegužės 3 d. priimtą JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl ES dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, kurioje atsižvelgiama į institucinius pasikeitimus, įvykusius po Lisabonos sutarties priėmimo, ir ES atstovams sudaroma galimybė laiku ir veiksmingai Jungtinėse Tautose pateikti ES pozicijas ir jas remti, ir numatytos tam tikros nuostatos, pagal kurias ES delegacijai užtikrinama teisė pasisakyti, taip pat teisė atsakyti ir galimybė teikti žodinius pasiūlymus ir pakeitimus;

| 19. | atsižvelgdamas į padidėjusį regioninių blokų vaidmenį sprendžiant tarptautinius reikalus, taip pat visapusiškai atsižvelgdamas į JT tarpvyriausybinį pobūdį, ragina ES valstybes nares skatinti pakeisti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos narystės struktūrą, iki išplėstinės integracijos lygmens didinant regioninių integracijos organizacijų statusą, t. y. suteikiant jai galimybę turėti savarankiško juridinio asmens statusą, taip pat gauti išplėstą stebėtojo statusą; |
| --- | --- |

19.

atsižvelgdamas į padidėjusį regioninių blokų vaidmenį sprendžiant tarptautinius reikalus, taip pat visapusiškai atsižvelgdamas į JT tarpvyriausybinį pobūdį, ragina ES valstybes nares skatinti pakeisti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos narystės struktūrą, iki išplėstinės integracijos lygmens didinant regioninių integracijos organizacijų statusą, t. y. suteikiant jai galimybę turėti savarankiško juridinio asmens statusą, taip pat gauti išplėstą stebėtojo statusą;

JT Saugumo Taryba

| 20. | pabrėžia, jog būtina visapusiškai reformuoti JT Saugumo Tarybą remiantis pačiu pirmuoju derybų tekstu ir plačia parama JT Saugumo Tarybos reformai tam, kad būtų pasiekta daugiau aiškumo dėl JT Saugumo Tarybos kompetencijos kitų JT organų atžvilgiu ir peržiūrėti JT Saugumo Tarybos darbo metodai; be to pabrėžia, kad reikia stiprinti JT Saugumo Tarybos teisėtumą, regioninį atstovavimą bei veiksmingumą ir suformuoti nuoseklesnę ES valstybių narių poziciją šiais klausimais; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, jog būtina visapusiškai reformuoti JT Saugumo Tarybą remiantis pačiu pirmuoju derybų tekstu ir plačia parama JT Saugumo Tarybos reformai tam, kad būtų pasiekta daugiau aiškumo dėl JT Saugumo Tarybos kompetencijos kitų JT organų atžvilgiu ir peržiūrėti JT Saugumo Tarybos darbo metodai; be to pabrėžia, kad reikia stiprinti JT Saugumo Tarybos teisėtumą, regioninį atstovavimą bei veiksmingumą ir suformuoti nuoseklesnę ES valstybių narių poziciją šiais klausimais;

| 21. | pakartoja savo nuomonę, kad labai svarbu laikantis Lisabonos sutarties tikslų stiprinti ES užsienio politiką ir ES vaidmenį pasaulyje taikos, saugumo ir reguliavimo klausimais, ir kad Europos Sąjunga vis dar laikosi pagrindinio ilgalaikio tikslo turėti vietą išplėstinėje JT Saugumo Taryboje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis iniciatyvos šiuo klausimu parengti bendrąją valstybių narių poziciją; tam, kad šis tikslas ateityje būtų įgyvendintas, siūlo siekti iš anksto suderinti pozicijas ES Taryboje dėl naujų JT Saugumo Tarybos narių priėmimo ir JT Saugumo Tarybos sprendimų priėmimo reformos galimai pereinant prie dvigubos kvalifikuotos daugumos; |
| --- | --- |

21.

pakartoja savo nuomonę, kad labai svarbu laikantis Lisabonos sutarties tikslų stiprinti ES užsienio politiką ir ES vaidmenį pasaulyje taikos, saugumo ir reguliavimo klausimais, ir kad Europos Sąjunga vis dar laikosi pagrindinio ilgalaikio tikslo turėti vietą išplėstinėje JT Saugumo Taryboje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis iniciatyvos šiuo klausimu parengti bendrąją valstybių narių poziciją; tam, kad šis tikslas ateityje būtų įgyvendintas, siūlo siekti iš anksto suderinti pozicijas ES Taryboje dėl naujų JT Saugumo Tarybos narių priėmimo ir JT Saugumo Tarybos sprendimų priėmimo reformos galimai pereinant prie dvigubos kvalifikuotos daugumos;

| 22. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, pasinaudojant savo, kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininkės, įgaliojimais ieškoti bendrų ES pozicijų klausimais, kurie turi būti sprendžiami JT Saugumo Taryboje, tam, kad tokios pozicijos būtų priimamos bendru balsavimu; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę bei Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares vaidinti aktyvesnį vaidmenį nustatant bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas užtikrinti, kad ES valstybės narės, posėdžiaujančios JT Saugumo Taryboje, joje gintų bendrą ES poziciją; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, pasinaudojant savo, kaip Užsienio reikalų tarybos pirmininkės, įgaliojimais ieškoti bendrų ES pozicijų klausimais, kurie turi būti sprendžiami JT Saugumo Taryboje, tam, kad tokios pozicijos būtų priimamos bendru balsavimu; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę bei Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares vaidinti aktyvesnį vaidmenį nustatant bendradarbiavimo mechanizmus, kurių tikslas užtikrinti, kad ES valstybės narės, posėdžiaujančios JT Saugumo Taryboje, joje gintų bendrą ES poziciją;

| 23. | ragina ES valstybes nares, kurios yra JT Saugumo Tarybos narės, tinkamai informuoti kitas ES valstybes nares apie savo pozicijas ir veiklą ir dalintis su kitomis ES valstybėmis narėmis informacija apie įvykius JT Saugumo Taryboje; teigiamai vertina naująją praktiką, kurią taikant ES atstovas paprastai yra kviečiamas dalyvauti daugumoje suplanuotų JT Saugumo Tarybos svarstymų ir gauna tam tikrą ribotą teisę pasisakyti JT Saugumo Taryboje; |
| --- | --- |

23.

ragina ES valstybes nares, kurios yra JT Saugumo Tarybos narės, tinkamai informuoti kitas ES valstybes nares apie savo pozicijas ir veiklą ir dalintis su kitomis ES valstybėmis narėmis informacija apie įvykius JT Saugumo Taryboje; teigiamai vertina naująją praktiką, kurią taikant ES atstovas paprastai yra kviečiamas dalyvauti daugumoje suplanuotų JT Saugumo Tarybos svarstymų ir gauna tam tikrą ribotą teisę pasisakyti JT Saugumo Taryboje;

JT Žmogaus teisių taryba (JTŽTT)

| 24. | pabrėžia, jog reikia koordinuoti ES valstybių narių pozicijas ir padidinti ES veiksmų JTŽTT nuoseklumą, matomumą ir patikimumą; pritaria Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato EIVT sistemoje įsteigimui ir ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad naujieji susitarimai padėtų padidinti ES pajėgumus plėsti tarpregionines ribas ir bendrų iniciatyvų klausimais bendradarbiauti su kitiems blokams priklausančiomis šalimis; mano, kad turi būti nustatyti aiškūs narystės JT ŽTT kriterijai ir kad šalims, kuriose žmogaus teisių pažeidimai yra dažnas ir plačiai paplitęs reiškinys, neturėtų būti leista tapti šio organo narėmis; skatina EIVT bei Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų siekiant kuo greičiau užbaigti buvusios Tarybos ir Komisijos delegacijų Ženevoje susijungimą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, jog reikia koordinuoti ES valstybių narių pozicijas ir padidinti ES veiksmų JTŽTT nuoseklumą, matomumą ir patikimumą; pritaria Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato EIVT sistemoje įsteigimui ir ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad naujieji susitarimai padėtų padidinti ES pajėgumus plėsti tarpregionines ribas ir bendrų iniciatyvų klausimais bendradarbiauti su kitiems blokams priklausančiomis šalimis; mano, kad turi būti nustatyti aiškūs narystės JT ŽTT kriterijai ir kad šalims, kuriose žmogaus teisių pažeidimai yra dažnas ir plačiai paplitęs reiškinys, neturėtų būti leista tapti šio organo narėmis; skatina EIVT bei Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų siekiant kuo greičiau užbaigti buvusios Tarybos ir Komisijos delegacijų Ženevoje susijungimą;

ES vaidmuo tarptautinėse finansų įstaigose (TFI)

| 25. | pabrėžia, jog būtina peržiūrėti euro zonos arba ES atstovavimo tarptautinėse su ekonomikos, pinigų ir finansinio stabilumo reikalais susijusiose institucijose susitarimus, atsižvelgiant į tai, kad ji yra pasaulio ekonomikos lyderė; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, jog būtina peržiūrėti euro zonos arba ES atstovavimo tarptautinėse su ekonomikos, pinigų ir finansinio stabilumo reikalais susijusiose institucijose susitarimus, atsižvelgiant į tai, kad ji yra pasaulio ekonomikos lyderė;

Tarptautinis valiutos fondas (TVF)

| 26. | tvirtina, kad, atsižvelgiant į ES kompetenciją ekonomikos ir pinigų politikos klausimais, euro zonos pasaulinę reikšmę ir jos padidėjusią atsakomybę už pasaulinės ekonomikos stabilumą ir prisidedant prie tarptautinio ekonominio ir finansų valdymo, turėtų būti pateikiamas bendras požiūris; |
| --- | --- |

26.

tvirtina, kad, atsižvelgiant į ES kompetenciją ekonomikos ir pinigų politikos klausimais, euro zonos pasaulinę reikšmę ir jos padidėjusią atsakomybę už pasaulinės ekonomikos stabilumą ir prisidedant prie tarptautinio ekonominio ir finansų valdymo, turėtų būti pateikiamas bendras požiūris;

| 27. | kadangi Vokietija, Jungtinė Karalystė ir Prancūzija šiuo metu turi atskiras vietas TVF, o likusios ES valstybės narės yra išdėstytos per septynias grupes, ragina ES ir jos valstybes nares spręsti neveiksmingo išorinio ekonominio ir finansinio atstovavimo problemą, dėl kurios ribojama ES įtaka, nors ES valstybės narės bendrai sudaro daugiau nei 30 proc. visų balsų TVF; atsižvelgdamas į tai, kad pinigų politika priskirta išimtinei ES kompetencijai bendrą valiutą turinčių valstybių narių atžvilgiu, ragina ES ir atitinkamas jos valstybes nares skubiai susitarti dėl bendros vietos ir grupės TVF vykdomojoje valdyboje, kuri galbūt iš pradžių būtų euro zonos grupe, siekiant per ilgesnį laikotarpį užtikrinti nuolatinį ES atstovavimą, į kurį būtų įtraukta Komisija ir kurio priežiūrą vykdytų Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

27.

kadangi Vokietija, Jungtinė Karalystė ir Prancūzija šiuo metu turi atskiras vietas TVF, o likusios ES valstybės narės yra išdėstytos per septynias grupes, ragina ES ir jos valstybes nares spręsti neveiksmingo išorinio ekonominio ir finansinio atstovavimo problemą, dėl kurios ribojama ES įtaka, nors ES valstybės narės bendrai sudaro daugiau nei 30 proc. visų balsų TVF; atsižvelgdamas į tai, kad pinigų politika priskirta išimtinei ES kompetencijai bendrą valiutą turinčių valstybių narių atžvilgiu, ragina ES ir atitinkamas jos valstybes nares skubiai susitarti dėl bendros vietos ir grupės TVF vykdomojoje valdyboje, kuri galbūt iš pradžių būtų euro zonos grupe, siekiant per ilgesnį laikotarpį užtikrinti nuolatinį ES atstovavimą, į kurį būtų įtraukta Komisija ir kurio priežiūrą vykdytų Europos Parlamentas;

| 28. | primena, kad ES ir jos valstybės narės pasinaudotų kitais eiliniais TVF vykdomųjų direktorių rinkimais, įvyksiančiais 2012 m., kaip proga racionalizuoti veiklą ir imtis bendrų pastangų siekiant, kad visos valstybės narės turėtų vieną bendrą euro zonos atstovą, kuris rūpintųsi pinigų sąjungos ir kitų valstybių narių, kurios dar nėra įsivedusios euro, reikalais; |
| --- | --- |

28.

primena, kad ES ir jos valstybės narės pasinaudotų kitais eiliniais TVF vykdomųjų direktorių rinkimais, įvyksiančiais 2012 m., kaip proga racionalizuoti veiklą ir imtis bendrų pastangų siekiant, kad visos valstybės narės turėtų vieną bendrą euro zonos atstovą, kuris rūpintųsi pinigų sąjungos ir kitų valstybių narių, kurios dar nėra įsivedusios euro, reikalais;

| 29. | atsižvelgdamas į tai, kad nei Komisija, nei rotacijos būdu Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, nei euro zonos finansų ministrų grupė oficialiai nėra atstovaujamos TVF vykdomojoje valdyboje ir kad ECB yra tik jam svarbių darbotvarkės klausimų nagrinėjimo stebėtojas, atkreipia dėmesį, jog būtina Komisijai ir ECB, kaip už Sąjungos pinigų ir ekonomikos politiką atsakingoms institucijoms, suteikti nuolatinių stebėtojų statusą TVF vykdomojoje valdyboje siekiant pašalinti tebesančius netinkamo atstovavimo joje trūkumus; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į tai, kad nei Komisija, nei rotacijos būdu Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, nei euro zonos finansų ministrų grupė oficialiai nėra atstovaujamos TVF vykdomojoje valdyboje ir kad ECB yra tik jam svarbių darbotvarkės klausimų nagrinėjimo stebėtojas, atkreipia dėmesį, jog būtina Komisijai ir ECB, kaip už Sąjungos pinigų ir ekonomikos politiką atsakingoms institucijoms, suteikti nuolatinių stebėtojų statusą TVF vykdomojoje valdyboje siekiant pašalinti tebesančius netinkamo atstovavimo joje trūkumus;

Pasaulio bankas ir pagrindiniai daugiašaliai plėtros bankai

| 30. | ragina ES ir jos valstybes nares sutariant su savo parteriais spręsti institucines problemas, kai ES indėlis į Pasaulio banko patikos fondus yra didžiausias, faktiškai didesnis nei bet kurios kitos Pasaulio banko valstybės narės, ir jos veiklos partnerystės programos su Pasaulio banku Europos ir Afrikos regionuose yra svarbios, o tuo tarpu pati ES neturi net stebėtojos statuso Pasaulio banko vykdomojoje valdyboje (tik jo ministrų lygio politikos komitete); pabrėžia ES, kaip didžiausios pasaulyje pagalbos teikėjos, svarbą ir atkreipia dėmesį į pastangas, kurių ėmėsi Europos Sąjunga siekdama koordinuoti, suderinti ir sumažinti savo pagalbos programų susiskaidymą, ypač remdamasi Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo ir Europos susitarimu dėl vystymosi; atsižvelgdamas į tai pripažįsta, jog svarbu dėti pastangas siekiant gauti stebėtojo vietą vykdomojoje valdyboje ir reformuoti politiškai pasenusius šalių darinius sutelkiant ES valstybes nares į vieną tą pačią grupę; primena, kad tuo pačiu ES valstybių narių bendros grupės principu turėtų būti siekiama atstovavimo pagrindiniuose daugiašaliuose plėtros bankuose, ypač Azijos plėtros banke, Amerikos plėtros banke ir Afrikos plėtros banke; |
| --- | --- |

30.

ragina ES ir jos valstybes nares sutariant su savo parteriais spręsti institucines problemas, kai ES indėlis į Pasaulio banko patikos fondus yra didžiausias, faktiškai didesnis nei bet kurios kitos Pasaulio banko valstybės narės, ir jos veiklos partnerystės programos su Pasaulio banku Europos ir Afrikos regionuose yra svarbios, o tuo tarpu pati ES neturi net stebėtojos statuso Pasaulio banko vykdomojoje valdyboje (tik jo ministrų lygio politikos komitete); pabrėžia ES, kaip didžiausios pasaulyje pagalbos teikėjos, svarbą ir atkreipia dėmesį į pastangas, kurių ėmėsi Europos Sąjunga siekdama koordinuoti, suderinti ir sumažinti savo pagalbos programų susiskaidymą, ypač remdamasi Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo ir Europos susitarimu dėl vystymosi; atsižvelgdamas į tai pripažįsta, jog svarbu dėti pastangas siekiant gauti stebėtojo vietą vykdomojoje valdyboje ir reformuoti politiškai pasenusius šalių darinius sutelkiant ES valstybes nares į vieną tą pačią grupę; primena, kad tuo pačiu ES valstybių narių bendros grupės principu turėtų būti siekiama atstovavimo pagrindiniuose daugiašaliuose plėtros bankuose, ypač Azijos plėtros banke, Amerikos plėtros banke ir Afrikos plėtros banke;

Tarptautinių atsiskaitymų bankas

| 31. | pažymėdamas, kad Tarptautinių atsiskaitymų bankas – tarptautinė finansų įstaiga, kuri vienija labiausiai išsivysčiusių šalių centrinius bankus, ir į kurią neseniai buvo įtraukti Kinijos, Brazilijos ir Indijos bankai, ir atsižvelgdamas į išimtinę ECB kompetenciją pinigų politikos srityje, siūlo, kad ECB būtų vienintelis euro zonos atstovas Tarptautinių atsiskaitymų banko taryboje, o Komisija – vienintelis ES atstovas Bazelio bankų priežiūros komitete; |
| --- | --- |

31.

pažymėdamas, kad Tarptautinių atsiskaitymų bankas – tarptautinė finansų įstaiga, kuri vienija labiausiai išsivysčiusių šalių centrinius bankus, ir į kurią neseniai buvo įtraukti Kinijos, Brazilijos ir Indijos bankai, ir atsižvelgdamas į išimtinę ECB kompetenciją pinigų politikos srityje, siūlo, kad ECB būtų vienintelis euro zonos atstovas Tarptautinių atsiskaitymų banko taryboje, o Komisija – vienintelis ES atstovas Bazelio bankų priežiūros komitete;

ES vaidmuo daugiašalėse saugumo organizacijose

Šiaurės Atlanto Sutarties Organizacija (NATO)

| 32. | atsižvelgdamas į tai, kad jau visais lygmenimis vyksta reguliarūs susitikimai, jau nustatytos nuolatinės karinių ryšių palaikymo priemonės ir rengiami konkrečiam tikslui skirti ES Politinio ir saugumo komiteto ir NATO Šiaurės Atlanto Tarybos jungtiniai posėdžiai, ragina ES ir NATO stiprinti savo pastangas siekiant sukurti integruoto bendradarbiavimo sistemą bei nuolatinius bendradarbiavimo organus; ragina sistemingai palaikyti ryšius tarp NATO generalinio sekretoriaus bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės; siūlo išnagrinėti pasekmes siekio Politinio ir saugumo komiteto ir Šiaurės Atlanto Tarybos lygmeniu nustatyti dvišalio stebėtojo statusą siekiant patobulinti bendradarbiavimo priemones pagal Lisabonos sutartį ir atsižvelgiant į NATO priimtą naują strateginę koncepciją bei siekį plėtoti ES ir NATO strateginę partnerystę; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos Parlamento dalyvavimą NATO Parlamentinės Asamblėjos bendradarbiavimo pagrindu; |
| --- | --- |

32.

atsižvelgdamas į tai, kad jau visais lygmenimis vyksta reguliarūs susitikimai, jau nustatytos nuolatinės karinių ryšių palaikymo priemonės ir rengiami konkrečiam tikslui skirti ES Politinio ir saugumo komiteto ir NATO Šiaurės Atlanto Tarybos jungtiniai posėdžiai, ragina ES ir NATO stiprinti savo pastangas siekiant sukurti integruoto bendradarbiavimo sistemą bei nuolatinius bendradarbiavimo organus; ragina sistemingai palaikyti ryšius tarp NATO generalinio sekretoriaus bei Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės; siūlo išnagrinėti pasekmes siekio Politinio ir saugumo komiteto ir Šiaurės Atlanto Tarybos lygmeniu nustatyti dvišalio stebėtojo statusą siekiant patobulinti bendradarbiavimo priemones pagal Lisabonos sutartį ir atsižvelgiant į NATO priimtą naują strateginę koncepciją bei siekį plėtoti ES ir NATO strateginę partnerystę; šiuo atžvilgiu palankiai vertina Europos Parlamento dalyvavimą NATO Parlamentinės Asamblėjos bendradarbiavimo pagrindu;

| 33. | mano, kad turi būti sustiprintos priemonės, kurios leistų ES pasinaudoti NATO turtu ir pajėgumais; pabrėžia, kad abi organizacijos turėtų plėtoti visapusišką požiūrį į krizių valdymą, kuriam dažnai prireikia įvairiapusio civilinių ir karinių pajėgų atsako; dar kartą išreiškia savo įsitikinimą, kad pastarasis yra suderinamas su idėja dėl savarankiškos gynybos Europos, pagrįstos nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu ir Europos gynybos agentūros (EGA) veikla; |
| --- | --- |

33.

mano, kad turi būti sustiprintos priemonės, kurios leistų ES pasinaudoti NATO turtu ir pajėgumais; pabrėžia, kad abi organizacijos turėtų plėtoti visapusišką požiūrį į krizių valdymą, kuriam dažnai prireikia įvairiapusio civilinių ir karinių pajėgų atsako; dar kartą išreiškia savo įsitikinimą, kad pastarasis yra suderinamas su idėja dėl savarankiškos gynybos Europos, pagrįstos nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu ir Europos gynybos agentūros (EGA) veikla;

Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO)

| 34. | sudarius oficialų ES ir ESBO susitarimą, ragina rimtai apsvarstyti, kaip ES galėtų prisiimti daugiau atsakomybės ir veiksmingiau dalyvauti siekiant bendrų tikslų, o tam tinkamomis priemonėmis būtų nuolatinio dialogo mechanizmo įgyvendinimas, susitarimas dėl bendrų iniciatyvų ir vietos veiksmų koordinavimas; ragina ES ir jos valstybes nares ir ESBO Nuolatinę tarybą bendrai sukurti priemonę, skirtą šių dviejų organizacijų bendradarbiavimui, jų veiklos koordinavimui ir konsultacijoms plėtoti; taip pat atsižvelgdamas į tai, kad SESV 220 straipsnio 1 dalyje ESBO yra įtraukta į tarptautinių organizacijų, su kuriomis visais tinkamais būdais bendradarbiaujama, sąrašą, pabrėžia būtinybę, jog Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė koordinuotų ES valstybių narių poziciją ESBO klausimais; pabrėžia, kad reikia nustatyti veiksmingas bendradarbiavimo priemones rinkimų misijose tarp ESBO Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Parlamento, kuriomis būtų siekiama įveikti kai kuriuos apribojimus tam tikrais atvejais; |
| --- | --- |

34.

sudarius oficialų ES ir ESBO susitarimą, ragina rimtai apsvarstyti, kaip ES galėtų prisiimti daugiau atsakomybės ir veiksmingiau dalyvauti siekiant bendrų tikslų, o tam tinkamomis priemonėmis būtų nuolatinio dialogo mechanizmo įgyvendinimas, susitarimas dėl bendrų iniciatyvų ir vietos veiksmų koordinavimas; ragina ES ir jos valstybes nares ir ESBO Nuolatinę tarybą bendrai sukurti priemonę, skirtą šių dviejų organizacijų bendradarbiavimui, jų veiklos koordinavimui ir konsultacijoms plėtoti; taip pat atsižvelgdamas į tai, kad SESV 220 straipsnio 1 dalyje ESBO yra įtraukta į tarptautinių organizacijų, su kuriomis visais tinkamais būdais bendradarbiaujama, sąrašą, pabrėžia būtinybę, jog Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė koordinuotų ES valstybių narių poziciją ESBO klausimais; pabrėžia, kad reikia nustatyti veiksmingas bendradarbiavimo priemones rinkimų misijose tarp ESBO Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Parlamento, kuriomis būtų siekiama įveikti kai kuriuos apribojimus tam tikrais atvejais;

| 35. | pakartoja, kad tikisi aktyvesnės Europos Sąjungos gynybos politikos veiklos, kuri yra vis reikalingesnė, nes pasaulyje ženkliai didėja nestabilumas ir grėsmė; |
| --- | --- |

35.

pakartoja, kad tikisi aktyvesnės Europos Sąjungos gynybos politikos veiklos, kuri yra vis reikalingesnė, nes pasaulyje ženkliai didėja nestabilumas ir grėsmė;

ES vaidmuo kitose daugiašalėse organizacijose

Europos Taryba (ET)

| 36. | kad būtų stiprinamas ES ir Europos Tarybos daugiašalis bendradarbiavimas ir ES ir Europos Tarybai svarbiose srityse, pvz., teisinės valstybės, demokratijos, švietimo, žmogaus teisių apsaugos, žodžio ir spaudos laisvės ir gero valdymo, atsižvelgdamas į tai, kad ES daugiausiai prisideda prie bendrų su ET veiklos programų, pabrėžia, jog būtina reformuoti ES atstovavimą ir stebėtojos statusą Europos Taryboje; rekomenduoja ES geriau koordinuoti savo darbą ET teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių srityse siekiant padidinti abiejų institucijų veiksmingumą minėtose srityse; patingai atsižvelgdamas į būsimą ES prisijungimą prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, atkreipia dėmesį į teisę dalyvauti turint balsavimo ES vardu teises ET Ministrų Komiteto posėdžiuose, kai jis, inter alia, stebi, kaip vykdomi Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimai; be to pabrėžia ES teisę būti atstovaujamai Vadovaujančiame žmogaus teisių komitete – ypač po prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, kas turėtų suteikti ES bendrąją teisę visateisiškai dalyvauti ET Ministrų Komiteto posėdžiuose ir balsuoti – į teisę paskirti Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėją, taip pat į Europos Parlamento teisę dalyvauti Europos Tarybos parlamentinėje asamblėjoje, kai pastaroji renka teisėjus; pabrėžia, kad, siekdama padidinti savo priemonių veiksmingumą žmogaus teisių srityje visos Europos lygmeniu, ES taip pat turėtų prisijungti prie kitų Europos Tarybos institucijų, pvz., Komiteto prieš kankinimą (CPT), Europos komisijos prieš rasizmą ir netoleranciją (ECRI) ir Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ), veiklos; |
| --- | --- |

36.

kad būtų stiprinamas ES ir Europos Tarybos daugiašalis bendradarbiavimas ir ES ir Europos Tarybai svarbiose srityse, pvz., teisinės valstybės, demokratijos, švietimo, žmogaus teisių apsaugos, žodžio ir spaudos laisvės ir gero valdymo, atsižvelgdamas į tai, kad ES daugiausiai prisideda prie bendrų su ET veiklos programų, pabrėžia, jog būtina reformuoti ES atstovavimą ir stebėtojos statusą Europos Taryboje; rekomenduoja ES geriau koordinuoti savo darbą ET teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių srityse siekiant padidinti abiejų institucijų veiksmingumą minėtose srityse; patingai atsižvelgdamas į būsimą ES prisijungimą prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, atkreipia dėmesį į teisę dalyvauti turint balsavimo ES vardu teises ET Ministrų Komiteto posėdžiuose, kai jis, inter alia, stebi, kaip vykdomi Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimai; be to pabrėžia ES teisę būti atstovaujamai Vadovaujančiame žmogaus teisių komitete – ypač po prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, kas turėtų suteikti ES bendrąją teisę visateisiškai dalyvauti ET Ministrų Komiteto posėdžiuose ir balsuoti – į teisę paskirti Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėją, taip pat į Europos Parlamento teisę dalyvauti Europos Tarybos parlamentinėje asamblėjoje, kai pastaroji renka teisėjus; pabrėžia, kad, siekdama padidinti savo priemonių veiksmingumą žmogaus teisių srityje visos Europos lygmeniu, ES taip pat turėtų prisijungti prie kitų Europos Tarybos institucijų, pvz., Komiteto prieš kankinimą (CPT), Europos komisijos prieš rasizmą ir netoleranciją (ECRI) ir Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ), veiklos;

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO)

| 37. | pripažįsta, jog, atsižvelgiant į SESV 220 straipsnio 1 dalį, kurioje raginama visais tinkamais būdais bendradarbiauti su ESBO, reikia siekti esamą ES stebėtojos statusą ESBO paaukštinti iki tikrosios narystės, nes ES tenka svarbios išimtinės ir pasidalijamosios kompetencijos beveik visuose ESBO komitetuose; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, jog, atsižvelgiant į SESV 220 straipsnio 1 dalį, kurioje raginama visais tinkamais būdais bendradarbiauti su ESBO, reikia siekti esamą ES stebėtojos statusą ESBO paaukštinti iki tikrosios narystės, nes ES tenka svarbios išimtinės ir pasidalijamosios kompetencijos beveik visuose ESBO komitetuose;

Pasaulio prekybos organizacija (PPO)

| 38. | mano, kad ES vaidmuo PPO yra vienas ES veiksmų kitose tarptautinėse organizacijose (įskaitant UNCTAD ir OECD) pavyzdys, atsižvelgiant į tai, kad dėl savo išimtinės kompetencijos ES yra visateisė PPO narė ir derasi visų ES valstybių narių vardu, o tuo pačiu metu visos valstybės narės atskirai yra PPO narės ir dirba kartu siekdamos veikti kaip vienas blokas; |
| --- | --- |

38.

mano, kad ES vaidmuo PPO yra vienas ES veiksmų kitose tarptautinėse organizacijose (įskaitant UNCTAD ir OECD) pavyzdys, atsižvelgiant į tai, kad dėl savo išimtinės kompetencijos ES yra visateisė PPO narė ir derasi visų ES valstybių narių vardu, o tuo pačiu metu visos valstybės narės atskirai yra PPO narės ir dirba kartu siekdamos veikti kaip vienas blokas;

| 39. | laikosi nuomonės, kad įsteigus dvi atskiras ES delegacijas – vieną PPO ir kitą JT – Ženevoje po Lisabonos sutarties priėmimo turėtų būti sustiprinti ES koordinavimo gebėjimai, atstovavimas ir matomumas, tačiau pabrėžia abiejų delegacijų veiksmų nuoseklumo užtikrinimo svarbą siekiant išvengti dvigubo darbo; |
| --- | --- |

39.

laikosi nuomonės, kad įsteigus dvi atskiras ES delegacijas – vieną PPO ir kitą JT – Ženevoje po Lisabonos sutarties priėmimo turėtų būti sustiprinti ES koordinavimo gebėjimai, atstovavimas ir matomumas, tačiau pabrėžia abiejų delegacijų veiksmų nuoseklumo užtikrinimo svarbą siekiant išvengti dvigubo darbo;

| 40. | ragina ES PPO atsižvelgti į konkrečius Europos interesus ir juos ginti; pvz., reikalauti, kad žemės ūkio klausimams būtų taikomas ypatingas požiūris ir užtikrinti, kad būtų ginami tam tikri opūs Europos regionai ir sektoriai, taip pat, kad būtų remiama sąžininga prekyba, sudaranti galimybes tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

40.

ragina ES PPO atsižvelgti į konkrečius Europos interesus ir juos ginti; pvz., reikalauti, kad žemės ūkio klausimams būtų taikomas ypatingas požiūris ir užtikrinti, kad būtų ginami tam tikri opūs Europos regionai ir sektoriai, taip pat, kad būtų remiama sąžininga prekyba, sudaranti galimybes tvariam vystymuisi;

| 41. | ragina išsamiai apsvarstyti geresnio neprekybinių problemų svarstymo atsižvelgiant į PPO taisykles klausimą, kad narės galėtų siekti teisėtų politikos tikslų užtikrinant prieigą prie rinkos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina užtikrinti prekybos politikos ir kitų ES politikos krypčių bei tarptautinės teisės nuoseklumą ir užtikrinti, kad PPO veiksmai atitiktų kitų tarptautinių organizacijų veiksmus ir būtų numatyta jų abipusė parama; |
| --- | --- |

41.

ragina išsamiai apsvarstyti geresnio neprekybinių problemų svarstymo atsižvelgiant į PPO taisykles klausimą, kad narės galėtų siekti teisėtų politikos tikslų užtikrinant prieigą prie rinkos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina užtikrinti prekybos politikos ir kitų ES politikos krypčių bei tarptautinės teisės nuoseklumą ir užtikrinti, kad PPO veiksmai atitiktų kitų tarptautinių organizacijų veiksmus ir būtų numatyta jų abipusė parama;

| 42. | mano, kad PPO įgyvendinimo įgaliojimai, suteikti jai įkūrus ginčų sprendimo organą, yra svarbiausias šios organizacijos sėkmės veiksnys; |
| --- | --- |

42.

mano, kad PPO įgyvendinimo įgaliojimai, suteikti jai įkūrus ginčų sprendimo organą, yra svarbiausias šios organizacijos sėkmės veiksnys;

Siekiai Didžiajame aštuntuke ir Didžiajame dvidešimtuke

| 43. | atkreipdamas dėmesį į ES pasaulinę ekonominę ir finansinę reikšmę, būtinybę ginti ES strateginius interesus tarptautinėje arenoje ir į tai, jog G8 darbotvarkės buvo gerokai išplėstos siekiant spręsti politinius ir saugumo klausimus pradedant žmogaus teisių ir regioninio saugumo ir baigiant ginklų kontrolės klausimais, laikosi nuomonės, kad ES turėtų visavertiškai dalyvauti G7/G8 procese ir turėtų būti visapusiškai atstovaujama G7 finansų ministrų susitikimuose; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti geresnį ES koordinavimą prieš G7 ir G8 susitikimus, ypač į koordinavimą įtraukiant Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

43.

atkreipdamas dėmesį į ES pasaulinę ekonominę ir finansinę reikšmę, būtinybę ginti ES strateginius interesus tarptautinėje arenoje ir į tai, jog G8 darbotvarkės buvo gerokai išplėstos siekiant spręsti politinius ir saugumo klausimus pradedant žmogaus teisių ir regioninio saugumo ir baigiant ginklų kontrolės klausimais, laikosi nuomonės, kad ES turėtų visavertiškai dalyvauti G7/G8 procese ir turėtų būti visapusiškai atstovaujama G7 finansų ministrų susitikimuose; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti geresnį ES koordinavimą prieš G7 ir G8 susitikimus, ypač į koordinavimą įtraukiant Europos Parlamentą;

| 44. | atsižvelgdamas į ES išimtines arba pasidalijamąsias kompetencijas tose srityse, kuriose G20 daro didžiulę ir vis didėjančią įtaką (pvz., finansų rinkos reguliavimas, ekonominės politikos koordinavimas, įskaitant valiutos kursų klausimus, tarptautinė pinigų sistema, pagalba vystymuisi, daugiašalės prekybos klausimai, kova su terorizmu ir pinigų plovimu, aplinkos arba energetinis saugumas), ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su partneriais siekiant visapusiškai koordinuoti ir derinti pranešimus tarp 5 Europos šalių ir ES atstovo, dalyvaujančio G20 posėdžiuose, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ES dalyvavimą G20 ministrų susitikimuose; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į ES išimtines arba pasidalijamąsias kompetencijas tose srityse, kuriose G20 daro didžiulę ir vis didėjančią įtaką (pvz., finansų rinkos reguliavimas, ekonominės politikos koordinavimas, įskaitant valiutos kursų klausimus, tarptautinė pinigų sistema, pagalba vystymuisi, daugiašalės prekybos klausimai, kova su terorizmu ir pinigų plovimu, aplinkos arba energetinis saugumas), ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su partneriais siekiant visapusiškai koordinuoti ir derinti pranešimus tarp 5 Europos šalių ir ES atstovo, dalyvaujančio G20 posėdžiuose, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ES dalyvavimą G20 ministrų susitikimuose;

| 45. | atkreipia dėmesį į glaudesnį bendradarbiavimą nedaugiašaliuose forumuose, susijusiuose su konkrečių krizių sprendimu, įskaitant G8, Kontaktinę grupę Balkanų klausimu, Artimųjų Rytų Ketvertą ir 5+1 Irano klausimu; primena, kad Europos Sąjungą vienija jos valstybių narių solidarumas, todėl valstybės narės turėtų tartis su savo partnerėmis dėl sprendimų, susijusių su bendrais interesais, nes tai, galų gale, padėtų priimti veiksmingus ir daugiašalius visoms suinteresuotoms šalims naudingus sprendimus; taigi ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę aptarti esamas problemas, susijusias su veiksmingu daugiašališkumu, ir mano, kad atnaujintoje strategijoje didesnis dėmesys turėtų būti teikiamas ES įtakai ir reikšmei bei nustatyti įpareigojimai „mini grupėms“ tartis su savo ES partneriais ir prašyti ES įgaliojimų veikti; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į glaudesnį bendradarbiavimą nedaugiašaliuose forumuose, susijusiuose su konkrečių krizių sprendimu, įskaitant G8, Kontaktinę grupę Balkanų klausimu, Artimųjų Rytų Ketvertą ir 5+1 Irano klausimu; primena, kad Europos Sąjungą vienija jos valstybių narių solidarumas, todėl valstybės narės turėtų tartis su savo partnerėmis dėl sprendimų, susijusių su bendrais interesais, nes tai, galų gale, padėtų priimti veiksmingus ir daugiašalius visoms suinteresuotoms šalims naudingus sprendimus; taigi ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę aptarti esamas problemas, susijusias su veiksmingu daugiašališkumu, ir mano, kad atnaujintoje strategijoje didesnis dėmesys turėtų būti teikiamas ES įtakai ir reikšmei bei nustatyti įpareigojimai „mini grupėms“ tartis su savo ES partneriais ir prašyti ES įgaliojimų veikti;

*

* *

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, ES valstybėms narėms ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, ES valstybėms narėms ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 354, 2010 12 28, p. 43.

(2)  JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/276: Europos Sąjungos dalyvavimas Jungtinių Tautų veikloje.

(3)  Europos Sąjungos Taryba 10170/10.

(4)  EUCO 21/01/10 REV 1 I priedas.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0399.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0377.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0184.

(8)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 49.

(9)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 69.

(10)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 118.

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/77

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisJudus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas

P7_TA(2011)0230

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija „Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas“ (2010/2307(INI))

2012/C 377 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Komisijos komunikatą „Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją „Europa 2020“ (COM(2010)0296),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Judus jaunimas“ – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Judus jaunimas“ – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis (COM(2010)0477),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES jaunimo strategijos „Investicijų ir galimybių suteikimas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES jaunimo strategijos „Investicijų ir galimybių suteikimas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto dimensijos ir dėl kompetencijų, kuriomis prisidedama prie mokymosi visą gyvenimą ir iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto dimensijos ir dėl kompetencijų, kuriomis prisidedama prie mokymosi visą gyvenimą ir iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl naujos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijos, visų pirma į tą dalį, kurioje nustatomi pagrindiniai švietimo lygio gerinimo tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl naujos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijos, visų pirma į tą dalį, kurioje nustatomi pagrindiniai švietimo lygio gerinimo tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“, kuriose pripažįstama labiau integruoto, tarpsektorinio požiūrio reaguojant į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas, svarba (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“, kuriose pripažįstama labiau integruoto, tarpsektorinio požiūrio reaguojant į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas, svarba (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (6) ir 2011 m. kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl iniciatyvos„Judus jaunimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (6) ir 2011 m. kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl iniciatyvos„Judus jaunimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0169/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0169/2011),

| A. | kadangi, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, jaunimo žinios ir gebėjimai yra esminiai norint pasiekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, jaunimo žinios ir gebėjimai yra esminiai norint pasiekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų;

| B. | kadangi pavyzdine strategijos „Europa 2020“ iniciatyva „Judus jaunimas“ siekiama geriau panaudoti esamas Europos programas siekiant sustiprinti Europos aukštojo mokslo patrauklumą ir bendrą kokybę visais švietimo ir mokymo lygmenimis bei studentų ir darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pavyzdine strategijos „Europa 2020“ iniciatyva „Judus jaunimas“ siekiama geriau panaudoti esamas Europos programas siekiant sustiprinti Europos aukštojo mokslo patrauklumą ir bendrą kokybę visais švietimo ir mokymo lygmenimis bei studentų ir darbuotojų judumą;

| C. | kadangi strategijoje „ES 2020“ teigiama, kad „iki 2020 m. visiems Europos jaunuoliams turi būti užtikrinta galimybė dalį mokymosi laiko praleisti kitose valstybėse narėse“; |
| --- | --- |

C.

kadangi strategijoje „ES 2020“ teigiama, kad „iki 2020 m. visiems Europos jaunuoliams turi būti užtikrinta galimybė dalį mokymosi laiko praleisti kitose valstybėse narėse“;

| D. | kadangi jaunimas atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant penkių pagrindinių 2020 m. nustatytų ES tikslų užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato ir energetikos, švietimo bei kovos su skurdu srityse; |
| --- | --- |

D.

kadangi jaunimas atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant penkių pagrindinių 2020 m. nustatytų ES tikslų užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato ir energetikos, švietimo bei kovos su skurdu srityse;

| E. | kadangi iniciatyva „Judus jaunimas“ sustiprinama esama ES jaunimo strategija (COM(2009)0200), nes per ją jaunimui suteikiama žinių, gebėjimų ir kompetencijų, kurie reikalingi darbe ir gyvenime; |
| --- | --- |

E.

kadangi iniciatyva „Judus jaunimas“ sustiprinama esama ES jaunimo strategija (COM(2009)0200), nes per ją jaunimui suteikiama žinių, gebėjimų ir kompetencijų, kurie reikalingi darbe ir gyvenime;

| F. | kadangi krizė padarė itin didelį neigiamą poveikį jaunimui ir jaunimo nedarbo lygis Europos Sąjungoje didesnis negu 20 % – dvigubai didesnis negu vidutinis suaugusiųjų nedarbo lygis, o kai kuriose valstybėse narėse jis viršija 40 %, |
| --- | --- |

F.

kadangi krizė padarė itin didelį neigiamą poveikį jaunimui ir jaunimo nedarbo lygis Europos Sąjungoje didesnis negu 20 % – dvigubai didesnis negu vidutinis suaugusiųjų nedarbo lygis, o kai kuriose valstybėse narėse jis viršija 40 %,

| G. | kadangi jaunimo nedarbas, kuris sudaro beveik 21 %, yra viena iš skubiausiai spręstinų problemų Europoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi jaunimo nedarbas, kuris sudaro beveik 21 %, yra viena iš skubiausiai spręstinų problemų Europoje,

| H. | kadangi dėl ekonomikos krizės valstybės narės mažina investicijas į švietimą ir mokymą, o tai turi tiesioginės įtakos jaunimo ateities perspektyvoms, atsižvelgiant dar ir į tai, kad Europai siekiant užtikrinti reikiamą augimą tenka spręsti vis didėjančią demografinės padėties problemą; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl ekonomikos krizės valstybės narės mažina investicijas į švietimą ir mokymą, o tai turi tiesioginės įtakos jaunimo ateities perspektyvoms, atsižvelgiant dar ir į tai, kad Europai siekiant užtikrinti reikiamą augimą tenka spręsti vis didėjančią demografinės padėties problemą;

| I. | kadangi netinkamos švietimo kokybės ekonominės išlaidos daug didesnės negu finansų krizės išlaidos; |
| --- | --- |

I.

kadangi netinkamos švietimo kokybės ekonominės išlaidos daug didesnės negu finansų krizės išlaidos;

| J. | kadangi krizė aiškiai atskleidė poreikį reformuoti ekonomiką ir visuomenę bei geros kokybės švietimo ir profesinio mokymo sistemos svarbą šioms reformoms paremti, kad Europa būtų geriau pasirengusi priimti šiandienos ir rytdienos iššūkius; |
| --- | --- |

J.

kadangi krizė aiškiai atskleidė poreikį reformuoti ekonomiką ir visuomenę bei geros kokybės švietimo ir profesinio mokymo sistemos svarbą šioms reformoms paremti, kad Europa būtų geriau pasirengusi priimti šiandienos ir rytdienos iššūkius;

| K. | atsižvelgdamas į tai, kad dėl vis mažėjančių viešųjų investicijų į universitetus ir dėl to didėjančių mokesčių už mokslą ir (arba) mažėjančios socialinės paramos ir mažėjančių stipendijų, vis daugiau studentų meta mokslus aukštojo išsilavinimo įstaigose ir dėlto didėja socialinis atotrūkis; |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdamas į tai, kad dėl vis mažėjančių viešųjų investicijų į universitetus ir dėl to didėjančių mokesčių už mokslą ir (arba) mažėjančios socialinės paramos ir mažėjančių stipendijų, vis daugiau studentų meta mokslus aukštojo išsilavinimo įstaigose ir dėlto didėja socialinis atotrūkis;

| L. | kadangi žmogiškasis kapitalas yra labai svarbi strateginė priemonė siekiant užtikrinti sėkmingą ekonominį ir socialinį visuomenių vystymąsi; |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogiškasis kapitalas yra labai svarbi strateginė priemonė siekiant užtikrinti sėkmingą ekonominį ir socialinį visuomenių vystymąsi;

| M. | kadangi, remiantis Europaso duomenimis, vis daugiau jaunuolių išreiškia norą judėti Europos Sąjungoje mokymosi arba profesiniais tikslais; |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis Europaso duomenimis, vis daugiau jaunuolių išreiškia norą judėti Europos Sąjungoje mokymosi arba profesiniais tikslais;

| N. | kadangi tik per švietimą labiausiai skatinamas jaunimo kūrybingumas ir inovacijų diegimo potencialas; kadangi švietimas duoda žmonėms būtinų priemonių intelektualiai ir individualiai tobulėti, integruotis į darbo rinką, visuomenę ir pilietinį gyvenimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi tik per švietimą labiausiai skatinamas jaunimo kūrybingumas ir inovacijų diegimo potencialas; kadangi švietimas duoda žmonėms būtinų priemonių intelektualiai ir individualiai tobulėti, integruotis į darbo rinką, visuomenę ir pilietinį gyvenimą;

| O. | kadangi iš tyrimų matyti, kad dėl judumo stiprėja Europos pilietiškumo jausmas ir aktyviau dalyvaujama demokratiniuose procesuose; |
| --- | --- |

O.

kadangi iš tyrimų matyti, kad dėl judumo stiprėja Europos pilietiškumo jausmas ir aktyviau dalyvaujama demokratiniuose procesuose;

| P. | kadangi judumo programos turėtų būti prieinamos ne tik universiteto studentams, bet ir žemesnį kvalifikacijos lygį turintiems jauniems žmonėms, kadangi tokiu būdu galima padidinti galimybes darbo rinkoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi judumo programos turėtų būti prieinamos ne tik universiteto studentams, bet ir žemesnį kvalifikacijos lygį turintiems jauniems žmonėms, kadangi tokiu būdu galima padidinti galimybes darbo rinkoje;

| Q. | kadangi judumo programos turi būti prieinamos visiems jaunuoliams, neatsižvelgiant į jų pasirinktą mokymosi būdą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi judumo programos turi būti prieinamos visiems jaunuoliams, neatsižvelgiant į jų pasirinktą mokymosi būdą;

| R. | kadangi jaunų žmonių, galinčių vykti į užsienį, ypač pagal ES programas, skaičius nepakankamai sparčiai auga; |
| --- | --- |

R.

kadangi jaunų žmonių, galinčių vykti į užsienį, ypač pagal ES programas, skaičius nepakankamai sparčiai auga;

| S. | kadangi per pirmuosius dešimt Bolonijos proceso metų buvo susidurta su daugeliu sunkumų siekiant nustatytų tikslų, susijusių su Europos aukštojo mokslo sistemos plėtojimu; |
| --- | --- |

S.

kadangi per pirmuosius dešimt Bolonijos proceso metų buvo susidurta su daugeliu sunkumų siekiant nustatytų tikslų, susijusių su Europos aukštojo mokslo sistemos plėtojimu;

| T. | kadangi, norint, kad jaunimas nesusidurtų su socialinės atskirties ir skurdo pavojumi ir kad jiems būtų lengviau įsitraukti į darbo rinką, būtina mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

T.

kadangi, norint, kad jaunimas nesusidurtų su socialinės atskirties ir skurdo pavojumi ir kad jiems būtų lengviau įsitraukti į darbo rinką, būtina mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių;

| U. | kadangi jaunuoliams itin sunku pereiti iš bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo pakopos į profesinę veiklą; |
| --- | --- |

U.

kadangi jaunuoliams itin sunku pereiti iš bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo pakopos į profesinę veiklą;

| V. | kadangi savanorystė yra puiki galimybė įgyti daugiau kompetencijos naudojantis savišvietos ir neformaliojo švietimo priemonėmis, ugdyti socialinės atsakomybės jausmą, suvokti Europos Sąjungos kūrimo svarbą ir tapti daugelyje sričių aktyviai dalyvaujančiais piliečiais, ir šią savanorystę ypač reikėtų įprasminti 2011 m., kurie paskelbti Europos savanorystės metais; |
| --- | --- |

V.

kadangi savanorystė yra puiki galimybė įgyti daugiau kompetencijos naudojantis savišvietos ir neformaliojo švietimo priemonėmis, ugdyti socialinės atsakomybės jausmą, suvokti Europos Sąjungos kūrimo svarbą ir tapti daugelyje sričių aktyviai dalyvaujančiais piliečiais, ir šią savanorystę ypač reikėtų įprasminti 2011 m., kurie paskelbti Europos savanorystės metais;

| W. | kadangi jaunimo organizacijos yra pagrindinės neformaliojo švietimo, kuris papildo formalųjį švietimą, būtiną siekiant suteikti jauniems žmonėms įgūdžius ir kompetencijas, kad jie taptų aktyviais piliečiais ir jiems būtų lengviau įsitraukti į darbo rinką, paslaugų teikėjos; kadangi tokiu būdu jaunimo organizacijos padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

W.

kadangi jaunimo organizacijos yra pagrindinės neformaliojo švietimo, kuris papildo formalųjį švietimą, būtiną siekiant suteikti jauniems žmonėms įgūdžius ir kompetencijas, kad jie taptų aktyviais piliečiais ir jiems būtų lengviau įsitraukti į darbo rinką, paslaugų teikėjos; kadangi tokiu būdu jaunimo organizacijos padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| X. | kadangi labai svarbu jaunus žmones ir jiems atstovaujančias skirtingas jaunimo organizacijas įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, kad jie pasijustų politiškai atsakingi ir užtikrinti, kad jie, išsakydami savo idėjas, aktyviai prisidėtų kuriant jaunimo strategiją; |
| --- | --- |

X.

kadangi labai svarbu jaunus žmones ir jiems atstovaujančias skirtingas jaunimo organizacijas įtraukti į sprendimų priėmimo procesą, kad jie pasijustų politiškai atsakingi ir užtikrinti, kad jie, išsakydami savo idėjas, aktyviai prisidėtų kuriant jaunimo strategiją;

| Y. | kadangi pagrindinis iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslas yra stiprinti Europos sanglaudą ir ugdyti piliečius, suvokiančius savo europietišką tapatybę, |
| --- | --- |

Y.

kadangi pagrindinis iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslas yra stiprinti Europos sanglaudą ir ugdyti piliečius, suvokiančius savo europietišką tapatybę,

Bendros pastabos ir finansinė parama

| 1. | palankiai vertina iniciatyvą „Judus jaunimas“ kaip politinę iniciatyvą, skirtą esamoms švietimo, judumo ir jaunimo užimtumo programoms sustiprinti ir paskatinti valstybes nares siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina iniciatyvą „Judus jaunimas“ kaip politinę iniciatyvą, skirtą esamoms švietimo, judumo ir jaunimo užimtumo programoms sustiprinti ir paskatinti valstybes nares siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų tikslų;

| 2. | pabrėžia, kad programa „Judus jaunimas“ raginama aukštojo mokslo įstaigas gerinti kokybę stiprinant bendradarbiavimą su kitomis viso pasaulio įstaigomis, ir šiame kontekste ypač vaisingas gali būti bendradarbiavimas su JAV institucijomis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad programa „Judus jaunimas“ raginama aukštojo mokslo įstaigas gerinti kokybę stiprinant bendradarbiavimą su kitomis viso pasaulio įstaigomis, ir šiame kontekste ypač vaisingas gali būti bendradarbiavimas su JAV institucijomis;

| 3. | pažymi, kad norint užtikrinti tvarų augimą ir plėtrą, neabejotinai būtina investuoti į švietimą ir kad net per ekonomikos krizę jaunimo programų ir švietimo finansavimas turi būti laikomas ne šiandienos išlaidomis, o investicijomis į Europos ateitį; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad norint užtikrinti tvarų augimą ir plėtrą, neabejotinai būtina investuoti į švietimą ir kad net per ekonomikos krizę jaunimo programų ir švietimo finansavimas turi būti laikomas ne šiandienos išlaidomis, o investicijomis į Europos ateitį;

| 4. | pabrėžia, kad visų iniciatyvų tikslas turi būti parodyti kelią jaunimui, kad jis galėtų sėkmingai integruotis visuomenėje, ir nuolat ruošti jį ateities Europai, tai reiškia, jog visam jaunimui reikia suteikti galimybes dalyvauti visuomeninėje veikloje bei prisidėti prie visuomenės formavimo ir užtikrinti galimybę visam jaunimui gauti naudos iš mokymosi, studijų aukštosiose mokyklose ir neformaliojo švietimo, profesinio švietimo ir mokymo ir tęstinio mokymo, kuriuose didelė reikšmė teikiama modernios, konkurencingos, įtraukios ir tvarios visuomenės reikalavimams, kad jaunimas turėtų geresnes galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad visų iniciatyvų tikslas turi būti parodyti kelią jaunimui, kad jis galėtų sėkmingai integruotis visuomenėje, ir nuolat ruošti jį ateities Europai, tai reiškia, jog visam jaunimui reikia suteikti galimybes dalyvauti visuomeninėje veikloje bei prisidėti prie visuomenės formavimo ir užtikrinti galimybę visam jaunimui gauti naudos iš mokymosi, studijų aukštosiose mokyklose ir neformaliojo švietimo, profesinio švietimo ir mokymo ir tęstinio mokymo, kuriuose didelė reikšmė teikiama modernios, konkurencingos, įtraukios ir tvarios visuomenės reikalavimams, kad jaunimas turėtų geresnes galimybes patekti į darbo rinką;

| 5. | pabrėžia, kad krizė negali būti priežastis mažinti išlaidas švietimui, nes krizės padariniams pašalinti būtinas geresnis jaunimo išsilavinimas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad krizė negali būti priežastis mažinti išlaidas švietimui, nes krizės padariniams pašalinti būtinas geresnis jaunimo išsilavinimas;

| 6. | apgailestauja, kad, pasak Komisijos, nacionaliniai tvarkaraščiai, parengti valstybių narių siekiant labiau prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų švietimo srityje, yra netinkami; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad, pasak Komisijos, nacionaliniai tvarkaraščiai, parengti valstybių narių siekiant labiau prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų švietimo srityje, yra netinkami;

| 7. | supranta, kad studentų įdarbinimas turi būti vienas iš aukštojo mokslo tikslų, bet pabrėžia, kad teikiant aukštąjį mokslą turi būti skatinamas jaunimo kūrybingumas, jo gebėjimas kurti inovacijas ir intelektinis bei socialinis tobulėjimas; |
| --- | --- |

7.

supranta, kad studentų įdarbinimas turi būti vienas iš aukštojo mokslo tikslų, bet pabrėžia, kad teikiant aukštąjį mokslą turi būti skatinamas jaunimo kūrybingumas, jo gebėjimas kurti inovacijas ir intelektinis bei socialinis tobulėjimas;

| 8. | pripažįsta, kad iniciatyvos „Judus jaunimas“ sėkmė labai priklauso nuo to, kaip valstybės narės įgyvendins jos pagrindinius veiksmus; todėl prašo Europos Komisijos jų įgyvendinimo metu akylai stebėti ir analizuoti svarbiausius elementus, kad galėtų padėti valstybėms narėms ir užtikrinti geresnį jų veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad iniciatyvos „Judus jaunimas“ sėkmė labai priklauso nuo to, kaip valstybės narės įgyvendins jos pagrindinius veiksmus; todėl prašo Europos Komisijos jų įgyvendinimo metu akylai stebėti ir analizuoti svarbiausius elementus, kad galėtų padėti valstybėms narėms ir užtikrinti geresnį jų veiklos koordinavimą;

| 9. | ragina Komisiją reguliariai informuoti Parlamentą apie iniciatyvos „Judus jaunimas“ pagrindinių veiksmų veiksmingumą ir valstybėse narėse padarytą pažangą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją reguliariai informuoti Parlamentą apie iniciatyvos „Judus jaunimas“ pagrindinių veiksmų veiksmingumą ir valstybėse narėse padarytą pažangą;

| 10. | rekomenduoja, kad Europos institucijos, vykdydamos programą „Švietimas ir mokymas 2020“, pradėtų struktūrinį dialogą švietimo srityje, kad struktūrinio dialogo jaunimo klausimais metu iniciatyvos „Judus jaunimas“ švietimo priemonės būtų įgyvendinamos visapusiškai bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais švietimo srities subjektais, derinti prioritetus ir veiksmus jaunimo klausimais, taip suteikiant jaunimui daugiau galimybių dalyvauti sprendimų dėl jiems aktualių problemų priėmime; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja, kad Europos institucijos, vykdydamos programą „Švietimas ir mokymas 2020“, pradėtų struktūrinį dialogą švietimo srityje, kad struktūrinio dialogo jaunimo klausimais metu iniciatyvos „Judus jaunimas“ švietimo priemonės būtų įgyvendinamos visapusiškai bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais švietimo srities subjektais, derinti prioritetus ir veiksmus jaunimo klausimais, taip suteikiant jaunimui daugiau galimybių dalyvauti sprendimų dėl jiems aktualių problemų priėmime;

| 11. | ragina Komisiją pasiūlyme dėl naujos daugiametės finansinės perspektyvos toliau laipsniškai didinti investicijas į judumo ir jaunimo programas, kaip antai „Mokymasis visą gyvenimą“ (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus ir „Veiklus jaunimas“ dabartiniu pavidalu, taip pat į Europos savanorių tarnybą; ragina geriau reklamuoti šias programas asmenims, galintiems jomis pasinaudoti, ir geriau informuoti juos apie programų teikiamas galimybes; ragina toliau investuoti į bendradarbiavimą su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis ir pateikti pasiūlymą dėl naujosios kartos judumo ir jaunimo programų, atitinkančių strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją pasiūlyme dėl naujos daugiametės finansinės perspektyvos toliau laipsniškai didinti investicijas į judumo ir jaunimo programas, kaip antai „Mokymasis visą gyvenimą“ (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus ir „Veiklus jaunimas“ dabartiniu pavidalu, taip pat į Europos savanorių tarnybą; ragina geriau reklamuoti šias programas asmenims, galintiems jomis pasinaudoti, ir geriau informuoti juos apie programų teikiamas galimybes; ragina toliau investuoti į bendradarbiavimą su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis ir pateikti pasiūlymą dėl naujosios kartos judumo ir jaunimo programų, atitinkančių strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 12. | pabrėžia, kad nė vienas jaunuolis, dėl įvairių priežasčių mokydamasis turintis problemų, neturi prarasti galimybės patekti į darbo rinką, atvirkščiai, tokius jaunuolius reikia tikslingai remti; galimybė mokytis neturi priklausyti nuo socialinės ar finansinės tėvų padėties; labai svarbus horizontalus perėjimas iš vieno švietimo lygmens į kitą ir bendrojo lavinimo, ir profesinio rengimo srityse; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad nė vienas jaunuolis, dėl įvairių priežasčių mokydamasis turintis problemų, neturi prarasti galimybės patekti į darbo rinką, atvirkščiai, tokius jaunuolius reikia tikslingai remti; galimybė mokytis neturi priklausyti nuo socialinės ar finansinės tėvų padėties; labai svarbus horizontalus perėjimas iš vieno švietimo lygmens į kitą ir bendrojo lavinimo, ir profesinio rengimo srityse;

| 13. | pabrėžia, kad judumui reikėtų suteikti daugiau patrauklumo ir kad turėtų būti teikiama plati ir pakankama finansinė parama, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms; pakartoja, kad ši pozicija turėtų būti įtraukta į būsimą daugiametę finansinę programą; ragina, siekiant didinti judumą mokymosi tikslais, skirti daugiau biudžeto lėšų programai „Leonardo da Vinci“; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad judumui reikėtų suteikti daugiau patrauklumo ir kad turėtų būti teikiama plati ir pakankama finansinė parama, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms; pakartoja, kad ši pozicija turėtų būti įtraukta į būsimą daugiametę finansinę programą; ragina, siekiant didinti judumą mokymosi tikslais, skirti daugiau biudžeto lėšų programai „Leonardo da Vinci“;

| 14. | pabrėžia, kad norint pasiekti tikslą suteikti kiekvienam galimybę dalį savo švietimo ir mokymosi laiko praleisti užsienyje, reikalingas plataus užmojo finansavimas; mano, kad Europos Sąjunga švietimui ir mokymui turi teikti prioritetą ir kad į šį tikslą turėtų būti atsižvelgta kitoje daugiametėje finansinėje programoje; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad norint pasiekti tikslą suteikti kiekvienam galimybę dalį savo švietimo ir mokymosi laiko praleisti užsienyje, reikalingas plataus užmojo finansavimas; mano, kad Europos Sąjunga švietimui ir mokymui turi teikti prioritetą ir kad į šį tikslą turėtų būti atsižvelgta kitoje daugiametėje finansinėje programoje;

| 15. | ragina užtikrinti, kad švietimo programos, kuriomis siekiama skatinti judumą, galiotų ir po 2013 m., ir prašo Komisiją skirti joms didesnius finansinius išteklius, nes šiuo metu rengiamos ir būsimos bendrosios programos; |
| --- | --- |

15.

ragina užtikrinti, kad švietimo programos, kuriomis siekiama skatinti judumą, galiotų ir po 2013 m., ir prašo Komisiją skirti joms didesnius finansinius išteklius, nes šiuo metu rengiamos ir būsimos bendrosios programos;

| 16. | ragina Europos Sąjungą geriau panaudoti savo finansines priemones – Europos investicijų banką ir Europos investicijų fondą, kad padėtų jaunimui; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Sąjungą geriau panaudoti savo finansines priemones – Europos investicijų banką ir Europos investicijų fondą, kad padėtų jaunimui;

| 17. | ragina valstybes nares daugiau investuoti į švietimo ir mokymo sistemas visais lygmenimis ir finansiškai remti ES judumo programų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu bei bendrai užtikrinti ar padidinti švietimo kokybę; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares daugiau investuoti į švietimo ir mokymo sistemas visais lygmenimis ir finansiškai remti ES judumo programų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu bei bendrai užtikrinti ar padidinti švietimo kokybę;

| 18. | yra įsitikinęs, kad programa „Veiklus jaunimas“ – labai svarbus jaunimo veiklos Europoje veiksnys ir kad ši programa turėtų būti stiprinama ir vykdoma toliau; ragina Komisiją į būsimą daugiametę finansinę programą vėl įtraukti atskirą programą „Veiklus jaunimas“; |
| --- | --- |

18.

yra įsitikinęs, kad programa „Veiklus jaunimas“ – labai svarbus jaunimo veiklos Europoje veiksnys ir kad ši programa turėtų būti stiprinama ir vykdoma toliau; ragina Komisiją į būsimą daugiametę finansinę programą vėl įtraukti atskirą programą „Veiklus jaunimas“;

| 19. | pabrėžia iniciatyvos „Judus jaunimas“, kuria labai prisidedama prie jaunimo įtraukties į visuomenę, svarbą ir ragina Komisiją įgyvendinant šią programą panaudoti praktinę patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Veiklus jaunimas“; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia iniciatyvos „Judus jaunimas“, kuria labai prisidedama prie jaunimo įtraukties į visuomenę, svarbą ir ragina Komisiją įgyvendinant šią programą panaudoti praktinę patirtį, įgytą įgyvendinant programą „Veiklus jaunimas“;

| 20. | ragina valstybes nares siekti, kad bendros investicijos į aukštąjį mokslą siektų bent 2 proc. BVP, kaip rekomenduojama Komisijos metinėje augimo ir užimtumo apžvalgoje, nes tai minimumas, reikalingas siekiant žinioms imlios ekonomikos; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares siekti, kad bendros investicijos į aukštąjį mokslą siektų bent 2 proc. BVP, kaip rekomenduojama Komisijos metinėje augimo ir užimtumo apžvalgoje, nes tai minimumas, reikalingas siekiant žinioms imlios ekonomikos;

| 21. | atkreipia dėmesį į lanksčių švietimo programų, kurias tuo pat metu galima derinti su darbine veikla, svarbą; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į lanksčių švietimo programų, kurias tuo pat metu galima derinti su darbine veikla, svarbą;

Jaunimas ir judumas

| 22. | ragina aktyviai įtraukti jaunimą į visus ES programų etapus, pradedant rengimu ir baigiant įgyvendinimu; |
| --- | --- |

22.

ragina aktyviai įtraukti jaunimą į visus ES programų etapus, pradedant rengimu ir baigiant įgyvendinimu;

| 23. | pabrėžia, kad svarbu jaunimą įtraukti ne tik į darbo rinką ir ekonominę veiklą, bet ir į veiklą, susijusią su Europos ateities formavimu; ragina Komisiją parengti Žaliąją knygą dėl jaunimo dalyvavimo; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad svarbu jaunimą įtraukti ne tik į darbo rinką ir ekonominę veiklą, bet ir į veiklą, susijusią su Europos ateities formavimu; ragina Komisiją parengti Žaliąją knygą dėl jaunimo dalyvavimo;

| 24. | pritaria, kad veiksmų reikia imtis kuo ankstyvesnio amžiaus asmenų atžvilgiu norint sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, kad jis neviršytų 10 proc., kaip numatyta strategijoje „Europa 2020“, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms vietovėms; remia Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos stiprinti valstybių narių pastangas mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

24.

pritaria, kad veiksmų reikia imtis kuo ankstyvesnio amžiaus asmenų atžvilgiu norint sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, kad jis neviršytų 10 proc., kaip numatyta strategijoje „Europa 2020“, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiausioje padėtyje esančioms vietovėms; remia Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos stiprinti valstybių narių pastangas mažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių;

| 25. | pabrėžia, kad turi būti žymiai sumažintas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, kuris, kaip žinoma, vėliau nulemia nedarbo ir socialinės atskirties pavojų; pabrėžia, kad ši problema turi būti sprendžiama laikantis kompleksinio požiūrio, apimančio socialines priemones, skirtas gerinti švietimą ir mokymą nepalankių sąlygų vietovėse; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad turi būti žymiai sumažintas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, kuris, kaip žinoma, vėliau nulemia nedarbo ir socialinės atskirties pavojų; pabrėžia, kad ši problema turi būti sprendžiama laikantis kompleksinio požiūrio, apimančio socialines priemones, skirtas gerinti švietimą ir mokymą nepalankių sąlygų vietovėse;

| 26. | kadangi jaunimo judumas gali prisidėti prie demokratinių procesų rėmimo, ragina ES institucijas sukurti sąlygas aktyviai įtraukti jaunimą iš valstybių, kuriose įgyvendinama Europos kaimynystės politika, į programą „Judus jaunimas“, kartu sudarant geresnio lavinimo galimybes jaunimui ir iš Europos Sąjungos valstybių narių, ir iš valstybių, dalyvaujančių EKP; |
| --- | --- |

26.

kadangi jaunimo judumas gali prisidėti prie demokratinių procesų rėmimo, ragina ES institucijas sukurti sąlygas aktyviai įtraukti jaunimą iš valstybių, kuriose įgyvendinama Europos kaimynystės politika, į programą „Judus jaunimas“, kartu sudarant geresnio lavinimo galimybes jaunimui ir iš Europos Sąjungos valstybių narių, ir iš valstybių, dalyvaujančių EKP;

| 27. | pabrėžia, kad taip pat turi būti skatinamas dėstytojų, mokytojų ir su jaunimu švietimo srityje dirbančių darbuotojų judumas, nes jie gali būti parama jaunimui, kurį moko; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad taip pat turi būti skatinamas dėstytojų, mokytojų ir su jaunimu švietimo srityje dirbančių darbuotojų judumas, nes jie gali būti parama jaunimui, kurį moko;

| 28. | pripažįsta svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų indėlį skatinant judumą; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta svarbų regionų ir vietos valdžios institucijų indėlį skatinant judumą;

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat skirti tiems, kuriems gresia didžiausias pavojus, mažiau galimybių turinčioms jaunimo grupėms ir tiems, kurie ieško „antro šanso“ grįžti į švietimo sistemą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat skirti tiems, kuriems gresia didžiausias pavojus, mažiau galimybių turinčioms jaunimo grupėms ir tiems, kurie ieško „antro šanso“ grįžti į švietimo sistemą;

| 30. | ragina Komisiją nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis rinkti duomenis apie praktines kliūtis judumui ir imtis visų būtinų priemonių joms pašalinti, siekiant, kad būtų užtikrintas geros kokybės ir visiems prieinamas judumas per visą mokymosi, taip pat ir profesinio mokymo, laiką; mano, kad šiuo tikslu būtų labai naudinga Komisijos siūloma „judumo rezultatų suvestinė“; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis rinkti duomenis apie praktines kliūtis judumui ir imtis visų būtinų priemonių joms pašalinti, siekiant, kad būtų užtikrintas geros kokybės ir visiems prieinamas judumas per visą mokymosi, taip pat ir profesinio mokymo, laiką; mano, kad šiuo tikslu būtų labai naudinga Komisijos siūloma „judumo rezultatų suvestinė“;

| 31. | ragina Komisiją imtis daugiau iniciatyvų skatinti jaunimo judumą taip pat ir regionuose, besiribojančiuose su ES; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją imtis daugiau iniciatyvų skatinti jaunimo judumą taip pat ir regionuose, besiribojančiuose su ES;

| 32. | ragina Komisiją skubiai imtis priemonių piliečių judumui remti, siekiant skatinti švietimą, užimtumą ir profesinių kvalifikacijų pripažinimą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją skubiai imtis priemonių piliečių judumui remti, siekiant skatinti švietimą, užimtumą ir profesinių kvalifikacijų pripažinimą;

| 33. | pažymi, jog svarbu imtis priemonių norint užtikrinti, kad jaunuoliai, įskaitant iš nepalankioje padėtyje esančių regionių, visais mokymo ir tęstinio mokymo etapais būtų judūs, taip pat užtikrinti visišką stipendijų perkeliamumą jiems esant užsienyje ir visose valstybėse narėse pripažinti jų tarpinius mokymosi rezultatus ir diplomus, pagal siūlomą Europos kvalifikacijų sistemą; |
| --- | --- |

33.

pažymi, jog svarbu imtis priemonių norint užtikrinti, kad jaunuoliai, įskaitant iš nepalankioje padėtyje esančių regionių, visais mokymo ir tęstinio mokymo etapais būtų judūs, taip pat užtikrinti visišką stipendijų perkeliamumą jiems esant užsienyje ir visose valstybėse narėse pripažinti jų tarpinius mokymosi rezultatus ir diplomus, pagal siūlomą Europos kvalifikacijų sistemą;

| 34. | pripažįsta, kad jauniems žmonėms su negalia, taip pat vaikus auginantiems jauniems žmonėms turi būti teikiama papildoma parama, kad jie galėtų dalyvauti esamose judumo programose ir visiškai jomis pasinaudoti derindami mokslą, darbą ir asmeninį gyvenimą; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad jauniems žmonėms su negalia, taip pat vaikus auginantiems jauniems žmonėms turi būti teikiama papildoma parama, kad jie galėtų dalyvauti esamose judumo programose ir visiškai jomis pasinaudoti derindami mokslą, darbą ir asmeninį gyvenimą;

| 35. | primena, kad be tarptautinio judumo turėtų būti skatinamas internacionalizavimas vietos lygmeniu, taip pat studento kilmės šalies aukštoji mokykla ir pati šalis turėtų teikti paramą tam, kad būtų sukurtas tarptautinis bendradarbiavimo tinklas; pabrėžia virtualaus jaunimo judumo, kuris gali papildyti geografinį judumą, potencialą; |
| --- | --- |

35.

primena, kad be tarptautinio judumo turėtų būti skatinamas internacionalizavimas vietos lygmeniu, taip pat studento kilmės šalies aukštoji mokykla ir pati šalis turėtų teikti paramą tam, kad būtų sukurtas tarptautinis bendradarbiavimo tinklas; pabrėžia virtualaus jaunimo judumo, kuris gali papildyti geografinį judumą, potencialą;

| 36. | pabrėžia įgūdžių, gautų visais mokymo būdais, įskaitant savišvietą ir neformalųjį mokymą, pripažinimo svarbą ir vaidmenį ugdant svarbius gebėjimus ir kompetenciją, kuri užtikrintų patekimą į darbo rinką ir adaptavimąsi joje, ir ragina tokiu būdu įgytus gebėjimus ir kompetenciją įtraukti į „judumo rezultatų suvestinę“; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia įgūdžių, gautų visais mokymo būdais, įskaitant savišvietą ir neformalųjį mokymą, pripažinimo svarbą ir vaidmenį ugdant svarbius gebėjimus ir kompetenciją, kuri užtikrintų patekimą į darbo rinką ir adaptavimąsi joje, ir ragina tokiu būdu įgytus gebėjimus ir kompetenciją įtraukti į „judumo rezultatų suvestinę“;

| 37. | rekomenduoja skatinti projektus, kuriais palaikomas žinių ir įgūdžių perdavimas iš kartos į kartą; atkreipia dėmesį į tai, kad galima gauti naudos iš tarptautinio judumo galimybėmis pasinaudojusių studentų sukauptų įgūdžių ir kultūrinio kapitalo; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja skatinti projektus, kuriais palaikomas žinių ir įgūdžių perdavimas iš kartos į kartą; atkreipia dėmesį į tai, kad galima gauti naudos iš tarptautinio judumo galimybėmis pasinaudojusių studentų sukauptų įgūdžių ir kultūrinio kapitalo;

| 38. | ragina Komisiją pateikti visa apimančią strategiją, skirtą skatinti neformalųjį švietimą ir remti neformaliojo švietimo paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją pateikti visa apimančią strategiją, skirtą skatinti neformalųjį švietimą ir remti neformaliojo švietimo paslaugų teikėjus;

| 39. | pabrėžia judumo svarbą stiprinant Europos pilietiškumo jausmą, puoselėjant europietišką kultūrą ir savitarpio pagarbą Europos vertybėms, stiprinant jaunimo dalyvavimą demokratiniame procese ir diegiant jaunimui stiprų priklausymo Europai jausmą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia judumo svarbą stiprinant Europos pilietiškumo jausmą, puoselėjant europietišką kultūrą ir savitarpio pagarbą Europos vertybėms, stiprinant jaunimo dalyvavimą demokratiniame procese ir diegiant jaunimui stiprų priklausymo Europai jausmą;

| 40. | primena valstybėms narėms pradėti mokyti antros užsienio kalbos (gimtoji kalba plius dvi kalbos) kuo ankstyvesniame gyvenimo etape ir ikimokyklinio ugdymo etape; pažymi, kad antros kalbos nemokantys žmonės niekada nebus judūs; atkreipia dėmesį į kaimyninių šalių kalbų mokymosi svarbą; |
| --- | --- |

40.

primena valstybėms narėms pradėti mokyti antros užsienio kalbos (gimtoji kalba plius dvi kalbos) kuo ankstyvesniame gyvenimo etape ir ikimokyklinio ugdymo etape; pažymi, kad antros kalbos nemokantys žmonės niekada nebus judūs; atkreipia dėmesį į kaimyninių šalių kalbų mokymosi svarbą;

| 41. | ragina valstybes nares skatinti judumą mokymosi ir užimtumo tikslais: a) didinant informuotumą ir užtikrinant, kad informacija būtų lengvai prieinama visiems besidomintiems jauniems žmonėms, b) ankstyvuose švietimo etapuose pabrėžiant judumo teikiamą pridėtinę vertę, c) užtikrinant mokymosi rezultatų, pasiektų judumo veikloje tarp valstybių narių, įteisinimą, d) sumažinant administracinę naštą ir skatinant atitinkamų institucijų visose valstybėse narėse bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares skatinti judumą mokymosi ir užimtumo tikslais: a) didinant informuotumą ir užtikrinant, kad informacija būtų lengvai prieinama visiems besidomintiems jauniems žmonėms, b) ankstyvuose švietimo etapuose pabrėžiant judumo teikiamą pridėtinę vertę, c) užtikrinant mokymosi rezultatų, pasiektų judumo veikloje tarp valstybių narių, įteisinimą, d) sumažinant administracinę naštą ir skatinant atitinkamų institucijų visose valstybėse narėse bendradarbiavimą;

| 42. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas judumui mokymosi ir užimtumo tikslais: a) remiant ES švietimo ir jaunimo programas, pvz., „Erasmus“, „Leonardo“ ir „Veiklus jaunimas“, b) gerinant esamų Europos instrumentų ir priemonių, tokių kaip Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS) ir Europass, įgyvendinimą, ir c) plėtojant naujas priemones, kurias ji jau ištyrė, pvz., „Judaus jaunimo“ interneto svetainę, „Judaus jaunimo“ kortelę, Europos įgūdžių pasą ir bandomąjį projektą „Tavo pirmasis EURES darbas“; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas judumui mokymosi ir užimtumo tikslais: a) remiant ES švietimo ir jaunimo programas, pvz., „Erasmus“, „Leonardo“ ir „Veiklus jaunimas“, b) gerinant esamų Europos instrumentų ir priemonių, tokių kaip Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistema (ECTS) ir Europass, įgyvendinimą, ir c) plėtojant naujas priemones, kurias ji jau ištyrė, pvz., „Judaus jaunimo“ interneto svetainę, „Judaus jaunimo“ kortelę, Europos įgūdžių pasą ir bandomąjį projektą „Tavo pirmasis EURES darbas“;

| 43. | pritaria naujiems pagrindiniams iniciatyvos „Judus jaunimas“ veiksmams, kaip antai vienos centrinės judumo interneto svetainės sukūrimas, taip pat įvedimas judumo kortelės, kuri papildytų ir įtvirtintų šiuo metu veikiančių jaunimo ir studentų kortelių bei Europos gebėjimų paso, kuris turėtų tapti visą gyvenimą trunkančio mokymosi internetu „palydovu“, sėkmę, nes visais šiais veiksmais dar labiau patobulinamos naudingos ir jau esamos judumo priemonės; be to, ragina padidinti visų esamų ir būsimų programų matomumą; |
| --- | --- |

43.

pritaria naujiems pagrindiniams iniciatyvos „Judus jaunimas“ veiksmams, kaip antai vienos centrinės judumo interneto svetainės sukūrimas, taip pat įvedimas judumo kortelės, kuri papildytų ir įtvirtintų šiuo metu veikiančių jaunimo ir studentų kortelių bei Europos gebėjimų paso, kuris turėtų tapti visą gyvenimą trunkančio mokymosi internetu „palydovu“, sėkmę, nes visais šiais veiksmais dar labiau patobulinamos naudingos ir jau esamos judumo priemonės; be to, ragina padidinti visų esamų ir būsimų programų matomumą;

Europos aukštasis mokslas ir Bolonijos procesas

| 44. | pabrėžia, kad svarbu pradėti naują, konstruktyvesnį visų Bolonijos procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų dialogą, pasinaudojant jį įgyvendinant įgyta teigiama patirtimi, taip pat pasimokant iš jo metu iškilusių problemų, kad jį būtų galima dar labiau patobulinti; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad svarbu pradėti naują, konstruktyvesnį visų Bolonijos procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų dialogą, pasinaudojant jį įgyvendinant įgyta teigiama patirtimi, taip pat pasimokant iš jo metu iškilusių problemų, kad jį būtų galima dar labiau patobulinti;

| 45. | ragina Komisiją išplėsti universitetų modernizavimo planą ir atnaujinti prioritetus atsižvelgiant į naujus iššūkius, pvz., aukštojo mokslo socialinį aspektą, į studentus orientuoto mokymosi skatinimą, taip pat paremti valstybių narių pastangas įgyvendinant tikslą, kad išsilavinimą (aukštąjį arba lygiavertį) turėtų 40 proc. piliečių; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją išplėsti universitetų modernizavimo planą ir atnaujinti prioritetus atsižvelgiant į naujus iššūkius, pvz., aukštojo mokslo socialinį aspektą, į studentus orientuoto mokymosi skatinimą, taip pat paremti valstybių narių pastangas įgyvendinant tikslą, kad išsilavinimą (aukštąjį arba lygiavertį) turėtų 40 proc. piliečių;

| 46. | tvirtai įsitikinęs, kad būtina užtikrinti universitetų savarankiškumą, bet kartu pabrėžia universitetų atsakomybę visuomenei; ragina valstybes nares investuoti į aukštojo mokslo reformas ir modernizavimą; |
| --- | --- |

46.

tvirtai įsitikinęs, kad būtina užtikrinti universitetų savarankiškumą, bet kartu pabrėžia universitetų atsakomybę visuomenei; ragina valstybes nares investuoti į aukštojo mokslo reformas ir modernizavimą;

| 47. | pažymi, kad norint suderinti aukštojo mokslo sistemą su ekonomikos bei plačiosios visuomenės poreikiais būtina parengti atitinkamas mokymo programas ir jas tarpusavyje sujungti, užtikrinant, kad žmonės įgytų ateities visuomenei ir ekonomikai reikalingų kompetencijų ir įgūdžių; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad norint suderinti aukštojo mokslo sistemą su ekonomikos bei plačiosios visuomenės poreikiais būtina parengti atitinkamas mokymo programas ir jas tarpusavyje sujungti, užtikrinant, kad žmonės įgytų ateities visuomenei ir ekonomikai reikalingų kompetencijų ir įgūdžių;

| 48. | ragina valstybes nares, regionus ir vietos valdžios institucijas remti ir stiprinti universitetų, profesinio mokymo centrų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą siekiant skatinti universitetų ir verslo dialogą ir geriau derinti tris žinių trikampio sudedamąsias dalis: mokslinius tyrimus, švietimą ir inovacijas; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares, regionus ir vietos valdžios institucijas remti ir stiprinti universitetų, profesinio mokymo centrų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą siekiant skatinti universitetų ir verslo dialogą ir geriau derinti tris žinių trikampio sudedamąsias dalis: mokslinius tyrimus, švietimą ir inovacijas;

| 49. | pabrėžia esamų programų, susijusių su mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiomis programomis ir sanglaudos politika, svarbą siekiant finansuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir tai, kad jos turi būti geriau derinamos su švietimo iniciatyvomis; taip pat mano, kad tarptautinis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą „Judus jaunimas“; taigi ragina dalyvius visiškai pasinaudoti galimybėmis, suteikiamomis įgyvendinant sanglaudos politikos tikslą „teritorinis bendradarbiavimas“; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia esamų programų, susijusių su mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosiomis programomis ir sanglaudos politika, svarbą siekiant finansuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas ir tai, kad jos turi būti geriau derinamos su švietimo iniciatyvomis; taip pat mano, kad tarptautinis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą „Judus jaunimas“; taigi ragina dalyvius visiškai pasinaudoti galimybėmis, suteikiamomis įgyvendinant sanglaudos politikos tikslą „teritorinis bendradarbiavimas“;

| 50. | pabrėžia lankstesnių švietimo struktūrų, tokių kaip atviri universitetai, ir platesnio tęstinio švietimo internetu naudojimo svarbą, kad visi jaunuoliai turėtų galimybę gauti kokybišką aukštesnės pakopos išsilavinimą, nepaisant atstumo ar nepalankių paskaitų tvarkaraščių; mano, kad dėl vėlesnio jaunuolių patekimo į darbo rinką ir dėl problemų, susijusių su socialinės apsaugos sistemų tvarumu, labai svarbu, kad būtų sudarytos tinkamos sąlygos jaunuoliams suderinti profesinę veiklą ir studijas; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia lankstesnių švietimo struktūrų, tokių kaip atviri universitetai, ir platesnio tęstinio švietimo internetu naudojimo svarbą, kad visi jaunuoliai turėtų galimybę gauti kokybišką aukštesnės pakopos išsilavinimą, nepaisant atstumo ar nepalankių paskaitų tvarkaraščių; mano, kad dėl vėlesnio jaunuolių patekimo į darbo rinką ir dėl problemų, susijusių su socialinės apsaugos sistemų tvarumu, labai svarbu, kad būtų sudarytos tinkamos sąlygos jaunuoliams suderinti profesinę veiklą ir studijas;

| 51. | ragina universitetus labiau priderinti savo programas ir struktūras prie konkrečių darbo rinkos poreikių, atsižvelgti į įmonių poreikius rengiant mokymo programas ir siekti naujų bendradarbiavimo su privačiojo ir viešojo sektorių bendrovėmis būdų, remti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių steigimą ir sponsoriavimą, kartu skatinant ir remiant jaunimo verslumą; |
| --- | --- |

51.

ragina universitetus labiau priderinti savo programas ir struktūras prie konkrečių darbo rinkos poreikių, atsižvelgti į įmonių poreikius rengiant mokymo programas ir siekti naujų bendradarbiavimo su privačiojo ir viešojo sektorių bendrovėmis būdų, remti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių steigimą ir sponsoriavimą, kartu skatinant ir remiant jaunimo verslumą;

| 52. | pabrėžia, kad universitetai privalo rengti programas, kuriomis studentai būtų skatinami imtis verslo įgyvendinant mokymo programas, taip pat rengiant susitikimus su finansų sektoriaus atstovais, suinteresuotais remti novatoriškus projektus; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad universitetai privalo rengti programas, kuriomis studentai būtų skatinami imtis verslo įgyvendinant mokymo programas, taip pat rengiant susitikimus su finansų sektoriaus atstovais, suinteresuotais remti novatoriškus projektus;

| 53. | pabrėžia, kad svarbu skatinti verslumą ir padėti jauniems žmonėms pradėti savo verslą, taip pat skatinti ir plėsti programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“; todėl rekomenduoja švietimo įstaigose pradėti vykdyti ES lygmens informavimo kampaniją, apimančią verslumo, pradinio kapitalo, veiklą pradedančių įmonių apmokestinimo ir paramos tęstiniam mokymuisi klausimus; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad svarbu skatinti verslumą ir padėti jauniems žmonėms pradėti savo verslą, taip pat skatinti ir plėsti programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“; todėl rekomenduoja švietimo įstaigose pradėti vykdyti ES lygmens informavimo kampaniją, apimančią verslumo, pradinio kapitalo, veiklą pradedančių įmonių apmokestinimo ir paramos tęstiniam mokymuisi klausimus;

| 54. | ragina Komisiją sukurti inovacijų projektų duomenų bazę, kuri padėtų keistis gerąja patirtimi, valstybių narių ir universitetų sukaupta įgyvendinant projektus, kad absolventai ir įmonės geriau pažintų vieni kitus ir kad absolventams būtų užtikrintas greitas patekimas į darbo pasaulį; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją sukurti inovacijų projektų duomenų bazę, kuri padėtų keistis gerąja patirtimi, valstybių narių ir universitetų sukaupta įgyvendinant projektus, kad absolventai ir įmonės geriau pažintų vieni kitus ir kad absolventams būtų užtikrintas greitas patekimas į darbo pasaulį;

| 55. | pripažįsta studentų, kuriems privačios įmonės skiria stipendiją, vertę; |
| --- | --- |

55.

pripažįsta studentų, kuriems privačios įmonės skiria stipendiją, vertę;

| 56. | siūlo, kad Komisija vietoj pasaulinės universitetų vertinimo sistemos įdiegtų informacija apie Europos universitetų programas pagrįstą sistemą, pagal kurią, be kita ko, reguliariai rengti viešai skelbiamas ataskaitas, kuriose būtų informuojama apie kiekvienos programos studentų įsidarbinimo ir judumo galimybes; |
| --- | --- |

56.

siūlo, kad Komisija vietoj pasaulinės universitetų vertinimo sistemos įdiegtų informacija apie Europos universitetų programas pagrįstą sistemą, pagal kurią, be kita ko, reguliariai rengti viešai skelbiamas ataskaitas, kuriose būtų informuojama apie kiekvienos programos studentų įsidarbinimo ir judumo galimybes;

| 57. | ragina Komisiją dėti visas reikiamas pastangas, kad būtų sukurta Europos mokslinių tyrimų erdvė ir kuo labiau remiamas jaunųjų mokslininkų judumas siekiant didinti Europos kompetenciją mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją dėti visas reikiamas pastangas, kad būtų sukurta Europos mokslinių tyrimų erdvė ir kuo labiau remiamas jaunųjų mokslininkų judumas siekiant didinti Europos kompetenciją mokslinių tyrimų srityje;

| 58. | valstybės narės turi taikyti stipendijų sistemą, kuria būtų užtikrinama jaunimo galimybė vienodomis sąlygomis siekti aukštojo mokslo, kad būtų išvengta nelygybės, ypač atkreipiant dėmesį į tretinį mokymą; |
| --- | --- |

58.

valstybės narės turi taikyti stipendijų sistemą, kuria būtų užtikrinama jaunimo galimybė vienodomis sąlygomis siekti aukštojo mokslo, kad būtų išvengta nelygybės, ypač atkreipiant dėmesį į tretinį mokymą;

Profesinis mokymas

| 59. | ragina valstybes nares modernizuoti profesinį mokymą ir didinti jo patrauklumą bei kokybę tam, kad jis galėtų būti geriau pritaikytas prie kintančios darbo rinkos, kurioje jau 2020 m. reikės naujų žinių ir gebėjimų, patvirtintų diplomais, kurie turėtų būti pripažįstami visose valstybėse narėse, dabartinių ir būsimų poreikių; šiuo atžvilgiu pabrėžia didelę dvejopų švietimo sistemų atitinkamose valstybėse narėse sėkmę; |
| --- | --- |

59.

ragina valstybes nares modernizuoti profesinį mokymą ir didinti jo patrauklumą bei kokybę tam, kad jis galėtų būti geriau pritaikytas prie kintančios darbo rinkos, kurioje jau 2020 m. reikės naujų žinių ir gebėjimų, patvirtintų diplomais, kurie turėtų būti pripažįstami visose valstybėse narėse, dabartinių ir būsimų poreikių; šiuo atžvilgiu pabrėžia didelę dvejopų švietimo sistemų atitinkamose valstybėse narėse sėkmę;

| 60. | pabrėžia, kad vienas iš esminių dalykų kovojant su jaunimo nedarbu yra atitinkamas švietimo sistemų ir profesinio rengimo pritaikymas prie būsimų darbo rinkos reikalavimų dėl įgūdžių ir todėl jaunimą būtina geriau ruošti perėjimui iš bendrojo lavinimo, profesinio mokymosi ir studijų aukštojoje mokykloje į darbo rinką ir toks perėjimas turi įvykti be pertraukų; mano, kad reikia skatinti glaudesnį mokymo įstaigų, jaunimo organizacijų, įvairių darbo rinkos sektorių atstovų ir darbdavių bendradarbiavimą, pvz., rengiant įvairių sričių specialistų paskaitas ir seminarus, kuriuose studentai būtų supažindinami su būsimu jų darbu; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad vienas iš esminių dalykų kovojant su jaunimo nedarbu yra atitinkamas švietimo sistemų ir profesinio rengimo pritaikymas prie būsimų darbo rinkos reikalavimų dėl įgūdžių ir todėl jaunimą būtina geriau ruošti perėjimui iš bendrojo lavinimo, profesinio mokymosi ir studijų aukštojoje mokykloje į darbo rinką ir toks perėjimas turi įvykti be pertraukų; mano, kad reikia skatinti glaudesnį mokymo įstaigų, jaunimo organizacijų, įvairių darbo rinkos sektorių atstovų ir darbdavių bendradarbiavimą, pvz., rengiant įvairių sričių specialistų paskaitas ir seminarus, kuriuose studentai būtų supažindinami su būsimu jų darbu;

| 61. | todėl pabrėžia, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“ ir paversti ją aktyvios integracijos į darbo rinką priemone; pabrėžia, kad valstybės narės iki šiol neprisiėmė jokių įtikinamų įsipareigojimų įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“, ir ragina jas tai kuo greičiau padaryti; |
| --- | --- |

61.

todėl pabrėžia, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“ ir paversti ją aktyvios integracijos į darbo rinką priemone; pabrėžia, kad valstybės narės iki šiol neprisiėmė jokių įtikinamų įsipareigojimų įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantijos“, ir ragina jas tai kuo greičiau padaryti;

| 62. | mano, kad judumas siekiant įgyti naujų įgūdžių yra veiksminga priemonė jaunimui pagerinti įgūdžius ir gebėjimus, užtikrinti asmens tobulėjimą ir plėtoti aktyvų pilietiškumą; mano, kad reikėtų skatinti viso jaunuolių savarankišką judumą mokantis bendrojo lavinimo, profesinio rengimo ir tęstinio mokymo įstaigose nepriklausomai nuo jų finansinės padėties, socialinės ir etninės kilmės, jų studijų ar mokymo krypties, neįgalumo, sveikatos problemų ar geografinės padėties; judumą reikėtų skatinti teikiant profesinį orientavimą ir konsultavimą viso proceso metu; |
| --- | --- |

62.

mano, kad judumas siekiant įgyti naujų įgūdžių yra veiksminga priemonė jaunimui pagerinti įgūdžius ir gebėjimus, užtikrinti asmens tobulėjimą ir plėtoti aktyvų pilietiškumą; mano, kad reikėtų skatinti viso jaunuolių savarankišką judumą mokantis bendrojo lavinimo, profesinio rengimo ir tęstinio mokymo įstaigose nepriklausomai nuo jų finansinės padėties, socialinės ir etninės kilmės, jų studijų ar mokymo krypties, neįgalumo, sveikatos problemų ar geografinės padėties; judumą reikėtų skatinti teikiant profesinį orientavimą ir konsultavimą viso proceso metu;

| 63. | pabrėžia, kad dėl judumo neturi būti mažinami socialiniai standartai priimančiojoje šalyje; pabrėžia bendrojo lavinimo, profesinių ir aukštųjų mokyklų diplomų bei tęstinio mokymo kvalifikacijų, įgytų ES, abipusio pripažinimo svarbą siekiant didinti judumą; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad dėl judumo neturi būti mažinami socialiniai standartai priimančiojoje šalyje; pabrėžia bendrojo lavinimo, profesinių ir aukštųjų mokyklų diplomų bei tęstinio mokymo kvalifikacijų, įgytų ES, abipusio pripažinimo svarbą siekiant didinti judumą;

| 64. | ragina tinkamai įdiegti Europos profesinio mokymo kreditų sistemą, Europos kvalifikacijų sandarą ir Europos kreditų perkėlimo sistemą; pažymi, kad diplomų ir kvalifikacijos abipusis pripažinimas turi būti patvirtintas per pirmuosius 12 mėnesių nuo jų įgijimo dienos; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas reguliariai informuojamas pateikiant jam judumo rodiklius; |
| --- | --- |

64.

ragina tinkamai įdiegti Europos profesinio mokymo kreditų sistemą, Europos kvalifikacijų sandarą ir Europos kreditų perkėlimo sistemą; pažymi, kad diplomų ir kvalifikacijos abipusis pripažinimas turi būti patvirtintas per pirmuosius 12 mėnesių nuo jų įgijimo dienos; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas reguliariai informuojamas pateikiant jam judumo rodiklius;

| 65. | pabrėžia, kad svarbu remti ir toliau skatinti judumą profesinio mokymo, įskaitant gamybinę praktiką, srityje, teikiant profesinių mokyklų mokiniams informaciją, konsultacijas ir profesinio orientavimo paslaugas ir pasirūpinant jų gerove jiems esant užsienyje; ypač pabrėžia, kad būtina kurti partnerystes su mokymo centrais ir verslo organizacijomis siekiant užtikrinti aukštos kokybės judumą ir nuosekliai įtraukti judumą į mokymo procesą; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad svarbu remti ir toliau skatinti judumą profesinio mokymo, įskaitant gamybinę praktiką, srityje, teikiant profesinių mokyklų mokiniams informaciją, konsultacijas ir profesinio orientavimo paslaugas ir pasirūpinant jų gerove jiems esant užsienyje; ypač pabrėžia, kad būtina kurti partnerystes su mokymo centrais ir verslo organizacijomis siekiant užtikrinti aukštos kokybės judumą ir nuosekliai įtraukti judumą į mokymo procesą;

| 66. | pabrėžia, kad norint iš profesinio mokymo sistemos pereiti prie aukštojo mokslo susiduriama su sunkumais ir kad mokymo įstaigos turi pasirūpinti, jog šis perėjimas būtų sklandesnis; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad norint iš profesinio mokymo sistemos pereiti prie aukštojo mokslo susiduriama su sunkumais ir kad mokymo įstaigos turi pasirūpinti, jog šis perėjimas būtų sklandesnis;

| 67. | pabrėžia, kad profesinis mokymas ir aukštasis mokslas ir tolesnis mokymas, kurių metu jaunimui suteikiamos žinios ir įgūdžiai, gali padidinti jaunų žmonių motyvaciją ir optimizmą, taip pat padėti jiems įgyti pasitikėjimo savimi; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad profesinis mokymas ir aukštasis mokslas ir tolesnis mokymas, kurių metu jaunimui suteikiamos žinios ir įgūdžiai, gali padidinti jaunų žmonių motyvaciją ir optimizmą, taip pat padėti jiems įgyti pasitikėjimo savimi;

Perėjimas nuo mokslo ir mokymo prie darbo

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti savanorystę, pavyzdžiui, savanorystei suteikiant tvirtą teisinį statusą, taip pat savanoriaujant praleistą laiką pripažįstant darbo laiku ir taip užtikrinant, kad savanorystė jaunimui taptų teisėta darbo galimybe, ypač bedarbiams; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti savanorystę, pavyzdžiui, savanorystei suteikiant tvirtą teisinį statusą, taip pat savanoriaujant praleistą laiką pripažįstant darbo laiku ir taip užtikrinant, kad savanorystė jaunimui taptų teisėta darbo galimybe, ypač bedarbiams;

| 69. | tvirtai pabrėžia, kad sklandus jaunų žmonių atėjimas į darbo rinką daugiausia priklauso nuo profesinio mokymo įstaigų ir universitetų modernizavimo siekiant užtikrinti mokymo kokybę, ir kad studijų programos atspindėtų darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

69.

tvirtai pabrėžia, kad sklandus jaunų žmonių atėjimas į darbo rinką daugiausia priklauso nuo profesinio mokymo įstaigų ir universitetų modernizavimo siekiant užtikrinti mokymo kokybę, ir kad studijų programos atspindėtų darbo rinkos poreikius;

| 70. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti lankstesnį tvarkaraštį universitetų studentams, kurie jau pradėjo darbinę veiklą ir nori tuo pačiu metu studijuoti; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad svarbu sudaryti lankstesnį tvarkaraštį universitetų studentams, kurie jau pradėjo darbinę veiklą ir nori tuo pačiu metu studijuoti;

| 71. | pabrėžia, kad jau dirbančiam jaunimui turi būti suteikta profesinio švietimo ir mokymosi galimybė, kad jie galėtų kaupti mokymosi vienetus darbo metu, ir kad nuo pat profesinės karjeros pradžios būtina skatinti mokymąsi visą gyvenimą, o valstybės narės turi būti raginamos sukurti nepriklausomas konsultavimo tęstinio mokymosi klausimais sistemas siekiant, kad tęstinis mokymasis taptų norma; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad jau dirbančiam jaunimui turi būti suteikta profesinio švietimo ir mokymosi galimybė, kad jie galėtų kaupti mokymosi vienetus darbo metu, ir kad nuo pat profesinės karjeros pradžios būtina skatinti mokymąsi visą gyvenimą, o valstybės narės turi būti raginamos sukurti nepriklausomas konsultavimo tęstinio mokymosi klausimais sistemas siekiant, kad tęstinis mokymasis taptų norma;

| 72. | pabrėžia, kad aukšta bendrojo lavinimo ir visas profesijas apimančio profesinio mokymo kokybė padidina jaunų žmonių galimybes dalyvauti darbo rinkoje ir užtikrina, kad įmonės turės kvalifikuotų darbuotojų; ragina valstybes nares įsteigti atitinkamas priežiūros institucijas, kad būtų užtikrintas minėtas švietimas ir mokymas; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad aukšta bendrojo lavinimo ir visas profesijas apimančio profesinio mokymo kokybė padidina jaunų žmonių galimybes dalyvauti darbo rinkoje ir užtikrina, kad įmonės turės kvalifikuotų darbuotojų; ragina valstybes nares įsteigti atitinkamas priežiūros institucijas, kad būtų užtikrintas minėtas švietimas ir mokymas;

| 73. | tvirtai pritaria ES tikslui, kad 40 proc. jaunų žmonių turėtų turėti tretinį arba jam prilygintą (t. y. aukštąjį ir profesinį) išsilavinimą; |
| --- | --- |

73.

tvirtai pritaria ES tikslui, kad 40 proc. jaunų žmonių turėtų turėti tretinį arba jam prilygintą (t. y. aukštąjį ir profesinį) išsilavinimą;

| 74. | pabrėžia jaunimo profesinio orientavimo priemonių svarbą padedant jiems pasirinkti, kur mokytis ir kokią profesiją rinktis, nuo pradinės mokyklos iki aukštesnių švietimo pakopų, kad jie geriau pasirengtų sklandžiam perėjimui prie aktyvaus gyvenimo; mano, kad būtina sudaryti geresnes šeimos ir socialines sąlygas jaunuoliams bei mokymąsi mokyklose labiau orientuoti į profesijos rinkimąsi ir paieškas; pabrėžia, kad daugeliu atvejų tam dar reikalinga ir individuali tikslinga parama padedant pasirinkti profesiją ir pradėti profesinę karjerą; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia jaunimo profesinio orientavimo priemonių svarbą padedant jiems pasirinkti, kur mokytis ir kokią profesiją rinktis, nuo pradinės mokyklos iki aukštesnių švietimo pakopų, kad jie geriau pasirengtų sklandžiam perėjimui prie aktyvaus gyvenimo; mano, kad būtina sudaryti geresnes šeimos ir socialines sąlygas jaunuoliams bei mokymąsi mokyklose labiau orientuoti į profesijos rinkimąsi ir paieškas; pabrėžia, kad daugeliu atvejų tam dar reikalinga ir individuali tikslinga parama padedant pasirinkti profesiją ir pradėti profesinę karjerą;

| 75. | ragina tretinio mokymo įstaigas prireikus įtraukti į studijų programas tinkamai apmokamas geros kokybės stažuotes, kad jaunimas galėtų pasiruošti integracijai į darbo rinką, ypač tam, kad jie galėtų patekti į darbo vietas, reikalaujančias aukšto lygio kvalifikacijos; pažymi, kad šios stažuotės neturi tapti įprastinių darbo vietų pakaitalu, už jas turi būti mokamas pakankamas atlygis ir per jas užtikrinama pakankama socialinė apsauga, taip pat pabrėžia tokių stažuočių pripažinimo poreikį darbo rinkoje; ragina valstybes nares parengti politiką, kuria būtų skatinama įdarbinti jaunimą; |
| --- | --- |

75.

ragina tretinio mokymo įstaigas prireikus įtraukti į studijų programas tinkamai apmokamas geros kokybės stažuotes, kad jaunimas galėtų pasiruošti integracijai į darbo rinką, ypač tam, kad jie galėtų patekti į darbo vietas, reikalaujančias aukšto lygio kvalifikacijos; pažymi, kad šios stažuotės neturi tapti įprastinių darbo vietų pakaitalu, už jas turi būti mokamas pakankamas atlygis ir per jas užtikrinama pakankama socialinė apsauga, taip pat pabrėžia tokių stažuočių pripažinimo poreikį darbo rinkoje; ragina valstybes nares parengti politiką, kuria būtų skatinama įdarbinti jaunimą;

| 76. | ragina Komisiją skatinti Europos lygmens iniciatyvas stažuotės laikotarpį pripažinti profesinės veiklos laikotarpiu socialinės apsaugos srityje, kaip jau daro kai kurios valstybės narės; |
| --- | --- |

76.

ragina Komisiją skatinti Europos lygmens iniciatyvas stažuotės laikotarpį pripažinti profesinės veiklos laikotarpiu socialinės apsaugos srityje, kaip jau daro kai kurios valstybės narės;

| 77. | mano, kad siekiant kurti darbo vietas ir stiprinti socialinę integraciją, būtina remti privataus sektoriaus jaunimui skirtas iniciatyvas; |
| --- | --- |

77.

mano, kad siekiant kurti darbo vietas ir stiprinti socialinę integraciją, būtina remti privataus sektoriaus jaunimui skirtas iniciatyvas;

| 78. | atkreipia dėmesį, kad gilinant Europos integraciją pirmiausia reikia remtis Europos istorija ir Europos kultūra; |
| --- | --- |

78.

atkreipia dėmesį, kad gilinant Europos integraciją pirmiausia reikia remtis Europos istorija ir Europos kultūra;

| 79. | mano, kad aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemos gali padėti padidinti jaunimo galimybes rasti pasitenkinimą teikiantį darbą, kuris savo ruožtu padidins jaunų žmonių tikėjimą ateitimi, stiprins jų kūrybiškumą ir tokiu būdu prisidės prie visuomenės gerovės; |
| --- | --- |

79.

mano, kad aukštos kokybės švietimo ir mokymo sistemos gali padėti padidinti jaunimo galimybes rasti pasitenkinimą teikiantį darbą, kuris savo ruožtu padidins jaunų žmonių tikėjimą ateitimi, stiprins jų kūrybiškumą ir tokiu būdu prisidės prie visuomenės gerovės;

| 80. | pripažįsta vietos ir regioninių valdžios institucijų vaidmenį mokymo ir judumo srityje; mano, kad jog jų kompetencija ir patirtis turėtų būti laikomos papildančiomis ES veiklą; pabrėžia, kad siekdama įgyvendinti savo tikslus ES turėtų parengti partnerystės, ypač su vietos ir regionų valdžios institucijomis, koncepciją; |
| --- | --- |

80.

pripažįsta vietos ir regioninių valdžios institucijų vaidmenį mokymo ir judumo srityje; mano, kad jog jų kompetencija ir patirtis turėtų būti laikomos papildančiomis ES veiklą; pabrėžia, kad siekdama įgyvendinti savo tikslus ES turėtų parengti partnerystės, ypač su vietos ir regionų valdžios institucijomis, koncepciją;

Jaunimo užimtumo padėtis

| 81. | pabrėžia, kad jaunimo užimtumo padėtis priklauso nuo bendros ekonominės politikos; ragina valstybes nares pereiti prie investicijų ir darbo vietų kūrimo priemonių; atkreipia dėmesį į tai, kad taupymo priemonės, pvz., lėšų mažinimas švietimo sistemoje ir darbo vietų kūrimo srityje, nepadės jauniems žmonėms ir ilguoju laikotarpiu gali turėti žalingą poveikį visuomenei ir ekonomikai; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad jaunimo užimtumo padėtis priklauso nuo bendros ekonominės politikos; ragina valstybes nares pereiti prie investicijų ir darbo vietų kūrimo priemonių; atkreipia dėmesį į tai, kad taupymo priemonės, pvz., lėšų mažinimas švietimo sistemoje ir darbo vietų kūrimo srityje, nepadės jauniems žmonėms ir ilguoju laikotarpiu gali turėti žalingą poveikį visuomenei ir ekonomikai;

| 82. | pabrėžia, kad pavyzdinės iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su nedarbu, pvz., iniciatyva „Judus jaunimas“, turi būti glaudžiai siejamos su iniciatyva „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“; mano, kad socialiniai partneriai, verslo atstovai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir jaunimo organizacijos turėtų dalyvauti rengiant tvarią jaunimo nedarbo mažinimo strategiją, į kurią turi būti įtrauktas dvišalis oficialus įgūdžių, pagal Europos kvalifikacijų sandaros sistemą pripažįstamų įgyjant formalųjį ir neformalųjį išsilavinimą ir įgyjamų per formalųjį ir neformalųjį mokymą, pripažinimas ir patvirtinimas visoje ES; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad pavyzdinės iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su nedarbu, pvz., iniciatyva „Judus jaunimas“, turi būti glaudžiai siejamos su iniciatyva „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“; mano, kad socialiniai partneriai, verslo atstovai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir jaunimo organizacijos turėtų dalyvauti rengiant tvarią jaunimo nedarbo mažinimo strategiją, į kurią turi būti įtrauktas dvišalis oficialus įgūdžių, pagal Europos kvalifikacijų sandaros sistemą pripažįstamų įgyjant formalųjį ir neformalųjį išsilavinimą ir įgyjamų per formalųjį ir neformalųjį mokymą, pripažinimas ir patvirtinimas visoje ES;

| 83. | pabrėžia, kad dėl ekonominės ir finansinės krizės jaunimo nedarbas, kurio priežastys, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) manymu, nėra pajamų ir su darbo užmokesčiu nesusijusių sąnaudų dydis, teisės dalyvauti priimant sprendimus ir socialiniai apsaugos standartai, yra didelė visos ES problema, į kurią ES bei valstybės narės iki šiol kreipė nepakankamai dėmesio; pažymi, kad dėl nedarbo jauname amžiuje susijusiems asmenims ilgainiui kyla labai didelis skurdo pavojus; pabrėžia, jog reikia kokybiškų darbo vietų, kad jaunumas nepatektų į skurstančių dirbančiųjų kategoriją; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad dėl ekonominės ir finansinės krizės jaunimo nedarbas, kurio priežastys, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) manymu, nėra pajamų ir su darbo užmokesčiu nesusijusių sąnaudų dydis, teisės dalyvauti priimant sprendimus ir socialiniai apsaugos standartai, yra didelė visos ES problema, į kurią ES bei valstybės narės iki šiol kreipė nepakankamai dėmesio; pažymi, kad dėl nedarbo jauname amžiuje susijusiems asmenims ilgainiui kyla labai didelis skurdo pavojus; pabrėžia, jog reikia kokybiškų darbo vietų, kad jaunumas nepatektų į skurstančių dirbančiųjų kategoriją;

| 84. | pabrėžia, kad darbo ir stažuotės sutartyse visiems turėtų būti numatytos socialinės teisės, užtikrinamos nuo pirmos sutarties galiojimo dienos; nesutinka su jokiais pasiūlymais nukrypti nuo šio principo; pabrėžia, kad negali būti numatyti trumpesni įspėjimo apie atleidimą terminai, turi būti taikomos tos pačios kolektyvinėse sutartyse nustatytos ir įstatymuose numatytos nuostatos kaip ir nuolatiniams darbuotojams, o teisės dalyvauti priimant sprendimus ir laisvė dalyvauti sąjungų veikloje turi būti užtikrinamos nuo pirmos darbo dienos; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad darbo ir stažuotės sutartyse visiems turėtų būti numatytos socialinės teisės, užtikrinamos nuo pirmos sutarties galiojimo dienos; nesutinka su jokiais pasiūlymais nukrypti nuo šio principo; pabrėžia, kad negali būti numatyti trumpesni įspėjimo apie atleidimą terminai, turi būti taikomos tos pačios kolektyvinėse sutartyse nustatytos ir įstatymuose numatytos nuostatos kaip ir nuolatiniams darbuotojams, o teisės dalyvauti priimant sprendimus ir laisvė dalyvauti sąjungų veikloje turi būti užtikrinamos nuo pirmos darbo dienos;

| 85. | ragina sukurti netipišką ir laikiną darbą atliekančių asmenų teisėms ir jų apsaugai taikytiną ES sistemą laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

85.

ragina sukurti netipišką ir laikiną darbą atliekančių asmenų teisėms ir jų apsaugai taikytiną ES sistemą laikantis subsidiarumo principo;

| 86. | pabrėžia, kad reikia apsaugoti jaunimą nuo diskriminacijos darbo vietoje, ypač dėl amžiaus ir profesinės patirties, veiksmingai įgyvendinant Direktyvą 2000/78/EB; ragina visas valstybes nares parengti nacionalines kovos su jaunimo nedarbu strategijas; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad reikia apsaugoti jaunimą nuo diskriminacijos darbo vietoje, ypač dėl amžiaus ir profesinės patirties, veiksmingai įgyvendinant Direktyvą 2000/78/EB; ragina visas valstybes nares parengti nacionalines kovos su jaunimo nedarbu strategijas;

| 87. | pabrėžia, kad jauniems žmonėms svarbiausia būti savarankiškiems, turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir turėti tinkamą būstą už prieinamą kainą, o kartu galėti lavintis, dirbti ir tobulėti; todėl ragina valstybes nares pašalinti diskriminaciją dėl amžiaus, susijusią su galimybėmis naudotis socialinės gerovės sistemomis; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad jauniems žmonėms svarbiausia būti savarankiškiems, turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir turėti tinkamą būstą už prieinamą kainą, o kartu galėti lavintis, dirbti ir tobulėti; todėl ragina valstybes nares pašalinti diskriminaciją dėl amžiaus, susijusią su galimybėmis naudotis socialinės gerovės sistemomis;

| 88. | pakartoja, kad svarbu nustatyti konkrečius ir aiškius tikslus kartu su atitinkamomis strategijos „Europa 2020“ ir integruotų gairių, skirtų jaunimo nedarbui mažinti, įgyvendinimo finansinėmis priemonėmis; taigi pabrėžia, kad valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose turėtų įsipareigoti 15–25 metų jaunuolių užimtumą iki 2014 m. padidinti 10 %, o iki 2020 m. (nesimokančių) jaunuolių užimtumas turi siekti 75 %; |
| --- | --- |

88.

pakartoja, kad svarbu nustatyti konkrečius ir aiškius tikslus kartu su atitinkamomis strategijos „Europa 2020“ ir integruotų gairių, skirtų jaunimo nedarbui mažinti, įgyvendinimo finansinėmis priemonėmis; taigi pabrėžia, kad valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose turėtų įsipareigoti 15–25 metų jaunuolių užimtumą iki 2014 m. padidinti 10 %, o iki 2020 m. (nesimokančių) jaunuolių užimtumas turi siekti 75 %;

| 89. | pažymi, kad reikia aktyviai siekti 30–34 metų sulaukusių asmenų, įgijusių aukštąjį arba su aukštuoju palygintiną išsilavinimą, skaičių padidinti iki ne mažiau kaip 40 %, nes iki 2020 m. maždaug 35 % visų darbo vietų bus būtina turėti aukštą kvalifikaciją ir prisitaikymo bei novatoriškumo gebėjimų; |
| --- | --- |

89.

pažymi, kad reikia aktyviai siekti 30–34 metų sulaukusių asmenų, įgijusių aukštąjį arba su aukštuoju palygintiną išsilavinimą, skaičių padidinti iki ne mažiau kaip 40 %, nes iki 2020 m. maždaug 35 % visų darbo vietų bus būtina turėti aukštą kvalifikaciją ir prisitaikymo bei novatoriškumo gebėjimų;

| 90. | pripažįsta, kad už naujų integruotų gairių įgyvendinimą atsako valstybės, o Komisija, taikydama atvirąjį koordinavimo metodą, turėtų remti ir stebėti nacionalinio lygmens priemones; mano, kad reikėtų kontroliuoti iniciatyvoje Komisijos pasiūlytas tikslines grupes ir rodiklius ir kad iniciatyvos įgyvendinimo metu pažangą reikėtų vertinti aiškiais rodikliais; |
| --- | --- |

90.

pripažįsta, kad už naujų integruotų gairių įgyvendinimą atsako valstybės, o Komisija, taikydama atvirąjį koordinavimo metodą, turėtų remti ir stebėti nacionalinio lygmens priemones; mano, kad reikėtų kontroliuoti iniciatyvoje Komisijos pasiūlytas tikslines grupes ir rodiklius ir kad iniciatyvos įgyvendinimo metu pažangą reikėtų vertinti aiškiais rodikliais;

| 91. | mano, kad valstybės narės turi imtis priemonių tam, kad jaunuoliams būtų suteikta kiek įmanoma daugiau informacijos, pasirinkimo ir mokymo galimybių, siekiant padėti jiems panaudoti savo potencialą, tačiau yra tvirtai įsitikinęs, kad tai geriausiai gali atlikti žmonės, dirbantys vietos lygmeniu kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

91.

mano, kad valstybės narės turi imtis priemonių tam, kad jaunuoliams būtų suteikta kiek įmanoma daugiau informacijos, pasirinkimo ir mokymo galimybių, siekiant padėti jiems panaudoti savo potencialą, tačiau yra tvirtai įsitikinęs, kad tai geriausiai gali atlikti žmonės, dirbantys vietos lygmeniu kiekvienoje valstybėje narėje;

| 92. | mano, kad turi būti toliau plėtojamos kokybiškos karjeros planavimo ir profesinio orientavimo paslaugos; pabrėžia, kad planuojant, rengiant, įgyvendinant ir finansuojant tokias programas svarbų vaidmenį atlieka socialiniai partneriai, padedantys užtikrinti, kad šios programos būtų veiksmingos ir atitiktų darbo rinkos reikmes; |
| --- | --- |

92.

mano, kad turi būti toliau plėtojamos kokybiškos karjeros planavimo ir profesinio orientavimo paslaugos; pabrėžia, kad planuojant, rengiant, įgyvendinant ir finansuojant tokias programas svarbų vaidmenį atlieka socialiniai partneriai, padedantys užtikrinti, kad šios programos būtų veiksmingos ir atitiktų darbo rinkos reikmes;

| 93. | pabrėžia, jog svarbu, kad įmonės, suvokdamos savo socialinę atsakomybę, imtųsi atitinkamų priemonių padėti jaunuoliams pasirinkti profesiją gerai apsvarsčius ir atsižvelgus ir į nacionalinę, ir į Europos darbo rinką, ir pažymi, kad tokias iniciatyvas galėtų papildyti profesinės stažuotės; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, jog svarbu, kad įmonės, suvokdamos savo socialinę atsakomybę, imtųsi atitinkamų priemonių padėti jaunuoliams pasirinkti profesiją gerai apsvarsčius ir atsižvelgus ir į nacionalinę, ir į Europos darbo rinką, ir pažymi, kad tokias iniciatyvas galėtų papildyti profesinės stažuotės;

| 94. | mano, kad lytis tebėra ypač svarbus faktorius, nulemiantis profesijos pasirinkimą, ir kad tai papildomai skatina lyčių nelygybę; pabrėžia, kad tai susiję tiek su moterų nedarbu, tiek ir su jų skurdu; pabrėžia, kad reikia panaikinti tokią diskriminaciją dėl lyties; |
| --- | --- |

94.

mano, kad lytis tebėra ypač svarbus faktorius, nulemiantis profesijos pasirinkimą, ir kad tai papildomai skatina lyčių nelygybę; pabrėžia, kad tai susiję tiek su moterų nedarbu, tiek ir su jų skurdu; pabrėžia, kad reikia panaikinti tokią diskriminaciją dėl lyties;

| 95. | pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant atskleisti išsamų švietimo ir mokymosi galimybių vaizdą ir vėlesnes profesines galimybes, pvz., pasitelkiant konsultantus lygybės klausimams, ir kad reikia nuo mažens mergaites skatinti rinktis matematikos, informatikos, gamtos mokslų dalykus ir, kalbant apie profesinį ugdymą, techninės bei strateginės svarbos sritis, o berniukus – mokymo, slaugos ir socialinėmis profesijomis; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad reikia imtis priemonių siekiant atskleisti išsamų švietimo ir mokymosi galimybių vaizdą ir vėlesnes profesines galimybes, pvz., pasitelkiant konsultantus lygybės klausimams, ir kad reikia nuo mažens mergaites skatinti rinktis matematikos, informatikos, gamtos mokslų dalykus ir, kalbant apie profesinį ugdymą, techninės bei strateginės svarbos sritis, o berniukus – mokymo, slaugos ir socialinėmis profesijomis;

| 96. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į būsimą specialistų poreikį, būtina tikslingai vystyti mergaičių ir moterų potencialą, ypač remti programas, kurias įgyvendinant skatinamas mergaičių rengimas mokslinėms ir techninėms profesijoms; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į būsimą specialistų poreikį, būtina tikslingai vystyti mergaičių ir moterų potencialą, ypač remti programas, kurias įgyvendinant skatinamas mergaičių rengimas mokslinėms ir techninėms profesijoms;

| 97. | palankiai vertina didesnį EIB vaidmenį kuriant finansavimo programas studentams, taip pat remiant savo verslą pradedantį jaunimą; mano, kad EIB vaidmuo turėtų dar labiau sustiprėti pasirinktinai investuojant į aukštos pridėtinės vertės sektorius valstybėse narėse ir ypač į tas įmones, kurios deda didžiausias pastangas siekiant įdarbinti ir jaunuolius ir parengti jiems aukštos kokybės mokymą; |
| --- | --- |

97.

palankiai vertina didesnį EIB vaidmenį kuriant finansavimo programas studentams, taip pat remiant savo verslą pradedantį jaunimą; mano, kad EIB vaidmuo turėtų dar labiau sustiprėti pasirinktinai investuojant į aukštos pridėtinės vertės sektorius valstybėse narėse ir ypač į tas įmones, kurios deda didžiausias pastangas siekiant įdarbinti ir jaunuolius ir parengti jiems aukštos kokybės mokymą;

| 98. | pabrėžia, kad menkesnes galimybes pradėti savarankišką gyvenimą turinčius jaunuolius, ypač tuos, kurie nei dirba, nei mokosi, būtina remti ar net jiems vadovauti siekiant nustatyti jų individualius poreikius bei daugiausia dėmesio skiriant didesniam jų integravimuisi į darbo rinką ir jų galimybėms gauti kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad menkesnes galimybes pradėti savarankišką gyvenimą turinčius jaunuolius, ypač tuos, kurie nei dirba, nei mokosi, būtina remti ar net jiems vadovauti siekiant nustatyti jų individualius poreikius bei daugiausia dėmesio skiriant didesniam jų integravimuisi į darbo rinką ir jų galimybėms gauti kokybiškas darbo vietas;

| 99. | mano, kad valstybės lėšomis remiamos darbo vietos bei standartizuota pagalbos mokymuisi sistema gali būti veiksmingos ypač nepalankiose sąlygose esančių jaunuolių integracijos į darbo rinką priemonės; |
| --- | --- |

99.

mano, kad valstybės lėšomis remiamos darbo vietos bei standartizuota pagalbos mokymuisi sistema gali būti veiksmingos ypač nepalankiose sąlygose esančių jaunuolių integracijos į darbo rinką priemonės;

| 100. | vis dėlto pabrėžia, kad integracija į pirminę darbo rinką yra itin svarbi ir kad visos integracijos priemonės, suderintos su paramos priemonėmis, kuriomis atsižvelgiama į individualius asmenų poreikius, kaip būtina sąlyga turėtų būti skirtos skatinti ankstyvą patekimą į įprastą darbo rinką; |
| --- | --- |

100.

vis dėlto pabrėžia, kad integracija į pirminę darbo rinką yra itin svarbi ir kad visos integracijos priemonės, suderintos su paramos priemonėmis, kuriomis atsižvelgiama į individualius asmenų poreikius, kaip būtina sąlyga turėtų būti skirtos skatinti ankstyvą patekimą į įprastą darbo rinką;

| 101. | pabrėžia konkrečius sunkumus, su kuriais dėl finansinių ir kalbinių suvaržymų, o kai kuriais atvejais ir dėl diskriminacijos susiduria neturtingi jaunuoliai, siekiantys išvykti į užsienį įgyti patirties; yra įsitikinęs, kad teikiant finansinę paramą turi būti tenkinami ypač nepalankiausioje padėtyje esančių žmonių poreikiai; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia konkrečius sunkumus, su kuriais dėl finansinių ir kalbinių suvaržymų, o kai kuriais atvejais ir dėl diskriminacijos susiduria neturtingi jaunuoliai, siekiantys išvykti į užsienį įgyti patirties; yra įsitikinęs, kad teikiant finansinę paramą turi būti tenkinami ypač nepalankiausioje padėtyje esančių žmonių poreikiai;

| 102. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti užimtumo galimybes neįgaliems jaunuoliams sukuriant tinkamai pritaikytas mokymo programas ir labiau skatinti paramos teikimą įdarbinant šios svarbios grupės jaunimą, siekiant didesnės jų įtraukties ir jų potencialo realizavimo visuomenėje; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti užimtumo galimybes neįgaliems jaunuoliams sukuriant tinkamai pritaikytas mokymo programas ir labiau skatinti paramos teikimą įdarbinant šios svarbios grupės jaunimą, siekiant didesnės jų įtraukties ir jų potencialo realizavimo visuomenėje;

| 103. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti informavimo apie švietimo ir mokymo galimybes jaunuoliams su negalia kampanijas, pvz., vykdant Europos neįgaliųjų forumo ir programos „Erasmus“ studentų tinklo parengtą projektą „ExchangeAbility“; |
| --- | --- |

103.

ragina valstybes nares ir Komisiją remti informavimo apie švietimo ir mokymo galimybes jaunuoliams su negalia kampanijas, pvz., vykdant Europos neįgaliųjų forumo ir programos „Erasmus“ studentų tinklo parengtą projektą „ExchangeAbility“;

| 104. | pabrėžia, kad į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) 2009–2012 m. darbo programą yra įtrauktas konkretus projektas „Neįgalių ar sveikatos problemų turinčių jaunuolių aktyvi įtrauktis“, taip pat atkreipia dėmesį į itin svarbų mokymo centrų, kuriuose socialinių ir profesinių įgūdžių siūloma įgyti jaunuoliams su negalia ir tiems, kurie užaugo globos įstaigose, vaidmenį; ragina, jei reikia, teikti paramą steigiant ir naudojant šiuos mokymo centrus; |
| --- | --- |

104.

pabrėžia, kad į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) 2009–2012 m. darbo programą yra įtrauktas konkretus projektas „Neįgalių ar sveikatos problemų turinčių jaunuolių aktyvi įtrauktis“, taip pat atkreipia dėmesį į itin svarbų mokymo centrų, kuriuose socialinių ir profesinių įgūdžių siūloma įgyti jaunuoliams su negalia ir tiems, kurie užaugo globos įstaigose, vaidmenį; ragina, jei reikia, teikti paramą steigiant ir naudojant šiuos mokymo centrus;

| 105. | pabrėžia, kad būtina imtis priemonių siekiant ir nacionaliniu, ir Europos lygmenimis išsamiai išaiškinti tokį reiškinį, kai jaunuoliai nei dirba, nei mokosi, nei įgyja profesijos; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti socialinės jaunuolių atskirties priežastis ir pasiūlyti priemonių jų įtraukčiai bei kovai su šiuo reiškiniu – būtent dedant pastangas, kad per ateinančius dešimt metų būtų pasiekti tikslai, susiję su Europos darbuotojų gebėjimais įsidarbinti ir jų konkurencingumu bei anksti paliekančių mokyklą asmenų skaičiaus sumažinimu; |
| --- | --- |

105.

pabrėžia, kad būtina imtis priemonių siekiant ir nacionaliniu, ir Europos lygmenimis išsamiai išaiškinti tokį reiškinį, kai jaunuoliai nei dirba, nei mokosi, nei įgyja profesijos; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti socialinės jaunuolių atskirties priežastis ir pasiūlyti priemonių jų įtraukčiai bei kovai su šiuo reiškiniu – būtent dedant pastangas, kad per ateinančius dešimt metų būtų pasiekti tikslai, susiję su Europos darbuotojų gebėjimais įsidarbinti ir jų konkurencingumu bei anksti paliekančių mokyklą asmenų skaičiaus sumažinimu;

| 106. | pabrėžia, kad stažuotės visų profesijos paieškų etapų metu yra tinkama profesijos paieškos priemonė; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nustatyti minimalius stažuočių standartus, pvz., garantuoti pakankamas pajamas ir socialines teises, įskaitant socialinę apsaugą ir socialinio draudimo tvarką, taip pat užtikrinti jų mokomąją vertę; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, kad stažuotės visų profesijos paieškų etapų metu yra tinkama profesijos paieškos priemonė; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nustatyti minimalius stažuočių standartus, pvz., garantuoti pakankamas pajamas ir socialines teises, įskaitant socialinę apsaugą ir socialinio draudimo tvarką, taip pat užtikrinti jų mokomąją vertę;

| 107. | pakartoja savo nuomonę, kad stažuotės neturi pakeisti nuolatinių darbo vietų ir jų trukmė turi būti griežtai ribojama; pabrėžia, kad skubiai reikalinga teisiškai privaloma Europos stažuočių kokybės sistema, kuri apimtų visų formų mokymą ir švietimą, siekiant užkirsti kelią stažuotojų išnaudojimui ir kad Komisija turėtų pateikti veiksmų planą su tvarkaraščiu, įskaitant aprašymą, kaip ši kokybės sistema bus įgyvendinama; |
| --- | --- |

107.

pakartoja savo nuomonę, kad stažuotės neturi pakeisti nuolatinių darbo vietų ir jų trukmė turi būti griežtai ribojama; pabrėžia, kad skubiai reikalinga teisiškai privaloma Europos stažuočių kokybės sistema, kuri apimtų visų formų mokymą ir švietimą, siekiant užkirsti kelią stažuotojų išnaudojimui ir kad Komisija turėtų pateikti veiksmų planą su tvarkaraščiu, įskaitant aprašymą, kaip ši kokybės sistema bus įgyvendinama;

| 108. | palankiai vertina iniciatyvą „Tavo pirmasis EURES darbas“, kuria siekiama skatinti judumą darbo rinkoje ir kurią reikėtų glaudžiai susieti su Europos laisvų darbo vietų stebėjimo sistema, kad darbuotojai ir darbdaviai turėtų aiškų supratimą apie ES darbo rinką ir į laisvas darbo vietas būtų kuo greičiau įdarbinami tinkami darbuotojai; vis dėlto atkreipia dėmesį, kad dėl to neturėtų vykti protų nutekėjimas iš tam tikrų Europos Sąjungos vietų; |
| --- | --- |

108.

palankiai vertina iniciatyvą „Tavo pirmasis EURES darbas“, kuria siekiama skatinti judumą darbo rinkoje ir kurią reikėtų glaudžiai susieti su Europos laisvų darbo vietų stebėjimo sistema, kad darbuotojai ir darbdaviai turėtų aiškų supratimą apie ES darbo rinką ir į laisvas darbo vietas būtų kuo greičiau įdarbinami tinkami darbuotojai; vis dėlto atkreipia dėmesį, kad dėl to neturėtų vykti protų nutekėjimas iš tam tikrų Europos Sąjungos vietų;

| 109. | pabrėžia, kad ES koordinuojamos aktyvios darbo rinkos priemonės, pvz., valstybės lėšomis remiamos darbo programos jaunimui, naujų, tvarių ir gerų tinkamai atlyginamo darbo vietų kūrimas ir naujų įmonių steigimas, verslumo kultūros rėmimas mokyklose, naujų iniciatyvų skatinimas, techninė pagalba pradedantiems verslą, administracinių procedūrų supaprastinimas siekiant pagreitinti atitinkamų procedūrų atlikimą, vietos lygmens paslaugų tinklų kūrimas siekiant palengvinti valdymą, ryšiai su aukštosiomis mokyklomis ir mokslinių tyrimų centrais siekiant paskatinti naujovių diegimą kuriant produktus ir procesus, savanorystės pripažinimas profesine patirtimi ir verslumo skatinimas – visa tai yra būtinos sąlygos siekiant sėkmingai kovoti su jaunimo nedarbu ir prisidėti prie įtraukaus augimo; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad ES koordinuojamos aktyvios darbo rinkos priemonės, pvz., valstybės lėšomis remiamos darbo programos jaunimui, naujų, tvarių ir gerų tinkamai atlyginamo darbo vietų kūrimas ir naujų įmonių steigimas, verslumo kultūros rėmimas mokyklose, naujų iniciatyvų skatinimas, techninė pagalba pradedantiems verslą, administracinių procedūrų supaprastinimas siekiant pagreitinti atitinkamų procedūrų atlikimą, vietos lygmens paslaugų tinklų kūrimas siekiant palengvinti valdymą, ryšiai su aukštosiomis mokyklomis ir mokslinių tyrimų centrais siekiant paskatinti naujovių diegimą kuriant produktus ir procesus, savanorystės pripažinimas profesine patirtimi ir verslumo skatinimas – visa tai yra būtinos sąlygos siekiant sėkmingai kovoti su jaunimo nedarbu ir prisidėti prie įtraukaus augimo;

| 110. | pabrėžia neformaliojo mokymosi ir savišvietos, taip pat savanoriško darbo svarbą jaunų žmonių tobulėjimui; pabrėžia, kad įgyti įgūdžiai ne tik padeda jauniems žmonėms pradėti darbinę veiklą, bet ir suteikia jiems galimybę aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir prisiimti atsakomybę už savo gyvenimą; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia neformaliojo mokymosi ir savišvietos, taip pat savanoriško darbo svarbą jaunų žmonių tobulėjimui; pabrėžia, kad įgyti įgūdžiai ne tik padeda jauniems žmonėms pradėti darbinę veiklą, bet ir suteikia jiems galimybę aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir prisiimti atsakomybę už savo gyvenimą;

| 111. | pabrėžia, kad galutinis iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslas – ne tik pagerinti Europos švietimo sistemas ir padidinti jaunimo įsidarbinimo galimybes, bet ir sukurti tokią socialinę aplinką, kurioje kiekvienas jaunuolis galėtų realizuoti savo potencialą ir siekius; |
| --- | --- |

111.

pabrėžia, kad galutinis iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslas – ne tik pagerinti Europos švietimo sistemas ir padidinti jaunimo įsidarbinimo galimybes, bet ir sukurti tokią socialinę aplinką, kurioje kiekvienas jaunuolis galėtų realizuoti savo potencialą ir siekius;

*

* *

| 112. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

112.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0166.

(2)  OL L 17, 2010 1 22, p. 43.

(3)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(4)  OL C 135, 2010 5 26, p. 2 ir p. 8.

(5)  OLC 326, 2010 12 3, p. 9.

(6)  CdR 292/2010.

(7)  Dok. SOC/395.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/89

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisAnkstyvasis mokymasis

P7_TA(2011)0231

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ikimokyklinio ugdymo Europos Sąjungoje (2010/2159(INI))

2012/C 377 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 3, 18 ir 29 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 3, 18 ir 29 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1720/2006/EB, nustatantį veiksmų programą mokymosi visą gyvenimą srityje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1720/2006/EB, nustatantį veiksmų programą mokymosi visą gyvenimą srityje (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ankstyvasis ugdymas ir priežiūra. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai“ (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Ankstyvasis ugdymas ir priežiūra. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai“ (COM(2011)0066),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Parlamentui pavadinimu „Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumas ir teisingumas“ (COM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Parlamentui pavadinimu „Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumas ir teisingumas“ (COM(2006)0481),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl vaiko priežiūros ir ugdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl vaiko priežiūros ir ugdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl vaikų iš migrantų šeimų švietimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl vaikų iš migrantų šeimų švietimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas „Parengti jaunimą XXI amžiui: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas „Parengti jaunimą XXI amžiui: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl mokytojų rengimo kokybės gerinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl daugiakalbystės – Europos turto ir bendro rūpesčio (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl daugiakalbystės – Europos turto ir bendro rūpesčio (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7–0099/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7–0099/2011),

| A. | kadangi ikimokyklinis vaikų ugdymas sudaro sėkmingo mokymosi visą gyvenimą pagrindą, turintį esminę reikšmę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi ikimokyklinis vaikų ugdymas sudaro sėkmingo mokymosi visą gyvenimą pagrindą, turintį esminę reikšmę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų,

| B. | kadangi ankstyvame amžiuje vaikai būna ypač smalsūs, imlūs, nori mokytis ir kadangi šiame amžiuje vystosi svarbūs jų gebėjimai, tokie kaip gebėjimas kalbėti ir reikšti mintis, taip pat socialiniai gebėjimai; kadangi šiame amžiuje formuojamas vaiko būsimo mokymosi ir profesinės karjeros pagrindas, |
| --- | --- |

B.

kadangi ankstyvame amžiuje vaikai būna ypač smalsūs, imlūs, nori mokytis ir kadangi šiame amžiuje vystosi svarbūs jų gebėjimai, tokie kaip gebėjimas kalbėti ir reikšti mintis, taip pat socialiniai gebėjimai; kadangi šiame amžiuje formuojamas vaiko būsimo mokymosi ir profesinės karjeros pagrindas,

| C. | kadangi visoje ES ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra apibrėžiami skirtingai, įvairiai aiškinant sąvoką „kokybė“, kuri labai priklauso nuo valstybių narių ir regionų kultūrinių vertybių ir jų „vaikystės“ sampratos, |
| --- | --- |

C.

kadangi visoje ES ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra apibrėžiami skirtingai, įvairiai aiškinant sąvoką „kokybė“, kuri labai priklauso nuo valstybių narių ir regionų kultūrinių vertybių ir jų „vaikystės“ sampratos,

| D. | kadangi esama akivaizdaus ryšio tarp augimo neturtingoje ir nepalankioje padėtyje esančioje šeimoje ir prastų mokymosi rezultatų ir kadangi esama įrodymų, kad tokios šeimos gauna daugiausiai naudos iš galimybės naudotis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis; kadangi nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės mažiau siekia naudotis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis dėl jų prieinamumo ir įperkamumo problemų, |
| --- | --- |

D.

kadangi esama akivaizdaus ryšio tarp augimo neturtingoje ir nepalankioje padėtyje esančioje šeimoje ir prastų mokymosi rezultatų ir kadangi esama įrodymų, kad tokios šeimos gauna daugiausiai naudos iš galimybės naudotis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis; kadangi nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės mažiau siekia naudotis ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis dėl jų prieinamumo ir įperkamumo problemų,

| E. | kadangi ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra paprastai sulaukia mažiau dėmesio ir mažesnių investicijų negu kitų pakopų ugdymas, nors yra aiškių įrodymų, kad investicijos į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą tikrai atsiperka, |
| --- | --- |

E.

kadangi ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra paprastai sulaukia mažiau dėmesio ir mažesnių investicijų negu kitų pakopų ugdymas, nors yra aiškių įrodymų, kad investicijos į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą tikrai atsiperka,

| F. | kadangi ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros tikslai dažnai yra pernelyg orientuoti į darbo rinką, per stipriai susitelkiama į būtinybę didinti moterų darbo rinkoje skaičių ir per mažai skiriama dėmesio vaiko poreikiams ir interesams, |
| --- | --- |

F.

kadangi ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros tikslai dažnai yra pernelyg orientuoti į darbo rinką, per stipriai susitelkiama į būtinybę didinti moterų darbo rinkoje skaičių ir per mažai skiriama dėmesio vaiko poreikiams ir interesams,

| G. | kadangi dėl šiuo metu vykstančių pokyčių darbo rinkoje, pvz., didėjančio darbuotojams nustatytų netipinių ir lanksčių darbo valandų skaičiaus ir didėjančio laikinų darbo vietų skaičiaus, daugeliui šeimų labai sunku šeimos įsipareigojimus derinti su darbu, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šiuo metu vykstančių pokyčių darbo rinkoje, pvz., didėjančio darbuotojams nustatytų netipinių ir lanksčių darbo valandų skaičiaus ir didėjančio laikinų darbo vietų skaičiaus, daugeliui šeimų labai sunku šeimos įsipareigojimus derinti su darbu,

| H. | kadangi yra tiesioginis ryšys tarp tėvų ir vaikų gerovės ir teikiamų paslaugų ikimokyklinio amžiaus vaikams kiekio ir kokybės, |
| --- | --- |

H.

kadangi yra tiesioginis ryšys tarp tėvų ir vaikų gerovės ir teikiamų paslaugų ikimokyklinio amžiaus vaikams kiekio ir kokybės,

| I. | kadangi tradiciškai vaiko priežiūra suvokiama kaip įprasta moterų veikla, todėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje daugiausia dirba moterys, |
| --- | --- |

I.

kadangi tradiciškai vaiko priežiūra suvokiama kaip įprasta moterų veikla, todėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje daugiausia dirba moterys,

| J. | kadangi labai skiriasi darbuotojų kvalifikacija valstybėse narėse ir tarp įvairių paslaugų teikėjų ir kadangi daugelyje valstybių narių ikimokyklinio ugdymo paslaugų teikėjai neprivalo samdyti specialią kvalifikaciją turinčių darbuotojų, |
| --- | --- |

J.

kadangi labai skiriasi darbuotojų kvalifikacija valstybėse narėse ir tarp įvairių paslaugų teikėjų ir kadangi daugelyje valstybių narių ikimokyklinio ugdymo paslaugų teikėjai neprivalo samdyti specialią kvalifikaciją turinčių darbuotojų,

| K. | kadangi ES mastu atlikta labai mažai vaikų ugdymo tyrimų, kuriais būtų galima daryti įtaką visos ES ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos plėtojimui ir įgyvendinimui, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES mastu atlikta labai mažai vaikų ugdymo tyrimų, kuriais būtų galima daryti įtaką visos ES ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos plėtojimui ir įgyvendinimui,

Į vaiką orientuotas požiūris

| 1. | palankiai vertina šiuos tikslus, iškeltus Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose: „iki 2010 m. suteikti vaikų priežiūros galimybes mažiausiai 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus“; teigia, kad vis dėlto Taryba ir Komisija turi persvarstyti ir atnaujinti šiuos tikslus, kad vaikų poreikiai ir interesai taptų svarbiausiu ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos prioritetu; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina šiuos tikslus, iškeltus Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose: „iki 2010 m. suteikti vaikų priežiūros galimybes mažiausiai 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus“; teigia, kad vis dėlto Taryba ir Komisija turi persvarstyti ir atnaujinti šiuos tikslus, kad vaikų poreikiai ir interesai taptų svarbiausiu ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos prioritetu;

| 2. | pripažįsta, kad strategija „Europa 2020“, kuria siekiama sukurti įtraukiąją visuomenę, didinant užimtumą, mažinant mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir skurdą, negali būti įgyvendinta, jeigu visiems vaikams nebus užtikrinta tinkama gyvenimo pradžia; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad strategija „Europa 2020“, kuria siekiama sukurti įtraukiąją visuomenę, didinant užimtumą, mažinant mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir skurdą, negali būti įgyvendinta, jeigu visiems vaikams nebus užtikrinta tinkama gyvenimo pradžia;

| 3. | pažymi, kad ankstyvoji vaikystė (ikimokyklinis amžius) yra labai svarbus vaiko pažintiniam, sensoriniam ir motoriniam vystymuisi bei kalbos įgūdžių įgijimui, taip pat sudaro pagrindą mokymuisi visą gyvenimą; pripažįsta, kad ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra skatina sveiką protinį ir fizinį vaikų vystymąsi, o tai sudaro jiems sąlygas tapti harmoningesniais žmonėmis; todėl rekomenduoja valstybėms narėms apsvarstyti galimybę nustatyti, kad prieš vaikui pradedant lankyti mokyklą būtų privaloma vienus metus jį leisti į vaikų darželį; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad ankstyvoji vaikystė (ikimokyklinis amžius) yra labai svarbus vaiko pažintiniam, sensoriniam ir motoriniam vystymuisi bei kalbos įgūdžių įgijimui, taip pat sudaro pagrindą mokymuisi visą gyvenimą; pripažįsta, kad ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra skatina sveiką protinį ir fizinį vaikų vystymąsi, o tai sudaro jiems sąlygas tapti harmoningesniais žmonėmis; todėl rekomenduoja valstybėms narėms apsvarstyti galimybę nustatyti, kad prieš vaikui pradedant lankyti mokyklą būtų privaloma vienus metus jį leisti į vaikų darželį;

| 4. | pabrėžia, kad sveikos gyvensenos elgsenos, pvz., gerų mitybos įpročių bei tinkamo ir subalansuoto mankštinimosi, ugdymas ikimokykliniu laikotarpiu gali turėti didelį poveikį fiziniam ir protiniam vystymusi ir būti lemiamas geros sveikatos visą gyvenimą veiksnys; įspėja, kad vaikai neturėtų per anksti pradėti užsiimti tam tikra intensyvia sportine veikla, kurios svarbiausias tikslas – geri rezultatai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad sveikos gyvensenos elgsenos, pvz., gerų mitybos įpročių bei tinkamo ir subalansuoto mankštinimosi, ugdymas ikimokykliniu laikotarpiu gali turėti didelį poveikį fiziniam ir protiniam vystymusi ir būti lemiamas geros sveikatos visą gyvenimą veiksnys; įspėja, kad vaikai neturėtų per anksti pradėti užsiimti tam tikra intensyvia sportine veikla, kurios svarbiausias tikslas – geri rezultatai;

| 5. | primena bet kokio ankstyvo mokymosi svarbą įgyjant žinių, visų pirma mokantis kalbų, skatinant daugiakalbystę ir kalbų įvairovę; |
| --- | --- |

5.

primena bet kokio ankstyvo mokymosi svarbą įgyjant žinių, visų pirma mokantis kalbų, skatinant daugiakalbystę ir kalbų įvairovę;

| 6. | skatina taikyti ir remti naujoviškus pedagoginius kalbų mokymo modelius, visų pirma steigti ir remti vaikų lopšelius ir darželius, atitinkančius 2002 m. Barselonoje nustatytą tikslą, kuris apima regioninių, mažumų ir kaimyninių šalių kalbų mokymąsi; |
| --- | --- |

6.

skatina taikyti ir remti naujoviškus pedagoginius kalbų mokymo modelius, visų pirma steigti ir remti vaikų lopšelius ir darželius, atitinkančius 2002 m. Barselonoje nustatytą tikslą, kuris apima regioninių, mažumų ir kaimyninių šalių kalbų mokymąsi;

| 7. | atkreipia dėmesį, kad svarbu plėsti ir tobulinti ugdymo įstaigas (pailgintos dienos), užsiimančias vaikų laiko organizavimu po ikimokyklinių užsiėmimų; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį, kad svarbu plėsti ir tobulinti ugdymo įstaigas (pailgintos dienos), užsiimančias vaikų laiko organizavimu po ikimokyklinių užsiėmimų;

| 8. | pabrėžia, kad visi vaikai turi teisę ne tik į ugdymą ir priežiūrą, bet ir į poilsį, laisvalaikį ir pramogas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad visi vaikai turi teisę ne tik į ugdymą ir priežiūrą, bet ir į poilsį, laisvalaikį ir pramogas;

Universalus ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimas

| 9. | pažymi, kad pagal 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas nepalankios padėties dėl išsilavinimo stokos problemą reikėtų spręsti užtikrinant kokybišką ikimokyklinį ugdymą bei tikslinę paramą ir skatinant įtraukųjį švietimą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad pagal 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas nepalankios padėties dėl išsilavinimo stokos problemą reikėtų spręsti užtikrinant kokybišką ikimokyklinį ugdymą bei tikslinę paramą ir skatinant įtraukųjį švietimą;

| 10. | pripažįsta, kad nors nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinės grupės gali gauti naudos iš papildomos pagalbos, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimas turi būti universalus visiems tėvams ir jų vaikams, nepaisant jų kilmės ar finansinės padėties; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad nors nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinės grupės gali gauti naudos iš papildomos pagalbos, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimas turi būti universalus visiems tėvams ir jų vaikams, nepaisant jų kilmės ar finansinės padėties;

| 11. | pabrėžia, kad negalią turintys vaikai turėtų dalyvauti pagrindinėse ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose (jeigu įmanoma) ir kad tokiems vaikams turėtų būti siūloma papildoma specialistų pagalba (jeigu reikia); |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad negalią turintys vaikai turėtų dalyvauti pagrindinėse ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose (jeigu įmanoma) ir kad tokiems vaikams turėtų būti siūloma papildoma specialistų pagalba (jeigu reikia);

| 12. | ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares nedelsiant įgyvendinti JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių;

| 13. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų sudaryti sąlygas taikyti įvairiapusiškus metodus kuriant ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdymo ir su juo susijusios veiklos koncepcijas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų sudaryti sąlygas taikyti įvairiapusiškus metodus kuriant ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdymo ir su juo susijusios veiklos koncepcijas;

Bendradarbiavimas su tėvais

| 14. | pabrėžia, kad motinos ir tėvai yra lygiaverčiai partneriai ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros klausimais; pripažįsta, kad teikiant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas turėtų dalyvauti darbuotojai, tėvai ir, jeigu įmanoma, patys vaikai; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad motinos ir tėvai yra lygiaverčiai partneriai ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros klausimais; pripažįsta, kad teikiant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas turėtų dalyvauti darbuotojai, tėvai ir, jeigu įmanoma, patys vaikai;

| 15. | pabrėžia, kad pakankamos trukmės motinystės ir tėvystės atostogos, taip pat veiksmingos ir lanksčios darbo rinkos politikos įgyvendinimas yra pagrindinės veiksmingos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad pakankamos trukmės motinystės ir tėvystės atostogos, taip pat veiksmingos ir lanksčios darbo rinkos politikos įgyvendinimas yra pagrindinės veiksmingos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros politikos sudedamosios dalys;

| 16. | skatina valstybes nares investuoti į tėvų švietimo programas ir prireikus teikti kitų rūšių paramą, kaip antai lankymosi namuose paslaugos, tėvams, kuriems reikia papildomos pagalbos; be to, yra įsitikinęs, kad tėvams vaikų lopšeliuose turėtų būti vietoje teikiamos lengvai prieinamos ir nemokamos konsultavimo paslaugos; |
| --- | --- |

16.

skatina valstybes nares investuoti į tėvų švietimo programas ir prireikus teikti kitų rūšių paramą, kaip antai lankymosi namuose paslaugos, tėvams, kuriems reikia papildomos pagalbos; be to, yra įsitikinęs, kad tėvams vaikų lopšeliuose turėtų būti vietoje teikiamos lengvai prieinamos ir nemokamos konsultavimo paslaugos;

| 17. | pabrėžia, kad vykdant kultūrinę veiklą gilinamos vaikų žinios, skatinamas skirtingų kultūrų dialogas ir ugdomas atvirumas bei tolerancija; primena, jog svarbu, kad su vaikais dirbančių specialistų komandos vykdytų tarpkultūrinę veiklą su vaikais ir jų tėvais; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad vykdant kultūrinę veiklą gilinamos vaikų žinios, skatinamas skirtingų kultūrų dialogas ir ugdomas atvirumas bei tolerancija; primena, jog svarbu, kad su vaikais dirbančių specialistų komandos vykdytų tarpkultūrinę veiklą su vaikais ir jų tėvais;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar ne visose valstybėse narėse tėvai, neturintys teisėto leidimo gyventi šalyje, gali pasinaudoti ikimokyklinio vaikų ugdymo galimybėmis; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar ne visose valstybėse narėse tėvai, neturintys teisėto leidimo gyventi šalyje, gali pasinaudoti ikimokyklinio vaikų ugdymo galimybėmis;

| 19. | ragina valstybes nares prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių, papildomos apsaugos statusą arba dėl humanitarinių priežasčių laikiną leidimą pasilikti turinčių asmenų vaikams suteikti ikimokyklinio ugdymo galimybes, kad jų gyvenimo galimybės nebūtų jau nuo pat pradžių apribotos; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių, papildomos apsaugos statusą arba dėl humanitarinių priežasčių laikiną leidimą pasilikti turinčių asmenų vaikams suteikti ikimokyklinio ugdymo galimybes, kad jų gyvenimo galimybės nebūtų jau nuo pat pradžių apribotos;

Didesnė paslaugų integracija

| 20. | ragina valstybes nares integruoti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, teikiant paramą jų kūrimui ir su juo susijusiai veiklai ir užtikrinant geresnį įvairių institucijų ir ministerijų, kuriančių ikimokyklinio ugdymo politiką ir programas, bendradarbiavimą ir koordinavimą; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares integruoti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, teikiant paramą jų kūrimui ir su juo susijusiai veiklai ir užtikrinant geresnį įvairių institucijų ir ministerijų, kuriančių ikimokyklinio ugdymo politiką ir programas, bendradarbiavimą ir koordinavimą;

| 21. | ragina valstybes nares ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigoms suteikti pakankamą autonomiją, kad jos galėtų išlaikyti savo savarankiškumą ir kūrybingumą ieškodamos sprendimų, kaip užtikrinti vaikų gerovę; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigoms suteikti pakankamą autonomiją, kad jos galėtų išlaikyti savo savarankiškumą ir kūrybingumą ieškodamos sprendimų, kaip užtikrinti vaikų gerovę;

| 22. | pabrėžia, kokios svarbios yra naujoviškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos, kurios yra vietinio pobūdžio ir suburia bendruomenės narius iš sveikatos, socialinės apsaugos, švietimo, kultūros ir kitų sektorių; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kokios svarbios yra naujoviškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos, kurios yra vietinio pobūdžio ir suburia bendruomenės narius iš sveikatos, socialinės apsaugos, švietimo, kultūros ir kitų sektorių;

| 23. | ragina valstybes nares kartu su vietos valdžios institucijomis ir ne pelno organizacijomis skatinti ir finansuoti priemones ir projektus, kuriais būtų siekiama teikti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinėms grupėms priskiriamiems vaikams, bei stebėti ir vertinti šias priemones ir projektus; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares kartu su vietos valdžios institucijomis ir ne pelno organizacijomis skatinti ir finansuoti priemones ir projektus, kuriais būtų siekiama teikti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinėms grupėms priskiriamiems vaikams, bei stebėti ir vertinti šias priemones ir projektus;

| 24. | pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į šeimų gyvenimo sąlygų įvairovę ir dėl to atsirandančius skirtingus poreikius, ir tikisi, kad bus teikiamos įvairios, lanksčios ir naujoviškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad reikia atsižvelgti į šeimų gyvenimo sąlygų įvairovę ir dėl to atsirandančius skirtingus poreikius, ir tikisi, kad bus teikiamos įvairios, lanksčios ir naujoviškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos;

| 25. | ragina sukurti Europos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į valstybių narių kultūrų įvairovę ir pabrėžiami bendri tikslai ir vertybės; |
| --- | --- |

25.

ragina sukurti Europos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į valstybių narių kultūrų įvairovę ir pabrėžiami bendri tikslai ir vertybės;

Ekonominė nauda

| 26. | pabrėžia, kad, nors ekonominė padėtis nestabili, reikia daug investuoti į ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad, nors ekonominė padėtis nestabili, reikia daug investuoti į ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų skirti pakankamai lėšų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms;

| 27. | dar kartą pabrėžia, kad įrodyta, jog investicijos į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą vėliau duoda ekonominės ir visuomeninės naudos, pvz., padidėja mokesčių įmokos, nes sustiprėja darbo jėga, sumažėja būsimos sveikatos priežiūros išlaidos, nusikalstamumas ir asocialaus elgesio atvejų; pabrėžia, kad prevencija – veiksmingesnė ir taupesnė priemonė negu intervencija vėlesniame etape; |
| --- | --- |

27.

dar kartą pabrėžia, kad įrodyta, jog investicijos į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą vėliau duoda ekonominės ir visuomeninės naudos, pvz., padidėja mokesčių įmokos, nes sustiprėja darbo jėga, sumažėja būsimos sveikatos priežiūros išlaidos, nusikalstamumas ir asocialaus elgesio atvejų; pabrėžia, kad prevencija – veiksmingesnė ir taupesnė priemonė negu intervencija vėlesniame etape;

| 28. | pripažįsta, kad kokybiškas ikimokyklinis ugdymas gali padėti sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, kovoti su menku vaikų iš nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinių ir kultūrinių grupių išsilavinimu ir sumažinti dėl to atsirandančią socialinę nelygybę, nes visa tai veikia visą visuomenę; pažymi, kad ypač didelė rizika kyla jaunimui iš pažeidžiamų socialinių grupių; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad kokybiškas ikimokyklinis ugdymas gali padėti sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, kovoti su menku vaikų iš nepalankioje padėtyje esančių asmenų socialinių ir kultūrinių grupių išsilavinimu ir sumažinti dėl to atsirandančią socialinę nelygybę, nes visa tai veikia visą visuomenę; pažymi, kad ypač didelė rizika kyla jaunimui iš pažeidžiamų socialinių grupių;

| 29. | pabrėžia, kad aukštos kokybės ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos papildo, o ne pakeičia stiprią socialinę sistemą, apimančią daugelį kovos su skurdu priemonių; ragina valstybes nares kovoti su skurdu visuomenėje; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad aukštos kokybės ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos papildo, o ne pakeičia stiprią socialinę sistemą, apimančią daugelį kovos su skurdu priemonių; ragina valstybes nares kovoti su skurdu visuomenėje;

Darbuotojai ir kokybiškos paslaugos

| 30. | pabrėžia, kad ikimokyklinis amžius yra svarbiausias vaiko emocinio ir socialinio vystymosi etapas ir kad todėl asmenys, dirbantys su ikimokyklinio amžiaus vaikais, turi turėti tinkamą kvalifikaciją; pažymi, kad įdarbinant darbuotojus itin svarbu vaiko gerovė ir saugumas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad ikimokyklinis amžius yra svarbiausias vaiko emocinio ir socialinio vystymosi etapas ir kad todėl asmenys, dirbantys su ikimokyklinio amžiaus vaikais, turi turėti tinkamą kvalifikaciją; pažymi, kad įdarbinant darbuotojus itin svarbu vaiko gerovė ir saugumas;

| 31. | pažymi, kad teigiamas ankstyvojo ugdymo programų poveikis gali būti išsaugotas ilguoju laikotarpiu tik tuo atveju, jeigu jas įgyvendinus teikiamas aukštos kokybės pradinis ir vidurinis ugdymas; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad teigiamas ankstyvojo ugdymo programų poveikis gali būti išsaugotas ilguoju laikotarpiu tik tuo atveju, jeigu jas įgyvendinus teikiamas aukštos kokybės pradinis ir vidurinis ugdymas;

| 32. | pripažįsta, kad su vaikais dirbantys kvalifikuoti ir gerai parengti darbuotojai turi didžiausią poveikį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų kokybei, todėl ragina valstybes nares gerinti profesinius standartus, nustatant reikalavimą turėti pripažintą kvalifikaciją ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje dirbantiems asmenims; pažymi, kad kiti veiksniai, įskaitant darbuotojų ir vaikų skaičiaus santykį, grupių dydį ir ugdymo programų turinį, taip pat gali turėti įtakos paslaugų kokybei; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad su vaikais dirbantys kvalifikuoti ir gerai parengti darbuotojai turi didžiausią poveikį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų kokybei, todėl ragina valstybes nares gerinti profesinius standartus, nustatant reikalavimą turėti pripažintą kvalifikaciją ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje dirbantiems asmenims; pažymi, kad kiti veiksniai, įskaitant darbuotojų ir vaikų skaičiaus santykį, grupių dydį ir ugdymo programų turinį, taip pat gali turėti įtakos paslaugų kokybei;

| 33. | pripažįsta, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros pedagogai ir pradinių klasių mokytojai turi daugiau bendrauti ir dalytis metodais, kad būtų užtikrintas mokymosi metodų tęstinumas; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros pedagogai ir pradinių klasių mokytojai turi daugiau bendrauti ir dalytis metodais, kad būtų užtikrintas mokymosi metodų tęstinumas;

| 34. | ragina valstybes nares sukurti priemones teikiamoms ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms įvertinti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi kokybės standartų, siekiant šias paslaugas pagerinti; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares sukurti priemones teikiamoms ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms įvertinti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi kokybės standartų, siekiant šias paslaugas pagerinti;

| 35. | ragina įgyvendinant Europos kvalifikacijų sandarą (EKS) atsižvelgti į ugdymo kokybę, taigi ir į mokymosi rezultatus; ragina valstybes nares nuolat teikti mokymus ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje dirbantiems asmenims, siekiant pagerinti ir atnaujinti jų specialiuosius įgūdžius; |
| --- | --- |

35.

ragina įgyvendinant Europos kvalifikacijų sandarą (EKS) atsižvelgti į ugdymo kokybę, taigi ir į mokymosi rezultatus; ragina valstybes nares nuolat teikti mokymus ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje dirbantiems asmenims, siekiant pagerinti ir atnaujinti jų specialiuosius įgūdžius;

| 36. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visiems kvalifikuotiems ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srities darbuotojams būtų mokamas atlyginimas, atitinkantis pradinių klasių mokytojams nustatytą atlyginimą; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad visiems kvalifikuotiems ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srities darbuotojams būtų mokamas atlyginimas, atitinkantis pradinių klasių mokytojams nustatytą atlyginimą;

| 37. | ragina valstybes nares spręsti lyčių pasiskirstymo problemą vaikų priežiūros srityje, įgyvendinant politiką, kuria būtų siekiama padidinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros kursus lankančių vyrų skaičių; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares spręsti lyčių pasiskirstymo problemą vaikų priežiūros srityje, įgyvendinant politiką, kuria būtų siekiama padidinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros kursus lankančių vyrų skaičių;

Tyrimai ir keitimasis geriausia patirtimi

| 38. | pabrėžia, kad nepaisant to, kad esama empirinių duomenų apie vaikus kai kuriose valstybėse narėse (juos surinko, inter alia, Nacionalinė vaikų ugdymo asociacija, Jungtinių Tautų vaikų fondas (UNICEF), Tarptautinis ikimokyklinio ugdymo leidinys ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), vis tiek būtina geriau suvokti vaiko vystymąsi ikimokyklinio ugdymo laikotarpiu; todėl ragina visoje ES atlikti išsamesnius tyrimus ir visoje ES keistis gautais rezultatais, atsižvelgiant į valstybių narių kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad nepaisant to, kad esama empirinių duomenų apie vaikus kai kuriose valstybėse narėse (juos surinko, inter alia, Nacionalinė vaikų ugdymo asociacija, Jungtinių Tautų vaikų fondas (UNICEF), Tarptautinis ikimokyklinio ugdymo leidinys ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), vis tiek būtina geriau suvokti vaiko vystymąsi ikimokyklinio ugdymo laikotarpiu; todėl ragina visoje ES atlikti išsamesnius tyrimus ir visoje ES keistis gautais rezultatais, atsižvelgiant į valstybių narių kultūrų įvairovę;

| 39. | apgailestauja, kad nepakankamai išnaudojami ES struktūriniai fondai ir programos, kaip antai „Comenius“, kurie sudaro sąlygas pedagogams dalyvauti visos ES masto mainuose; ragina valstybes nares padidinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros pedagogų informuotumą apie tokias programas ir fondus; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja, kad nepakankamai išnaudojami ES struktūriniai fondai ir programos, kaip antai „Comenius“, kurie sudaro sąlygas pedagogams dalyvauti visos ES masto mainuose; ragina valstybes nares padidinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros pedagogų informuotumą apie tokias programas ir fondus;

| 40. | palankiai vertina Komisijos ketinimą skatinti geriausių metodų ir patirties nustatymą bei dalijimąsi jais, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, kaip nurodyta komunikate dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, ir rekomenduoja, kad valstybės narės bendradarbiautų ir keistųsi geriausia patirtimi siekiant tobulinti esamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programas; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina Komisijos ketinimą skatinti geriausių metodų ir patirties nustatymą bei dalijimąsi jais, taikant atvirąjį koordinavimo metodą, kaip nurodyta komunikate dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, ir rekomenduoja, kad valstybės narės bendradarbiautų ir keistųsi geriausia patirtimi siekiant tobulinti esamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programas;

*

* *

| 41. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 327, 2006 11 24, p. 45.

(2)  OL C 339, 2010 12 14, p. 1.

(3)  OL C 135, 2010 5 26, p. 2.

(4)  OL C 301, 2009 12 11, p. 5.

(5)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(6)  OL C 319, 2008 12 13, p. 20.

(7)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 12.

(8)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 59.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/95

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimas

P7_TA(2011)0232

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo atnaujinimo

2012/C 377 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 ir 218 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 ir 218 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1801/2006 dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1801/2006 dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (1),

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto 2010 m. lapkričio mėn. vizitą į Mauritaniją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto 2010 m. lapkričio mėn. vizitą į Mauritaniją,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, kurį atsakoma žodžiu, dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo (O-000038/2011 – B7–0018/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą, kurį atsakoma žodžiu, dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir Mauritanijos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo (O-000038/2011 – B7–0018/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi dabartinio žvejybos partnerystės susitarimo su Mauritanijos Islamo Respublika protokolo galiojimas baigiasi 2012 m. liepos 31 d. ir kadangi Komisija ketina pradėti derybas dėl jo atnaujinimo ir dėl to paprašė Tarybos suteikti jai būtinų įgaliojimų, |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinio žvejybos partnerystės susitarimo su Mauritanijos Islamo Respublika protokolo galiojimas baigiasi 2012 m. liepos 31 d. ir kadangi Komisija ketina pradėti derybas dėl jo atnaujinimo ir dėl to paprašė Tarybos suteikti jai būtinų įgaliojimų,

| B. | kadangi pagal žvejybos partnerystės susitarimą su Mauritanija per ketverius metus suteiktas 305 mln. EUR finansinis įnašas, o dėl to šis susitarimas tapo svarbiu tarptautiniu Mauritanijos susitarimu, nes ES išmokos ir licencijų mokesčiai sudaro apie trečdalį visų valstybės pajamų, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal žvejybos partnerystės susitarimą su Mauritanija per ketverius metus suteiktas 305 mln. EUR finansinis įnašas, o dėl to šis susitarimas tapo svarbiu tarptautiniu Mauritanijos susitarimu, nes ES išmokos ir licencijų mokesčiai sudaro apie trečdalį visų valstybės pajamų,

| C. | kadangi žuvininkystės sektorius nepaprastai svarbus Mauritanijos ekonomikai – jam tenka 10 proc. šalies BVP ir 35–50 proc. Mauritanijos eksporto, be to, pajamos iš šio sektoriaus sudaro 29 proc. nacionalinio biudžeto pajamų, |
| --- | --- |

C.

kadangi žuvininkystės sektorius nepaprastai svarbus Mauritanijos ekonomikai – jam tenka 10 proc. šalies BVP ir 35–50 proc. Mauritanijos eksporto, be to, pajamos iš šio sektoriaus sudaro 29 proc. nacionalinio biudžeto pajamų,

| D. | kadangi Mauritanija – viena vargingiausių Afrikos valstybių, priskiriama prie labai įsiskolinusių neturtingų šalių, finansiškai priklausoma nuo užsienio pagalbos ir pasižyminti dideliu politiniu nestabilumu, |
| --- | --- |

D.

kadangi Mauritanija – viena vargingiausių Afrikos valstybių, priskiriama prie labai įsiskolinusių neturtingų šalių, finansiškai priklausoma nuo užsienio pagalbos ir pasižyminti dideliu politiniu nestabilumu,

| E. | kadangi bendradarbiavimas turi būti pagrįstas abipusiais interesais ir jį turi sudaryti viena kitą papildančios iniciatyvos ir priemonės, kurios būtų įgyvendinamos kartu arba atskirai ir padėtų užtikrinti politikos darnumą, |
| --- | --- |

E.

kadangi bendradarbiavimas turi būti pagrįstas abipusiais interesais ir jį turi sudaryti viena kitą papildančios iniciatyvos ir priemonės, kurios būtų įgyvendinamos kartu arba atskirai ir padėtų užtikrinti politikos darnumą,

| F. | kadangi per neseniai įvykusį vizitą į Mauritaniją Žuvininkystės komitetui nepavyko gauti atsakymų į kelis svarbius klausimus apie šalies žuvininkystės politiką, įskaitant klausimą dėl žuvų išteklių padėties ir Mauritanijos bei kitų laivynų žvejybos lygio, |
| --- | --- |

F.

kadangi per neseniai įvykusį vizitą į Mauritaniją Žuvininkystės komitetui nepavyko gauti atsakymų į kelis svarbius klausimus apie šalies žuvininkystės politiką, įskaitant klausimą dėl žuvų išteklių padėties ir Mauritanijos bei kitų laivynų žvejybos lygio,

| G. | kadangi pagal JT jūrų teisės konvencijos 61 ir 62 straipsnius žuvininkystės sektorius turi būti tvarkomas taip, kad būtų galima „palaikyti ar atkurti gaudomų rūšių populiacijas tokiu lygiu, kuris galėtų užtikrinti maksimalius, tačiau išteklius tausojančius sugavimus, nustatomus atitinkamais ekologiniais ir ekonominiais veiksniais“, |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal JT jūrų teisės konvencijos 61 ir 62 straipsnius žuvininkystės sektorius turi būti tvarkomas taip, kad būtų galima „palaikyti ar atkurti gaudomų rūšių populiacijas tokiu lygiu, kuris galėtų užtikrinti maksimalius, tačiau išteklius tausojančius sugavimus, nustatomus atitinkamais ekologiniais ir ekonominiais veiksniais“,

| H. | kadangi dėl žvejybos partnerystės susitarimo įvyko tam tikrų išteklių, ypač aštuonkojų, pereikvojimas, o tai sumažino žvejybos galimybes Mauritanijos žvejams, o ES pramonei dėl ES laivams skiriamų subsidijų licencijoms buvo suteiktas nesąžiningas konkurencinis pranašumas, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl žvejybos partnerystės susitarimo įvyko tam tikrų išteklių, ypač aštuonkojų, pereikvojimas, o tai sumažino žvejybos galimybes Mauritanijos žvejams, o ES pramonei dėl ES laivams skiriamų subsidijų licencijoms buvo suteiktas nesąžiningas konkurencinis pranašumas,

| I. | kadangi derantis dėl naujame protokole nustatomų žvejybos galimybių būtina atsižvelgti į Mauritanijos ryšius su trečiosiomis šalimis, kurios taip pat naudoja išskirtinės ekonominės zonos žvejybos galimybes pagal dvišalius ar privačius susitarimus, |
| --- | --- |

I.

kadangi derantis dėl naujame protokole nustatomų žvejybos galimybių būtina atsižvelgti į Mauritanijos ryšius su trečiosiomis šalimis, kurios taip pat naudoja išskirtinės ekonominės zonos žvejybos galimybes pagal dvišalius ar privačius susitarimus,

| J. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos aiškios sąlygos, kurių laikantis Parlamentas turėtų būti įtraukiamas į sprendimų dėl žvejybos susitarimų priėmimą, todėl Parlamento noras bendradarbiauti šiame procese ir išdėstyti savo prioritetus, susijusius su naujais protokolais, dėl kurių bus iš naujo deramasi, yra pagrįstas, |
| --- | --- |

J.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje nustatytos aiškios sąlygos, kurių laikantis Parlamentas turėtų būti įtraukiamas į sprendimų dėl žvejybos susitarimų priėmimą, todėl Parlamento noras bendradarbiauti šiame procese ir išdėstyti savo prioritetus, susijusius su naujais protokolais, dėl kurių bus iš naujo deramasi, yra pagrįstas,

| K. | kadangi Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių II priede reglamentuojama tvarka, kurios laikantis Komisija perduoda šio priedo 1.2 punkte apibrėžtą konfidencialią informaciją Parlamentui ir pagal kurią ši informacija naudojama, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis ir įgaliojimais; kadangi šios dvi institucijos turi veikti atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti, remdamosi visiško abipusio pasitikėjimo principu ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarties nuostatų, |
| --- | --- |

K.

kadangi Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių II priede reglamentuojama tvarka, kurios laikantis Komisija perduoda šio priedo 1.2 punkte apibrėžtą konfidencialią informaciją Parlamentui ir pagal kurią ši informacija naudojama, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis ir įgaliojimais; kadangi šios dvi institucijos turi veikti atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti, remdamosi visiško abipusio pasitikėjimo principu ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarties nuostatų,

| L. | kadangi dėl nepakankamo Mauritanijos žuvininkystės sektoriaus išsivystymo, įskaitant didelių iškrovimo uostų į šiaurę nuo Nuadibu trūkumą, ši šalis negauna papildomos naudos, kurią ji gautų, jei pati naudotų savo žuvininkystės išteklius (įskaitant apdirbimą ir pardavimą), |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl nepakankamo Mauritanijos žuvininkystės sektoriaus išsivystymo, įskaitant didelių iškrovimo uostų į šiaurę nuo Nuadibu trūkumą, ši šalis negauna papildomos naudos, kurią ji gautų, jei pati naudotų savo žuvininkystės išteklius (įskaitant apdirbimą ir pardavimą),

| M. | kadangi šie paramos Mauritanijos žuvininkystės sektoriui aspektai nebuvo įgyvendinti patenkinamai: smulkios tradicinės pakrančių žvejybos ir su žvejyba susijusios pramonės modernizavimas ir vystymas, uostų infrastruktūros plėtra ir geresnės sąlygos sugautiems žuvų kiekiams iškrauti, akvakultūros projektų plėtra ir geresnė stebėsena bei priežiūra jūroje, |
| --- | --- |

M.

kadangi šie paramos Mauritanijos žuvininkystės sektoriui aspektai nebuvo įgyvendinti patenkinamai: smulkios tradicinės pakrančių žvejybos ir su žvejyba susijusios pramonės modernizavimas ir vystymas, uostų infrastruktūros plėtra ir geresnės sąlygos sugautiems žuvų kiekiams iškrauti, akvakultūros projektų plėtra ir geresnė stebėsena bei priežiūra jūroje,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti derybas dėl ES ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo, tačiau pabrėžia, kad šis protokolas turi būti atnaujintas tik tuo atveju, jei jis bus naudingas abiems šalims, atitinkamai pritaikytas ir tinkamai įgyvendinamas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti derybas dėl ES ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo, tačiau pabrėžia, kad šis protokolas turi būti atnaujintas tik tuo atveju, jei jis bus naudingas abiems šalims, atitinkamai pritaikytas ir tinkamai įgyvendinamas;

| 2. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą įtraukti žmogaus teisių išlygą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą įtraukti žmogaus teisių išlygą;

| 3. | primygtinai reikalauja, kad visos su ES vėliavomis plaukiojantiems laivams suteikiamos galimybės žvejoti Mauritanijos vandenyse būtų grindžiamos JT jūrų teisės konvencijoje nurodytu žuvų išteklių pertekliaus principu; pabrėžia, kad visų pirma turėtų būti atliktas kruopštus visų išteklių, kuriems žvejoti siekiama gauti leidimą arba kurie gali būti sugauti kaip priegauda, vertinimas; atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios ES suteikiamos galimybės žvejoti turėtų būti grindžiamos tais kiekiais, kurių nepajėgia sužvejoti Mauritanijos laivynas; pabrėžia, kad jeigu reikėtų mažinti žvejojančių laivų skaičių, pirmiausia turėtų būti mažinami laivynai iš trečiųjų šalių (ES ir kitų šalių) pradedant laivais, kurie kelia didžiausią žalą aplinkai; |
| --- | --- |

3.

primygtinai reikalauja, kad visos su ES vėliavomis plaukiojantiems laivams suteikiamos galimybės žvejoti Mauritanijos vandenyse būtų grindžiamos JT jūrų teisės konvencijoje nurodytu žuvų išteklių pertekliaus principu; pabrėžia, kad visų pirma turėtų būti atliktas kruopštus visų išteklių, kuriems žvejoti siekiama gauti leidimą arba kurie gali būti sugauti kaip priegauda, vertinimas; atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios ES suteikiamos galimybės žvejoti turėtų būti grindžiamos tais kiekiais, kurių nepajėgia sužvejoti Mauritanijos laivynas; pabrėžia, kad jeigu reikėtų mažinti žvejojančių laivų skaičių, pirmiausia turėtų būti mažinami laivynai iš trečiųjų šalių (ES ir kitų šalių) pradedant laivais, kurie kelia didžiausią žalą aplinkai;

| 4. | primygtinai pažymi, kad reikia gauti patikimą informaciją apie trečiųjų šalių žvejybos galimybes ir sugaunamus žuvų kiekius Mauritanijos vandenyse, kad būtų galima nustatyti perteklinius išteklius; laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į bendrus su kitomis Vakarų Afrikos valstybėmis išteklius dėl žvejybos galimybių Mauritanijoje turi būti deramasi turint mintyje žvejybos kitose valstybėse lygius; |
| --- | --- |

4.

primygtinai pažymi, kad reikia gauti patikimą informaciją apie trečiųjų šalių žvejybos galimybes ir sugaunamus žuvų kiekius Mauritanijos vandenyse, kad būtų galima nustatyti perteklinius išteklius; laikosi nuomonės, kad atsižvelgiant į bendrus su kitomis Vakarų Afrikos valstybėmis išteklius dėl žvejybos galimybių Mauritanijoje turi būti deramasi turint mintyje žvejybos kitose valstybėse lygius;

| 5. | su dideliu susirūpinimu pažymi, jog ex post vertinimas parodė, kad daugelis Mauritanijos žuvų išteklių visiškai išnaudoti arba pereikvoti, ir rekomendavo sumažinti šių išteklių žvejybos apimtis; mano, jog Jungtiniam moksliniam komitetui turėtų būti suteikta pakankamai išteklių, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo darbą; ragina Komisiją aptarti su Mauritanija galimybę parengti ilgalaikius žvejybos valdymo planus, į kuriuos būtų įtraukti visi Mauritanijos valdžios institucijų nacionaliniam laivynui ir trečiųjų šalių laivynams suteikti žvejybos leidimai, įskaitant bet kokio laivynų perteklinio pajėgumo draudimą; |
| --- | --- |

5.

su dideliu susirūpinimu pažymi, jog ex post vertinimas parodė, kad daugelis Mauritanijos žuvų išteklių visiškai išnaudoti arba pereikvoti, ir rekomendavo sumažinti šių išteklių žvejybos apimtis; mano, jog Jungtiniam moksliniam komitetui turėtų būti suteikta pakankamai išteklių, kad jis galėtų tinkamai atlikti savo darbą; ragina Komisiją aptarti su Mauritanija galimybę parengti ilgalaikius žvejybos valdymo planus, į kuriuos būtų įtraukti visi Mauritanijos valdžios institucijų nacionaliniam laivynui ir trečiųjų šalių laivynams suteikti žvejybos leidimai, įskaitant bet kokio laivynų perteklinio pajėgumo draudimą;

| 6. | laikosi nuomonės, kad visa susijusi mokslinė informacija, įskaitant Jungtinio mokslinio komiteto ataskaitas, duomenis apie ES laivynų sugaunamus žuvų kiekius ir nustatytus atitinkamų taisyklių pažeidimus, turėtų būti perduodama Parlamentui ir skelbiama viešai; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad visa susijusi mokslinė informacija, įskaitant Jungtinio mokslinio komiteto ataskaitas, duomenis apie ES laivynų sugaunamus žuvų kiekius ir nustatytus atitinkamų taisyklių pažeidimus, turėtų būti perduodama Parlamentui ir skelbiama viešai;

| 7. | primygtinai ragina Komisiją paskatinti Mauritanijos valdžios institucijas suteikti garantijų dėl kontrolės priemonių interpretacijos užtikrinimo; visų pirma pakartoja, kad Bendrijos laivai turi laivų stebėjimo sistemas ir kad tai turi būti priemonė laivo buvimo vietai nustatyti; pabrėžia, kad apytikslis nuotolio nuo kranto nustatymas iš akies turėtų būti uždraustas, nes įrodyta, kad ši priemonė nepatikima ir teisiškai laivynui negalioja; pabrėžia, kad dėl bet kokios alternatyvios sistemos turi būti abipusiškai susitarta iš anksto; laikosi nuomonės, kad Mauritanijos valdžios institucijoms tikruoju laiku turėtų būti perduodami duomenys apie laivo buvimo vietą; be to, mano, jog protokole turėtų būti numatyta, kad tuo atveju, kai sugenda laivo stebėjimo sistema, ji turi būti pataisyta per dvi savaites arba leidimo žvejoti galiojimas turi būti sustabdytas iki tol, kol ši sistema bus pataisyta; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Komisiją paskatinti Mauritanijos valdžios institucijas suteikti garantijų dėl kontrolės priemonių interpretacijos užtikrinimo; visų pirma pakartoja, kad Bendrijos laivai turi laivų stebėjimo sistemas ir kad tai turi būti priemonė laivo buvimo vietai nustatyti; pabrėžia, kad apytikslis nuotolio nuo kranto nustatymas iš akies turėtų būti uždraustas, nes įrodyta, kad ši priemonė nepatikima ir teisiškai laivynui negalioja; pabrėžia, kad dėl bet kokios alternatyvios sistemos turi būti abipusiškai susitarta iš anksto; laikosi nuomonės, kad Mauritanijos valdžios institucijoms tikruoju laiku turėtų būti perduodami duomenys apie laivo buvimo vietą; be to, mano, jog protokole turėtų būti numatyta, kad tuo atveju, kai sugenda laivo stebėjimo sistema, ji turi būti pataisyta per dvi savaites arba leidimo žvejoti galiojimas turi būti sustabdytas iki tol, kol ši sistema bus pataisyta;

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl Mauritanijos valdžios institucijų vykdomos ES laivų apžiūros, nes ši problema nuolat kartojasi; abejoja, ar Mauritanijos valdžios institucijos laikosi protokolo II priedo VI skyriaus nuostatų, o ypač 3 punkto dėl laivų apžiūros procedūrų; |
| --- | --- |

8.

reiškia susirūpinimą dėl Mauritanijos valdžios institucijų vykdomos ES laivų apžiūros, nes ši problema nuolat kartojasi; abejoja, ar Mauritanijos valdžios institucijos laikosi protokolo II priedo VI skyriaus nuostatų, o ypač 3 punkto dėl laivų apžiūros procedūrų;

| 9. | prašo Komisijos tuo pačiu metu derėtis dėl žvejybos galimybių, taikomų skirtingų kategorijų laivams, ir kiekvienu atveju taikytinų techninių priemonių, siekiant išvengti nepakankamo naudojimo arba padėties, kai žvejyba tampa neįmanoma dėl techninių priežasčių, nes tai lemia didelius nuostolius; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad žvejybos veikla pagal žvejybos partnerystės susitarimą atitiktų tuos pačius tvarumo kriterijus, kurie taikomi žvejybai ES vandenyse, įskaitant su atranka susijusius kriterijus; ragina Komisiją pradėti dialogą su Mauritanija siekiant padėti šaliai toliau plėtoti atsakingą žvejybos politiką, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į išteklių išlaikymo reikalavimus ir siekiama žuvininkystės išteklių ekonominės raidos; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos tuo pačiu metu derėtis dėl žvejybos galimybių, taikomų skirtingų kategorijų laivams, ir kiekvienu atveju taikytinų techninių priemonių, siekiant išvengti nepakankamo naudojimo arba padėties, kai žvejyba tampa neįmanoma dėl techninių priežasčių, nes tai lemia didelius nuostolius; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad žvejybos veikla pagal žvejybos partnerystės susitarimą atitiktų tuos pačius tvarumo kriterijus, kurie taikomi žvejybai ES vandenyse, įskaitant su atranka susijusius kriterijus; ragina Komisiją pradėti dialogą su Mauritanija siekiant padėti šaliai toliau plėtoti atsakingą žvejybos politiką, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į išteklių išlaikymo reikalavimus ir siekiama žuvininkystės išteklių ekonominės raidos;

| 10. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laikomasi Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) atsakingos žuvininkystės kodekso, ypač atsižvelgiant į rekomendaciją teikti pirmenybę žvejoti Mauritanijos vandenyse tradicine žvejyba besiverčiantiems vietos žvejams; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laikomasi Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) atsakingos žuvininkystės kodekso, ypač atsižvelgiant į rekomendaciją teikti pirmenybę žvejoti Mauritanijos vandenyse tradicine žvejyba besiverčiantiems vietos žvejams;

| 11. | ragina Mauritaniją ratifikuoti susijusias tarptautines žvejybos priemones, pvz., Uostų valstybių susitarimą ir JT susitarimą dėl žuvų išteklių; |
| --- | --- |

11.

ragina Mauritaniją ratifikuoti susijusias tarptautines žvejybos priemones, pvz., Uostų valstybių susitarimą ir JT susitarimą dėl žuvų išteklių;

| 12. | mano, kad prieš sudarant ES ir trečiųjų šalių žvejybos susitarimus turėtų būti rengiamos plataus masto diskusijos atitinkamose šalyse, suteikiant galimybę dalyvauti visuomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir nacionaliniams parlamentams, kad taip būtų skatinama demokratijos ir skaidrumo plėtra; |
| --- | --- |

12.

mano, kad prieš sudarant ES ir trečiųjų šalių žvejybos susitarimus turėtų būti rengiamos plataus masto diskusijos atitinkamose šalyse, suteikiant galimybę dalyvauti visuomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir nacionaliniams parlamentams, kad taip būtų skatinama demokratijos ir skaidrumo plėtra;

| 13. | mano, kad kaip kompensacija mokamos lėšos už prieigą prie žuvų išteklių Mauritanijos vandenyse turi būti aiškiai atskirtos nuo finansinės paramos pagal Mauritanijos daugiametę žuvininkystės programą ir kad dėl sumažintų galimybių žvejoti neturėtų būti mažinami ES mokėjimai pagal daugiametę programą; |
| --- | --- |

13.

mano, kad kaip kompensacija mokamos lėšos už prieigą prie žuvų išteklių Mauritanijos vandenyse turi būti aiškiai atskirtos nuo finansinės paramos pagal Mauritanijos daugiametę žuvininkystės programą ir kad dėl sumažintų galimybių žvejoti neturėtų būti mažinami ES mokėjimai pagal daugiametę programą;

| 14. | taip pat mano, kad finansinė parama, skiriama Mauritanijos daugiametei žuvininkystės programai, turi būti suderinta su Mauritanijos tvarios žuvininkystės vystymo poreikiais, ypač su žuvininkystės valdymu (moksliniai tyrimai, kontrolė, suinteresuotųjų šalių dalyvavimo mechanizmai, infrastruktūra ir t. t.), kaip numatyta pagal ES ir Mauritanijos bendradarbiavimo ir vystymo programą; patvirtina, kad pagal žvejybos partnerystės susitarimą skiriama finansinė pagalba turėtų būti naudojama siekiant remti ir stiprinti ES vystomojo bendradarbiavimo tikslus, kad būtų įgyvendintas ES teisinis vystymosi politikos nuoseklumo įsipareigojimas pagal SESV 208 straipsnį; |
| --- | --- |

14.

taip pat mano, kad finansinė parama, skiriama Mauritanijos daugiametei žuvininkystės programai, turi būti suderinta su Mauritanijos tvarios žuvininkystės vystymo poreikiais, ypač su žuvininkystės valdymu (moksliniai tyrimai, kontrolė, suinteresuotųjų šalių dalyvavimo mechanizmai, infrastruktūra ir t. t.), kaip numatyta pagal ES ir Mauritanijos bendradarbiavimo ir vystymo programą; patvirtina, kad pagal žvejybos partnerystės susitarimą skiriama finansinė pagalba turėtų būti naudojama siekiant remti ir stiprinti ES vystomojo bendradarbiavimo tikslus, kad būtų įgyvendintas ES teisinis vystymosi politikos nuoseklumo įsipareigojimas pagal SESV 208 straipsnį;

| 15. | mano, kad būtina atlikti išsamų ir visapusišką vertinimą siekiant nustatyti priežastis, dėl kurių nebuvo tinkamai įgyvendinti vystomojo bendradarbiavimo tikslai ir įvairūs paramos Mauritanijos žuvininkystės sektoriui aspektai; pabrėžia, kad atliekant šį vertinimą turi dalyvauti Mauritanijos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

15.

mano, kad būtina atlikti išsamų ir visapusišką vertinimą siekiant nustatyti priežastis, dėl kurių nebuvo tinkamai įgyvendinti vystomojo bendradarbiavimo tikslai ir įvairūs paramos Mauritanijos žuvininkystės sektoriui aspektai; pabrėžia, kad atliekant šį vertinimą turi dalyvauti Mauritanijos valdžios institucijos;

| 16. | mano, kad į žvejybos partnerystės susitarimą būtina įtraukti efektyvius priežiūros mechanizmus siekiant užtikrinti tinkamą vystymuisi skirtų lėšų panaudojimą, ypač žuvininkystės sektoriaus infrastruktūrai vystyti; |
| --- | --- |

16.

mano, kad į žvejybos partnerystės susitarimą būtina įtraukti efektyvius priežiūros mechanizmus siekiant užtikrinti tinkamą vystymuisi skirtų lėšų panaudojimą, ypač žuvininkystės sektoriaus infrastruktūrai vystyti;

| 17. | palankiai vertina regioninio patariamojo tolimosios žvejybos komiteto ketinimą įpareigoti laivų savininkus apmokėti tinkamą sugautų žuvų vertės dalį; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina regioninio patariamojo tolimosios žvejybos komiteto ketinimą įpareigoti laivų savininkus apmokėti tinkamą sugautų žuvų vertės dalį;

| 18. | pripažįsta, kad tiek ES, tiek tam tikros valstybės narės daug investavo ir investuoja į Mauritaniją, tačiau ragina, kad ir Komisija, ir valstybės narės dėtų daugiau pastangų geriau koordinuoti finansinius įnašus, siekiant tikro bendradarbiavimo Mauritanijos vystymosi srityje ir vengiant nekoordinuotų pasikartojančių veiksmų; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad tiek ES, tiek tam tikros valstybės narės daug investavo ir investuoja į Mauritaniją, tačiau ragina, kad ir Komisija, ir valstybės narės dėtų daugiau pastangų geriau koordinuoti finansinius įnašus, siekiant tikro bendradarbiavimo Mauritanijos vystymosi srityje ir vengiant nekoordinuotų pasikartojančių veiksmų;

| 19. | mano, kad vadovaujantis dabartinio protokolo 6 straipsnio 3 dalimi ES turėtų remti pastangas kuo greičiau įrengti tinkamas žuvų iškrovimo vietas centrinėje ir pietinėje Mauritanijos pakrantėse, įskaitant Nuakšotą, bet neapsiribojant vien tik šiuo miestu, kad Mauritanijos vandenyse sugautos žuvys galėtų būti iškraunamos nacionaliniuose uostuose, o ne už šalies ribų, kaip dažnai daroma šiuo metu; mano, kad tai padės padidinti žuvies suvartojimą vietoje ir paremti vietos užimtumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad vadovaujantis dabartinio protokolo 6 straipsnio 3 dalimi ES turėtų remti pastangas kuo greičiau įrengti tinkamas žuvų iškrovimo vietas centrinėje ir pietinėje Mauritanijos pakrantėse, įskaitant Nuakšotą, bet neapsiribojant vien tik šiuo miestu, kad Mauritanijos vandenyse sugautos žuvys galėtų būti iškraunamos nacionaliniuose uostuose, o ne už šalies ribų, kaip dažnai daroma šiuo metu; mano, kad tai padės padidinti žuvies suvartojimą vietoje ir paremti vietos užimtumą;

| 20. | mano, kad šie patobulinimai kartu su veiksmais siekiant pašalinti nuskendusius laivus ir modernizuoti labai svarbų Nuadibu uostą padės ES laivynui veikti veiksmingiau, sudarys palankesnes sąlygas investicijų srautams ir sustiprins teigiamą žvejybos partnerystės susitarimo poveikį vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

20.

mano, kad šie patobulinimai kartu su veiksmais siekiant pašalinti nuskendusius laivus ir modernizuoti labai svarbų Nuadibu uostą padės ES laivynui veikti veiksmingiau, sudarys palankesnes sąlygas investicijų srautams ir sustiprins teigiamą žvejybos partnerystės susitarimo poveikį vietos ekonomikai;

| 21. | pabrėžia, jog reikia, kad Parlamentas būtų visapusiškai įtrauktas tiek į derybų procesą, tiek į ilgalaikę naujo protokolo įgyvendinimo stebėseną, kad būtų vykdomi įpareigojimai pagal SESV nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą; primena savo įsitikinimą, kad Parlamentui turėtų būti atstovaujama pagal žvejybos susitarimus numatyto Jungtinio mokslinio komiteto posėdžiuose, ir primygtiniai pabrėžia, kad šiuose posėdžiuose taip pat turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant ir ES, ir Mauritanijos žuvininkystės sektoriaus atstovus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, jog reikia, kad Parlamentas būtų visapusiškai įtrauktas tiek į derybų procesą, tiek į ilgalaikę naujo protokolo įgyvendinimo stebėseną, kad būtų vykdomi įpareigojimai pagal SESV nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą; primena savo įsitikinimą, kad Parlamentui turėtų būti atstovaujama pagal žvejybos susitarimus numatyto Jungtinio mokslinio komiteto posėdžiuose, ir primygtiniai pabrėžia, kad šiuose posėdžiuose taip pat turėtų dalyvauti pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant ir ES, ir Mauritanijos žuvininkystės sektoriaus atstovus;

| 22. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui neįslaptintą dabartinio protokolo ex post vertinimą, kad Parlamento nariai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, ar šiame susitarime nustatyti tikslai buvo pasiekti ir ar suteikti pritarimą protokolo atnaujinimui; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pateikti Parlamentui neįslaptintą dabartinio protokolo ex post vertinimą, kad Parlamento nariai galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, ar šiame susitarime nustatyti tikslai buvo pasiekti ir ar suteikti pritarimą protokolo atnaujinimui;

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir Mauritanijos vyriausybei. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir Mauritanijos vyriausybei.

---

(1)  OL L 343, 2006 12 8, p. 1.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/99

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisViešieji pirkimai

P7_TA(2011)0233

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodų galimybių patekti į Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių viešųjų sektorių rinkas ir dėl viešojo pirkimo, įskaitant koncesijas, teisinės tvarkos persvarstymo

2012/C 377 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Direktyvas 2004/18/EB ir 2004/17/EB dėl viešųjų pirkimų ir į Direktyvas 89/665/EEB, 92/13/EEB ir 2007/66/EB dėl teisės gynimo priemonių suteikiant viešųjų pirkimų sutartis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvas 2004/18/EB ir 2004/17/EB dėl viešųjų pirkimų ir į Direktyvas 89/665/EEB, 92/13/EEB ir 2007/66/EB dėl teisės gynimo priemonių suteikiant viešųjų pirkimų sutartis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje (1),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui Jose Manueliui Barrosui „Nauja strategija bendrajai rinkai. Tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti ataskaitą Europos Komisijos pirmininkui Jose Manueliui Barrosui „Nauja strategija bendrajai rinkai. Tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos žaliąją knygą dėl ES viešųjų pirkimų politikos modernizavimo siekiant veiksmingesnės Europos pirkimų rinkos (COM(2011)0015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos žaliąją knygą dėl ES viešųjų pirkimų politikos modernizavimo siekiant veiksmingesnės Europos pirkimų rinkos (COM(2011)0015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi gerai veikianti viešųjų pirkimų rinka yra itin svarbi siekiant skatinti bendrąją rinką, naujovių diegimą, augimą, užimtumą ir konkurencingumą, aukštesnį aplinkos, klimato ir socialinių teisių apsaugos lygį visoje ES ir pasiekti optimalią viešosios valdžios institucijų, piliečių ir mokesčių mokėtojų išlaidų naudą, |
| --- | --- |

A.

kadangi gerai veikianti viešųjų pirkimų rinka yra itin svarbi siekiant skatinti bendrąją rinką, naujovių diegimą, augimą, užimtumą ir konkurencingumą, aukštesnį aplinkos, klimato ir socialinių teisių apsaugos lygį visoje ES ir pasiekti optimalią viešosios valdžios institucijų, piliečių ir mokesčių mokėtojų išlaidų naudą,

| B. | kadangi ypač siekiant įveikti finansų ir ekonominę krizę bei apsisaugoti nuo krizių ateityje, viešųjų pirkimų svarba yra didžiulė, nes jie yra ES ekonomikos, taigi ir užimtumo bei gerovės atgaivinimo katalizatoriai ES, |
| --- | --- |

B.

kadangi ypač siekiant įveikti finansų ir ekonominę krizę bei apsisaugoti nuo krizių ateityje, viešųjų pirkimų svarba yra didžiulė, nes jie yra ES ekonomikos, taigi ir užimtumo bei gerovės atgaivinimo katalizatoriai ES,

| C. | kadangi patikimas ir gerai apgalvotas viešųjų pirkimų teisinės tvarkos optimizavimo procesas yra esminės svarbos ES piečių, vartotojų, įmonių gerovei, nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, taigi ir ES, kaip visumos, priimtinumui, |
| --- | --- |

C.

kadangi patikimas ir gerai apgalvotas viešųjų pirkimų teisinės tvarkos optimizavimo procesas yra esminės svarbos ES piečių, vartotojų, įmonių gerovei, nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, taigi ir ES, kaip visumos, priimtinumui,

| D. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad ES viešųjų pirkimų teisės aktų persvarstymas apima daug klausimų, reikia nustatyti prioritetus, susijusius su skuba bei su teminėmis sąsajomis, atsižvelgiant į ES ir tarptautiniu lygmeniu vykstančius politinius pokyčius, |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad ES viešųjų pirkimų teisės aktų persvarstymas apima daug klausimų, reikia nustatyti prioritetus, susijusius su skuba bei su teminėmis sąsajomis, atsižvelgiant į ES ir tarptautiniu lygmeniu vykstančius politinius pokyčius,

| E. | kadangi reikės nuosekliai įvertinti, remiantis nuolatinėmis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, daugelį klausimų, susijusių su tradicine viešojo pirkimo tvarka, ir glaudžiai susijusį koncesijų klausimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi reikės nuosekliai įvertinti, remiantis nuolatinėmis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, daugelį klausimų, susijusių su tradicine viešojo pirkimo tvarka, ir glaudžiai susijusį koncesijų klausimą,

| F. | kadangi konkrečiam vienodų sąlygų taikymo ir sąžiningos konkurencijos vykdant viešuosius pirkimus ES ir trečiosiose šalyse klausimui reikia skubiai skirti daugiau politinio dėmesio, ypač atsižvelgiant į dabartines problemas, susijusias su patekimu į trečiųjų šalių viešojo sektoriaus rinkas, lėta derybų dėl PPO Viešųjų pirkimų susitarimo (angl. GPA) persvarstymo pažanga ir akivaizdžiu daugelio trečiųjų šalių nenoru prisijungti prie GPA, |
| --- | --- |

F.

kadangi konkrečiam vienodų sąlygų taikymo ir sąžiningos konkurencijos vykdant viešuosius pirkimus ES ir trečiosiose šalyse klausimui reikia skubiai skirti daugiau politinio dėmesio, ypač atsižvelgiant į dabartines problemas, susijusias su patekimu į trečiųjų šalių viešojo sektoriaus rinkas, lėta derybų dėl PPO Viešųjų pirkimų susitarimo (angl. GPA) persvarstymo pažanga ir akivaizdžiu daugelio trečiųjų šalių nenoru prisijungti prie GPA,

| 1. | primena savo komentarus 2010 m. gegužės 18 d. rezoliucijoje dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje, ypač jos 46 dalį, kurioje teigiama, kad nors Parlamentas griežtai nesutinka su tuo, kad pasaulio lygmeniu viešųjų pirkimų srityje būtų imamasi protekcionistinių priemonių, tvirtai tiki abipusiškumo, abipusės naudos ir proporcingumo principais šioje srityje; ragina Komisiją išsamiai ištirti galimą naudą ir problemas, susijusias su proporcingų ir tikslingų patekimo į kai kurias ES viešųjų pirkimų rinkas apribojimų nustatymu, atlikti poveikio vertinimą išnagrinėjant, kada juos galima taikyti ir įvertinti, kokiu teisiniu pagrindu reikėtų remtis, kai šios priemonės taikomos tiems prekybos partneriams, kurie naudojasi ES rinkos atvirumu, tačiau neparodė ketinimo atverti savo pačių rinkas ES bendrovėms, kartu toliau ragina, prieš pateikiant pasiūlymą dėl bet kokio naujo teksto viešųjų pirkimų srityje, ES partnerius siūlyti abišales ir proporcingas Europos bendrovių patekimo į rinką sąlygas; |
| --- | --- |

1.

primena savo komentarus 2010 m. gegužės 18 d. rezoliucijoje dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje, ypač jos 46 dalį, kurioje teigiama, kad nors Parlamentas griežtai nesutinka su tuo, kad pasaulio lygmeniu viešųjų pirkimų srityje būtų imamasi protekcionistinių priemonių, tvirtai tiki abipusiškumo, abipusės naudos ir proporcingumo principais šioje srityje; ragina Komisiją išsamiai ištirti galimą naudą ir problemas, susijusias su proporcingų ir tikslingų patekimo į kai kurias ES viešųjų pirkimų rinkas apribojimų nustatymu, atlikti poveikio vertinimą išnagrinėjant, kada juos galima taikyti ir įvertinti, kokiu teisiniu pagrindu reikėtų remtis, kai šios priemonės taikomos tiems prekybos partneriams, kurie naudojasi ES rinkos atvirumu, tačiau neparodė ketinimo atverti savo pačių rinkas ES bendrovėms, kartu toliau ragina, prieš pateikiant pasiūlymą dėl bet kokio naujo teksto viešųjų pirkimų srityje, ES partnerius siūlyti abišales ir proporcingas Europos bendrovių patekimo į rinką sąlygas;

| 2. | laikosi nuomonės, kad pozityvaus abipusiškumo ir skaidrumo principai iš tiesų padės užtikrinti atviresnes viešųjų pirkimų rinkas ir išvengti protekcionistinių priemonių naudojant visas esamas priemones; |
| --- | --- |

2.

laikosi nuomonės, kad pozityvaus abipusiškumo ir skaidrumo principai iš tiesų padės užtikrinti atviresnes viešųjų pirkimų rinkas ir išvengti protekcionistinių priemonių naudojant visas esamas priemones;

| 3. | todėl ragina Komisiją pateikti duomenis, susijusius su viešųjų pirkimų atvirumu, ir užtikrinti abipusiškumą su kitomis pramoninėmis šalimis ir svarbiausiomis kylančios ekonomikos šalimis; ragina Komisiją išnagrinėti naujus būdus, kaip pagerinti Europos įmonių prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų už ES ribų, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Europos ir užsienio įmonėms, konkuruojančioms dėl viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo; apskritai siūlo, kad į būsimus prekybos susitarimus, dėl kurių derėsis Sąjunga, būtų įtraukiamas su tvariu vystymusi susijęs skyrius, grindžiamas įmonių socialinės atsakomybės principais, nustatytais 2010 m. atnaujintose EBPO tarptautinių įmonių gairėse; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją pateikti duomenis, susijusius su viešųjų pirkimų atvirumu, ir užtikrinti abipusiškumą su kitomis pramoninėmis šalimis ir svarbiausiomis kylančios ekonomikos šalimis; ragina Komisiją išnagrinėti naujus būdus, kaip pagerinti Europos įmonių prieigą prie viešųjų pirkimų rinkų už ES ribų, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Europos ir užsienio įmonėms, konkuruojančioms dėl viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo; apskritai siūlo, kad į būsimus prekybos susitarimus, dėl kurių derėsis Sąjunga, būtų įtraukiamas su tvariu vystymusi susijęs skyrius, grindžiamas įmonių socialinės atsakomybės principais, nustatytais 2010 m. atnaujintose EBPO tarptautinių įmonių gairėse;

| 4. | yra įsitikinęs, kad siekiant išvengti naujų protekcionistinių priemonių, kurios galėtų pakenkti ES eksportuotojų interesams, įskaitant ir kitose, nei viešojo sektoriaus rinkos, srityse, Komisija turėtų stengtis rasti adekvačias priemones, dėl kurių nereikėtų priimti bendrų ES ar nacionalinių atsakomųjų priemonių, tačiau kurios būtų grindžiamos tinkamomis priemonėmis viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinęs, kad siekiant išvengti naujų protekcionistinių priemonių, kurios galėtų pakenkti ES eksportuotojų interesams, įskaitant ir kitose, nei viešojo sektoriaus rinkos, srityse, Komisija turėtų stengtis rasti adekvačias priemones, dėl kurių nereikėtų priimti bendrų ES ar nacionalinių atsakomųjų priemonių, tačiau kurios būtų grindžiamos tinkamomis priemonėmis viešųjų pirkimų srityje;

| 5. | todėl ragina Komisiją įvertinti problemas, susijusias su ypač mažais pasiūlymais, ir pateikti tinkamus sprendimus; |
| --- | --- |

5.

todėl ragina Komisiją įvertinti problemas, susijusias su ypač mažais pasiūlymais, ir pateikti tinkamus sprendimus;

| 6. | rekomenduoja perkančiosioms organizacijoms iš anksto pateikti pakankamos informacijos kitiems konkurso dalyviams nenormaliai mažų pasiūlymų atveju tam, kad jie galėtų įvertinti, ar yra pagrindas inicijuoti persvarstymo procedūrą; |
| --- | --- |

6.

rekomenduoja perkančiosioms organizacijoms iš anksto pateikti pakankamos informacijos kitiems konkurso dalyviams nenormaliai mažų pasiūlymų atveju tam, kad jie galėtų įvertinti, ar yra pagrindas inicijuoti persvarstymo procedūrą;

| 7. | mano, kad ES turi skubiai geriau suderinti bendrą ES išorės prekybos politiką ir praktiką tų valstybių narių, kurios ES bendrovių nenaudai ir kenkdamos ES valstybėse narėse taikomiems darbo, socialiniams ir aplinkos standartams priima išskirtinai žemus bendrovių, įsikūrusių šalyse, nepasirašiusiose GPA, pasiūlymus; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES turi skubiai geriau suderinti bendrą ES išorės prekybos politiką ir praktiką tų valstybių narių, kurios ES bendrovių nenaudai ir kenkdamos ES valstybėse narėse taikomiems darbo, socialiniams ir aplinkos standartams priima išskirtinai žemus bendrovių, įsikūrusių šalyse, nepasirašiusiose GPA, pasiūlymus;

| 8. | atsižvelgdamas į Komisijos žaliosios knygos dėl ES viešųjų pirkimų politikos modernizavimo 114 klausimą, kuriame prašoma šioje žaliojoje knygoje nagrinėjamus klausimus išdėstyti pagal svarbą ir nustatyti prioritetus; pritaria tam, kad itin svarbu rasti veiksmingą klausimo dėl būtino sąžiningo, atviro ir subalansuoto patekimo į rinką, vis dėlto taip pat atsižvelgiant į būtinybę nedelsiant spręsti kitus skubius klausimus, pvz., susijusius su taisyklių supaprastinimu ir patikslinimu, geresnėmis MVĮ galimybėmis sudaryti viešųjų pirkimų sutartis, naujovių skatinimu vykdant viešiuosius pirkimus ir būtinybe vėliau apsvarstyti kitus viešųjų pirkimų peržiūros aspektus, susijusius su koncesijomis; todėl ragina Komisiją pirmiausia spręsti taisyklių supaprastinimo, darnaus patekimo į viešojo sektoriaus rinkas ir MVĮ prieigos pagerinimo klausimą, o paskui imtis viešųjų pirkimų ir koncesijų persvarstymo siekiant, kad jame būtinai ir visapusiškai dalyvautų ne tik Europos Parlamentas ir valstybės narės, bet ir piliečiai bei įmonės, norint, kad visi šie su bendrąja rinka susiję klausimai, kurie yra itin svarbūs bendrai ES gerovei, būtų pripažinti, nes tai yra būtina; |
| --- | --- |

8.

atsižvelgdamas į Komisijos žaliosios knygos dėl ES viešųjų pirkimų politikos modernizavimo 114 klausimą, kuriame prašoma šioje žaliojoje knygoje nagrinėjamus klausimus išdėstyti pagal svarbą ir nustatyti prioritetus; pritaria tam, kad itin svarbu rasti veiksmingą klausimo dėl būtino sąžiningo, atviro ir subalansuoto patekimo į rinką, vis dėlto taip pat atsižvelgiant į būtinybę nedelsiant spręsti kitus skubius klausimus, pvz., susijusius su taisyklių supaprastinimu ir patikslinimu, geresnėmis MVĮ galimybėmis sudaryti viešųjų pirkimų sutartis, naujovių skatinimu vykdant viešiuosius pirkimus ir būtinybe vėliau apsvarstyti kitus viešųjų pirkimų peržiūros aspektus, susijusius su koncesijomis; todėl ragina Komisiją pirmiausia spręsti taisyklių supaprastinimo, darnaus patekimo į viešojo sektoriaus rinkas ir MVĮ prieigos pagerinimo klausimą, o paskui imtis viešųjų pirkimų ir koncesijų persvarstymo siekiant, kad jame būtinai ir visapusiškai dalyvautų ne tik Europos Parlamentas ir valstybės narės, bet ir piliečiai bei įmonės, norint, kad visi šie su bendrąja rinka susiję klausimai, kurie yra itin svarbūs bendrai ES gerovei, būtų pripažinti, nes tai yra būtina;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0173.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/101

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisKrizė Europos žuvininkystės sektoriuje išaugus naftos kainoms

P7_TA(2011)0234

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naftos kainos augimo kilusios Europos žuvininkystės sektoriaus krizės

2012/C 377 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi energija yra svarbus žvejybos sektoriaus eksploatacijos išlaidų faktorius ir kadangi žvejų veiklos išlaidos labai priklauso nuo naftos kainų augimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi energija yra svarbus žvejybos sektoriaus eksploatacijos išlaidų faktorius ir kadangi žvejų veiklos išlaidos labai priklauso nuo naftos kainų augimo,

| B. | kadangi neseniai išaugusios naftos kainos paveikė žuvininkystės sektoriaus ekonominį gyvybingumą ir dėl jų daugelis žvejų yra susirūpinę, kaip atsverti šias papildomas sąnaudas, kadangi naftos kainų augimas turi tiesioginio poveikio žvejų pajamoms, |
| --- | --- |

B.

kadangi neseniai išaugusios naftos kainos paveikė žuvininkystės sektoriaus ekonominį gyvybingumą ir dėl jų daugelis žvejų yra susirūpinę, kaip atsverti šias papildomas sąnaudas, kadangi naftos kainų augimas turi tiesioginio poveikio žvejų pajamoms,

| C. | kadangi pajamos ir atlyginimai žmonių, dirbančių žuvininkystės pramonėje yra nesaugus dėl kelių veiksnių, tokių kaip nepastovus žvejybos rezultatų pobūdis, naudojamų rinkodaros metodų ir būdų, pagal kuriuos nustatomos pirminio pardavimo kainos, o tai reiškia, kad tam tikrų formų nacionalinę ir Bendrijos viešąją pagalbą reikia išlaikyti, |
| --- | --- |

C.

kadangi pajamos ir atlyginimai žmonių, dirbančių žuvininkystės pramonėje yra nesaugus dėl kelių veiksnių, tokių kaip nepastovus žvejybos rezultatų pobūdis, naudojamų rinkodaros metodų ir būdų, pagal kuriuos nustatomos pirminio pardavimo kainos, o tai reiškia, kad tam tikrų formų nacionalinę ir Bendrijos viešąją pagalbą reikia išlaikyti,

| D. | kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės kenčia pramonės sektorius bei ypatingai mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir iškyla grėsmė veiklai ir užimtumui pirminiame ir antriniame sektoriuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės kenčia pramonės sektorius bei ypatingai mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir iškyla grėsmė veiklai ir užimtumui pirminiame ir antriniame sektoriuose,

| E. | kadangi Komisija jau seniau priėmė laikinąsias neatidėliotinas priemones įveikti sunkumams, su kuriais susiduria žuvininkystės sektorius didėjant degalų kainoms, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija jau seniau priėmė laikinąsias neatidėliotinas priemones įveikti sunkumams, su kuriais susiduria žuvininkystės sektorius didėjant degalų kainoms,

| F. | kadangi žuvininkystės ir akvakultūros produktų kainas nulemia pasiūlos ir paklausos pusiausvyra ir kadangi dėl didelės Europos Sąjungos priklausomybės nuo importo iš trečiųjų šalių tiekimo jos vidaus rinkai atžvilgiu (60 proc.), kad užtikrintų tiekimą vidaus rinkai, gamintojai turi labai nedaug arba visai neturi įtakos žuvininkystės produktų kainų lygiui, |
| --- | --- |

F.

kadangi žuvininkystės ir akvakultūros produktų kainas nulemia pasiūlos ir paklausos pusiausvyra ir kadangi dėl didelės Europos Sąjungos priklausomybės nuo importo iš trečiųjų šalių tiekimo jos vidaus rinkai atžvilgiu (60 proc.), kad užtikrintų tiekimą vidaus rinkai, gamintojai turi labai nedaug arba visai neturi įtakos žuvininkystės produktų kainų lygiui,

| G. | kadangi Komisija leidžia valstybėms narėms suteikti žvejybos įmonėms de minimis pagalbą, neviršijančią 30 000 EUR ribos trejų metų laikotarpiui vienam gavėjui, |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija leidžia valstybėms narėms suteikti žvejybos įmonėms de minimis pagalbą, neviršijančią 30 000 EUR ribos trejų metų laikotarpiui vienam gavėjui,

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl sudėtingos ekonominės padėties, su kuria susiduria daug Europos žvejų ir kurią dar labiau sustiprino kuro kainų padidėjimas; reiškia paramą Sąjungos žvejams ir kviečia Komisiją bei Tarybą imtis tinkamų priemonių, kuriomis siekiama palengvinti žvejų veiklą; |
| --- | --- |

1.

reiškia susirūpinimą dėl sudėtingos ekonominės padėties, su kuria susiduria daug Europos žvejų ir kurią dar labiau sustiprino kuro kainų padidėjimas; reiškia paramą Sąjungos žvejams ir kviečia Komisiją bei Tarybą imtis tinkamų priemonių, kuriomis siekiama palengvinti žvejų veiklą;

| 2. | ragina Komisiją priimti ypatingos skubos priemones, kuriomis būtų palengvinta sunki ekonominė Europos žvejų padėtis, kurioje dabar jie atsidūrė, taip pat atsižvelgiant į finansinius sunkumus, su kuriais šiuo metu susiduria kai kurios šalys; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją priimti ypatingos skubos priemones, kuriomis būtų palengvinta sunki ekonominė Europos žvejų padėtis, kurioje dabar jie atsidūrė, taip pat atsižvelgiant į finansinius sunkumus, su kuriais šiuo metu susiduria kai kurios šalys;

| 3. | prašo Komisijos padidinti 30 000 EUR pagalbos ribą iki 60 000 EUR vienai įmonei trejų metų pereinamajam laikotarpiui, tuo pačiu užtikrinant, kad nebus daroma žala aplinkai ir socialiniam tvarumui ir kad konkurencija tarp valstybių narių nebus iškraipyta; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos padidinti 30 000 EUR pagalbos ribą iki 60 000 EUR vienai įmonei trejų metų pereinamajam laikotarpiui, tuo pačiu užtikrinant, kad nebus daroma žala aplinkai ir socialiniam tvarumui ir kad konkurencija tarp valstybių narių nebus iškraipyta;

| 4. | pabrėžia, kad reikia išnaudoti visas galimybes ir Bendrijos žuvininkystės biudžete esamas maržas ir finansuoti ypatingos skubos paramos priemones pramonei, taip sudarant sąlygas jai įveikti sunkumus, kuriuos sukėlė degalų kainų padidėjimas, iki tol, kol bus įgyvendintos kitų rūšių priemonės; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia išnaudoti visas galimybes ir Bendrijos žuvininkystės biudžete esamas maržas ir finansuoti ypatingos skubos paramos priemones pramonei, taip sudarant sąlygas jai įveikti sunkumus, kuriuos sukėlė degalų kainų padidėjimas, iki tol, kol bus įgyvendintos kitų rūšių priemonės;

| 5. | ragina pradėti taikyti mechanizmus, kuriais būtų pagerinta pirminio pardavimo kainą ir skatinamas teisingas ir tinkamas pridėtinės vertės paskirstymas visoje vertės grandinėje žuvininkystės sektoriuje, didinant kainas, mokamas gamybos etape ir išlaikant kiek įmanoma mažesnes kainas galutiniams vartotojams; |
| --- | --- |

5.

ragina pradėti taikyti mechanizmus, kuriais būtų pagerinta pirminio pardavimo kainą ir skatinamas teisingas ir tinkamas pridėtinės vertės paskirstymas visoje vertės grandinėje žuvininkystės sektoriuje, didinant kainas, mokamas gamybos etape ir išlaikant kiek įmanoma mažesnes kainas galutiniams vartotojams;

| 6. | reikalauja, kad Europos žuvininkystės fondas (EŽF) ir toliau teiktų paramą, kuria būtų siekiama gerinti žvejybos įrangos atranką bei keisti įrengimus remiantis saugumo, aplinkos apsaugos reikalavimais ir (arba) degalų ekonomija, ypač mažoms pakrančių žvejybos bendrovėms ir tradiciniais būdais žvejojantiems žvejams; ragina Komisiją parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikį planą, skirtą gerinti degalų naudojimo efektyvumą žvejybos (įskaitant akvakultūrą) sektoriuje; be to, ragina Komisiją įtraukti į savo būsimus pasiūlymus dėl BŽP reformos ir ypač į pasiūlymą dėl reglamento dėl EŽF reformos tinkamų priemonių, skirtų gerinti degalų naudojimo efektyvumą žvejybos ir akvakultūros sektoriui; |
| --- | --- |

6.

reikalauja, kad Europos žuvininkystės fondas (EŽF) ir toliau teiktų paramą, kuria būtų siekiama gerinti žvejybos įrangos atranką bei keisti įrengimus remiantis saugumo, aplinkos apsaugos reikalavimais ir (arba) degalų ekonomija, ypač mažoms pakrančių žvejybos bendrovėms ir tradiciniais būdais žvejojantiems žvejams; ragina Komisiją parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikį planą, skirtą gerinti degalų naudojimo efektyvumą žvejybos (įskaitant akvakultūrą) sektoriuje; be to, ragina Komisiją įtraukti į savo būsimus pasiūlymus dėl BŽP reformos ir ypač į pasiūlymą dėl reglamento dėl EŽF reformos tinkamų priemonių, skirtų gerinti degalų naudojimo efektyvumą žvejybos ir akvakultūros sektoriui;

| 7. | prašo Komisijos pasiūlyti veiksmų planą, skirtą pakrančių regionams ir saloms, kuriuose žuvininkystės sektorius yra aktyvus; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos pasiūlyti veiksmų planą, skirtą pakrančių regionams ir saloms, kuriuose žuvininkystės sektorius yra aktyvus;

| 8. | prašo Komisijos skubiai pateikti pasiūlymų dėl Europos ir nacionalinio lygmens investicijų į naująsias technologijas siekiant didinti energijos naudojimo efektyvumą žvejybos laivuose ir taip sumažinti žvejų priklausomumą nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos skubiai pateikti pasiūlymų dėl Europos ir nacionalinio lygmens investicijų į naująsias technologijas siekiant didinti energijos naudojimo efektyvumą žvejybos laivuose ir taip sumažinti žvejų priklausomumą nuo iškastinio kuro;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/102

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisSmulkiojo verslo akto apžvalga

P7_TA(2011)0235

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto apžvalgos

2012/C 377 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Smulkiojo verslo akto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Smulkiojo verslo akto (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 23 mln. mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios sudaro apytikriai 99 proc. visų ES įmonių ir sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų, atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą, taip pat jos yra pagrindinis naujovių šaltinis ir gyvybiškai svarbios siekiant išlaikyti ir didinti užimtumą bei prisidėti prie pagrindinių pavyzdinės iniciatyvos ES 2020 tikslų siekimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi 23 mln. mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), kurios sudaro apytikriai 99 proc. visų ES įmonių ir sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų, atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą, taip pat jos yra pagrindinis naujovių šaltinis ir gyvybiškai svarbios siekiant išlaikyti ir didinti užimtumą bei prisidėti prie pagrindinių pavyzdinės iniciatyvos ES 2020 tikslų siekimo,

| B. | kadangi Smulkiojo verslo aktas grindžiamas svarbiais politiniais ramsčiais, kaip antai prieiga prie finansų, pateikimas į rinkas (bendrąją rinką, tarptautines rinkas, viešieji pirkimai) ir geresnis reguliavimas; kadangi valstybių narių, kurie imasi konkrečių veiksmų siekiant pagerinti verslo aplinką MVĮ, padaryta pažanga labai skiriasi, dažnai vos pastebima nepaisant pareikštų politinių įsipareigojimų Smulkiojo verslo akto principams, |
| --- | --- |

B.

kadangi Smulkiojo verslo aktas grindžiamas svarbiais politiniais ramsčiais, kaip antai prieiga prie finansų, pateikimas į rinkas (bendrąją rinką, tarptautines rinkas, viešieji pirkimai) ir geresnis reguliavimas; kadangi valstybių narių, kurie imasi konkrečių veiksmų siekiant pagerinti verslo aplinką MVĮ, padaryta pažanga labai skiriasi, dažnai vos pastebima nepaisant pareikštų politinių įsipareigojimų Smulkiojo verslo akto principams,

| C. | kadangi MVĮ vis dar susiduria su rimtomis problemomis plėtojant savo veiklą, inovacinius pajėgumus ir joms sunku patekti į rinkas, visų pirma dėl sunkumų gaunant finansavimą ir administracinių kliūčių, kurias toliau reika mažinti, |
| --- | --- |

C.

kadangi MVĮ vis dar susiduria su rimtomis problemomis plėtojant savo veiklą, inovacinius pajėgumus ir joms sunku patekti į rinkas, visų pirma dėl sunkumų gaunant finansavimą ir administracinių kliūčių, kurias toliau reika mažinti,

| D. | kadangi Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, kurioje dalyvavo 100 tūkst. MVĮ, buvo sėkminga, iki jos galiojimo pabaigos 2013 m. ja galės pasinaudoti dar daugiau MVĮ, |
| --- | --- |

D.

kadangi Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, kurioje dalyvavo 100 tūkst. MVĮ, buvo sėkminga, iki jos galiojimo pabaigos 2013 m. ja galės pasinaudoti dar daugiau MVĮ,

Smulkiojo verslo akto įgyvendinimas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos Smulkiojo verslo akto apžvalgą ir remia naujus pasiūlymus, skirtus toliau palengvinti prieigą prie finansavimo, pateikimą į rinką ir mažinti biurokratinę naštą stiprinant valdyseną ir stebėseną pažangiuoju reglamentavimu, kaip antai MVĮ veiklos peržiūra; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos Smulkiojo verslo akto apžvalgą ir remia naujus pasiūlymus, skirtus toliau palengvinti prieigą prie finansavimo, pateikimą į rinką ir mažinti biurokratinę naštą stiprinant valdyseną ir stebėseną pažangiuoju reglamentavimu, kaip antai MVĮ veiklos peržiūra;

| 2. | toliau pritaria tam, kad beveik visi pasiūlymai dėl teisės aktų pagal SVA buvo priimti; tvirtai ragina valstybes nares nedelsiant pritarti likusiems pasiūlymams dėl Europos uždarosios akcinės bendrovės statuto, kuris suteiktų MVĮ galimybę prekiauti visoje ES, sumažintų išlaidas ir skatintų augimą šioje srityje, remti Smulkiojo verslo akte nurodytą administracinės naštos mažinimą 25 proc., kuris prisidėtų prie Smulkiojo verslo akto veiksmingumo, užkirsti kelią valstybių narių protekcionistinei ekonominei politikai ir skatinti verslą; |
| --- | --- |

2.

toliau pritaria tam, kad beveik visi pasiūlymai dėl teisės aktų pagal SVA buvo priimti; tvirtai ragina valstybes nares nedelsiant pritarti likusiems pasiūlymams dėl Europos uždarosios akcinės bendrovės statuto, kuris suteiktų MVĮ galimybę prekiauti visoje ES, sumažintų išlaidas ir skatintų augimą šioje srityje, remti Smulkiojo verslo akte nurodytą administracinės naštos mažinimą 25 proc., kuris prisidėtų prie Smulkiojo verslo akto veiksmingumo, užkirsti kelią valstybių narių protekcionistinei ekonominei politikai ir skatinti verslą;

| 3. | ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti persvarstytą Pavėluotų mokėjimų direktyvą, skirtą veiksmingai kovoti su pavėluotais mokėjimais ir jų neigiamu poveikiu, ypač MVĮ; šiuo klausimu taip pat ragina Komisiją įgyvendinti patvirtintą bandomąjį projektą, kuriuo remiamos MVĮ, steigiančios veiksmingą kredito valdymo mechanizmą, kuris palengvintų tarptautinių skolų išieškojimą; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti persvarstytą Pavėluotų mokėjimų direktyvą, skirtą veiksmingai kovoti su pavėluotais mokėjimais ir jų neigiamu poveikiu, ypač MVĮ; šiuo klausimu taip pat ragina Komisiją įgyvendinti patvirtintą bandomąjį projektą, kuriuo remiamos MVĮ, steigiančios veiksmingą kredito valdymo mechanizmą, kuris palengvintų tarptautinių skolų išieškojimą;

| 4. | pažymi, kad Smulkiojo verslo akte numatytų priemonių įgyvendinimo lygis skiriasi valstybėse narėse; šiuo tikslu tvirtai reikalauja, kad valstybės narės dėtų daugiau pastangų šioje srityje ir prisiimtų konkrečius įsipareigojimus per kitą Konkurencingumo tarybos posėdį; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Smulkiojo verslo akte numatytų priemonių įgyvendinimo lygis skiriasi valstybėse narėse; šiuo tikslu tvirtai reikalauja, kad valstybės narės dėtų daugiau pastangų šioje srityje ir prisiimtų konkrečius įsipareigojimus per kitą Konkurencingumo tarybos posėdį;

| 5. | mano, kad reguliari Komisijos kontrolė turi užtikrinti sistemingą ir išsamų įgyvendinimą; mano, kad Komisijai reikia veiksmingesnių priemonių, norint paraginti valstybes nares įgyvendinti SVA principus, ir prašo reguliariai pranešti apie SVA įgyvendinimo pažangą valstybių narių ir Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad reguliari Komisijos kontrolė turi užtikrinti sistemingą ir išsamų įgyvendinimą; mano, kad Komisijai reikia veiksmingesnių priemonių, norint paraginti valstybes nares įgyvendinti SVA principus, ir prašo reguliariai pranešti apie SVA įgyvendinimo pažangą valstybių narių ir Europos lygmeniu;

| 6. | pritaria tam, kad Komisija paskyrė naują atstovą MVĮ reikalams, ir remia jo įgaliojimus stebėti valstybių narių pažangą įgyvendinant SVA ir propaguojant MVĮ interesus visoje Komisijoje, visų pirma užtikrinant, kad būtų atitinkamai laikomasi principo „Visų pirma galvokime apie mažuosius“; ragina valstybes nares paskirti nacionalinius atstovus MVĮ reikalams, kurie koordinuotų MVĮ politiką ir kontroliuotų SVA įgyvendinimą skirtingose įstaigose; |
| --- | --- |

6.

pritaria tam, kad Komisija paskyrė naują atstovą MVĮ reikalams, ir remia jo įgaliojimus stebėti valstybių narių pažangą įgyvendinant SVA ir propaguojant MVĮ interesus visoje Komisijoje, visų pirma užtikrinant, kad būtų atitinkamai laikomasi principo „Visų pirma galvokime apie mažuosius“; ragina valstybes nares paskirti nacionalinius atstovus MVĮ reikalams, kurie koordinuotų MVĮ politiką ir kontroliuotų SVA įgyvendinimą skirtingose įstaigose;

| 7. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad MVĮ politikos vaidmuo skersinis, užtikrinti politikos nuoseklumą, paskirti Generalinių direktorių pavaduotojus MVĮ reikalams susijusiuose Direktoratuose, pvz., Mokslinių tyrimų, Aplinkos, Vidaus rinkos, Užimtumo ir Prekybos, kurie glaudžiai bendradarbiautų su atstovu MVĮ reikalams; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad MVĮ politikos vaidmuo skersinis, užtikrinti politikos nuoseklumą, paskirti Generalinių direktorių pavaduotojus MVĮ reikalams susijusiuose Direktoratuose, pvz., Mokslinių tyrimų, Aplinkos, Vidaus rinkos, Užimtumo ir Prekybos, kurie glaudžiai bendradarbiautų su atstovu MVĮ reikalams;

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad, anot Komisijos, poveikio MVĮ tyrimas nebuvo nuosekliai atliekamas atitinkamai visiems naujiems teisėkūros pasiūlymams, ypač nacionaliniu lygmeniu; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad visi nauji teisės aktai būtų vertinami atsižvelgiant į jų poveikį MVĮ, ir kad MVĮ testas būtų sistemingai atliekamas kaip poveikio vertinimo elementas; toliau ragina Komisiją parengti MVĮ testui minimalius standartus ir reikalavimus, grindžiamus pažangiąja patirtimi, kad jis būtų atliekamas nacionaliniu ir Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl to, kad, anot Komisijos, poveikio MVĮ tyrimas nebuvo nuosekliai atliekamas atitinkamai visiems naujiems teisėkūros pasiūlymams, ypač nacionaliniu lygmeniu; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad visi nauji teisės aktai būtų vertinami atsižvelgiant į jų poveikį MVĮ, ir kad MVĮ testas būtų sistemingai atliekamas kaip poveikio vertinimo elementas; toliau ragina Komisiją parengti MVĮ testui minimalius standartus ir reikalavimus, grindžiamus pažangiąja patirtimi, kad jis būtų atliekamas nacionaliniu ir Europos lygmeniu;

| 9. | pabrėžia, kad poveikio vertinimas, įskaitant MVĮ testą, turi būti atliekamas visiškai nepriklausomai ir visada turi būti paremtas pagrįsta ir objektyvia galimo poveikio analize; todėl mano, kad Poveikio vertinimo valdybos narius turėtų paskirti Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, o ne Komisijos Pirmininko nurodymu; siūlo, kad atstovas MVĮ reikalams būtų nuolatinis Poveikio vertinimo valdybos narys, kuris prižiūrėtų tinkamą MVĮ tyrimo atlikimą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad poveikio vertinimas, įskaitant MVĮ testą, turi būti atliekamas visiškai nepriklausomai ir visada turi būti paremtas pagrįsta ir objektyvia galimo poveikio analize; todėl mano, kad Poveikio vertinimo valdybos narius turėtų paskirti Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, o ne Komisijos Pirmininko nurodymu; siūlo, kad atstovas MVĮ reikalams būtų nuolatinis Poveikio vertinimo valdybos narys, kuris prižiūrėtų tinkamą MVĮ tyrimo atlikimą;

Pažangus reglamentavimas

| 10. | perspėja, kad vis dar egzistuoja biurokratinės ir administracinės kliūtys, kurios labiausiai trukdo MVĮ; pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės turėtų vengti „perteklinio reguliavimo“, t. y. viršyti ES teisės aktų reikalavimus, nustatytus į nacionalinę teisę perkeliamose direktyvose; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų taikyti koreliacines lenteles perkeliant Europos direktyvos į nacionalinę teisę, aiškiai nurodydamos, kurios dalys perimtos iš Europos teisės, o kurios sudaro papildomus nacionalinius teisės aktus; |
| --- | --- |

10.

perspėja, kad vis dar egzistuoja biurokratinės ir administracinės kliūtys, kurios labiausiai trukdo MVĮ; pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės turėtų vengti „perteklinio reguliavimo“, t. y. viršyti ES teisės aktų reikalavimus, nustatytus į nacionalinę teisę perkeliamose direktyvose; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų taikyti koreliacines lenteles perkeliant Europos direktyvos į nacionalinę teisę, aiškiai nurodydamos, kurios dalys perimtos iš Europos teisės, o kurios sudaro papildomus nacionalinius teisės aktus;

| 11. | pabrėžia e. valdžios ir „vieno karto“ principo svarbą, pagal kurį valstybės narės institucijos neturėtų dubliuoti informacijos užklausų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia e. valdžios ir „vieno karto“ principo svarbą, pagal kurį valstybės narės institucijos neturėtų dubliuoti informacijos užklausų;

| 12. | teigiamai vertina Komisijos komunikate atnaujintas pastangas skatinti administracinių kliūčių MVĮ panaikinimą nacionaliniu lygmeniu, kadangi ne visos valstybės narės nustatė arba pasiekė nacionalinius mažinimo tikslus; ragina valstybes nares prisiimti tvirtesnį politinį įsipareigojimą nustatant šiuos tikslus ir dėti daugiau pastangų jų siekiant; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina Komisijos komunikate atnaujintas pastangas skatinti administracinių kliūčių MVĮ panaikinimą nacionaliniu lygmeniu, kadangi ne visos valstybės narės nustatė arba pasiekė nacionalinius mažinimo tikslus; ragina valstybes nares prisiimti tvirtesnį politinį įsipareigojimą nustatant šiuos tikslus ir dėti daugiau pastangų jų siekiant;

| 13. | pabrėžia, kad administracinė našta tuo didesnė, kuo mažesnė įmonė, ragina diferencijuoti mikroįmones, mažąsias ir vidutinio dydžio įmones; pabrėžia, kad mikroįmonės (< 10 darbuotojų) sudaro 91,8 proc. viso ES verslo, todėl joms reikia skirti ypatingą dėmesį ir parengti jų poreikius atitinkantį metodą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad administracinė našta tuo didesnė, kuo mažesnė įmonė, ragina diferencijuoti mikroįmones, mažąsias ir vidutinio dydžio įmones; pabrėžia, kad mikroįmonės (< 10 darbuotojų) sudaro 91,8 proc. viso ES verslo, todėl joms reikia skirti ypatingą dėmesį ir parengti jų poreikius atitinkantį metodą;

Galimybė gauti finansavimą

| 14. | pabrėžia, kad sėkminga strategija, skirta naujoviškoms MVĮ remti, neturėtų būti grindžiama subsidijomis, o kurti verslo aplinką, kurioje MVĮ turėtų tikrą, skatinančią, įkvėpiančią, prieinamomis kainomis, efektyvią, holistinę ir visa apimančią laisvę ir geresnes galimybes gauti visokeriopą finansavimą ir naudotis finansavimo priemonėmis, kaip antai, subsidijomis, garantijomis ir akciniu kapitalu; pažymi, kad inovacijos pagal prigimtį susijusios su tam tikra žlugimo rizika, todėl pabrėžia, kad svarbu suteikti antrą šansą gauti finansavimą tiems MVĮ atstovams, kurie dirbo sąžiningai, tačiau jų verslas žlugo; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad sėkminga strategija, skirta naujoviškoms MVĮ remti, neturėtų būti grindžiama subsidijomis, o kurti verslo aplinką, kurioje MVĮ turėtų tikrą, skatinančią, įkvėpiančią, prieinamomis kainomis, efektyvią, holistinę ir visa apimančią laisvę ir geresnes galimybes gauti visokeriopą finansavimą ir naudotis finansavimo priemonėmis, kaip antai, subsidijomis, garantijomis ir akciniu kapitalu; pažymi, kad inovacijos pagal prigimtį susijusios su tam tikra žlugimo rizika, todėl pabrėžia, kad svarbu suteikti antrą šansą gauti finansavimą tiems MVĮ atstovams, kurie dirbo sąžiningai, tačiau jų verslas žlugo;

| 15. | ragina ES lygmeniu, regioniniu bei vietos lygmenimis ypač gerinti veiklą pradedančių įmonių ir mažųjų inovacinių įmonių galimybes ankstyvaisiais inovacijų kūrimo etapais gauti finansinę paramą, t. y. pradinį finansavimą, finansavimą iš neformalių investuotojų ir didesnį akcinio bei iš dalies akcinio kapitalo finansavimą; pabrėžia poreikį šiuo tikslu sukurti Europos rizikos kapitalo fondą; mano, kad Europos Sąjunga turėtų išplėsti nuolatinių rizikos pasidalijimo produktų, kuriuos siūlo Europos investicijų bankas (EIB), spektrą taikydama Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę; pabrėžia, kad galėtų atlikti svarbų EIB vaidmenį skatinant programas, kaip, pvz., JASMINE ir JEREMIE, skirtas MVĮ poreikiams tenkinti ilgalaikiu laikotarpiu; |
| --- | --- |

15.

ragina ES lygmeniu, regioniniu bei vietos lygmenimis ypač gerinti veiklą pradedančių įmonių ir mažųjų inovacinių įmonių galimybes ankstyvaisiais inovacijų kūrimo etapais gauti finansinę paramą, t. y. pradinį finansavimą, finansavimą iš neformalių investuotojų ir didesnį akcinio bei iš dalies akcinio kapitalo finansavimą; pabrėžia poreikį šiuo tikslu sukurti Europos rizikos kapitalo fondą; mano, kad Europos Sąjunga turėtų išplėsti nuolatinių rizikos pasidalijimo produktų, kuriuos siūlo Europos investicijų bankas (EIB), spektrą taikydama Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę; pabrėžia, kad galėtų atlikti svarbų EIB vaidmenį skatinant programas, kaip, pvz., JASMINE ir JEREMIE, skirtas MVĮ poreikiams tenkinti ilgalaikiu laikotarpiu;

| 16. | mano, kad siekiant užtikrinti, jog BASEL III reikalavimai bankams neturėtų poveikio teikiant finansavimą MVĮ, reikėtų skirti ypatingą dėmesį išsamiam MVĮ tyrimui, kaip šiuo metu rengiamo reglamento dėl kapitalui keliamų reikalavimų (angl. „CDR“4) poveikio vertinimo elementui, priemonių, skirtų užtikrinti, kad bankai toliau atliktų savo pareigą visuomenei finansuodami realiąją ekonomiką, nustatymui, ir kad ES lygmeniu reikia skirti daugiau dėmesio garantijų suteikimo mechanizmams kaip alternatyviam finansavimo metodui; |
| --- | --- |

16.

mano, kad siekiant užtikrinti, jog BASEL III reikalavimai bankams neturėtų poveikio teikiant finansavimą MVĮ, reikėtų skirti ypatingą dėmesį išsamiam MVĮ tyrimui, kaip šiuo metu rengiamo reglamento dėl kapitalui keliamų reikalavimų (angl. „CDR“4) poveikio vertinimo elementui, priemonių, skirtų užtikrinti, kad bankai toliau atliktų savo pareigą visuomenei finansuodami realiąją ekonomiką, nustatymui, ir kad ES lygmeniu reikia skirti daugiau dėmesio garantijų suteikimo mechanizmams kaip alternatyviam finansavimo metodui;

| 17. | teigiamai vertina tai, kad EIB patikėjo Europos investicijų fondui jo vardu investuoti 1 mlrd. eurų kaip tarpinę ekonomikos augimo skatinimo priemonę per investavimo fondus, kurių tikslinė grupė – augančios inovacinės konkurencingos MVĮ visoje Europoje; todėl ragina daugiau lėšų skirti šioms finansavimo priemonėms, kadangi jos padeda skatinti inovacijas, kurios sudaro Europos konkurencingumo pagrindą; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina tai, kad EIB patikėjo Europos investicijų fondui jo vardu investuoti 1 mlrd. eurų kaip tarpinę ekonomikos augimo skatinimo priemonę per investavimo fondus, kurių tikslinė grupė – augančios inovacinės konkurencingos MVĮ visoje Europoje; todėl ragina daugiau lėšų skirti šioms finansavimo priemonėms, kadangi jos padeda skatinti inovacijas, kurios sudaro Europos konkurencingumo pagrindą;

| 18. | tvirtai remia Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą ir jos patvirtintą sėkmę, perspėja apie galimus poveikius jos veiksmingumui ir struktūros lankstumui, jei ji bus įtraukta į busimą ES mokslinių tyrimų programą; reikalauja, kad Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa ir toliau išliktų kaip MVĮ skirta savarankiška pavyzdinė programa; ateityje į Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą reikėtų įtraukti atskirą SVA biudžeto eilutę, pagal kurią būtų finansuojami specifiniai SVA prioritetai; |
| --- | --- |

18.

tvirtai remia Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą ir jos patvirtintą sėkmę, perspėja apie galimus poveikius jos veiksmingumui ir struktūros lankstumui, jei ji bus įtraukta į busimą ES mokslinių tyrimų programą; reikalauja, kad Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa ir toliau išliktų kaip MVĮ skirta savarankiška pavyzdinė programa; ateityje į Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą reikėtų įtraukti atskirą SVA biudžeto eilutę, pagal kurią būtų finansuojami specifiniai SVA prioritetai;

| 19. | apgailestauja, kad iki 2009 m. pabaigos per bankus tarpininkus buvo pilnai panaudota tik 75 proc. 21 mlrd. eurų siekiančios bendros finansinės paramos, t.y. iš 23 mln. MVĮ paramą gavo tik 50 tūkst.; todėl ragina imtis priemonių, skirtų padaryti mokėjimų mechanizmą, ypač tarpininkų bankų partnerių sistemą, skaidresne, prieinama ir veiksminga, kad išvengti deficitų atsiradimo ir pasiekti tikslo suteikti visą 30 mlrd. eurų sumą MVĮ 2008-2011 m.; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad iki 2009 m. pabaigos per bankus tarpininkus buvo pilnai panaudota tik 75 proc. 21 mlrd. eurų siekiančios bendros finansinės paramos, t.y. iš 23 mln. MVĮ paramą gavo tik 50 tūkst.; todėl ragina imtis priemonių, skirtų padaryti mokėjimų mechanizmą, ypač tarpininkų bankų partnerių sistemą, skaidresne, prieinama ir veiksminga, kad išvengti deficitų atsiradimo ir pasiekti tikslo suteikti visą 30 mlrd. eurų sumą MVĮ 2008-2011 m.;

Galimybė patekti į rinkas

| 20. | teigiamai vertina Bendrosios rinkos akto, grindžiamo Europos Parlamento iniciatyva pagal M. Monti pranešimą, priėmimą; ypač pritaria teisėkūros priemonėms, kurios leidžia MVĮ pasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais, kaip antai Europos rizikos kapitalo fondų taisyklėmis, bendra konsoliduota pelno mokesčio baze (BKPMB), persvarstytomis PVM taisyklėmis ir supaprastintomis apskaitos direktyvomis; ragina Tarybą tvirtai įsipareigoti įgyvendinti Bendrosios rinkos aktą, ypač iki 2012 m. pabaigos priimti prioritetinius veiksmus; ragina Komisiją ir Tarybą atidžiai apsvarstyti į MVĮ interesus rengiant visas šio proceso priemones; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina Bendrosios rinkos akto, grindžiamo Europos Parlamento iniciatyva pagal M. Monti pranešimą, priėmimą; ypač pritaria teisėkūros priemonėms, kurios leidžia MVĮ pasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais, kaip antai Europos rizikos kapitalo fondų taisyklėmis, bendra konsoliduota pelno mokesčio baze (BKPMB), persvarstytomis PVM taisyklėmis ir supaprastintomis apskaitos direktyvomis; ragina Tarybą tvirtai įsipareigoti įgyvendinti Bendrosios rinkos aktą, ypač iki 2012 m. pabaigos priimti prioritetinius veiksmus; ragina Komisiją ir Tarybą atidžiai apsvarstyti į MVĮ interesus rengiant visas šio proceso priemones;

| 21. | ragina Komisiją sustiprinti ir padidinti Europos įmonių tinklo vaidmenį siekiant padėti mažosioms įmonėms, kurios nori kuo veiksmingiau pasinaudoti bendros rinkos siūlomomis galimybėmis, ir jas remti; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją sustiprinti ir padidinti Europos įmonių tinklo vaidmenį siekiant padėti mažosioms įmonėms, kurios nori kuo veiksmingiau pasinaudoti bendros rinkos siūlomomis galimybėmis, ir jas remti;

| 22. | mano, kad reikia stiprinti MVĮ ir viešųjų pirkėjų dialogą, kad palengvinti MVĮ dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose; šiuo tikslu siūlo apsvarstyti galimybes, kaip padėti MVĮ steigti partnerystes ir konsorciumus, kad kartu teikti paraiškas į atvirus konkursus; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą ir ištirti ES viešųjų pirkimų ribines vertes, kad juose galėtų dalyvauti ir MVĮ, kitu atveju sutartims taikomi ypatingi reikalavimai, kurių MVĮ atitikti negali; ragina Komisiją ištirti, kaip geriau skelbti atvirus konkursus Europoje ir panaikinti administracines kliūtis, kurios neleidžia Europos bendrovėms dalyvauti tarpvalstybiniuose viešuosiuose pirkimuose; ragina visas valstybes nares sistemingai taikyti Europos gerosios praktikos kodeksą, kuris palengvina MVĮ dalyvavimą atviruose konkursuose; |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikia stiprinti MVĮ ir viešųjų pirkėjų dialogą, kad palengvinti MVĮ dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose; šiuo tikslu siūlo apsvarstyti galimybes, kaip padėti MVĮ steigti partnerystes ir konsorciumus, kad kartu teikti paraiškas į atvirus konkursus; ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimą ir ištirti ES viešųjų pirkimų ribines vertes, kad juose galėtų dalyvauti ir MVĮ, kitu atveju sutartims taikomi ypatingi reikalavimai, kurių MVĮ atitikti negali; ragina Komisiją ištirti, kaip geriau skelbti atvirus konkursus Europoje ir panaikinti administracines kliūtis, kurios neleidžia Europos bendrovėms dalyvauti tarpvalstybiniuose viešuosiuose pirkimuose; ragina visas valstybes nares sistemingai taikyti Europos gerosios praktikos kodeksą, kuris palengvina MVĮ dalyvavimą atviruose konkursuose;

| 23. | ragina Komisija ateityje pasiūlymuose dėl Europos standartizacijos sistemos modernizavimo užtikrinti, kad Europos standartizacijos tarnybose tinkamai atstovaujama MVĮ interesams, taip pat padaryti standartus labiau prieinamus MVĮ; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisija ateityje pasiūlymuose dėl Europos standartizacijos sistemos modernizavimo užtikrinti, kad Europos standartizacijos tarnybose tinkamai atstovaujama MVĮ interesams, taip pat padaryti standartus labiau prieinamus MVĮ;

| 24. | pabrėžia iniciatyvų, kaip antai smulkaus verslo mokslinių tyrimų iniciatyvos (SBRI), vaidmenį padedant valstybės sektoriaus įstaigoms užsakyti smulkaus verslo teikiamas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros paslaugas siekiant patenkinti visuomenės poreikius ir skatinti naujoviškas prekes ir paslaugas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia iniciatyvų, kaip antai smulkaus verslo mokslinių tyrimų iniciatyvos (SBRI), vaidmenį padedant valstybės sektoriaus įstaigoms užsakyti smulkaus verslo teikiamas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros paslaugas siekiant patenkinti visuomenės poreikius ir skatinti naujoviškas prekes ir paslaugas;

Parama MVĮ

| 25. | pakartoja savo ankstesnį raginimą įsteigti pagal vieno langelio principą realius arba elektroninius nacionalinius kontaktinius centrus, skirtus informacijai teikti, ir paramos MVĮ agentūras, kurie suteiktų galimybę naudotis įvairiais, prie įmonių veikos ciklo pritaikytais informacijos šaltiniais; |
| --- | --- |

25.

pakartoja savo ankstesnį raginimą įsteigti pagal vieno langelio principą realius arba elektroninius nacionalinius kontaktinius centrus, skirtus informacijai teikti, ir paramos MVĮ agentūras, kurie suteiktų galimybę naudotis įvairiais, prie įmonių veikos ciklo pritaikytais informacijos šaltiniais;

| 26. | mano, kad smulkiajam verslui reikėtų padėti padidinti konkurencingumą tarptautiniuose rinkose šiomis priemonėmis: didinant eksporto pajėgumus; informuojant apie programas ir iniciatyvas, skirtas palengvinti patekimą į tarptautinę rinką ir padėti MVĮ siūlomų prekių ir paslaugų įsiskverbimui; užtikrinant tinkamą smulkiojo verslo interesų atstovavimą dvišalėse ir daugiašalėse prekybos derybose; |
| --- | --- |

26.

mano, kad smulkiajam verslui reikėtų padėti padidinti konkurencingumą tarptautiniuose rinkose šiomis priemonėmis: didinant eksporto pajėgumus; informuojant apie programas ir iniciatyvas, skirtas palengvinti patekimą į tarptautinę rinką ir padėti MVĮ siūlomų prekių ir paslaugų įsiskverbimui; užtikrinant tinkamą smulkiojo verslo interesų atstovavimą dvišalėse ir daugiašalėse prekybos derybose;

| 27. | pritaria Komisijos iniciatyvai suteikti MVĮ antrą šansą, kuri bus įtraukta į Europos MVĮ savaitės renginius; |
| --- | --- |

27.

pritaria Komisijos iniciatyvai suteikti MVĮ antrą šansą, kuri bus įtraukta į Europos MVĮ savaitės renginius;

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 28. | ragina toliau dėti pastangas, skirtas mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų finansavimui supaprastinti, tinkamai valdyti programas, ypač MVĮ naudai, ir kaip nurodyta 2010 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo ir 2011 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

28.

ragina toliau dėti pastangas, skirtas mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų finansavimui supaprastinti, tinkamai valdyti programas, ypač MVĮ naudai, ir kaip nurodyta 2010 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo ir 2011 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu;

| 29. | pritaria Komisijos ketinimui pasiūlyti lengvesnes administracines ir finansines taisykles MVĮ, taip pat suderintų priemonių rinkinį jų inovaciniam gebėjimams stiprinti per visą inovacijų ciklą, įskaitant netechnologines inovacijas pagal būsimą Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo sistemą, ir ypač pagal programas, kurios pakeis 7-ąją Pagrindų programą ir Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą; primena Komisijai, kad svarbu teikti paramą MVĮ vietos lygmeniu, įtraukiant inovacijų centrus, prekybos rūmus, verslo organizacijas ir inovacijų grupes; |
| --- | --- |

29.

pritaria Komisijos ketinimui pasiūlyti lengvesnes administracines ir finansines taisykles MVĮ, taip pat suderintų priemonių rinkinį jų inovaciniam gebėjimams stiprinti per visą inovacijų ciklą, įskaitant netechnologines inovacijas pagal būsimą Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo sistemą, ir ypač pagal programas, kurios pakeis 7-ąją Pagrindų programą ir Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą; primena Komisijai, kad svarbu teikti paramą MVĮ vietos lygmeniu, įtraukiant inovacijų centrus, prekybos rūmus, verslo organizacijas ir inovacijų grupes;

| 30. | ragina priimti vieningą Europos patentą ir toliau plėtoti Europos lygmeniu priemones ir programas, pvz., naujovių talonus, kuriais skatinami MVĮ naujovių valdymo pajėgumai, galimybė naudotis mokslinėmis ir naujoviškomis paslaugomis ir kitas žiniomis grindžiamas verslo paslaugas (verslo modeliavimas, rizikos vertinimas ir t. t.); pažymi, kad valstybėse narėse yra geriausių universitetinių technologijų perdavimo centrų pavyzdžių, kurie palengvina MVĮ prieigą prie mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros; ragina Komisiją atlikti Europos patentų fondo, kuris remtų technologijų perdavimą tarp mokslinių centrų ir verslo, ypač naujoviškų MVĮ, steigimo įvykdomumo analizę; |
| --- | --- |

30.

ragina priimti vieningą Europos patentą ir toliau plėtoti Europos lygmeniu priemones ir programas, pvz., naujovių talonus, kuriais skatinami MVĮ naujovių valdymo pajėgumai, galimybė naudotis mokslinėmis ir naujoviškomis paslaugomis ir kitas žiniomis grindžiamas verslo paslaugas (verslo modeliavimas, rizikos vertinimas ir t. t.); pažymi, kad valstybėse narėse yra geriausių universitetinių technologijų perdavimo centrų pavyzdžių, kurie palengvina MVĮ prieigą prie mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros; ragina Komisiją atlikti Europos patentų fondo, kuris remtų technologijų perdavimą tarp mokslinių centrų ir verslo, ypač naujoviškų MVĮ, steigimo įvykdomumo analizę;

| 31. | apgailestauja dėl to, kad nedidelė inovacinių MVĮ dalis išauga iki didelių bendrovių su didesniu darbuotojų skaičiumi; be to pažymi, kad palyginti su JAV, ES veikia mažiau jaunų, moksliniais tyrimais ir taikomąja plėtra užsiimančių inovacinių bendrovių, ir kad didelis inovacijų ir e. įgūdžių trūkumas trukdo MVĮ taikyti naujoviškus ir pažangius verslo modelius ir naujas technologijas; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja dėl to, kad nedidelė inovacinių MVĮ dalis išauga iki didelių bendrovių su didesniu darbuotojų skaičiumi; be to pažymi, kad palyginti su JAV, ES veikia mažiau jaunų, moksliniais tyrimais ir taikomąja plėtra užsiimančių inovacinių bendrovių, ir kad didelis inovacijų ir e. įgūdžių trūkumas trukdo MVĮ taikyti naujoviškus ir pažangius verslo modelius ir naujas technologijas;

| 32. | ragina nacionalines vyriausybes apsvarstyti mokesčių lengvatas naujoviškoms smulkioms verslo įmonėms, kurios tik pradeda veiklą, pirmais jų veikimo metais; |
| --- | --- |

32.

ragina nacionalines vyriausybes apsvarstyti mokesčių lengvatas naujoviškoms smulkioms verslo įmonėms, kurios tik pradeda veiklą, pirmais jų veikimo metais;

Įgūdžiai, švietimas ir profesinis mokymas

| 33. | apgailestauja, kad SVA nepakankamai atsižvelgiama į socialinius klausimus ir į darbo jėgos rinką, kadangi tai turi poveikį verslumui ir MVĮ galimybėms realizuoti užimtumo potencialą ir įdarbinti reikiamą kvalifikaciją turinčius darbuotojus; |
| --- | --- |

33.

apgailestauja, kad SVA nepakankamai atsižvelgiama į socialinius klausimus ir į darbo jėgos rinką, kadangi tai turi poveikį verslumui ir MVĮ galimybėms realizuoti užimtumo potencialą ir įdarbinti reikiamą kvalifikaciją turinčius darbuotojus;

| 34. | pripažįsta, kad MVĮ verslumas – tai pagrindinė varomoji augimo ir inovacijų jėga; pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio skatinant verslumą visais švietimo ir mokymo lygmenimis, pasitelkiant naujoviškus metodus, kaip antai realias mini-įmones vidurinėje mokykloje; pabrėžia, kad svarbu remti valdymo įgūdžių ugdymą ir skaitmeninius įgūdžius, kurių reikia smulkiajam verslui norint būti sėkmingam dabartinėje rinkos aplinkoje; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad MVĮ verslumas – tai pagrindinė varomoji augimo ir inovacijų jėga; pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio skatinant verslumą visais švietimo ir mokymo lygmenimis, pasitelkiant naujoviškus metodus, kaip antai realias mini-įmones vidurinėje mokykloje; pabrėžia, kad svarbu remti valdymo įgūdžių ugdymą ir skaitmeninius įgūdžius, kurių reikia smulkiajam verslui norint būti sėkmingam dabartinėje rinkos aplinkoje;

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir skatinti MVĮ įgūdžių poreikio nustatymą ir prognozę, ypač kad jos galėtų tvariai veikti, taip pat parengti verslumo švietimo ir profesinio mokymo strategijas pažangiausios valstybių narių patirties pagrindu; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir skatinti MVĮ įgūdžių poreikio nustatymą ir prognozę, ypač kad jos galėtų tvariai veikti, taip pat parengti verslumo švietimo ir profesinio mokymo strategijas pažangiausios valstybių narių patirties pagrindu;

| 36. | ragina Komisiją suteikti programai „Erasmus jauniems verslininkams“ nuolatinės programos statusą ir atitinkamą biudžetą, kadangi parengiamųjų veiksmų rezultatai labai teigiami nepaisant to, kad veiksmai dar neužbaigti ir atliekami labai mažu mastu; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją suteikti programai „Erasmus jauniems verslininkams“ nuolatinės programos statusą ir atitinkamą biudžetą, kadangi parengiamųjų veiksmų rezultatai labai teigiami nepaisant to, kad veiksmai dar neužbaigti ir atliekami labai mažu mastu;

Efektyvus išteklių naudojimas

| 37. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog MVĮ turi atlikti esminį vaidmenį pereinant prie efektyviu išteklių panaudojimu grindžiamos ekonomikos; mano, kad efektyvaus išteklių naudojimo tikslams pasiekti reikalingas požiūris, apimantis visą vertės kūrimo grandinę; todėl ragina Komisiją parengti suderintus MVĮ sektorinius projektus ir vykdyti veiklą, kuria siekiama nustatyti galimas išteklius taupančias naujoves vertės ir pasiūlos grandinėje; |
| --- | --- |

37.

teigiamai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog MVĮ turi atlikti esminį vaidmenį pereinant prie efektyviu išteklių panaudojimu grindžiamos ekonomikos; mano, kad efektyvaus išteklių naudojimo tikslams pasiekti reikalingas požiūris, apimantis visą vertės kūrimo grandinę; todėl ragina Komisiją parengti suderintus MVĮ sektorinius projektus ir vykdyti veiklą, kuria siekiama nustatyti galimas išteklius taupančias naujoves vertės ir pasiūlos grandinėje;

| 38. | pritaria Komisijos pasiūlymui priimti Ekologinių naujovių veiksmų planą; ragina priimti plataus užmojo MVĮ paramos priemones remiant ekologiškus naujoviškus sprendimus visais vertės kūrimo grandinės etapais, įskaitant dizainą; mano, kad būtina padidinti šių iniciatyvų finansavimą, pvz., pagal busimą Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą, taip pat naudojant tikslinės paskirties struktūrinių fondų lėšas; ragina Komisiją du kartus per metus teikti ataskaitas apie valstybių narių pažangą remiant ekologines MVĮ inovacijas; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos pasiūlymui priimti Ekologinių naujovių veiksmų planą; ragina priimti plataus užmojo MVĮ paramos priemones remiant ekologiškus naujoviškus sprendimus visais vertės kūrimo grandinės etapais, įskaitant dizainą; mano, kad būtina padidinti šių iniciatyvų finansavimą, pvz., pagal busimą Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą, taip pat naudojant tikslinės paskirties struktūrinių fondų lėšas; ragina Komisiją du kartus per metus teikti ataskaitas apie valstybių narių pažangą remiant ekologines MVĮ inovacijas;

| 39. | atkreipia dėmesį į MVĮ energijos taupymo potencialą, kadangi šiuo metu tik 24 proc. MVĮ aktyviai dalyvauja veiksmuose, skirtuose mažinti poveikį aplinkai; pabrėžia, kad taikant energijos taupymo priemones, susijusias su išlaidų mažinimu, padėtų MVĮ sumažinti sąskaitas už energiją ir jie turėtų daugiau lėšų reinvestavimui; mano, kad yra didelis poreikis didinti MVĮ informuotumą apie mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas; pabrėžia, kad kiekvienai MVĮ atitenka bent vienas finansų konsultantas, tačiau yra tik keli ekspertai, galintys konsultuoti MVĮ energijos taupymo ir efektyvaus naudojimo klausimais; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į MVĮ energijos taupymo potencialą, kadangi šiuo metu tik 24 proc. MVĮ aktyviai dalyvauja veiksmuose, skirtuose mažinti poveikį aplinkai; pabrėžia, kad taikant energijos taupymo priemones, susijusias su išlaidų mažinimu, padėtų MVĮ sumažinti sąskaitas už energiją ir jie turėtų daugiau lėšų reinvestavimui; mano, kad yra didelis poreikis didinti MVĮ informuotumą apie mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas; pabrėžia, kad kiekvienai MVĮ atitenka bent vienas finansų konsultantas, tačiau yra tik keli ekspertai, galintys konsultuoti MVĮ energijos taupymo ir efektyvaus naudojimo klausimais;

| 40. | atkreipia dėmesį į visose valstybėse narėse augančią prekybą suklastotomis ir piratinėmis prekėmis, importuotomis iš trečiųjų šalių, kurios kelia grėsmę Europos MVĮ konkurencingumui; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į visose valstybėse narėse augančią prekybą suklastotomis ir piratinėmis prekėmis, importuotomis iš trečiųjų šalių, kurios kelia grėsmę Europos MVĮ konkurencingumui;

*

* *

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 48.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0057.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0093.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/108

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisInovacijų sąjunga. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės

P7_TA(2011)0236

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (2010/2245(INI))

2012/C 377 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ (COM(2010)0546),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 197 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad „Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslinį bei technologinį pagrindą, sukuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kurioje laisvai judėtų mokslo darbuotojai, mokslinės žinios ir technologijos, ir skatinti jos konkurencingumo augimą, taip pat pramonės srityje, kartu remiant visus mokslinius tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi pagal kitus Sutarčių skyrius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 197 straipsnio 1 dalį, kurioje teigiama, kad „Sąjungos tikslas – stiprinti savo mokslinį bei technologinį pagrindą, sukuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kurioje laisvai judėtų mokslo darbuotojai, mokslinės žinios ir technologijos, ir skatinti jos konkurencingumo augimą, taip pat pramonės srityje, kartu remiant visus mokslinius tyrimus, kurie, manoma, yra reikalingi pagal kitus Sutarčių skyrius“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos inovacijų partnerystės pagal pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos inovacijų partnerystės pagal pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Bendrijos inovacijų politikos peržiūros besikeičiančiame pasaulyje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Bendrijos inovacijų politikos peržiūros besikeičiančiame pasaulyje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl inovacijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl inovacijų,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25–26 d. Konkurencingumo (vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir kosmoso) tarybos 3049-ojo posėdžio išvadas dėl Europos strategijos „Inovacijų sąjunga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 25–26 d. Konkurencingumo (vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir kosmoso) tarybos 3049-ojo posėdžio išvadas dėl Europos strategijos „Inovacijų sąjunga“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 12 d. Konkurencingumo (vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir kosmoso) tarybos 3035-ojo posėdžio išvadas „ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų patrauklumo didinimas. Paprastinimo iššūkis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 12 d. Konkurencingumo (vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir kosmoso) tarybos 3035-ojo posėdžio išvadas „ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų patrauklumo didinimas. Paprastinimo iššūkis“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Integruota globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys – konkurencingumui ir tvarumui“ COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Integruota globalizacijos eros pramonės politika. Didžiausias dėmesys – konkurencingumui ir tvarumui“ COM(2010)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Pasirenkime ateičiai. Bendrosios didelio poveikio technologijų strategijos plėtotė ES“ (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Pasirenkime ateičiai. Bendrosios didelio poveikio technologijų strategijos plėtotė ES“ (COM(2009)0512),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Europos IKT mokslinių tyrimų bei plėtros ir naujovių diegimo strategija. Daugiau pastangų“ (COM(2009)0116), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Europos IKT mokslinių tyrimų bei plėtros ir naujovių diegimo strategija. Daugiau pastangų“ (COM(2009)0116),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 14 d. Komisijos komunikatą dėl mokslinės informacijos skaitmeniniame amžiuje: prieinamumas, sklaida ir išsaugojimas (COM(2007)0056), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 14 d. Komisijos komunikatą dėl mokslinės informacijos skaitmeniniame amžiuje: prieinamumas, sklaida ir išsaugojimas (COM(2007)0056),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2008 m. lapkričio mėn. pranešimą „Skatinti aplinkai naudingus naujoviškus verslo modelius“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2008 m. lapkričio mėn. pranešimą „Skatinti aplinkai naudingus naujoviškus verslo modelius“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0162/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0162/2011),

| A. | kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 179straipsnio 2 dalį nurodytais tikslais „Sąjunga visoje Sąjungoje skatina įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines, mokslinių tyrimų centrus ir universitetus plėsti aukšto lygio mokslinius tyrimus ir tobulinti technologijas; ji remia jų pastangas savitarpiškai bendradarbiauti pirmiausia siekiant, kad skirtingų valstybių mokslo darbuotojai galėtų laisvai bendradarbiauti, o įmonės galėtų visiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą, ypač padarant prieinamus nacionalinius viešuosius konkursus, apibrėžiant bendrus standartus ir šalinant teisines bei fiskalines tokio bendradarbiavimo kliūtis.“, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 179straipsnio 2 dalį nurodytais tikslais „Sąjunga visoje Sąjungoje skatina įmones, įskaitant mažąsias ir vidutines, mokslinių tyrimų centrus ir universitetus plėsti aukšto lygio mokslinius tyrimus ir tobulinti technologijas; ji remia jų pastangas savitarpiškai bendradarbiauti pirmiausia siekiant, kad skirtingų valstybių mokslo darbuotojai galėtų laisvai bendradarbiauti, o įmonės galėtų visiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą, ypač padarant prieinamus nacionalinius viešuosius konkursus, apibrėžiant bendrus standartus ir šalinant teisines bei fiskalines tokio bendradarbiavimo kliūtis.“,

| B. | kadangi spartinti mokslinių tyrimų vykdymą ir inovacijų kūrimą būtina ne tik norint pasiekti tvarios ir konkurencingos ekonomikos modelį ir ateityje užtikrinti užimtumą, bet ir ieškant būdų spręsti pagrindinius visuomeninės iššūkius, su kuriais susiduria Europa, tai yra:






  — | dabartiniai demografiniai pokyčiai: visuomenės senėjimas, augantis pasaulio gyventojų skaičius (maitinimasis, sveikata, ligų prevencija) urbanizacija, socialinė sanglauda ir migracija, |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi spartinti mokslinių tyrimų vykdymą ir inovacijų kūrimą būtina ne tik norint pasiekti tvarios ir konkurencingos ekonomikos modelį ir ateityje užtikrinti užimtumą, bet ir ieškant būdų spręsti pagrindinius visuomeninės iššūkius, su kuriais susiduria Europa, tai yra:

—

dabartiniai demografiniai pokyčiai: visuomenės senėjimas, augantis pasaulio gyventojų skaičius (maitinimasis, sveikata, ligų prevencija) urbanizacija, socialinė sanglauda ir migracija,

| — | perėjimas prie tausaus išteklių (biologinių ir nebiologinių) valdymo: klimato kaita, atsinaujinantieji energijos ištekliai ir energijos efektyvumas, efektyvus išteklių naudojimas, vandens stygius, potvyniai ir pastangos užtikrinti bei keisti ypatingos svarbos žaliavų išteklius, |
| --- | --- |

—

perėjimas prie tausaus išteklių (biologinių ir nebiologinių) valdymo: klimato kaita, atsinaujinantieji energijos ištekliai ir energijos efektyvumas, efektyvus išteklių naudojimas, vandens stygius, potvyniai ir pastangos užtikrinti bei keisti ypatingos svarbos žaliavų išteklius,

| — | tvirtas, stabilus, tinkamas ir konkurencingas ekonomikos pagrindas: ekonomikos atsigavimas, žinių visuomenės valdymas, ES konkurencingumo ir darbo vietų skaičiaus didinimas, |
| --- | --- |

—

tvirtas, stabilus, tinkamas ir konkurencingas ekonomikos pagrindas: ekonomikos atsigavimas, žinių visuomenės valdymas, ES konkurencingumo ir darbo vietų skaičiaus didinimas,

| C. | kadangi svarbiausia skatinant inovacijas yra:






  — | pirmenybės teikimas piliečių kūrybiškumui ir žmogiškajam kapitalui, verslo ir verslumo prisitaikymui, vartojimo modeliams ir atsakui į naujas idėjas, |
| --- | --- | --- |

C.

kadangi svarbiausia skatinant inovacijas yra:

—

pirmenybės teikimas piliečių kūrybiškumui ir žmogiškajam kapitalui, verslo ir verslumo prisitaikymui, vartojimo modeliams ir atsakui į naujas idėjas,

| — | ilgalaikė, stabili, paprasta, skaidri ir palanki reglamentavimo sistema, |
| --- | --- |

—

ilgalaikė, stabili, paprasta, skaidri ir palanki reglamentavimo sistema,

| — | geresnės įvairesnio finansavimo galimybės (ypač MVĮ) įvairiais inovacijų ciklo etapais, |
| --- | --- |

—

geresnės įvairesnio finansavimo galimybės (ypač MVĮ) įvairiais inovacijų ciklo etapais,

| — | daryti įtaką privataus sektoriaus investicijoms ir jas skatinti, |
| --- | --- |

—

daryti įtaką privataus sektoriaus investicijoms ir jas skatinti,

| — | vaisingas švietimo ir mokslinių tyrimų institutų bendradarbiavimas (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijų, vyriausybių ir piliečių bendradarbiavimą) apimantis bendradarbiavimo platformų ir priemonių, pavyzdžiui, atvirų tinklų, atvirų standartų, grupių metodo, skirto keistis žiniomis ir informacija, kūrimą, |
| --- | --- |

—

vaisingas švietimo ir mokslinių tyrimų institutų bendradarbiavimas (įskaitant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijų, vyriausybių ir piliečių bendradarbiavimą) apimantis bendradarbiavimo platformų ir priemonių, pavyzdžiui, atvirų tinklų, atvirų standartų, grupių metodo, skirto keistis žiniomis ir informacija, kūrimą,

| — | užtikrinti visų susijusių subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, |
| --- | --- |

—

užtikrinti visų susijusių subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose,

| — | teikti veiksmingesnes pramoninės nuosavybės apsaugos priemones atsižvelgiant į globalizaciją ir ekonomikos skaitmeninimą, |
| --- | --- |

—

teikti veiksmingesnes pramoninės nuosavybės apsaugos priemones atsižvelgiant į globalizaciją ir ekonomikos skaitmeninimą,

| D. | kadangi pasiryžimas rizikuoti yra būtina sėkmingų inovacijų prielaida, |
| --- | --- |

D.

kadangi pasiryžimas rizikuoti yra būtina sėkmingų inovacijų prielaida,

| E. | kadangi siekiant išsaugoti Europos konkurencingumą reikia keisti savo kultūrą, kad būtų tobulinamas Europos verslumas ir inovacijų galimybės; kadangi reikalingi pokyčiai skatinant numatyti riziką ir gerinant sąlygas, kuriomis pradėtų veiklą novatoriškos įmonės ir verslininkai, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant išsaugoti Europos konkurencingumą reikia keisti savo kultūrą, kad būtų tobulinamas Europos verslumas ir inovacijų galimybės; kadangi reikalingi pokyčiai skatinant numatyti riziką ir gerinant sąlygas, kuriomis pradėtų veiklą novatoriškos įmonės ir verslininkai,

| F. | kadangi atsižvelgiant į bendrą padėtį Europos Sąjunga turi pradėti kovoti ir tvirtai siekti pirmauti konkurencingumo srityje, ji privalo investuoti į inovacijų gausą, |
| --- | --- |

F.

kadangi atsižvelgiant į bendrą padėtį Europos Sąjunga turi pradėti kovoti ir tvirtai siekti pirmauti konkurencingumo srityje, ji privalo investuoti į inovacijų gausą,

| G. | kadangi norint skatinti inovacijas ir konkurencingumą Europai reikalinga šiuolaikiška, prieinama ir tinkamai veikianti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema, |
| --- | --- |

G.

kadangi norint skatinti inovacijas ir konkurencingumą Europai reikalinga šiuolaikiška, prieinama ir tinkamai veikianti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema,

| H. | kadangi intelektinės nuosavybės teisės (INT) – būtina sąlyga siekiant kapitalui imlių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų, |
| --- | --- |

H.

kadangi intelektinės nuosavybės teisės (INT) – būtina sąlyga siekiant kapitalui imlių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų,

| I. | kadangi daugiausiai potencialo inovacijoms Europoje stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos požiūriu turi ES patento sukūrimas, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugiausiai potencialo inovacijoms Europoje stiprinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos požiūriu turi ES patento sukūrimas,

| J. | kadangi šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema yra būtina norint apsaugoti vertę, sukuriamą Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir inovacijas, |
| --- | --- |

J.

kadangi šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema yra būtina norint apsaugoti vertę, sukuriamą Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir inovacijas,

| K. | kadangi iki 2020 m. moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai paskyrus 3 proc. ES BVP būtų sukurta 3,7 milijonai darbo vietų ir iki 2025 m. BVP kasmet paaugtų apie 800 mln. EUR, |
| --- | --- |

K.

kadangi iki 2020 m. moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai paskyrus 3 proc. ES BVP būtų sukurta 3,7 milijonai darbo vietų ir iki 2025 m. BVP kasmet paaugtų apie 800 mln. EUR,

| L. | kadangi vos 30 proc. Europos mokslininkų yra moterys ir tik 13 proc. Europos mokslinių tyrimų institutų vadovų yra moterys, |
| --- | --- |

L.

kadangi vos 30 proc. Europos mokslininkų yra moterys ir tik 13 proc. Europos mokslinių tyrimų institutų vadovų yra moterys,

Integruotas tarpdisciplininis požiūris

| 1. | palankiai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – kol kas svarbiausią iniciatyvą ir konkrečiai pritaikytą Bendrijos bandymą sukurti strateginę, integruotą ir į verslą orientuotą Europos inovacijų politiką, kuri pakeistų valstybių narių pastangas ir pagal kurią inovacijos būtų valdomos ir jų pažanga stebima aukščiausiu politiniu lygiu ir kurios sėkmė priklauso nuo valstybių narių bendradarbiavimo ir šios politikos įgyvendinimo, įskaitant jų finansinę paramą ir pažangų finansinį konsolidavimą, pirmenybę teikiant tvarioms ir augimą skatinančioms išlaidoms tokiose srityse kaip inovacijos, moksliniai tyrimai ir švietimas, pagal kurias bendrieji inovacijų tikslai nukreiptų jų politikas į visas atitinkamas sritis; palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos 2011 m. vasario 4 d. posėdžio metu išreikštą strateginį požiūrį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – kol kas svarbiausią iniciatyvą ir konkrečiai pritaikytą Bendrijos bandymą sukurti strateginę, integruotą ir į verslą orientuotą Europos inovacijų politiką, kuri pakeistų valstybių narių pastangas ir pagal kurią inovacijos būtų valdomos ir jų pažanga stebima aukščiausiu politiniu lygiu ir kurios sėkmė priklauso nuo valstybių narių bendradarbiavimo ir šios politikos įgyvendinimo, įskaitant jų finansinę paramą ir pažangų finansinį konsolidavimą, pirmenybę teikiant tvarioms ir augimą skatinančioms išlaidoms tokiose srityse kaip inovacijos, moksliniai tyrimai ir švietimas, pagal kurias bendrieji inovacijų tikslai nukreiptų jų politikas į visas atitinkamas sritis; palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos 2011 m. vasario 4 d. posėdžio metu išreikštą strateginį požiūrį;

| 2. | palaiko iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ kaip pagrindinį ekonominio, socialinio ir kultūrinio ES vystymosi ramstį, ypač kalbant apie visų lygių integracinį švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą; |
| --- | --- |

2.

palaiko iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ kaip pagrindinį ekonominio, socialinio ir kultūrinio ES vystymosi ramstį, ypač kalbant apie visų lygių integracinį švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą;

| 3. | ragina išplėsti inovacijos koncepciją, kad ji susitelktų į poveikį ir apimtų ne tik technologinių inovacijų ir naujų produktų kūrimą, įtrauktų visas suinteresuotąsias šalis, visų pirma įmones, ir atsižvelgdamas į mąstymo pokyčius pabrėžia įvairių piliečių vaidmenų svarbą; primena, kad inovacija yra sėkmingas naujų idėjų taikymas praktikoje, ir telkia dėmesį į produktus, procesus, paslaugas, judėjimus, sistemas ir organizacines struktūras; pataria, kad Komisija pateiktų inovacijų apibrėžtį; |
| --- | --- |

3.

ragina išplėsti inovacijos koncepciją, kad ji susitelktų į poveikį ir apimtų ne tik technologinių inovacijų ir naujų produktų kūrimą, įtrauktų visas suinteresuotąsias šalis, visų pirma įmones, ir atsižvelgdamas į mąstymo pokyčius pabrėžia įvairių piliečių vaidmenų svarbą; primena, kad inovacija yra sėkmingas naujų idėjų taikymas praktikoje, ir telkia dėmesį į produktus, procesus, paslaugas, judėjimus, sistemas ir organizacines struktūras; pataria, kad Komisija pateiktų inovacijų apibrėžtį;

| 4. | mano, kad diegiant naujoves visose mokslo ir ekonominės bei socialinės veiklos srityse reikia vadovautis viešojo intereso, gyvenimo kokybės gerinimo, socialinės gerovės skatinimo ir aplinkos išsaugojimo bei gamtinės pusiausvyros išlaikymo kriterijais; |
| --- | --- |

4.

mano, kad diegiant naujoves visose mokslo ir ekonominės bei socialinės veiklos srityse reikia vadovautis viešojo intereso, gyvenimo kokybės gerinimo, socialinės gerovės skatinimo ir aplinkos išsaugojimo bei gamtinės pusiausvyros išlaikymo kriterijais;

| 5. | atsižvelgdamas į tai, kad inovacijos – sudėtinga sąvoka, laikosi nuomonės, kad reikia dėti daugiau pastangų ne tik technologinių naujovių srityje ir kad šiame kontekste pažangioji patirtis, susijusi su šia naujovių rūšimi, turėtų būti skleidžiama, taip pat reikėtų patikslinti ES finansavimo gavimo taisykles ir sąlygas remiantis atviru ir visa apimančiu požiūriu; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgdamas į tai, kad inovacijos – sudėtinga sąvoka, laikosi nuomonės, kad reikia dėti daugiau pastangų ne tik technologinių naujovių srityje ir kad šiame kontekste pažangioji patirtis, susijusi su šia naujovių rūšimi, turėtų būti skleidžiama, taip pat reikėtų patikslinti ES finansavimo gavimo taisykles ir sąlygas remiantis atviru ir visa apimančiu požiūriu;

| 6. | ragina aiškiai atskirti originalias inovacijas, t. y., visiškai naujus, dar rinkoje nesančius dalykus, nuo komercinio pobūdžio produktų, paslaugų, procesų ar veiksmų, kurie jau yra rinkoje, patobulinimų ar pakeitimų; |
| --- | --- |

6.

ragina aiškiai atskirti originalias inovacijas, t. y., visiškai naujus, dar rinkoje nesančius dalykus, nuo komercinio pobūdžio produktų, paslaugų, procesų ar veiksmų, kurie jau yra rinkoje, patobulinimų ar pakeitimų;

| 7. | laikosi nuomonės, kad socialinės ir ekonominės inovacijos turi būti apibrėžtos tiksliai, tačiau lanksčiai, kadangi dažnai jos pateikiamos ne kaip produktas ar techninio sprendimo taikymas, bet kaip susijusių, ilgalaikių, institucinių, techninių ir vadybos pokyčių grupė, kuri sudaro procesą; |
| --- | --- |

7.

laikosi nuomonės, kad socialinės ir ekonominės inovacijos turi būti apibrėžtos tiksliai, tačiau lanksčiai, kadangi dažnai jos pateikiamos ne kaip produktas ar techninio sprendimo taikymas, bet kaip susijusių, ilgalaikių, institucinių, techninių ir vadybos pokyčių grupė, kuri sudaro procesą;

| 8. | pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ pirmenybė turi būti teikiama strategijoje „Europa 2020“, 2020 m. Efektyvaus energijos vartojimo plane, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ iniciatyvoje, Žaliavų iniciatyvoje, Europos energetikos strategijoje 2011–2020 m., kurioje numatytos Energetikos plano iki 2050 m. gairės, ir Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane keliamiems tikslams; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ pirmenybė turi būti teikiama strategijoje „Europa 2020“, 2020 m. Efektyvaus energijos vartojimo plane, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ iniciatyvoje, Žaliavų iniciatyvoje, Europos energetikos strategijoje 2011–2020 m., kurioje numatytos Energetikos plano iki 2050 m. gairės, ir Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane keliamiems tikslams;

| 9. | pažymi, kad internacionalizacija ir naujovių diegimas yra pagrindiniai išorės konkurencingumą ir augimą skatinantys veiksniai, itin svarbūs siekiant svarbiausių strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad internacionalizacija ir naujovių diegimas yra pagrindiniai išorės konkurencingumą ir augimą skatinantys veiksniai, itin svarbūs siekiant svarbiausių strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 10. | pabrėžia klimato technologijų, technologijų, kurias taikant efektyviai vartojama energija, ir atsinaujinančių technologijų svarbą pereinant prie tvarios pasaulinės ekonomikos; pripažįsta, kad ES pirmauja daugelyje svarbių klimatui palankių ir išteklius efektyviai naudojančių pramoninės gamybos sektorių; ragina Komisiją nustatyti šių sektorių internalizacijos ir inovacijų juose strategiją; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia klimato technologijų, technologijų, kurias taikant efektyviai vartojama energija, ir atsinaujinančių technologijų svarbą pereinant prie tvarios pasaulinės ekonomikos; pripažįsta, kad ES pirmauja daugelyje svarbių klimatui palankių ir išteklius efektyviai naudojančių pramoninės gamybos sektorių; ragina Komisiją nustatyti šių sektorių internalizacijos ir inovacijų juose strategiją;

| 11. | pripažįsta, kad kova su klimato kaita ir pastangos, kuriomis siekiama energijos vartojimo efektyvumo bei pramoninės gamybos dematerializavimo reikalauja vykdyti aktyvią visuotinės naujų technologijų sklaidos politiką; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad kova su klimato kaita ir pastangos, kuriomis siekiama energijos vartojimo efektyvumo bei pramoninės gamybos dematerializavimo reikalauja vykdyti aktyvią visuotinės naujų technologijų sklaidos politiką;

| 12. | pabrėžia, kad aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, taip pat kovos su klimato kaita sritys yra iš tų sričių, kuriose labiausiai reikia stengtis diegti naujoves, vadinasi, taip pat stiprinti dabartinę mokslinę ir technologinę bazę; pabrėžia, kad būsimose ES mokslinių tyrimų ir naujovių programose reikės tinkamai atsižvelgti į šias sritis; pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina taikyti tarpsektorinį metodą, pagrįstą ekosistemų atsparumu; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos, taip pat kovos su klimato kaita sritys yra iš tų sričių, kuriose labiausiai reikia stengtis diegti naujoves, vadinasi, taip pat stiprinti dabartinę mokslinę ir technologinę bazę; pabrėžia, kad būsimose ES mokslinių tyrimų ir naujovių programose reikės tinkamai atsižvelgti į šias sritis; pabrėžia, kad šiuo tikslu būtina taikyti tarpsektorinį metodą, pagrįstą ekosistemų atsparumu;

| 13. | pažymi, kad kultūros ir kūrybos sektorių rinka susiskaidžiusi iš dalies dėl kultūrų įvairovės ir vartotojų teikiamos pirmenybės tam tikroms kalboms; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad kultūros ir kūrybos sektorių rinka susiskaidžiusi iš dalies dėl kultūrų įvairovės ir vartotojų teikiamos pirmenybės tam tikroms kalboms;

| 14. | palankiai vertina ypatingą Komisijos dėmesį pagrindiniams visuomenės iššūkiams ir pabrėžia, kad būtina diegti naujoves ir vykdyti mokslinius tyrimus išteklių naudojimo veiksmingumui didinti ir jiems tausiai pakeisti kartu ieškant naujų būtų, kaip padidinti išteklių ir energijos efektyvumą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina ypatingą Komisijos dėmesį pagrindiniams visuomenės iššūkiams ir pabrėžia, kad būtina diegti naujoves ir vykdyti mokslinius tyrimus išteklių naudojimo veiksmingumui didinti ir jiems tausiai pakeisti kartu ieškant naujų būtų, kaip padidinti išteklių ir energijos efektyvumą;

| 15. | pažymi, kad reikėtų vengti teikti pirmenybę inovacijoms tik tam tikrose srityse siekiant ilgainiui neprarasti inovacijų potencialo; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad reikėtų vengti teikti pirmenybę inovacijoms tik tam tikrose srityse siekiant ilgainiui neprarasti inovacijų potencialo;

| 16. | mano, kad inovacijos gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant socialinę sanglaudą ir gerinant teikiamų paslaugų kokybę ir kad dėl to turėtų būti sukurtos specialios profesinio mokymo programos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad inovacijos gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant socialinę sanglaudą ir gerinant teikiamų paslaugų kokybę ir kad dėl to turėtų būti sukurtos specialios profesinio mokymo programos;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad rinkos ekonomikoje inovacijos skirtos ne tik pagrindiniams visuomenės iššūkiams spręsti, bet ir atlieka ypač svarbų vaidmenį gaminant vartotojams naudingus ir patrauklius produktus, skirtus laisvalaikiui, technologijoms, pramonei, kultūrai ir pramogoms; atkreipia dėmesį į tai, kad yra didžiulė tarptautinė rinka inovacijoms aukštųjų technologijų laisvalaikio srityje (išmanieji telefonai, planšetiniai kompiuteriai, žaidimų pultai, nešiojama laisvalaikio įranga it t. t.), taip pat pasaulinė rinka socialinių tinklų ir naujoviškų interneto paslaugų srityse, kuriose Europos įmonių vaidmuo ypač mažas; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad rinkos ekonomikoje inovacijos skirtos ne tik pagrindiniams visuomenės iššūkiams spręsti, bet ir atlieka ypač svarbų vaidmenį gaminant vartotojams naudingus ir patrauklius produktus, skirtus laisvalaikiui, technologijoms, pramonei, kultūrai ir pramogoms; atkreipia dėmesį į tai, kad yra didžiulė tarptautinė rinka inovacijoms aukštųjų technologijų laisvalaikio srityje (išmanieji telefonai, planšetiniai kompiuteriai, žaidimų pultai, nešiojama laisvalaikio įranga it t. t.), taip pat pasaulinė rinka socialinių tinklų ir naujoviškų interneto paslaugų srityse, kuriose Europos įmonių vaidmuo ypač mažas;

| 18. | pabrėžia pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir pastangų atskirti ekonominį augimą nuo išteklių naudojimo svarbą palaikant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio, žinių technologijų ekonomikos, didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir plėtojant darnųjį transportą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir pastangų atskirti ekonominį augimą nuo išteklių naudojimo svarbą palaikant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio, žinių technologijų ekonomikos, didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir plėtojant darnųjį transportą;

| 19. | primena, kad skaitmeninis pasaulis ir informacijos bei ryšių technologijos yra naujovių variklis ir todėl prieiga prie didelės spartos plačiajuosčio ryšio yra pagrindinė išankstinė sąlyga, taip pat visoms Europos inovacijų partnerystėms (EIP), kadangi jis pagerina bendradarbiavimą ir piliečių dalyvavimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti didelės spartos interneto įgyvendinimą ir taip pat skatinti e-iniciatyvas užtikrinant greitą ES Skaitmeninės darbotvarkė vykdymą; |
| --- | --- |

19.

primena, kad skaitmeninis pasaulis ir informacijos bei ryšių technologijos yra naujovių variklis ir todėl prieiga prie didelės spartos plačiajuosčio ryšio yra pagrindinė išankstinė sąlyga, taip pat visoms Europos inovacijų partnerystėms (EIP), kadangi jis pagerina bendradarbiavimą ir piliečių dalyvavimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti didelės spartos interneto įgyvendinimą ir taip pat skatinti e-iniciatyvas užtikrinant greitą ES Skaitmeninės darbotvarkė vykdymą;

| 20. | ragina Komisiją tinkamai apsvarstyti technologijas, kuriomis pagrįstos pažangesnės tvarios sistemos, sudarančios galimybes įmonėms tinkamu metu reaguojant į pokyčius parengti tokių įvairių sektorių, kaip transporto, logistikos, statybų ir infrastruktūros valdymo, paslaugas, taip pat energijos paskirstymo, telekomunikacijų ir finansines paslaugas; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją tinkamai apsvarstyti technologijas, kuriomis pagrįstos pažangesnės tvarios sistemos, sudarančios galimybes įmonėms tinkamu metu reaguojant į pokyčius parengti tokių įvairių sektorių, kaip transporto, logistikos, statybų ir infrastruktūros valdymo, paslaugas, taip pat energijos paskirstymo, telekomunikacijų ir finansines paslaugas;

| 21. | pabrėžia, kad inovacijų ir mokslinių tyrimų politikos sėkmė priklauso nuo:






  — | visų politikos sričių ir priemonių strateginio orientavimo, rengimo, projektavimo ir įgyvendinimo siekiant, kad jomis būtų palaikomos ir skatinamos Europos inovacijos (pvz., pasitelkiant švietimą, mokymą, konsultavimo paslaugas, darbo rinką, bendrąją rinką, tinkamą intelektinės nuosavybės teisių valdymą, infrastruktūrą, mokestines priemones, pramonės politiką, pirkimus ir prekybą, paslaugų ir gamybos sektorių bendras inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ), |
| --- | --- | --- |

21.

pabrėžia, kad inovacijų ir mokslinių tyrimų politikos sėkmė priklauso nuo:

—

visų politikos sričių ir priemonių strateginio orientavimo, rengimo, projektavimo ir įgyvendinimo siekiant, kad jomis būtų palaikomos ir skatinamos Europos inovacijos (pvz., pasitelkiant švietimą, mokymą, konsultavimo paslaugas, darbo rinką, bendrąją rinką, tinkamą intelektinės nuosavybės teisių valdymą, infrastruktūrą, mokestines priemones, pramonės politiką, pirkimus ir prekybą, paslaugų ir gamybos sektorių bendras inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ),

| — | gerai koordinuoto diaugiadisciplininio bendradarbiavimo ir (finansinės) paramos ES, valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis, |
| --- | --- |

—

gerai koordinuoto diaugiadisciplininio bendradarbiavimo ir (finansinės) paramos ES, valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis,

| — | maximum involvement of all relevant players, e.g. kuo didesnio visų susijusių veikėjų, pvz., MVĮ, pramonės, universitetų, mokslinių tyrimų institutų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijų, vyriausybių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių, įsitraukimo, įskaitant naujų, įmanomų ir veiksmingų mokslo institucijų ir pramonės bendradarbiavimo formų paieškas, |
| --- | --- |

—

maximum involvement of all relevant players, e.g. kuo didesnio visų susijusių veikėjų, pvz., MVĮ, pramonės, universitetų, mokslinių tyrimų institutų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijų, vyriausybių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių, įsitraukimo, įskaitant naujų, įmanomų ir veiksmingų mokslo institucijų ir pramonės bendradarbiavimo formų paieškas,

| — | įvairių politikos sričių, veiksmų ir priemonių koordinavimo, derinimo ir sąveikų, kad būtų išvengta susiskaidymo ir dubliavimo dėl nesuderintų mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų, |
| --- | --- |

—

įvairių politikos sričių, veiksmų ir priemonių koordinavimo, derinimo ir sąveikų, kad būtų išvengta susiskaidymo ir dubliavimo dėl nesuderintų mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangų,

| — | palankios reglamentavimo aplinkos inovacijų produktams formavimas, siekiant prisitaikyti prie rinkos poreikių, |
| --- | --- |

—

palankios reglamentavimo aplinkos inovacijų produktams formavimas, siekiant prisitaikyti prie rinkos poreikių,

| — | politikos įvertinimo metodai ir procedūros, įskaitant tarpusavio vertinimų tarybas ir informacijos apie sėkmingus eksperimentus skelbimą; |
| --- | --- |

—

politikos įvertinimo metodai ir procedūros, įskaitant tarpusavio vertinimų tarybas ir informacijos apie sėkmingus eksperimentus skelbimą;

pabrėžia, kad svarbiausias iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ politikos tikslas turėtų būti palengvinti politikos sričių koordinavimą, įvairių priemonių derinimą ir sąveikų kūrimą, atsižvelgiant į inovacijų politiką, laikantis tikrai visa apimančio požiūrio, ypatingą dėmesį telkiant į pagrindinius visuomenės iššūkius;

| 22. | pabrėžia, kad reikia, jog ES prekybos ir inovacijų politika taptų tikra pasaulinio masto darbo vietų kūrimo, skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi varomąja jėga; yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina ES politikos vidaus ir išorės aspektų darna ir kad rengiama nauja prekybos politika turėtų derėti su stipria pramonės ir inovacijų politika, pagal kurią būtų kuriamos darbo vietos, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir savo ruožtu sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad reikia, jog ES prekybos ir inovacijų politika taptų tikra pasaulinio masto darbo vietų kūrimo, skurdo panaikinimo ir tvaraus vystymosi varomąja jėga; yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina ES politikos vidaus ir išorės aspektų darna ir kad rengiama nauja prekybos politika turėtų derėti su stipria pramonės ir inovacijų politika, pagal kurią būtų kuriamos darbo vietos, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir savo ruožtu sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų;

| 23. | pabrėžia, kad pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Metinės augimo apžvalgos suderinamumas yra būtina tvirtesnio bendradarbiavimo priemonė, sudaranti galimybę vertinti metinę valstybių narių pažangą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Metinės augimo apžvalgos suderinamumas yra būtina tvirtesnio bendradarbiavimo priemonė, sudaranti galimybę vertinti metinę valstybių narių pažangą;

| 24. | ragina Komisiją parengti integruoto rodiklio sistemą, atsižvelgiant į valstybėse narėse veikiančių ekonominių sistemų įvairovę ir siekiant geriau stebėti pažangą inovacijų srityje; ragina kurti patikimų duomenų infrastruktūrą, padėsiančią stebėti mokslinių tyrimų finansavimo pokyčius ir ragina kuo skubiau toliau plėsti inovacijų diegimo rezultatų suvestinę bendradarbiaujant tarptautiniu mastu ir taikant labiau rodikliais ir įrodymais pagrįstą sistemą, matuojančią ES inovacijų pajėgumą absoliučiais skaičiais tuo pat metu sumaniai naudojant turimus išteklius; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją parengti integruoto rodiklio sistemą, atsižvelgiant į valstybėse narėse veikiančių ekonominių sistemų įvairovę ir siekiant geriau stebėti pažangą inovacijų srityje; ragina kurti patikimų duomenų infrastruktūrą, padėsiančią stebėti mokslinių tyrimų finansavimo pokyčius ir ragina kuo skubiau toliau plėsti inovacijų diegimo rezultatų suvestinę bendradarbiaujant tarptautiniu mastu ir taikant labiau rodikliais ir įrodymais pagrįstą sistemą, matuojančią ES inovacijų pajėgumą absoliučiais skaičiais tuo pat metu sumaniai naudojant turimus išteklius;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra procesai, kuriuos iki tam tikro lygio galima skatinti ir gerinti, kurių galima mokyti; taigi ragina inovacijas ir kūrybiškumą labiau įtraukti į ES valstybių narių švietimo sistemas; ragina pripažinti ir skelbti gerąją patirtį, susijusią su kūrybingomis ir novatoriškomis švietimo programomis ir mokymo metodais, naudojamais valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra procesai, kuriuos iki tam tikro lygio galima skatinti ir gerinti, kurių galima mokyti; taigi ragina inovacijas ir kūrybiškumą labiau įtraukti į ES valstybių narių švietimo sistemas; ragina pripažinti ir skelbti gerąją patirtį, susijusią su kūrybingomis ir novatoriškomis švietimo programomis ir mokymo metodais, naudojamais valstybėse narėse;

| 26. | pabrėžia, kad ekologinės inovacijos bus ypatingai svarbios siekiant strategijos ES 2020 tikslų; taigi ragina patvirtinti ambicingą ekologinių inovacijų veiksmų planą, kuriame būtų pasiūlytos priemonės ekologinėms inovacijoms įgyvendinti visais vertybių grandinės etapais, įskaitant projektavimo etapą, ir skirti daugiau lėšų iniciatyvoms pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ekologinės inovacijos bus ypatingai svarbios siekiant strategijos ES 2020 tikslų; taigi ragina patvirtinti ambicingą ekologinių inovacijų veiksmų planą, kuriame būtų pasiūlytos priemonės ekologinėms inovacijoms įgyvendinti visais vertybių grandinės etapais, įskaitant projektavimo etapą, ir skirti daugiau lėšų iniciatyvoms pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą;

| 27. | mano, kad atsižvelgiant į tai, jog inovacijos dažnai glaudžiai susijusios su rinka ir plėtojamos neoficialiais kanalais, ES turėtų tobulinti inovacijų vertinimo metodus, kadangi ne visas sritis galima vertinti remiantis tais pačiais kriterijais; |
| --- | --- |

27.

mano, kad atsižvelgiant į tai, jog inovacijos dažnai glaudžiai susijusios su rinka ir plėtojamos neoficialiais kanalais, ES turėtų tobulinti inovacijų vertinimo metodus, kadangi ne visas sritis galima vertinti remiantis tais pačiais kriterijais;

| 28. | pabrėžia pavojų, kad terminas „inovacijos“ tampa banalia fraze, kurią dažnai vartojant nusiraminama; pačios inovacijos nėra universali priemonė visoms problemoms spręsti ir jomis negali būti manipuliuojama ekonominių ir socialinių krizių metu. Priešingai, viešasis ir privatus sektoriai turi nuolat jų siekti ir jos turi būti aktyviai remiamos suderintose ES ir valstybių narių švietimo, mokslinių tyrimų, socialinėse ir aplinkos strategijose; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia pavojų, kad terminas „inovacijos“ tampa banalia fraze, kurią dažnai vartojant nusiraminama; pačios inovacijos nėra universali priemonė visoms problemoms spręsti ir jomis negali būti manipuliuojama ekonominių ir socialinių krizių metu. Priešingai, viešasis ir privatus sektoriai turi nuolat jų siekti ir jos turi būti aktyviai remiamos suderintose ES ir valstybių narių švietimo, mokslinių tyrimų, socialinėse ir aplinkos strategijose;

| 29. | pripažįsta kultūros ir kūrybinės pramonės svarbą inovacijų srityje, kadangi moksliniais tyrimais įrodyta, kad įmonės, kurios proporcingai daugiau naudojasi kultūros ir kūrybine pramone, yra daug pažangesnės inovacijų srityje; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta kultūros ir kūrybinės pramonės svarbą inovacijų srityje, kadangi moksliniais tyrimais įrodyta, kad įmonės, kurios proporcingai daugiau naudojasi kultūros ir kūrybine pramone, yra daug pažangesnės inovacijų srityje;

| 30. | patvirtina, kad tinklo neutralumo principas ir atviri standartai skatina inovacijas; |
| --- | --- |

30.

patvirtina, kad tinklo neutralumo principas ir atviri standartai skatina inovacijas;

Į piliečius orientuota Inovacijų visuomenė

| 31. | pabrėžia, kad piliečių poreikiai ir aktyvus verslo įmonių įsitraukimas yra svarbiausi inovacijos varikliai; pabrėžia, kad novatoriškos visuomenės kūrimas turi būti grindžiamas piliečių dalyvavimu, būtina laikytis „iš apačios į viršų“ principo suteikiant piliečiams galimybę išreikšti savo poreikius ir atskleisti savo kūrybinį potencialą, ir siūlyti novatoriškus sprendimus, leidžiančius pavieniams piliečiams prisidėti prie veiksmingesnio išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad piliečių poreikiai ir aktyvus verslo įmonių įsitraukimas yra svarbiausi inovacijos varikliai; pabrėžia, kad novatoriškos visuomenės kūrimas turi būti grindžiamas piliečių dalyvavimu, būtina laikytis „iš apačios į viršų“ principo suteikiant piliečiams galimybę išreikšti savo poreikius ir atskleisti savo kūrybinį potencialą, ir siūlyti novatoriškus sprendimus, leidžiančius pavieniams piliečiams prisidėti prie veiksmingesnio išteklių naudojimo;

| 32. | pabrėžia būtinybę kurti mokymosi, smalsumo ir rizikos prisiėmimo kultūrą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti rimtas pastangas įprastą mąstyseną keisti novatorišku mąstymu, susidomėjimu, taip pat palankiau priimti rizikos pasekmes ir labiau susitaikyti su nesėkmėmis skatinant tausų vartojimą ir aktyviai raginant piliečius ir verslą prisidėti prie inovacijų ir atvirų inovacijų sistemų kūrimo; pabrėžia, kad inovacijų proceso vyriausybės nevaldo visiškai ir neturėtų valdyti, jam reikia tinkamų sąlygų, kurios sudarytų galimybę lanksčiai reaguoti į nenumatytus pokyčius; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia būtinybę kurti mokymosi, smalsumo ir rizikos prisiėmimo kultūrą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares dėti rimtas pastangas įprastą mąstyseną keisti novatorišku mąstymu, susidomėjimu, taip pat palankiau priimti rizikos pasekmes ir labiau susitaikyti su nesėkmėmis skatinant tausų vartojimą ir aktyviai raginant piliečius ir verslą prisidėti prie inovacijų ir atvirų inovacijų sistemų kūrimo; pabrėžia, kad inovacijų proceso vyriausybės nevaldo visiškai ir neturėtų valdyti, jam reikia tinkamų sąlygų, kurios sudarytų galimybę lanksčiai reaguoti į nenumatytus pokyčius;

| 33. | mano, kad mokslo pažanga ir daugialypis jos taikymas dar nereiškia, jog nereikia atlikti atviro ir daug dalyvių apimančio etinio, socialinio ir politinio šio taikymo poveikio vertinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti mokslo kultūrą ir skleisti ją visai visuomenei; |
| --- | --- |

33.

mano, kad mokslo pažanga ir daugialypis jos taikymas dar nereiškia, jog nereikia atlikti atviro ir daug dalyvių apimančio etinio, socialinio ir politinio šio taikymo poveikio vertinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti mokslo kultūrą ir skleisti ją visai visuomenei;

| 34. | mano, kad turi būti remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti mokslinį dialogą ir jo rezultatus skleisti ne tik mokslo bendruomenėje, bet ir kuo platesnei auditorijai, taip užtikrinant didesnį pilietinės visuomenės vaidmenį mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

34.

mano, kad turi būti remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti mokslinį dialogą ir jo rezultatus skleisti ne tik mokslo bendruomenėje, bet ir kuo platesnei auditorijai, taip užtikrinant didesnį pilietinės visuomenės vaidmenį mokslinių tyrimų srityje;

| 35. | mano, kad pirmenybę reikėtų teikti ir verslininkų, profesijos besimokančių jaunų žmonių, darbuotojų, ir verslui įtakos turinčių partnerių, kaip antai regioninio lygmens viešų sprendimus priimančių asmenų, mokslinių tyrimų centrų, verslo branduolių ir finansavimo įstaigų, kurios dažnai nepakankamai informuotos apie jų regiono įmonių, ypač MVĮ (įskaitant labai mažas įmones ir amatininkų įmones), pajėgumus inovacijų srityje, inovacijų kultūros plėtojimo regioniniu lygmeniu skatinimui; |
| --- | --- |

35.

mano, kad pirmenybę reikėtų teikti ir verslininkų, profesijos besimokančių jaunų žmonių, darbuotojų, ir verslui įtakos turinčių partnerių, kaip antai regioninio lygmens viešų sprendimus priimančių asmenų, mokslinių tyrimų centrų, verslo branduolių ir finansavimo įstaigų, kurios dažnai nepakankamai informuotos apie jų regiono įmonių, ypač MVĮ (įskaitant labai mažas įmones ir amatininkų įmones), pajėgumus inovacijų srityje, inovacijų kultūros plėtojimo regioniniu lygmeniu skatinimui;

| 36. | pabrėžia, kad norint, jog visuomenė būtų įtraukta diegiant naujoves, labai svarbu tinkamai suvokti mokslo pažangą ir tai, ką ji apima; ragina intensyviau skleisti mokslines ir technologijų žinias; pabrėžia, kad labai svarbūs ir mokymasis visą gyvenimą, ir priemonės, skirtos toms gyventojų grupėms, kurios turi mažiau prieigos prie mokslo ir technologijos, ypač toms, kurios gyvena kaimo bendruomenėse; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad norint, jog visuomenė būtų įtraukta diegiant naujoves, labai svarbu tinkamai suvokti mokslo pažangą ir tai, ką ji apima; ragina intensyviau skleisti mokslines ir technologijų žinias; pabrėžia, kad labai svarbūs ir mokymasis visą gyvenimą, ir priemonės, skirtos toms gyventojų grupėms, kurios turi mažiau prieigos prie mokslo ir technologijos, ypač toms, kurios gyvena kaimo bendruomenėse;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti rengti tvarius ekonominius modelius, kurie būtų pagrįsti inovacijomis ir kūrybiškumu ir pagal kuriuos galėtų būti kuriamos naujos ir išsaugomos aukštos kvalifikacijos darbo vietos Europoje; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti rengti tvarius ekonominius modelius, kurie būtų pagrįsti inovacijomis ir kūrybiškumu ir pagal kuriuos galėtų būti kuriamos naujos ir išsaugomos aukštos kvalifikacijos darbo vietos Europoje;

| 38. | pabrėžia, kad inovacijų srityje svarbu laikytis „iš apačios į viršų“ principo bei puoselėti kūrybinėms idėjoms palankią aplinką, kad sparčiau didėtų našumas, būtų plečiamos darbuotojų teisės ir randami būdai nepatenkintiems socialiniams poreikiams (pvz., socialinės įtraukties ir imigracijos) tenkinti; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad inovacijų srityje svarbu laikytis „iš apačios į viršų“ principo bei puoselėti kūrybinėms idėjoms palankią aplinką, kad sparčiau didėtų našumas, būtų plečiamos darbuotojų teisės ir randami būdai nepatenkintiems socialiniams poreikiams (pvz., socialinės įtraukties ir imigracijos) tenkinti;

| 39. | ragina papildyti dabar taikomą išankstinį finansavimą nauju finansavimo mechanizmu, pagal kurį konkursų arba paskatinimo premijomis Europos novatoriams (asmenims ar komandoms) būtų skatinamos idėjos ir apdovanojami išradimai, pavyzdžiui, socialiniu požiūriu vertingose srityse, kuriose žinios kuriamos kaip viešoji gėrybė; siūlo Komisijai apsvarstyti, ar pirmasis bandomasis apdovanojimų sistemos projektas pagal bandomąją Europos inovacijų partnerystę sveiko senėjimo srityje yra tinkamas; |
| --- | --- |

39.

ragina papildyti dabar taikomą išankstinį finansavimą nauju finansavimo mechanizmu, pagal kurį konkursų arba paskatinimo premijomis Europos novatoriams (asmenims ar komandoms) būtų skatinamos idėjos ir apdovanojami išradimai, pavyzdžiui, socialiniu požiūriu vertingose srityse, kuriose žinios kuriamos kaip viešoji gėrybė; siūlo Komisijai apsvarstyti, ar pirmasis bandomasis apdovanojimų sistemos projektas pagal bandomąją Europos inovacijų partnerystę sveiko senėjimo srityje yra tinkamas;

| 40. | pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi užtikrinti naujus ir veiksmingus pagrindinių socialinių poreikių sprendimus, o jas kuriantys asmenys ir organizacijos – vadovautis socialinėmis ir nebūtinai komercinėmis paskatomis; dar kartą pabrėžia, kad socialinės inovacijos suteikia galimybę visiems piliečiams pagerinti savo darbo ir gyvenimo aplinką; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi užtikrinti naujus ir veiksmingus pagrindinių socialinių poreikių sprendimus, o jas kuriantys asmenys ir organizacijos – vadovautis socialinėmis ir nebūtinai komercinėmis paskatomis; dar kartą pabrėžia, kad socialinės inovacijos suteikia galimybę visiems piliečiams pagerinti savo darbo ir gyvenimo aplinką;

| 41. | pabrėžia, kad socialinis ekonominis sektorius (kooperatyvai, bendrosios įmonės, asociacijos ir fondai) atlieka ypač svarbų vaidmenį socialinių inovacijų srityje, kadangi šis sektorius rengia ir įgyvendina priemones patenkinti tuos poreikius, į kuriuos neatsižvelgia rinka ir įprastinės verslo formos; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad socialinis ekonominis sektorius (kooperatyvai, bendrosios įmonės, asociacijos ir fondai) atlieka ypač svarbų vaidmenį socialinių inovacijų srityje, kadangi šis sektorius rengia ir įgyvendina priemones patenkinti tuos poreikius, į kuriuos neatsižvelgia rinka ir įprastinės verslo formos;

| 42. | mano, kad ES inovacijų strategija turėtų atskleisti darbuotojų potencialą, sudarydama sąlygas ne mokslininkams, bet kitiems darbuotojams dalyvauti įvairiose ES sistemose ir inovacijų projektuose; |
| --- | --- |

42.

mano, kad ES inovacijų strategija turėtų atskleisti darbuotojų potencialą, sudarydama sąlygas ne mokslininkams, bet kitiems darbuotojams dalyvauti įvairiose ES sistemose ir inovacijų projektuose;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad Inovacijų sąjungos strategijoje reikia pripažinti, jog inovacijų požiūriu eilinių darbuotojų idėjos, pasiūlymai ir kompetencija labai svarbūs. Kai kuriuose tyrimuose atkreipiamas dėmesys į tai, kad darbuotojų remiamos inovacijos naudingos ne tik verslui, bet ir pasitenkinimui darbu, taip pat, tinkamai jas įgyvendinus galima tikrai sumažinti įtampą; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad Inovacijų sąjungos strategijoje reikia pripažinti, jog inovacijų požiūriu eilinių darbuotojų idėjos, pasiūlymai ir kompetencija labai svarbūs. Kai kuriuose tyrimuose atkreipiamas dėmesys į tai, kad darbuotojų remiamos inovacijos naudingos ne tik verslui, bet ir pasitenkinimui darbu, taip pat, tinkamai jas įgyvendinus galima tikrai sumažinti įtampą;

| 44. | ragina ES, nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas pradėti bandomąjį projektą, skatinti socialinių naujovių mokslinius tyrimus ir skirti valstybinių fondų lėšų jiems remti, taip pat skatinti viešąsias ir privačiąsias partnerystes, nes ateityje jų rezultatais galėtų būti pagrįsta veikla šioje srityje; pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi būti įtrauktos į tokias finansavimo ir paramos programas kaip Europos socialinis fondas, pagrindų programos, Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa; |
| --- | --- |

44.

ragina ES, nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas pradėti bandomąjį projektą, skatinti socialinių naujovių mokslinius tyrimus ir skirti valstybinių fondų lėšų jiems remti, taip pat skatinti viešąsias ir privačiąsias partnerystes, nes ateityje jų rezultatais galėtų būti pagrįsta veikla šioje srityje; pabrėžia, kad socialinės inovacijos turi būti įtrauktos į tokias finansavimo ir paramos programas kaip Europos socialinis fondas, pagrindų programos, Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa;

| 45. | pabrėžia mokslinių tyrimų svarbą medicinos sektoriuje, kuris kartu su inovacinėmis taikomosiomis sistemomis skatins augimą ir gerovę senėjančioje visuomenėje; remia glaudų universitetų mokslinių tyrimų padalinių ir medicinos pramonės bendradarbiavimą siekiant kurti produktus ir paslaugas, kurios skubiai bus reikalingos ES piliečiams ateinantį dešimtmetį; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia mokslinių tyrimų svarbą medicinos sektoriuje, kuris kartu su inovacinėmis taikomosiomis sistemomis skatins augimą ir gerovę senėjančioje visuomenėje; remia glaudų universitetų mokslinių tyrimų padalinių ir medicinos pramonės bendradarbiavimą siekiant kurti produktus ir paslaugas, kurios skubiai bus reikalingos ES piliečiams ateinantį dešimtmetį;

| 46. | ragina Komisiją pasinaudoti Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos ištekliais, siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta tvari biologijos ir medicinos mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip viešoji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros paslauga, skirta piliečių gyvenimo kokybei gerinti, ir tokiu būdu būtų siekiama pažangos kuriant žinių visuomenę, kuri galėtų spręsti Europos socialines problemas; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją pasinaudoti Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos ištekliais, siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta tvari biologijos ir medicinos mokslinių tyrimų infrastruktūra kaip viešoji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros paslauga, skirta piliečių gyvenimo kokybei gerinti, ir tokiu būdu būtų siekiama pažangos kuriant žinių visuomenę, kuri galėtų spręsti Europos socialines problemas;

| 47. | mano, kad, jeigu būtų skiriama daugiau dėmesio naujovių diegimo politikai, atsirastų proga modernizuoti ir sustiprinti tiek esamų, tiek naujų sričių, apimančių įvairias ekonominio ir socialinio gyvenimo sritis, viešąsias paslaugas, taigi gerinti kokybę ir veiksmingumą, kurti darbo vietas, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

47.

mano, kad, jeigu būtų skiriama daugiau dėmesio naujovių diegimo politikai, atsirastų proga modernizuoti ir sustiprinti tiek esamų, tiek naujų sričių, apimančių įvairias ekonominio ir socialinio gyvenimo sritis, viešąsias paslaugas, taigi gerinti kokybę ir veiksmingumą, kurti darbo vietas, kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 48. | mano, kad didesnis veiksmų MTI srityje koordinavimas neturėtų reikšti, jog neinvestuojama arba per mažai investuojama į tam tikrų valstybių narių ar regionų mokslinius pajėgumus darant žalą kitiems; mano, kad, veikiau priešingai, koordinavimas turėtų apimti investicijas siekiant sukurti patikimą ir nuoseklią MTI bazę įvairiose šalyse ir regionuose atsižvelgiant į jų ypatumus ir išsivystymo lygį, kad būtų skatinama naudinga sąveika ir vaisingas bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad didesnis veiksmų MTI srityje koordinavimas neturėtų reikšti, jog neinvestuojama arba per mažai investuojama į tam tikrų valstybių narių ar regionų mokslinius pajėgumus darant žalą kitiems; mano, kad, veikiau priešingai, koordinavimas turėtų apimti investicijas siekiant sukurti patikimą ir nuoseklią MTI bazę įvairiose šalyse ir regionuose atsižvelgiant į jų ypatumus ir išsivystymo lygį, kad būtų skatinama naudinga sąveika ir vaisingas bendradarbiavimas;

| 49. | Pabrėžia švietimo sistemų modernizavimo svarbą; ragina valstybes nares imtis veiksmų (jaunų) Europos piliečių ir verslininkų verslumui ir kompetencijoms ugdyti, verslumą ir inovacijas įtraukiant į visas švietimo sritis ir gerinant žmoniškuosius išteklius, kurie jiems sudarytų galimybes vaidinti aktyvų vaidmenį inovacijų srityje, pavyzdžiui, pagal Komisijos programą „Erasmus“ jauniesiems verslininkams, išsaugant amatus kaip inovacijų šaltinį; |
| --- | --- |

49.

Pabrėžia švietimo sistemų modernizavimo svarbą; ragina valstybes nares imtis veiksmų (jaunų) Europos piliečių ir verslininkų verslumui ir kompetencijoms ugdyti, verslumą ir inovacijas įtraukiant į visas švietimo sritis ir gerinant žmoniškuosius išteklius, kurie jiems sudarytų galimybes vaidinti aktyvų vaidmenį inovacijų srityje, pavyzdžiui, pagal Komisijos programą „Erasmus“ jauniesiems verslininkams, išsaugant amatus kaip inovacijų šaltinį;

| 50. | ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikes prognozes, susijusias su darbo rinkoje reikalingais įgūdžiais, ir skatinti universitetų ir verslo sektoriaus partnerystes, kad būtų gerinamas jaunų žmonių perėjimas į darbo rinką ir prisidedama prie inovacinės žinių visuomenės kūrimo, taikomųjų mokslinių tyrimų plėtros ir geresnių perspektyvų darbo rinkoje aukštųjų mokyklų absolventams kūrimo; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant parengti vidutinės trukmės ir ilgalaikes prognozes, susijusias su darbo rinkoje reikalingais įgūdžiais, ir skatinti universitetų ir verslo sektoriaus partnerystes, kad būtų gerinamas jaunų žmonių perėjimas į darbo rinką ir prisidedama prie inovacinės žinių visuomenės kūrimo, taikomųjų mokslinių tyrimų plėtros ir geresnių perspektyvų darbo rinkoje aukštųjų mokyklų absolventams kūrimo;

| 51. | pabrėžia, kad krizės laikotarpiu itin svarbu jaunimą sudominti esamomis naujo pobūdžio darbo vietomis ir užtikrinti, kad gebėjimų programomis būtų skatinamos jaunimo galimybės dalyvauti darbo rinkoje, kad jis galėtų kuo geriau išnaudoti savo darbo potencialą, taip kovojant su dideliu nedarbu tarp jaunesnių nei 25 metų asmenų ir siekiant išnaudoti jaunosios kartos gebėjimus naudotis naujosiomis technologijomis; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad krizės laikotarpiu itin svarbu jaunimą sudominti esamomis naujo pobūdžio darbo vietomis ir užtikrinti, kad gebėjimų programomis būtų skatinamos jaunimo galimybės dalyvauti darbo rinkoje, kad jis galėtų kuo geriau išnaudoti savo darbo potencialą, taip kovojant su dideliu nedarbu tarp jaunesnių nei 25 metų asmenų ir siekiant išnaudoti jaunosios kartos gebėjimus naudotis naujosiomis technologijomis;

| 52. | ragina imtis veiksmų siekiant išspręsti įgūdžių trūkumo mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse problemą; pabrėžia, kad svarbu kelti mokymo kokybę, suteikti daugiau mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo galimybių, skatinti darbuotojų tęstinį mokymą ir nustatyti tokias galimybių dalyvauti šiuose mokymuose sąlygas ir taip juos organizuoti, kad būtų užtikrinta įtrauktis ir nebūtų diskriminuojamos moterys; vis dėlto mano, kad šios priemonės daugiau nei anksčiau turėtų būti skiriamos darbuotojams, dirbantiems mažiau kvalifikuotą darbą, kuriems gresia pavojus prarasti darbą dėl naujų technologijų įvedimo, ir tiems, kurie buvo atleisti, nes neturi įgūdžių, kurie reikalingi po restruktūrizavimo ir konversijos; primena, kad reikia plėtoti visą mokymo veiklą visais mokymo lygmenimis siekiant sustiprinti kūrybiškumą, inovatyvumą ir verslumą; |
| --- | --- |

52.

ragina imtis veiksmų siekiant išspręsti įgūdžių trūkumo mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse problemą; pabrėžia, kad svarbu kelti mokymo kokybę, suteikti daugiau mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo galimybių, skatinti darbuotojų tęstinį mokymą ir nustatyti tokias galimybių dalyvauti šiuose mokymuose sąlygas ir taip juos organizuoti, kad būtų užtikrinta įtrauktis ir nebūtų diskriminuojamos moterys; vis dėlto mano, kad šios priemonės daugiau nei anksčiau turėtų būti skiriamos darbuotojams, dirbantiems mažiau kvalifikuotą darbą, kuriems gresia pavojus prarasti darbą dėl naujų technologijų įvedimo, ir tiems, kurie buvo atleisti, nes neturi įgūdžių, kurie reikalingi po restruktūrizavimo ir konversijos; primena, kad reikia plėtoti visą mokymo veiklą visais mokymo lygmenimis siekiant sustiprinti kūrybiškumą, inovatyvumą ir verslumą;

| 53. | pabrėžia, kad svarbu kelti mokymosi visą gyvenimą lygį ir kurti mokymus visiems siekiant skatinti novatoriškumą ekologijos srityje ir verslumą ir užtikrinti, kad darbo jėga galėtų savo įgūdžius priderinti prie tvaresnės ekonomikos, paremtos gebėjimais grindžiamomis mokymo koncepcijomis, darbo rinkos poreikių; ragina valstybes nares, darbdavius ir darbuotojus įgūdžių valdymą, mokymus ir mokymąsi visą gyvenimą siekiant inovacijų pripažinti bendra atsakomybe, kaip pripažinta 2002 m. socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl mokymosi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad svarbu kelti mokymosi visą gyvenimą lygį ir kurti mokymus visiems siekiant skatinti novatoriškumą ekologijos srityje ir verslumą ir užtikrinti, kad darbo jėga galėtų savo įgūdžius priderinti prie tvaresnės ekonomikos, paremtos gebėjimais grindžiamomis mokymo koncepcijomis, darbo rinkos poreikių; ragina valstybes nares, darbdavius ir darbuotojus įgūdžių valdymą, mokymus ir mokymąsi visą gyvenimą siekiant inovacijų pripažinti bendra atsakomybe, kaip pripažinta 2002 m. socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl mokymosi visą gyvenimą;

| 54. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į aukštojo mokslo studentų mokslo ir technologijų srityje trūkumą reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad studentai neapleistų savo studijų arba kad dėl finansinių priežasčių nebūtų apribotos jų švietimo įstaigos pasirinkimo galimybės, todėl būtina ir toliau skatinti prieigą prie bankų paskolų, kurias iš dalies gali finansuoti valstybės narės; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į aukštojo mokslo studentų mokslo ir technologijų srityje trūkumą reikia imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad studentai neapleistų savo studijų arba kad dėl finansinių priežasčių nebūtų apribotos jų švietimo įstaigos pasirinkimo galimybės, todėl būtina ir toliau skatinti prieigą prie bankų paskolų, kurias iš dalies gali finansuoti valstybės narės;

| 55. | pabrėžia poreikį nustatyti „miegančius novatorius“, ypač MVĮ; pažymi svarbų tarpininkaujančių organizacijų vaidmenį nustatant „miegančius novatorius“ teikiant lengvatas, duodant patarimus ir remiant naujoves; laikosi nuomonės, kad reikėtų remti šias organizacijas ir parengti jiems skirtą mokymo, kvalifikacijos didinimo ir ekspertinių žinių tobulinimo programą ir kad ateityje turėtų išaugti dvigubo mokymo, skirto dviems profesijoms įgyti, modelių svarba; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia poreikį nustatyti „miegančius novatorius“, ypač MVĮ; pažymi svarbų tarpininkaujančių organizacijų vaidmenį nustatant „miegančius novatorius“ teikiant lengvatas, duodant patarimus ir remiant naujoves; laikosi nuomonės, kad reikėtų remti šias organizacijas ir parengti jiems skirtą mokymo, kvalifikacijos didinimo ir ekspertinių žinių tobulinimo programą ir kad ateityje turėtų išaugti dvigubo mokymo, skirto dviems profesijoms įgyti, modelių svarba;

| 56. | dar kartą pakartoja, kad siekiant užtikrinti prisitaikymą prie darbo aplinkos labai svarbu įgyti pagrindinius gebėjimus ir gerą bendrųjų žinių lygį; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai ypač svarbu mokytis kalbų; |
| --- | --- |

56.

dar kartą pakartoja, kad siekiant užtikrinti prisitaikymą prie darbo aplinkos labai svarbu įgyti pagrindinius gebėjimus ir gerą bendrųjų žinių lygį; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai ypač svarbu mokytis kalbų;

| 57. | ragina valstybes nares steigti grupes ir sudaryti sąlygas, kuriomis būtų skatinamos inovacijos, ir remti mokslo įstaigų ir verslo pasaulio tvirtesnių partnerysčių plėtrą nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu; taip pat atsižvelgti į verslo poreikius, sudarant programas; |
| --- | --- |

57.

ragina valstybes nares steigti grupes ir sudaryti sąlygas, kuriomis būtų skatinamos inovacijos, ir remti mokslo įstaigų ir verslo pasaulio tvirtesnių partnerysčių plėtrą nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu; taip pat atsižvelgti į verslo poreikius, sudarant programas;

| 58. | mano, kad visose srityse įgyvendinant inovacijų skatinimo priemones ypač svarbu taikyti programas, kurios būtų skirtos mokslo ir technologijų kultūrai skatinti; |
| --- | --- |

58.

mano, kad visose srityse įgyvendinant inovacijų skatinimo priemones ypač svarbu taikyti programas, kurios būtų skirtos mokslo ir technologijų kultūrai skatinti;

| 59. | pritaria Regionų komiteto pasiūlymui kurti „Virtualų kūrybiškumo tinklą“, kuris būtų atviras visiems: įmonėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms, centrinės valdžios institucijoms, privačiam sektoriui ir gyventojams, kuriame būtų teikiami patarimai, parama ir prieiga prie rizikos kapitalo ir techninių paslaugų; pažymi, kad virtualiojo tinklo pranašumas – pridėtinė vertė, leidžianti salų, itin atokių regionų, kaimo, kalnų ir retai apgyvendintų vietovių gyventojams suteikti lengvesnį priėjimą prie specialistų patarimų, švietimo ir žinių, verslo rėmimo ir finansinių gairių; |
| --- | --- |

59.

pritaria Regionų komiteto pasiūlymui kurti „Virtualų kūrybiškumo tinklą“, kuris būtų atviras visiems: įmonėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms, centrinės valdžios institucijoms, privačiam sektoriui ir gyventojams, kuriame būtų teikiami patarimai, parama ir prieiga prie rizikos kapitalo ir techninių paslaugų; pažymi, kad virtualiojo tinklo pranašumas – pridėtinė vertė, leidžianti salų, itin atokių regionų, kaimo, kalnų ir retai apgyvendintų vietovių gyventojams suteikti lengvesnį priėjimą prie specialistų patarimų, švietimo ir žinių, verslo rėmimo ir finansinių gairių;

| 60. | palankiai vertina Komisijos pažangą tobulinant mokslininkų karjeros galimybes ir gerinant jų judumą tarp mokslo sričių ir valstybių narių. Tai turėtų užtikrinti pakankamai mokslininkų ir pagerinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų padėtį. Visos ES mokslininkai turėtų galėti gauti tinkamą mokymą, palankias karjeros galimybes, taip pat turėtų būti pašalintos jų judumo kliūtys; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina Komisijos pažangą tobulinant mokslininkų karjeros galimybes ir gerinant jų judumą tarp mokslo sričių ir valstybių narių. Tai turėtų užtikrinti pakankamai mokslininkų ir pagerinti ES mokslinių tyrimų ir inovacijų padėtį. Visos ES mokslininkai turėtų galėti gauti tinkamą mokymą, palankias karjeros galimybes, taip pat turėtų būti pašalintos jų judumo kliūtys;

| 61. | atkreipia dėmesį į tai, kad socialinės inovacijos yra vienas iš žmogiškojo kapitalo iššūkių, kurį sprendžiant universitetai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį teikdami išsilavinimą, mokymąsi visą gyvenimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir verslumą; pabrėžia, kad labai svarbu, jog universitetai būtų atviresni ir šiuolaikiškesni, taip pat, kad universitetams reikia daugiau autonomijos rengiant savo strateginius prioritetus ir veiksmus, kuriais atsakoma į visuomenės prioritetus; |
| --- | --- |

61.

atkreipia dėmesį į tai, kad socialinės inovacijos yra vienas iš žmogiškojo kapitalo iššūkių, kurį sprendžiant universitetai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį teikdami išsilavinimą, mokymąsi visą gyvenimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir verslumą; pabrėžia, kad labai svarbu, jog universitetai būtų atviresni ir šiuolaikiškesni, taip pat, kad universitetams reikia daugiau autonomijos rengiant savo strateginius prioritetus ir veiksmus, kuriais atsakoma į visuomenės prioritetus;

| 62. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti geresnę žinių trikampio elementų integraciją reikia propaguoti tas politikos sritis, kurios skatintų švietimo sistemos ir verslo pasaulio bendradarbiavimą, kad būtų parengtos naujos mokslo ir daktarinių disertacijų programos; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti geresnę žinių trikampio elementų integraciją reikia propaguoti tas politikos sritis, kurios skatintų švietimo sistemos ir verslo pasaulio bendradarbiavimą, kad būtų parengtos naujos mokslo ir daktarinių disertacijų programos;

| 63. | ragina Komisiją parengti skaitmeninę atvirų inovacijų platformą, kurioje piliečiai ir suinteresuotieji Europos subjektai galėtų skelbti visos Europos politikos sričių problemas, idėjas ir galimus jų sprendimus; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją parengti skaitmeninę atvirų inovacijų platformą, kurioje piliečiai ir suinteresuotieji Europos subjektai galėtų skelbti visos Europos politikos sričių problemas, idėjas ir galimus jų sprendimus;

| 64. | atkreipia dėmesį į dabartines Universitetų kompetencijos spragas, susijusias su aktyvesniais ir geresniais kontaktais su verslo sektoriumi; ragina Komisiją pradėti naują visos Europos programą, skirtą universitetų vadovų, technologijų perdavimo specialistų ir technologijų tarpininkų mokymui ir švietimui, ir patvirtinti šių profesijų mokymo universitetuose gaires; |
| --- | --- |

64.

atkreipia dėmesį į dabartines Universitetų kompetencijos spragas, susijusias su aktyvesniais ir geresniais kontaktais su verslo sektoriumi; ragina Komisiją pradėti naują visos Europos programą, skirtą universitetų vadovų, technologijų perdavimo specialistų ir technologijų tarpininkų mokymui ir švietimui, ir patvirtinti šių profesijų mokymo universitetuose gaires;

Paprastinimas, susiskaidymo mažinimas, finansavimas ir standartizavimas

| 65. | pabrėžia, kad svarbios alternatyviosios sąnaudos yra susijusios su labiau tradiciniais ES išlaidų sektoriais, ir pažymi, kad reikia suderinti strateginius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir biudžeto politiką; todėl reikalauja, kad MTTP ir naujovių diegimui būtų skiriama didesnė ES biudžeto dalis; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad svarbios alternatyviosios sąnaudos yra susijusios su labiau tradiciniais ES išlaidų sektoriais, ir pažymi, kad reikia suderinti strateginius strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir biudžeto politiką; todėl reikalauja, kad MTTP ir naujovių diegimui būtų skiriama didesnė ES biudžeto dalis;

| 66. | pabrėžia, kad ES MTTP ir inovacijų biudžetas yra santykinai nedidelis, palyginti su valstybių narių biudžetais, iš kurių skiriama didžioji viešojo mokslinių tyrimų finansavimo dalis; todėl ragina daugiau dėmesio skirti finansavimo priemonėms, turinčioms sverto poveikį nacionalinėms mokslinių tyrimų išlaidoms, privačioms investicijoms ir EIB finansavimui, kad būtų remiamas veiklos koordinavimas ir skatinamos investicijos siekiant Europos planinių tikslų; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad ES MTTP ir inovacijų biudžetas yra santykinai nedidelis, palyginti su valstybių narių biudžetais, iš kurių skiriama didžioji viešojo mokslinių tyrimų finansavimo dalis; todėl ragina daugiau dėmesio skirti finansavimo priemonėms, turinčioms sverto poveikį nacionalinėms mokslinių tyrimų išlaidoms, privačioms investicijoms ir EIB finansavimui, kad būtų remiamas veiklos koordinavimas ir skatinamos investicijos siekiant Europos planinių tikslų;

| 67. | ragina Komisiją suderinti esamas pagalbos schemas ir paramos struktūras siekiant pereiti prie paprastos ir prieinamos sistemos inovacijoms spartinti, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams visuomenės iššūkiams ir tam, kad būtų aktyviai vengiama susiskaidymo ir biurokratizmo; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją suderinti esamas pagalbos schemas ir paramos struktūras siekiant pereiti prie paprastos ir prieinamos sistemos inovacijoms spartinti, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams visuomenės iššūkiams ir tam, kad būtų aktyviai vengiama susiskaidymo ir biurokratizmo;

| 68. | ragina Komisiją įvertinti esamas pagalbos schemas ir paramos struktūras ir diegti vieno langelio principą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, t. y. sukurti paslaugų tarnybą, kurioje visi suinteresuotieji subjektai (ypač mažos ir vidutinės inovacijų įmonės), įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, galėtų gauti informacijos ir finansinės paramos ar galimybės susisiekti su galimais partneriais; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją įvertinti esamas pagalbos schemas ir paramos struktūras ir diegti vieno langelio principą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, t. y. sukurti paslaugų tarnybą, kurioje visi suinteresuotieji subjektai (ypač mažos ir vidutinės inovacijų įmonės), įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, galėtų gauti informacijos ir finansinės paramos ar galimybės susisiekti su galimais partneriais;

| 69. | pabrėžia, kad reikia remti MVĮ nuo pirmojo inovacijų diegimo etapo iki pabaigos, kad jos galėtų kurti naujoves ir dalyvauti Europos paramos programose; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad reikia remti MVĮ nuo pirmojo inovacijų diegimo etapo iki pabaigos, kad jos galėtų kurti naujoves ir dalyvauti Europos paramos programose;

| 70. | skatina rengti strategijas, kaip inovacijų grupes padaryti tarptautinėmis, siekiant įdiegti tikras paramos MVĮ priemones; |
| --- | --- |

70.

skatina rengti strategijas, kaip inovacijų grupes padaryti tarptautinėmis, siekiant įdiegti tikras paramos MVĮ priemones;

| 71. | pabrėžia, kad Europos inovacijų grupės privalo tapti matomesnėmis ir geriau informuoti apie sėkmingai įgyvendintą veiklą bei pasiektus rezultatus; siūlo sukurti inovacinėms MVĮ teikiamų paslaugų platformą pasinaudojant inovacijų grupių saitu (angl. cluster link), kuriuo susiejamos įvairios inovacijų grupės ir technologijų parkai Europoje ir visame pasaulyje (pavyzdžiui, Viduržemio jūros regione); |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad Europos inovacijų grupės privalo tapti matomesnėmis ir geriau informuoti apie sėkmingai įgyvendintą veiklą bei pasiektus rezultatus; siūlo sukurti inovacinėms MVĮ teikiamų paslaugų platformą pasinaudojant inovacijų grupių saitu (angl. cluster link), kuriuo susiejamos įvairios inovacijų grupės ir technologijų parkai Europoje ir visame pasaulyje (pavyzdžiui, Viduržemio jūros regione);

| 72. | pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ekonomikos krizės laikotarpiais paprastai mažėja, nors ir buvo įrodyta, kad įmonės ir valstybės narės, kurios tokiais laikotarpiais investuoja daugiausiai, įgyja didžiausią santykinį pranašumą rinkoje; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ekonomikos krizės laikotarpiais paprastai mažėja, nors ir buvo įrodyta, kad įmonės ir valstybės narės, kurios tokiais laikotarpiais investuoja daugiausiai, įgyja didžiausią santykinį pranašumą rinkoje;

| 73. | ragina Komisiją diegti bendrą politikos sistemą, kurioje būtų nustatytos vienodos taisyklės, skirtos remti ir finansuoti, kurti sąveikas ir, kai galima, jungti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų paramos programas, remti inovacijas nukreipiant daugiau lėšų inovacijoms ir skatinant finansų sektorių labiau dalyvauti; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą ETS gaunamas pajamas skirti klimato kaitos priemonėms, įskaitant inovacijų projektus, finansuoti; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją diegti bendrą politikos sistemą, kurioje būtų nustatytos vienodos taisyklės, skirtos remti ir finansuoti, kurti sąveikas ir, kai galima, jungti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų paramos programas, remti inovacijas nukreipiant daugiau lėšų inovacijoms ir skatinant finansų sektorių labiau dalyvauti; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimą ETS gaunamas pajamas skirti klimato kaitos priemonėms, įskaitant inovacijų projektus, finansuoti;

| 74. | ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tuomet labiau integruotu ir lanksčiu būdu būtų prisidedama prie veiklos ir didinamas įvairių fondų (struktūriniai fondai ir bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos) tarpusavio sąveikos veiksmingumas; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tuomet labiau integruotu ir lanksčiu būdu būtų prisidedama prie veiklos ir didinamas įvairių fondų (struktūriniai fondai ir bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos) tarpusavio sąveikos veiksmingumas;

| 75. | prisideda prie Tarybos raginimo siekti geresnės pasitikėjimo ir kontrolės bei rizikos ir rizikos vengimo pusiausvyros, pripažindamas, kad moksliniai novacijos ir tyrimai yra su didele rizika susijusi veikla, negarantuojanti rezultatų; |
| --- | --- |

75.

prisideda prie Tarybos raginimo siekti geresnės pasitikėjimo ir kontrolės bei rizikos ir rizikos vengimo pusiausvyros, pripažindamas, kad moksliniai novacijos ir tyrimai yra su didele rizika susijusi veikla, negarantuojanti rezultatų;

| 76. | atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijų procese dalyvaujantiems subjektams tenka susidurti su skirtingomis procedūromis ir tinkamumo kriterijais tiek įvairiose Europos programose, tiek pasirenkant pastarąsias arba nacionalines programas; dėl to atsiranda biurokratija, susidaro didelės išlaidos, švaistomas laikas ir nepasinaudojama galimybėmis; ragina Komisiją ir valstybes nares prisiimti bendrą įsipareigojimą supaprastinti ir suvienodinti atrankos procedūras ir tinkamumo kriterijus, taikomus Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; |
| --- | --- |

76.

atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijų procese dalyvaujantiems subjektams tenka susidurti su skirtingomis procedūromis ir tinkamumo kriterijais tiek įvairiose Europos programose, tiek pasirenkant pastarąsias arba nacionalines programas; dėl to atsiranda biurokratija, susidaro didelės išlaidos, švaistomas laikas ir nepasinaudojama galimybėmis; ragina Komisiją ir valstybes nares prisiimti bendrą įsipareigojimą supaprastinti ir suvienodinti atrankos procedūras ir tinkamumo kriterijus, taikomus Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje;

| 77. | prašo Europos Komisijos pateikti Europos Parlamentui išorės vertinimą dėl naujovių diegimo priemonių, numatytų pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą, pvz., technologijų platformų ir Europos bendrų technologijų iniciatyvų (angl. JETI); toks vertinimas turėtų apimti veiklą, kvietimus, naujovių projektus ir rezultatus (jeigu jų yra) ir ekonominį viešųjų ir privačiųjų fondų indėlį; |
| --- | --- |

77.

prašo Europos Komisijos pateikti Europos Parlamentui išorės vertinimą dėl naujovių diegimo priemonių, numatytų pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą, pvz., technologijų platformų ir Europos bendrų technologijų iniciatyvų (angl. JETI); toks vertinimas turėtų apimti veiklą, kvietimus, naujovių projektus ir rezultatus (jeigu jų yra) ir ekonominį viešųjų ir privačiųjų fondų indėlį;

| 78. | pakartoja, jog reikia gerokai padidinti ir privačias, ir viešąsias investicijas į MTTP ir inovacijas siekiant, kad ES pramonė išliktų lyderė technologijų srityje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu transporto ir energijos vartojimo efektyvumo srityse; be to, didesnis MTTP ir inovacijų finansavimas iš viešųjų lėšų yra būtinas siekiant pritraukti privačias investicijas; |
| --- | --- |

78.

pakartoja, jog reikia gerokai padidinti ir privačias, ir viešąsias investicijas į MTTP ir inovacijas siekiant, kad ES pramonė išliktų lyderė technologijų srityje ir išsaugotų savo konkurencingumą pasauliniu mastu transporto ir energijos vartojimo efektyvumo srityse; be to, didesnis MTTP ir inovacijų finansavimas iš viešųjų lėšų yra būtinas siekiant pritraukti privačias investicijas;

| 79. | prašo, kad ateityje įgyvendinant bendrąją programą būtų skatinama optimaliai pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais, juos susiejant su inovacijų procesu, išplečiant demonstravimo etapais finansuojamus projektus ir prototipus; |
| --- | --- |

79.

prašo, kad ateityje įgyvendinant bendrąją programą būtų skatinama optimaliai pasinaudoti mokslinių tyrimų rezultatais, juos susiejant su inovacijų procesu, išplečiant demonstravimo etapais finansuojamus projektus ir prototipus;

| 80. | pabrėžia, kad įgyvendinant politikos priemones ir programas svarbi geresnė pagalba, kuria būtų didinama tarpusavio sąveika tyrimų ir plėtros infrastruktūros–inovacijų–darbo vietų kūrimo grandinėje; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad įgyvendinant politikos priemones ir programas svarbi geresnė pagalba, kuria būtų didinama tarpusavio sąveika tyrimų ir plėtros infrastruktūros–inovacijų–darbo vietų kūrimo grandinėje;

| 81. | viešojo finansavimo procedūrų, ypač ES bendrųjų programų, supaprastinimas administraciniu ir finansiniu požiūriu yra stabilumo, teisinio tikrumo dalyviams, taigi ir didesnio pramonės dalyvavimo sąlyga; |
| --- | --- |

81.

viešojo finansavimo procedūrų, ypač ES bendrųjų programų, supaprastinimas administraciniu ir finansiniu požiūriu yra stabilumo, teisinio tikrumo dalyviams, taigi ir didesnio pramonės dalyvavimo sąlyga;

| 82. | pakartoja, kad bendrosiomis programomis turėtų toliau būti remiami bendrai atliekami moksliniai tyrimai pramonėje, nes tai pritraukia pramonės lėšas ir turi teigiamą įtaką produktyvių inovacijų kūrimui bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

82.

pakartoja, kad bendrosiomis programomis turėtų toliau būti remiami bendrai atliekami moksliniai tyrimai pramonėje, nes tai pritraukia pramonės lėšas ir turi teigiamą įtaką produktyvių inovacijų kūrimui bendrojoje rinkoje;

| 83. | ragina išlaikyti tvirtą kompetencijos pagrindinių mokslinių tyrimų srityje pagrindą remiantis Europos mokslinių tyrimų tarybos sėkme ir paremti tvirtą taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindą sukuriant į Europos mokslinių tyrimų tarybą panašią agentūrą taikomiesiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sujungiant, jei reikia, esamas struktūras; |
| --- | --- |

83.

ragina išlaikyti tvirtą kompetencijos pagrindinių mokslinių tyrimų srityje pagrindą remiantis Europos mokslinių tyrimų tarybos sėkme ir paremti tvirtą taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindą sukuriant į Europos mokslinių tyrimų tarybą panašią agentūrą taikomiesiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sujungiant, jei reikia, esamas struktūras;

| 84. | mano, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra nepaprastai svarbūs atsigaunant Sąjungos ekonomikai ir kad negalima nuvertinti Sąjungos mokslinių ir technologinių atradimų įgyvendinimo naujų prekių ir paslaugų forma svarbos; |
| --- | --- |

84.

mano, kad inovacijos ir kūrybiškumas yra nepaprastai svarbūs atsigaunant Sąjungos ekonomikai ir kad negalima nuvertinti Sąjungos mokslinių ir technologinių atradimų įgyvendinimo naujų prekių ir paslaugų forma svarbos;

| 85. | primena, kad inovacijos yra sėkmingas idėjų taikymas praktikoje ir prabrėžia, kad labai svarbus inovacijų ir rinkos ryšys; todėl siekiant paspartinti sėkmingą technologijų diegimą ES rinkoje turėtų būti prieinamos tinkamos finansinės priemonės, ypač sprendžiantys didžiuosius visuomeninius uždavinius; |
| --- | --- |

85.

primena, kad inovacijos yra sėkmingas idėjų taikymas praktikoje ir prabrėžia, kad labai svarbus inovacijų ir rinkos ryšys; todėl siekiant paspartinti sėkmingą technologijų diegimą ES rinkoje turėtų būti prieinamos tinkamos finansinės priemonės, ypač sprendžiantys didžiuosius visuomeninius uždavinius;

| 86. | mano, kad ES mokslinių tyrimų rezultatai per lėtai arba nepakankamai panaudojami komerciniais tikslais ir rekomenduoja sukurti verslo inkubatorius, kurie aktyviai siektų inovacijų bei palaikytų ryšius su aukštojo mokslo atstovais ir mokslinių tyrimų įstaigomis ir kurių užduotis būtų skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą komerciniais tikslais, pvz., naudojantis įmonių kontaktais arba padedant rasti verslo finansinių rėmėjų ar pradinį kapitalą naujų įmonių kūrimui; |
| --- | --- |

86.

mano, kad ES mokslinių tyrimų rezultatai per lėtai arba nepakankamai panaudojami komerciniais tikslais ir rekomenduoja sukurti verslo inkubatorius, kurie aktyviai siektų inovacijų bei palaikytų ryšius su aukštojo mokslo atstovais ir mokslinių tyrimų įstaigomis ir kurių užduotis būtų skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą komerciniais tikslais, pvz., naudojantis įmonių kontaktais arba padedant rasti verslo finansinių rėmėjų ar pradinį kapitalą naujų įmonių kūrimui;

| 87. | pabrėžia, kad siekiant skatinti novatoriškų produktų paklausą ir plėsti rinką, reikia skatinti inovacijas kuriant naujas rinkos galimybes; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad siekiant skatinti novatoriškų produktų paklausą ir plėsti rinką, reikia skatinti inovacijas kuriant naujas rinkos galimybes;

| 88. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ir įgyvendinti tokią politikos sistemą, kuri skatintų spartų vartotojų naudojimąsi vertingomis naujovėmis visoje ES užtikrinant, kad naujovės iš tikrųjų galėtų pasiekti galimus galutinius vartotojus per tinkamą laiko tarpą; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ir įgyvendinti tokią politikos sistemą, kuri skatintų spartų vartotojų naudojimąsi vertingomis naujovėmis visoje ES užtikrinant, kad naujovės iš tikrųjų galėtų pasiekti galimus galutinius vartotojus per tinkamą laiko tarpą;

| 89. | pabrėžia, jog svarbu diferencijuoti inovacijas ir mokslinius tyrimus; nurodo, kad inovacijos – tai sudėtingas, daug apimantis socialinis ir ekonominis procesas, kuriam vykstant dedamos pastangos didinti su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusias išlaidas, paremti MVĮ ir su aukštosiomis technologijomis susijusią veiklą ir dėmesys skiriamas integruotų sistemų kūrimui remiantis skirtingų teritorijų savybėmis ir ypatybėmis; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, jog svarbu diferencijuoti inovacijas ir mokslinius tyrimus; nurodo, kad inovacijos – tai sudėtingas, daug apimantis socialinis ir ekonominis procesas, kuriam vykstant dedamos pastangos didinti su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusias išlaidas, paremti MVĮ ir su aukštosiomis technologijomis susijusią veiklą ir dėmesys skiriamas integruotų sistemų kūrimui remiantis skirtingų teritorijų savybėmis ir ypatybėmis;

| 90. | ragina Komisiją glaudžiau sieti finansavimo priemones su inovacijų priemonių paklausos aspektu ir labiau susieti šią paramą su VMĮ ir veiklą pradedančioms įmonėms, kurioms reikia greitai patekti į ES ar tarptautines rinkas; mano, kad vis dėl to būtina patvirtinti aiškias ir konkrečias dalyvavimo taisykles, numatančias priemones, kaip padidinti mažų ir mikro įmonių dalyvavimą; |
| --- | --- |

90.

ragina Komisiją glaudžiau sieti finansavimo priemones su inovacijų priemonių paklausos aspektu ir labiau susieti šią paramą su VMĮ ir veiklą pradedančioms įmonėms, kurioms reikia greitai patekti į ES ar tarptautines rinkas; mano, kad vis dėl to būtina patvirtinti aiškias ir konkrečias dalyvavimo taisykles, numatančias priemones, kaip padidinti mažų ir mikro įmonių dalyvavimą;

| 91. | pabrėžia doktorantūros programų svarbą siekiant diegti Europoje inovacijas ir siūlo kurti Europos doktorantūros studijų programų sistemą, kuria būtų skatinamas mokymasis visą gyvenimą ir teikiama parama įmonėms remiant, skatinant ir naudojant mokslinių tyrimų rezultatus; ragina valstybes nares pašalinti visas teisines arba administracines kliūtis, kuriomis galėtų būti ribojamos suinteresuotųjų šalių galimybes dalyvauti doktorantūros programose; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia doktorantūros programų svarbą siekiant diegti Europoje inovacijas ir siūlo kurti Europos doktorantūros studijų programų sistemą, kuria būtų skatinamas mokymasis visą gyvenimą ir teikiama parama įmonėms remiant, skatinant ir naudojant mokslinių tyrimų rezultatus; ragina valstybes nares pašalinti visas teisines arba administracines kliūtis, kuriomis galėtų būti ribojamos suinteresuotųjų šalių galimybes dalyvauti doktorantūros programose;

| 92. | ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tuomet labiau integruotu ir lanksčiu būdu būtų prisidedama prie veiklos ir didinamas įvairių fondų (struktūriniai fondai ir bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos) tarpusavio veiksmingumas; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tuomet labiau integruotu ir lanksčiu būdu būtų prisidedama prie veiklos ir didinamas įvairių fondų (struktūriniai fondai ir bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos) tarpusavio veiksmingumas;

| 93. | pabrėžia būtinybę remti sudėtinę finansinę struktūrą ir naujų finansinių mechanizmų kūrimą, taip pat automatinių priemonių derinimą su dotacijomis grindžiamomis priemonėmis, kad būtų skatinamos investicijos, reikalingos norint pasiekti strateginius mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros tikslus; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia būtinybę remti sudėtinę finansinę struktūrą ir naujų finansinių mechanizmų kūrimą, taip pat automatinių priemonių derinimą su dotacijomis grindžiamomis priemonėmis, kad būtų skatinamos investicijos, reikalingos norint pasiekti strateginius mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros tikslus;

| 94. | džiaugiasi Komisijos pasiūlymu iki 2014 m. skirti lėšų, siekiant padėti padidinti ir sustiprinti privatųjį finansavimą, būtiną inovacijoms Europoje skatinti; |
| --- | --- |

94.

džiaugiasi Komisijos pasiūlymu iki 2014 m. skirti lėšų, siekiant padėti padidinti ir sustiprinti privatųjį finansavimą, būtiną inovacijoms Europoje skatinti;

| 95. | rekomenduoja pakeisti EIB įgaliojimus, kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti didelės rizikos su rinka glaudžiai susijusius mokslinius tyrimus ir inovacijas; atsižvelgiant į tai, ragina Komisiją plėsti sėkmingą Europos investicijų banko (EIB) rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymą:






  — | didinant rizikai teikiamas garantijas, |
| --- | --- | --- |

95.

rekomenduoja pakeisti EIB įgaliojimus, kad būtų sudarytos sąlygos finansuoti didelės rizikos su rinka glaudžiai susijusius mokslinius tyrimus ir inovacijas; atsižvelgiant į tai, ragina Komisiją plėsti sėkmingą Europos investicijų banko (EIB) rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymą:

—

didinant rizikai teikiamas garantijas,

| — | plečiant prieinamas garantijas ir paskolas privačioms įmonėms ar viešosioms įstaigoms, kurių finansinė rizika yra didesnė dėl jų veiklos MTTP ir inovacijų srityse, |
| --- | --- |

—

plečiant prieinamas garantijas ir paskolas privačioms įmonėms ar viešosioms įstaigoms, kurių finansinė rizika yra didesnė dėl jų veiklos MTTP ir inovacijų srityse,

| — | 2011 m. skiriant papildomus 500 mln. EUR, didinant esamą finansavimą nuo 1 mlrd. EUR iki 5 mlrd. EUR po 2013 m. ir |
| --- | --- |

—

2011 m. skiriant papildomus 500 mln. EUR, didinant esamą finansavimą nuo 1 mlrd. EUR iki 5 mlrd. EUR po 2013 m. ir

| — | įvairinant rizikos pasidalijimo sistemas, siekiant užtikrinti geresnes galimybes įmonėms, ypač MVĮ, gauti finansavimą; |
| --- | --- |

—

įvairinant rizikos pasidalijimo sistemas, siekiant užtikrinti geresnes galimybes įmonėms, ypač MVĮ, gauti finansavimą;

| 96. | siūlo įsteigti Europos inovacijų finansavimo fondą, kad būtų padidintas investavimo į inovacines MVĮ pajėgumas pasidalijant riziką, kai panaudojamos privačios lėšos; |
| --- | --- |

96.

siūlo įsteigti Europos inovacijų finansavimo fondą, kad būtų padidintas investavimo į inovacines MVĮ pajėgumas pasidalijant riziką, kai panaudojamos privačios lėšos;

| 97. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą numatyti konkrečias investicijas, skirtas novatoriškoms veiklą pradedančioms įmonėms; |
| --- | --- |

97.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą numatyti konkrečias investicijas, skirtas novatoriškoms veiklą pradedančioms įmonėms;

| 98. | ragina Komisiją perkelti didesnę su rinka susijusių mokslinių tyrimų finansavimo dalį, įskaitant demonstravimo projektus, į skolos ir kapitalo priemones būsimose bendrose programose, nes tai pritrauktų daugiau privataus kapitalo, pavyzdžiui, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, EIB rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, Europos investicijų fondą, ir MVĮ užtikrinti galimybę naudotis šiomis priemonėmis visoje Europoje; pabrėžia būtinybę pašalinti finansavimo skirtumus (tarpvalstybinę) veiklą pradedančioms įmonėms; |
| --- | --- |

98.

ragina Komisiją perkelti didesnę su rinka susijusių mokslinių tyrimų finansavimo dalį, įskaitant demonstravimo projektus, į skolos ir kapitalo priemones būsimose bendrose programose, nes tai pritrauktų daugiau privataus kapitalo, pavyzdžiui, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, EIB rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, Europos investicijų fondą, ir MVĮ užtikrinti galimybę naudotis šiomis priemonėmis visoje Europoje; pabrėžia būtinybę pašalinti finansavimo skirtumus (tarpvalstybinę) veiklą pradedančioms įmonėms;

| 99. | pabrėžia, kad rengiant finansavimo priemones reikia geriau suprasti specifiką, susijusią su įmonės dydžiu, plėtra, stadija ir veiklos sektoriumi; ragina ES lygmeniu, taip pat ir regioniniu bei vietos lygmenimis kuo skubiau imtis veiksmų spręsti pagrindines kliūtis ankstyvaisiais inovacijų kūrimo etapais gauti finansinę paramą t. y. pradinį finansavimą, finansavimą iš neformalių investuotojų ir didesnį akcinio bei iš dalies akcinio kapitalo finansavimą; |
| --- | --- |

99.

pabrėžia, kad rengiant finansavimo priemones reikia geriau suprasti specifiką, susijusią su įmonės dydžiu, plėtra, stadija ir veiklos sektoriumi; ragina ES lygmeniu, taip pat ir regioniniu bei vietos lygmenimis kuo skubiau imtis veiksmų spręsti pagrindines kliūtis ankstyvaisiais inovacijų kūrimo etapais gauti finansinę paramą t. y. pradinį finansavimą, finansavimą iš neformalių investuotojų ir didesnį akcinio bei iš dalies akcinio kapitalo finansavimą;

| 100. | pabrėžia, kad rizikos kapitalo plėtros potencialas ES toli gražu nebuvo panaudotas dėl taikomų nevienodų nacionalinių taisyklių ir apmokestinimo tvarkos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti, kad iki 2012 m. rizikos kapitalo fondai, įsteigti bet kurioje valstybėje narėje, galėtų veikti ir laisvai investuoti ES, tokiu būdu sukuriant tikrą „ES rizikos kapitalo bendrąją rinką“; |
| --- | --- |

100.

pabrėžia, kad rizikos kapitalo plėtros potencialas ES toli gražu nebuvo panaudotas dėl taikomų nevienodų nacionalinių taisyklių ir apmokestinimo tvarkos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti, kad iki 2012 m. rizikos kapitalo fondai, įsteigti bet kurioje valstybėje narėje, galėtų veikti ir laisvai investuoti ES, tokiu būdu sukuriant tikrą „ES rizikos kapitalo bendrąją rinką“;

| 101. | ragina toliau plėtoti priemones ir mechanizmus, skirtus pagerinti MVĮ galimybes gauti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusias paslaugas (pvz., inovacinius čekius) bei kitas žiniomis grindžiamas verslo paslaugas (modeliavimas, rizikos vertinimas ir kt.), kurios yra itin svarbios MVĮ, siekiančioms kurti inovacijas ir pateikti rinkai novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

101.

ragina toliau plėtoti priemones ir mechanizmus, skirtus pagerinti MVĮ galimybes gauti su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusias paslaugas (pvz., inovacinius čekius) bei kitas žiniomis grindžiamas verslo paslaugas (modeliavimas, rizikos vertinimas ir kt.), kurios yra itin svarbios MVĮ, siekiančioms kurti inovacijas ir pateikti rinkai novatoriškus sprendimus;

| 102. | pabrėžia produktų ir paslaugų sistemų bei į funkcionavimą orientuotų verslo modelių naudą verslui ir didinant ekologinį efektyvumą ir ragina Komisiją parengti šios srities strategiją; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia produktų ir paslaugų sistemų bei į funkcionavimą orientuotų verslo modelių naudą verslui ir didinant ekologinį efektyvumą ir ragina Komisiją parengti šios srities strategiją;

| 103. | ragina Komisiją ir valstybes nares iš naujo įvertinti visą inovacijų sistemą siekiant pašalinti nereikalingas finansines ir administracines kliūtis, pvz.:






  — | norint gauti paskolas ar pasinaudoti kitomis finansavimo galimybėmis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis universitetams ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijoms, |
| --- | --- | --- |

103.

ragina Komisiją ir valstybes nares iš naujo įvertinti visą inovacijų sistemą siekiant pašalinti nereikalingas finansines ir administracines kliūtis, pvz.:

—

norint gauti paskolas ar pasinaudoti kitomis finansavimo galimybėmis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis universitetams ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros organizacijoms,

| — | plėtoti technologijų perdavimo veiklą, pagrįstą intelektinės nuosavybės teisių valorizacija; |
| --- | --- |

—

plėtoti technologijų perdavimo veiklą, pagrįstą intelektinės nuosavybės teisių valorizacija;

| 104. | apgailestauja, kad naujovių protokolams taikomi ilgi biurokratiniai patvirtinimo procesai, kurie lėtina naujovių diegimą, riboja ES rinkos konkurencingumą ir stabdo mokslinių žinių plėtrą medicinos bendruomenėje, todėl šių žinių nauda pacientams tampa vis sunkiau pasiekiama; |
| --- | --- |

104.

apgailestauja, kad naujovių protokolams taikomi ilgi biurokratiniai patvirtinimo procesai, kurie lėtina naujovių diegimą, riboja ES rinkos konkurencingumą ir stabdo mokslinių žinių plėtrą medicinos bendruomenėje, todėl šių žinių nauda pacientams tampa vis sunkiau pasiekiama;

| 105. | pabrėžia, kad pirmiausia būtina persvarstyti Klinikinių tyrimų direktyvą konsultuojantis su tyrėjais siekiant sukurti geresnę reguliavimo sistemą medicininių produktų vystymui ir alternatyvių gydymo metodų palyginimui su medicininiais produktais klinikiniuose tyrimuose (kaip nurodyta 2010 m. gruodžio 6 d. Briuselyje priimtose Tarybos išvadose dėl naujovių ir solidarumo farmacijos srityje); |
| --- | --- |

105.

pabrėžia, kad pirmiausia būtina persvarstyti Klinikinių tyrimų direktyvą konsultuojantis su tyrėjais siekiant sukurti geresnę reguliavimo sistemą medicininių produktų vystymui ir alternatyvių gydymo metodų palyginimui su medicininiais produktais klinikiniuose tyrimuose (kaip nurodyta 2010 m. gruodžio 6 d. Briuselyje priimtose Tarybos išvadose dėl naujovių ir solidarumo farmacijos srityje);

| 106. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu naudotis naujomis žiniomis kuriant naujus ir geresnius vėžio prevencijos, nustatymo ir gydymo metodus bei skatinant taikyti skubias priemones, kurios leistų pacientams pasinaudoti šiais atradimais; |
| --- | --- |

106.

pabrėžia, kad nepaprastai svarbu naudotis naujomis žiniomis kuriant naujus ir geresnius vėžio prevencijos, nustatymo ir gydymo metodus bei skatinant taikyti skubias priemones, kurios leistų pacientams pasinaudoti šiais atradimais;

| 107. | pabrėžia vadinamojo žinių trikampio inovacijų aspekto svarbą ir ragina plėtoti naujovių kultūrą finansinėje perspektyvoje ir rengiant perspektyvas po 2013 m.; |
| --- | --- |

107.

pabrėžia vadinamojo žinių trikampio inovacijų aspekto svarbą ir ragina plėtoti naujovių kultūrą finansinėje perspektyvoje ir rengiant perspektyvas po 2013 m.;

| 108. | kviečia valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su regionais, šiuo finansavimo laikotarpiu kuo geriau panaudoti struktūrinių fondų lėšas moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams visuomenės iššūkiams, stengiantis siekti sanglaudos inovacijų ir tyrimų srityje ir suderinant struktūrinių fondų naudojimo prioritetus su strategijos „Europa 2020“ tikslais; ragina Komisiją ir valstybes nares vengti brangiai kainuojančio dvigubo finansavimo ir skatinti pažangiąsias bei labiau specializuotas strategijas; mano, kad regionai turėtų būti skiriamos paskatos, kad jie skatintų kurtų šią specializacijos struktūrą Europoje; |
| --- | --- |

108.

kviečia valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su regionais, šiuo finansavimo laikotarpiu kuo geriau panaudoti struktūrinių fondų lėšas moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, ypač daug dėmesio skiriant pagrindiniams visuomenės iššūkiams, stengiantis siekti sanglaudos inovacijų ir tyrimų srityje ir suderinant struktūrinių fondų naudojimo prioritetus su strategijos „Europa 2020“ tikslais; ragina Komisiją ir valstybes nares vengti brangiai kainuojančio dvigubo finansavimo ir skatinti pažangiąsias bei labiau specializuotas strategijas; mano, kad regionai turėtų būti skiriamos paskatos, kad jie skatintų kurtų šią specializacijos struktūrą Europoje;

| 109. | pabrėžia, kad inovacijoms skirtos sanglaudos lėšos didžiąja dalimi lieka nepanaudotos dėl netinkamų administracinių reikalavimų ir dėl papildomų išteklių, kurie neprieinami finansinių nepriteklių laikais, poreikio; pažymi, kad tai prisideda prie ekonominio atotrūkio tarp valstybių narių, kuris yra pagrindinė šios euro zonos krizės problema, didinimo; ragina reformuoti ir supaprastinti struktūrinius fondus, kad jais būtų galima naudotis atliekant ūkio subjektų, ypač MVĮ, restruktūrizavimą; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad inovacijoms skirtos sanglaudos lėšos didžiąja dalimi lieka nepanaudotos dėl netinkamų administracinių reikalavimų ir dėl papildomų išteklių, kurie neprieinami finansinių nepriteklių laikais, poreikio; pažymi, kad tai prisideda prie ekonominio atotrūkio tarp valstybių narių, kuris yra pagrindinė šios euro zonos krizės problema, didinimo; ragina reformuoti ir supaprastinti struktūrinius fondus, kad jais būtų galima naudotis atliekant ūkio subjektų, ypač MVĮ, restruktūrizavimą;

| 110. | mano, kad lyginamųjų standartų ir kriterijų nustatymas tapo stipria varomąja jėga skatinant inovacijas ir tvarų konkurencingumą keliuose pramonės sektoriuose; prisideda prie Tarybos raginimo Komisijai teikti siūlymus spartinti, paprastinti, mažinti išlaidas ir modernizuoti standartizavimo procedūras, užtikrinant didesnį skaidrumą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, ir taip sukuriant greitesnį Europos atsaką į novatorišką pasaulio rinkos kaitą; ragina Komisiją rimtai apsvarstyti klausimą dėl sėkmingai veikiančių novatoriškų mechanizmų, pvz., atvirų standartų, skirtų integruoti suinteresuotuosius subjektus visoje vertės grandinėje, įdiegimo; |
| --- | --- |

110.

mano, kad lyginamųjų standartų ir kriterijų nustatymas tapo stipria varomąja jėga skatinant inovacijas ir tvarų konkurencingumą keliuose pramonės sektoriuose; prisideda prie Tarybos raginimo Komisijai teikti siūlymus spartinti, paprastinti, mažinti išlaidas ir modernizuoti standartizavimo procedūras, užtikrinant didesnį skaidrumą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, ir taip sukuriant greitesnį Europos atsaką į novatorišką pasaulio rinkos kaitą; ragina Komisiją rimtai apsvarstyti klausimą dėl sėkmingai veikiančių novatoriškų mechanizmų, pvz., atvirų standartų, skirtų integruoti suinteresuotuosius subjektus visoje vertės grandinėje, įdiegimo;

| 111. | pažymi, kad standartizacija gali skatinti naujoves ir konkurencingumą, nes taip lengvinamas patekimas į rinkas ir užtikrinama tarpusavio sąveika; ragina Komisiją labiau dėti daugiau pastangų siekiant skatinti taikyti Europos standartus, ypač socialinius ir aplinkos, būsimuose laisvosios prekybos susitarimuose; |
| --- | --- |

111.

pažymi, kad standartizacija gali skatinti naujoves ir konkurencingumą, nes taip lengvinamas patekimas į rinkas ir užtikrinama tarpusavio sąveika; ragina Komisiją labiau dėti daugiau pastangų siekiant skatinti taikyti Europos standartus, ypač socialinius ir aplinkos, būsimuose laisvosios prekybos susitarimuose;

| 112. | taigi pabrėžia, kad visos strategijos, susijusios su pokyčiais Europoje pasibaigus krizei, turi būti rengiamos siekiant kurti tvarias darbo vietas; |
| --- | --- |

112.

taigi pabrėžia, kad visos strategijos, susijusios su pokyčiais Europoje pasibaigus krizei, turi būti rengiamos siekiant kurti tvarias darbo vietas;

| 113. | primygtinai ragina Europos Komisiją laikytis Septintosios bendrosios programos tarpinio įvertinimo (ekspertų grupė) rekomendacijos svarstyti naujų priemonių moratoriumo klausimą siekiant pakankamai išvystyti ir tinkamai įvertinti esamas priemones; taigi ragina pasirūpinti, kad būtų išvengta daugybės priemonių painiavos; |
| --- | --- |

113.

primygtinai ragina Europos Komisiją laikytis Septintosios bendrosios programos tarpinio įvertinimo (ekspertų grupė) rekomendacijos svarstyti naujų priemonių moratoriumo klausimą siekiant pakankamai išvystyti ir tinkamai įvertinti esamas priemones; taigi ragina pasirūpinti, kad būtų išvengta daugybės priemonių painiavos;

| 114. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui inovacijoms skirtų priemonių, sukurtų pagal Septintąją bendrąją programą (pvz., technologijų platformos ir Europos bendros technologinės iniciatyvos) išorės vertinimą, ir mano, kad turėtų būti įvertinta veikla, kvietimai teikti pasiūlymus, inovacijų projektai ir rezultatai (jeigu jų pasiekta), taip pat viešųjų ir privačių fondų ekonominis indėlis; |
| --- | --- |

114.

ragina Komisiją pateikti Parlamentui inovacijoms skirtų priemonių, sukurtų pagal Septintąją bendrąją programą (pvz., technologijų platformos ir Europos bendros technologinės iniciatyvos) išorės vertinimą, ir mano, kad turėtų būti įvertinta veikla, kvietimai teikti pasiūlymus, inovacijų projektai ir rezultatai (jeigu jų pasiekta), taip pat viešųjų ir privačių fondų ekonominis indėlis;

| 115. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į finansavimo tikslą iki 2020 m. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirti 3 proc. BVP ir pripažįstant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra vienintelis patikimas būdas užtikrinti ES ekonomikos atkūrimą, apsvarstyti galimybę nustatyti valstybėms narėms laikiną privalomą mažiausią mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo lygį, kuris iki 2015 m. siektų apytiksliai 1 proc. BVP; |
| --- | --- |

115.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į finansavimo tikslą iki 2020 m. moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirti 3 proc. BVP ir pripažįstant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra vienintelis patikimas būdas užtikrinti ES ekonomikos atkūrimą, apsvarstyti galimybę nustatyti valstybėms narėms laikiną privalomą mažiausią mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimo lygį, kuris iki 2015 m. siektų apytiksliai 1 proc. BVP;

| 116. | atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos yra itin svarbios ekonominei plėtrai ir kad Europos Sąjungai reikia įdarbinti apie 1 mln. papildomų mokslininkų siekiant 3 proc. BVP išleisti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kaip nustatyta strategijoje „Europa 2020“; mano, kad šis tikslas gali būti lengviau pasiektas iš esmės didinant moterų mokslininkių skaičių, kuris siekia tik 39 proc. visų mokslininkų, dirbančių viešajame sektoriuje ir aukštojo mokslo srityje, ir 19 proc. mokslininkų, dirbančių privačiajame sektoriuje (6); |
| --- | --- |

116.

atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos yra itin svarbios ekonominei plėtrai ir kad Europos Sąjungai reikia įdarbinti apie 1 mln. papildomų mokslininkų siekiant 3 proc. BVP išleisti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kaip nustatyta strategijoje „Europa 2020“; mano, kad šis tikslas gali būti lengviau pasiektas iš esmės didinant moterų mokslininkių skaičių, kuris siekia tik 39 proc. visų mokslininkų, dirbančių viešajame sektoriuje ir aukštojo mokslo srityje, ir 19 proc. mokslininkų, dirbančių privačiajame sektoriuje (6);

| 117. | remia tikslą iki 2020 m. padidinti mokslininkų skaičių ES vienu milijonu ir pažymi, kad tokios didžiulės investicijos turėtų svarbų multiplikatoriaus poveikį užimtumui, tačiau taip pat mano, kad šis tikslas yra labai plataus užmojo ir norint jį pasiekti reikėtų nustatyti tikslus kiekvienai atskirai šaliai ir dėti tikslingas pastangas; pažymi, kad viešasis sektorius ne visada turi pakankamai lėšų siekti šio tikslo, taigi, nors ir būtina didinti mokslininkams skirtų postų skaičių aukštojo mokslo įstaigose ir viešuosiuose mokslinių tyrimų institutuose, didžioji naujų mokslininkų dalis dirbs privačiajame sektoriuje; pabrėžia, kad didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas ne mokslininkų skaičiui, o jų novatoriškumui, jų išsilavinimo kokybei ir Europos darbo pasidalijimui mokslinių tyrimų, tyrimų išteklių ir tyrimų kokybės srityse; |
| --- | --- |

117.

remia tikslą iki 2020 m. padidinti mokslininkų skaičių ES vienu milijonu ir pažymi, kad tokios didžiulės investicijos turėtų svarbų multiplikatoriaus poveikį užimtumui, tačiau taip pat mano, kad šis tikslas yra labai plataus užmojo ir norint jį pasiekti reikėtų nustatyti tikslus kiekvienai atskirai šaliai ir dėti tikslingas pastangas; pažymi, kad viešasis sektorius ne visada turi pakankamai lėšų siekti šio tikslo, taigi, nors ir būtina didinti mokslininkams skirtų postų skaičių aukštojo mokslo įstaigose ir viešuosiuose mokslinių tyrimų institutuose, didžioji naujų mokslininkų dalis dirbs privačiajame sektoriuje; pabrėžia, kad didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas ne mokslininkų skaičiui, o jų novatoriškumui, jų išsilavinimo kokybei ir Europos darbo pasidalijimui mokslinių tyrimų, tyrimų išteklių ir tyrimų kokybės srityse;

| 118. | palankiai vertina Komisijos siekį remti atviras ir bendras inovacijas, kurios duos ilgalaikę socialinę ir ekonominę naudą siekiant; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi, kad Komisija įsipareigojo platinti, perduoti ir naudoti mokslinių tyrimų rezultatus, taip pat sudaryti atvirą prieigą prie leidinių ir viešai finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų; ragina Komisiją surasti būtinas priemones užtikrinti, kad šie tikslai bus pasiekti ir pabrėžia, kad „Europeana“ šioje srityje gali vaidinti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

118.

palankiai vertina Komisijos siekį remti atviras ir bendras inovacijas, kurios duos ilgalaikę socialinę ir ekonominę naudą siekiant; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi, kad Komisija įsipareigojo platinti, perduoti ir naudoti mokslinių tyrimų rezultatus, taip pat sudaryti atvirą prieigą prie leidinių ir viešai finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų; ragina Komisiją surasti būtinas priemones užtikrinti, kad šie tikslai bus pasiekti ir pabrėžia, kad „Europeana“ šioje srityje gali vaidinti svarbų vaidmenį;

Bendroji rinka ir intelektinė nuosavybė

| 119. | pabrėžia, kad reikia kuo skubiau sukurti visų prekių ir paslaugų, taip pat naujoviškų sveikatos produktų Europos bendrąją rinką, ir padaryti ją prieinamą 500 mln. vartotojų; dar kartą pabrėžia, kad viena didžiausių Europos bendrosios rinkos problemų – nevienalyčiai įstatymai ir patvirtinimo tvarka; |
| --- | --- |

119.

pabrėžia, kad reikia kuo skubiau sukurti visų prekių ir paslaugų, taip pat naujoviškų sveikatos produktų Europos bendrąją rinką, ir padaryti ją prieinamą 500 mln. vartotojų; dar kartą pabrėžia, kad viena didžiausių Europos bendrosios rinkos problemų – nevienalyčiai įstatymai ir patvirtinimo tvarka;

| 120. | pabrėžia, kad tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos sektoriuje, tyrimų rezultatai visuomet skatindavo inovacijas, kai jos būdavo įmanomos moksliniu požiūriu, todėl mano, kad daugeliu atvejų Komisijos nusivylimas inovacijomis yra nepagrįstas; |
| --- | --- |

120.

pabrėžia, kad tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos sektoriuje, tyrimų rezultatai visuomet skatindavo inovacijas, kai jos būdavo įmanomos moksliniu požiūriu, todėl mano, kad daugeliu atvejų Komisijos nusivylimas inovacijomis yra nepagrįstas;

| 121. | pabrėžia, kad dabartinė licencijų išdavimo tvarka prisideda prie ES vidaus rinkos susiskaidymo; pažymi, kad, nors buvo padaryta pažanga, nebuvo tinkamai sprendžiamas vartotojų poreikio, susijusio su licencijomis, kurias būtų galima naudoti įvairiose teritorijose ir įvairaus pobūdžio prekėms tarpvalstybiniu mastu ir internetu, klausimas; |
| --- | --- |

121.

pabrėžia, kad dabartinė licencijų išdavimo tvarka prisideda prie ES vidaus rinkos susiskaidymo; pažymi, kad, nors buvo padaryta pažanga, nebuvo tinkamai sprendžiamas vartotojų poreikio, susijusio su licencijomis, kurias būtų galima naudoti įvairiose teritorijose ir įvairaus pobūdžio prekėms tarpvalstybiniu mastu ir internetu, klausimas;

| 122. | primena, kad ES tikslas yra skatinti kultūros ir kūrybos pramonę tiek prijungties, tiek atjungties režimu, ir mano, kad galutinis tikslas turėtų būti platus europinių licencijų naudojimas atsižvelgiant į rinkos ir vartotojų poreikius, taip pat jeigu šio tikslo neįmanoma pasiekti per trumpą laiką, turėtų būti atliktas išsamus visų galimų kliūčių, įskaitant teritoriškumo principą, kurių kyla siekiant sukurti veiksmingą ES vidaus rinką, vertinimas; |
| --- | --- |

122.

primena, kad ES tikslas yra skatinti kultūros ir kūrybos pramonę tiek prijungties, tiek atjungties režimu, ir mano, kad galutinis tikslas turėtų būti platus europinių licencijų naudojimas atsižvelgiant į rinkos ir vartotojų poreikius, taip pat jeigu šio tikslo neįmanoma pasiekti per trumpą laiką, turėtų būti atliktas išsamus visų galimų kliūčių, įskaitant teritoriškumo principą, kurių kyla siekiant sukurti veiksmingą ES vidaus rinką, vertinimas;

| 123. | pritaria Komisijos pasiūlytam Sąjungos prekių ženklų sistemos persvarstymui ir ragina Komisiją imtis reikalingų priemonių užtikrinant, kad prekių ženklams tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje būtų taikoma tokio paties lygio apsauga; |
| --- | --- |

123.

pritaria Komisijos pasiūlytam Sąjungos prekių ženklų sistemos persvarstymui ir ragina Komisiją imtis reikalingų priemonių užtikrinant, kad prekių ženklams tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje būtų taikoma tokio paties lygio apsauga;

| 124. | pabrėžia, kad stipri ir subalansuota intelektinės nuosavybės teisių sistema, padedanti užtikrinti didesnį skaidrumą ir užkirsti kelią bet kokiam rinkų susiskaidymui, yra viena svarbiausių inovacijos sąlygų; palankiai vertina Komisijos pastangas, kuriomis siekiama užkirsti kelią tam, kad intelektinės nuosavybės teisių pripažinimas netaptų kliūtimi konkurencijai ir naujovių diegimui; dar kartą ragina Komisiją kurti visapusę intelektinės nuosavybės politiką, nustatančią investuotojų teisių ir plataus žinių bei išradimų panaudojimo ir prieinamumo pusiausvyrą ir, jei reikia, pateikti teisės aktų pasiūlymų; |
| --- | --- |

124.

pabrėžia, kad stipri ir subalansuota intelektinės nuosavybės teisių sistema, padedanti užtikrinti didesnį skaidrumą ir užkirsti kelią bet kokiam rinkų susiskaidymui, yra viena svarbiausių inovacijos sąlygų; palankiai vertina Komisijos pastangas, kuriomis siekiama užkirsti kelią tam, kad intelektinės nuosavybės teisių pripažinimas netaptų kliūtimi konkurencijai ir naujovių diegimui; dar kartą ragina Komisiją kurti visapusę intelektinės nuosavybės politiką, nustatančią investuotojų teisių ir plataus žinių bei išradimų panaudojimo ir prieinamumo pusiausvyrą ir, jei reikia, pateikti teisės aktų pasiūlymų;

| 125. | primygtinai ragina Komisiją siekti užtikrinti, kad MVĮ galėtų veiksmingai pasinaudoti intelektinės bei pramoninės nuosavybės teisėmis; |
| --- | --- |

125.

primygtinai ragina Komisiją siekti užtikrinti, kad MVĮ galėtų veiksmingai pasinaudoti intelektinės bei pramoninės nuosavybės teisėmis;

| 126. | mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis įgyvendindamos savo intelektinės nuosavybės teises susiduria MVĮ, vadovaudamasi Europos iniciatyvoje „Smulkiojo verslo aktas“ įtvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, be kita ko, taikant MVĮ nediskriminavimo principą; |
| --- | --- |

126.

mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis įgyvendindamos savo intelektinės nuosavybės teises susiduria MVĮ, vadovaudamasi Europos iniciatyvoje „Smulkiojo verslo aktas“ įtvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, be kita ko, taikant MVĮ nediskriminavimo principą;

| 127. | laikosi nuomonės, kad tinkamai įgyvendinant intelektinės nuosavybės teises įmonės labiau skatinamos kurti novatoriškus produktus, taigi didinama prekių ir vartotojams skirtų paslaugų pasiūla; |
| --- | --- |

127.

laikosi nuomonės, kad tinkamai įgyvendinant intelektinės nuosavybės teises įmonės labiau skatinamos kurti novatoriškus produktus, taigi didinama prekių ir vartotojams skirtų paslaugų pasiūla;

| 128. | ragina įvesti bendrą subalansuotą Europos patentą; kartu palankiai vertina Tarybos narių reiškiamą platų tvirtesnio bendradarbiavimo procedūros dėl bendro ES patento, kuri bus pradedama įgyvendinti 2011 m., palaikymą; |
| --- | --- |

128.

ragina įvesti bendrą subalansuotą Europos patentą; kartu palankiai vertina Tarybos narių reiškiamą platų tvirtesnio bendradarbiavimo procedūros dėl bendro ES patento, kuri bus pradedama įgyvendinti 2011 m., palaikymą;

| 129. | pabrėžia, kad reikia patvirtinti bendrą Europos patentą ir Europos įmonės statutą, kad būtų skatinama pereiti prie prekybos už Bendrijos ribų; pabrėžia, kad reikia sumažinti ES patentų ir intelektinės nuosavybės teisių išlaidas atsižvelgiant į esamus ekonominius ES valstybių narių skirtumus, kad jos taptų konkurencingesnės, palyginti su JAV ir Japonijos kainomis; |
| --- | --- |

129.

pabrėžia, kad reikia patvirtinti bendrą Europos patentą ir Europos įmonės statutą, kad būtų skatinama pereiti prie prekybos už Bendrijos ribų; pabrėžia, kad reikia sumažinti ES patentų ir intelektinės nuosavybės teisių išlaidas atsižvelgiant į esamus ekonominius ES valstybių narių skirtumus, kad jos taptų konkurencingesnės, palyginti su JAV ir Japonijos kainomis;

| 130. | ragina iki 2014 m. sukurti ES sutartyje numatytą Europos mokslinių tyrimų erdvę, kad ES galėtų išlaikyti ir pritraukti talentingiausius mokslininkus, užtikrintų maksimalią judėjimo laisvę mokslo darbuotojams, skatintų tarpvalstybinį mokslinių tyrimų ir technologijų institutų bendradarbiavimą bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą, perdavimą ir naudojimą; pabrėžia, kad todėl bus itin svarbu parengti tinkamas finansavimo priemones; |
| --- | --- |

130.

ragina iki 2014 m. sukurti ES sutartyje numatytą Europos mokslinių tyrimų erdvę, kad ES galėtų išlaikyti ir pritraukti talentingiausius mokslininkus, užtikrintų maksimalią judėjimo laisvę mokslo darbuotojams, skatintų tarpvalstybinį mokslinių tyrimų ir technologijų institutų bendradarbiavimą bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą, perdavimą ir naudojimą; pabrėžia, kad todėl bus itin svarbu parengti tinkamas finansavimo priemones;

| 131. | pabrėžia poreikį skatinti politiką, kurią vykdant ir skatinant kurti patrauklias darbo sąlygas viešuosiuose mokslinių tyrimų institutuose mokslininkai būtų raginami likti ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

131.

pabrėžia poreikį skatinti politiką, kurią vykdant ir skatinant kurti patrauklias darbo sąlygas viešuosiuose mokslinių tyrimų institutuose mokslininkai būtų raginami likti ES valstybėse narėse;

| 132. | mano, kad vykdant veiksmingą inovacijų ir augimo politiką reikia būtinai investuoti į tyrimų programas, kurios palengvintų tyrėjų mobilumą ir mainus tarptautiniu mastu, ir sustiprinti mokslo ir verslo pasaulio bendradarbiavimą („Marie Curie“ programa); |
| --- | --- |

132.

mano, kad vykdant veiksmingą inovacijų ir augimo politiką reikia būtinai investuoti į tyrimų programas, kurios palengvintų tyrėjų mobilumą ir mainus tarptautiniu mastu, ir sustiprinti mokslo ir verslo pasaulio bendradarbiavimą („Marie Curie“ programa);

| 133. | pabrėžia, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis svarbu sukurti palankias sąlygas ir paskatas siekiant didinti dalyvavimą doktorantūros studijose ir inovaciniuose moksliniuose tyrimuose, kad būtų užkirstas kelias „protų nutekėjimo“ problemai ir sudarytos sąlygos, kad ES gautų didelės naudos ir būtų stiprinamas jos konkurencingumas teikiant pažangių inovacinių mokslinių tyrimų ir studijų galimybes; |
| --- | --- |

133.

pabrėžia, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis svarbu sukurti palankias sąlygas ir paskatas siekiant didinti dalyvavimą doktorantūros studijose ir inovaciniuose moksliniuose tyrimuose, kad būtų užkirstas kelias „protų nutekėjimo“ problemai ir sudarytos sąlygos, kad ES gautų didelės naudos ir būtų stiprinamas jos konkurencingumas teikiant pažangių inovacinių mokslinių tyrimų ir studijų galimybes;

| 134. | ragina greitai peržiūrėti teisės aktus, susijusius su Bendrijos prekių ženklais, ir šiuo pagrindu imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad prekių ženklų apsaugos lygmuo ir interneto, ir ne interneto aplinkoje būtų vienodas; |
| --- | --- |

134.

ragina greitai peržiūrėti teisės aktus, susijusius su Bendrijos prekių ženklais, ir šiuo pagrindu imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad prekių ženklų apsaugos lygmuo ir interneto, ir ne interneto aplinkoje būtų vienodas;

| 135. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą iki 2011 m. sukurti intelektinės nuosavybės teisių prekybos ir licencijavimo Europos žinių rinką, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas sudarant geresnes sąlygas naudotis nepanaudotą intelektinę nuosavybę, be kita ko, skatinant bendrų patentų platformų ir patentų susivienijimų formavimą; |
| --- | --- |

135.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą iki 2011 m. sukurti intelektinės nuosavybės teisių prekybos ir licencijavimo Europos žinių rinką, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas sudarant geresnes sąlygas naudotis nepanaudotą intelektinę nuosavybę, be kita ko, skatinant bendrų patentų platformų ir patentų susivienijimų formavimą;

| 136. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų, kurių reikia visapusiškai funkcionuojančiai skaitmeninei bendrajai rinkai sukurti iki 2015 m., nes tai labai pagerintų bendrąsias sąlygas inovacijoms; pabrėžia, kad iniciatyvos turi būti ambicingos, visų pirma tokiose svarbiose srityse kaip autorių teisės, e. prekyba, įskaitant e. prekybos vartotojų politiką, ir viešojo sektoriaus informacijos panaudojimas; |
| --- | --- |

136.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų, kurių reikia visapusiškai funkcionuojančiai skaitmeninei bendrajai rinkai sukurti iki 2015 m., nes tai labai pagerintų bendrąsias sąlygas inovacijoms; pabrėžia, kad iniciatyvos turi būti ambicingos, visų pirma tokiose svarbiose srityse kaip autorių teisės, e. prekyba, įskaitant e. prekybos vartotojų politiką, ir viešojo sektoriaus informacijos panaudojimas;

| 137. | ragina Komisiją ir valstybes nares užbaigti bendrosios rinkos kūrimą, įskaitant skaitmeninės bendrosios rinkos propagavimo priemones, kaip esminę inovacijų politikos dalį, nes to rezultatas bus geresnė kokybė ir geresnės kainos vartotojams, parama novatoriškų produktų plėtojimui, paskata darbo vietų kūrimui ES ir naujos ES augimo galimybės svarbiausiose rinkose; |
| --- | --- |

137.

ragina Komisiją ir valstybes nares užbaigti bendrosios rinkos kūrimą, įskaitant skaitmeninės bendrosios rinkos propagavimo priemones, kaip esminę inovacijų politikos dalį, nes to rezultatas bus geresnė kokybė ir geresnės kainos vartotojams, parama novatoriškų produktų plėtojimui, paskata darbo vietų kūrimui ES ir naujos ES augimo galimybės svarbiausiose rinkose;

| 138. | jeigu siekiama bendrosios naujovių rinkos, būtina atlikti tyrimą ir pasirinkti sutartines formules, kurios padėtų įvertinti ekonominę ir socialinę, tiesioginę ir netiesioginę, trumpalaikę ir ilgalaikę naudą; |
| --- | --- |

138.

jeigu siekiama bendrosios naujovių rinkos, būtina atlikti tyrimą ir pasirinkti sutartines formules, kurios padėtų įvertinti ekonominę ir socialinę, tiesioginę ir netiesioginę, trumpalaikę ir ilgalaikę naudą;

Viešieji pirkimai

| 139. | primena, kad 17 proc. metinio Europos Sąjungos BVP sudarantiems viešiesiems pirkimams tenka svarbus vaidmuo Europos bendrojoje rinkoje ir skatinant inovacijas; |
| --- | --- |

139.

primena, kad 17 proc. metinio Europos Sąjungos BVP sudarantiems viešiesiems pirkimams tenka svarbus vaidmuo Europos bendrojoje rinkoje ir skatinant inovacijas;

| 140. | ragina valstybes nares nukreipti viešuosius pirkimus į naujoviškus produktus, procesus ir paslaugas, atsižvelgiant į tai, kad pigiausias pasiūlymas ne visada gali būti ekonominiu atžvilgiu perspektyviausias; todėl ragina Komisiją:






  — | sudaryti palankesnes sąlygas savo pasiūlymuose dėl įstatymo galią turinčių aktų viešiesiems pirkimams, kuriais skatinamos inovacijos, taip pat peržiūrėti galimybes vykdyti ikiprekybinius viešuosius pirkimus, |
| --- | --- | --- |

140.

ragina valstybes nares nukreipti viešuosius pirkimus į naujoviškus produktus, procesus ir paslaugas, atsižvelgiant į tai, kad pigiausias pasiūlymas ne visada gali būti ekonominiu atžvilgiu perspektyviausias; todėl ragina Komisiją:

—

sudaryti palankesnes sąlygas savo pasiūlymuose dėl įstatymo galią turinčių aktų viešiesiems pirkimams, kuriais skatinamos inovacijos, taip pat peržiūrėti galimybes vykdyti ikiprekybinius viešuosius pirkimus,

| — | sudaryti galimybes naudoti ES bendrą finansavimą iš struktūrinių fondų regionų ir viešojo sektoriaus įstaigoms skatinti, |
| --- | --- |

—

sudaryti galimybes naudoti ES bendrą finansavimą iš struktūrinių fondų regionų ir viešojo sektoriaus įstaigoms skatinti,

| — | paskelbti geriausios patirties gaires ir mokymo programas, skirtas viešųjų pirkimų vykdytojams valstybės narės lygmeniu, siekiant tobulinti įgūdžius, reikalingus sudėtingų ikiprekybinių ir inovacijų viešųjų pirkimų metu; |
| --- | --- |

—

paskelbti geriausios patirties gaires ir mokymo programas, skirtas viešųjų pirkimų vykdytojams valstybės narės lygmeniu, siekiant tobulinti įgūdžius, reikalingus sudėtingų ikiprekybinių ir inovacijų viešųjų pirkimų metu;

| 141. | atkakliai tvirtina, kad naujovių diegimas turi būti pagrindinė viešosios politikos aplinkos, vandens, energijos, transporto, telekomunikacijų, sveikatos ir švietimo srityse dalis; pabrėžia, kad būtina skatinti visuotinę naujovių sklaidą ir jų taikymą viešajame sektoriuje, privačiose įmonėse ir ypač MVĮ; |
| --- | --- |

141.

atkakliai tvirtina, kad naujovių diegimas turi būti pagrindinė viešosios politikos aplinkos, vandens, energijos, transporto, telekomunikacijų, sveikatos ir švietimo srityse dalis; pabrėžia, kad būtina skatinti visuotinę naujovių sklaidą ir jų taikymą viešajame sektoriuje, privačiose įmonėse ir ypač MVĮ;

| 142. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti viešojo sektoriaus pastangas imtis naujoviškų metodų ir pradėti naują mokslinių tyrimų programą, susijusią su inovacijomis viešajame sektoriuje, pvz., e. valdžios, e. sveikatos ir e. viešųjų pirkimų srityse, ir skleisti geriausią viešojo administravimo praktiką, kuria bus sumažinta biurokratija ir kuri apims į pilietį orientuotą politiką; pabrėžia viešojo sektoriaus svarbą stiprinant visuomenės pasitikėjimą vidaus skaitmenine rinka; |
| --- | --- |

142.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti viešojo sektoriaus pastangas imtis naujoviškų metodų ir pradėti naują mokslinių tyrimų programą, susijusią su inovacijomis viešajame sektoriuje, pvz., e. valdžios, e. sveikatos ir e. viešųjų pirkimų srityse, ir skleisti geriausią viešojo administravimo praktiką, kuria bus sumažinta biurokratija ir kuri apims į pilietį orientuotą politiką; pabrėžia viešojo sektoriaus svarbą stiprinant visuomenės pasitikėjimą vidaus skaitmenine rinka;

| 143. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos bei regionines valdžios institucijas skatinti e. viešuosius pirkimus ir ypač skatinti diegti ikiprekybinius viešuosius pirkimus, įskaitant bendrą ir elektroninį viešąjį pirkimą, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi, kaip neatskiriamą ES naujovių strategijos dalį; ypač ragina Komisiją, atliekant bendrąją viešųjų pirkimų teisinės sistemos peržiūrą, išaiškinti ir supaprastinti atitinkamas taisykles ir sudaryti sąlygas perkančiosioms institucijoms skaidriau naudotis ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, kad į viešąjį pirkimą būtų skaidriai įtraukiami konkretūs ir tikri socialiniai, aplinkosauginiai, sąžiningos prekybos ir inovacijų kriterijai, netrukdant MVĮ aktyviai dalyvauti rengiant naujus ir inovacinius sprendimus ir laikantis taikomų konkurencijos taisyklių; |
| --- | --- |

143.

ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos bei regionines valdžios institucijas skatinti e. viešuosius pirkimus ir ypač skatinti diegti ikiprekybinius viešuosius pirkimus, įskaitant bendrą ir elektroninį viešąjį pirkimą, tinkamai atsižvelgiant į duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi, kaip neatskiriamą ES naujovių strategijos dalį; ypač ragina Komisiją, atliekant bendrąją viešųjų pirkimų teisinės sistemos peržiūrą, išaiškinti ir supaprastinti atitinkamas taisykles ir sudaryti sąlygas perkančiosioms institucijoms skaidriau naudotis ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, kad į viešąjį pirkimą būtų skaidriai įtraukiami konkretūs ir tikri socialiniai, aplinkosauginiai, sąžiningos prekybos ir inovacijų kriterijai, netrukdant MVĮ aktyviai dalyvauti rengiant naujus ir inovacinius sprendimus ir laikantis taikomų konkurencijos taisyklių;

| 144. | pažymi, kad novatoriškos MVĮ, be kitų kliūčių, susiduria su sunkumais siekdamos gauti finansavimą veiklai tarptautiniu lygmeniu, taip pat tarptautinės prekybos kredito draudimą; be to, pabrėžia poreikį įgyvendinti naujas paramos MVĮ priemones pagal peržiūrėtą Smulkiojo verslo aktą ir būsimą komunikatą dėl tarptautinės prekybos politikos ir MVĮ; |
| --- | --- |

144.

pažymi, kad novatoriškos MVĮ, be kitų kliūčių, susiduria su sunkumais siekdamos gauti finansavimą veiklai tarptautiniu lygmeniu, taip pat tarptautinės prekybos kredito draudimą; be to, pabrėžia poreikį įgyvendinti naujas paramos MVĮ priemones pagal peržiūrėtą Smulkiojo verslo aktą ir būsimą komunikatą dėl tarptautinės prekybos politikos ir MVĮ;

| 145. | pabrėžia, kad prieigai prie viešųjų pirkimų rinkų reikia tarptautinio abipusiškumo, kad ES verslo įmonės galėtų sąžiningai konkuruoti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

145.

pabrėžia, kad prieigai prie viešųjų pirkimų rinkų reikia tarptautinio abipusiškumo, kad ES verslo įmonės galėtų sąžiningai konkuruoti tarptautiniu mastu;

| 146. | primygtinai reikalauja, kad būtų atkreiptas ypatingas dėmesys į netarifines kliūtis, kurios, palaipsniui mažinant arba naikinant tarifus, tampa viena pagrindinių tarptautinės prekybos kliūčių; mano, kad visos kliūtys, kurių esama dėl nenuoseklaus dvišalės ir daugiašalės prekybos taisyklių taikymo, yra nepateisinamos; tačiau mano, kad pateisinamos visos kliūtys, kurių kyla dėl teisėtos viešosios valdžios institucijų teisėkūros ir valdymo veiklos, nesusijusios su prekyba, tačiau turinčios jai nenumatytą poveikį; šių kliūčių panaikinimas turi būti aptartas rengiant viešas konsultacijas ir svarstymus; |
| --- | --- |

146.

primygtinai reikalauja, kad būtų atkreiptas ypatingas dėmesys į netarifines kliūtis, kurios, palaipsniui mažinant arba naikinant tarifus, tampa viena pagrindinių tarptautinės prekybos kliūčių; mano, kad visos kliūtys, kurių esama dėl nenuoseklaus dvišalės ir daugiašalės prekybos taisyklių taikymo, yra nepateisinamos; tačiau mano, kad pateisinamos visos kliūtys, kurių kyla dėl teisėtos viešosios valdžios institucijų teisėkūros ir valdymo veiklos, nesusijusios su prekyba, tačiau turinčios jai nenumatytą poveikį; šių kliūčių panaikinimas turi būti aptartas rengiant viešas konsultacijas ir svarstymus;

| 147. | pripažįsta, kad technologijų perdavimas siekiant vystymosi ir TVT turi būti svarbus Europos prekybos politikos aspektas; tačiau pažymi, kad Komisijai turėtų būti pranešama apie ES aukšto lygio technologijų praktinės patirties perdavimą trečiosioms šalims ir vykdoma jo stebėsena, siekiant turėti daugiau informacijos apie inovacijų modelius ir būsimą raidą bei išvengti nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

147.

pripažįsta, kad technologijų perdavimas siekiant vystymosi ir TVT turi būti svarbus Europos prekybos politikos aspektas; tačiau pažymi, kad Komisijai turėtų būti pranešama apie ES aukšto lygio technologijų praktinės patirties perdavimą trečiosioms šalims ir vykdoma jo stebėsena, siekiant turėti daugiau informacijos apie inovacijų modelius ir būsimą raidą bei išvengti nesąžiningos konkurencijos;

| 148. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti MVĮ, jei viešųjų pirkimų taisyklės būtų susietos su kintamais reikalavimais (įskaitant kapitalo reikalavimus ir sutarčių apimtis), pagal kuriuos būtų atsižvelgta į dalyvaujančių įmonių dydį; |
| --- | --- |

148.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti MVĮ, jei viešųjų pirkimų taisyklės būtų susietos su kintamais reikalavimais (įskaitant kapitalo reikalavimus ir sutarčių apimtis), pagal kuriuos būtų atsižvelgta į dalyvaujančių įmonių dydį;

| 149. | pabrėžia ES ir valstybių narių bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis mokslo srityje svarbą; mano, kad turi būtu užtikrintas geresnis ES įmonių patekimas į mokslinių tyrimų ir plėtros programas trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

149.

pabrėžia ES ir valstybių narių bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis mokslo srityje svarbą; mano, kad turi būtu užtikrintas geresnis ES įmonių patekimas į mokslinių tyrimų ir plėtros programas trečiosiose šalyse;

| 150. | pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turėtų būti vieningos sudarydamos susitarimus mokslo ir technologijų srityje ir vykdydamos veiklą su trečiosiomis šalimis; mano, kad turi būti nagrinėjama galimybė sudaryti bendruosius ES ir valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus; |
| --- | --- |

150.

pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turėtų būti vieningos sudarydamos susitarimus mokslo ir technologijų srityje ir vykdydamos veiklą su trečiosiomis šalimis; mano, kad turi būti nagrinėjama galimybė sudaryti bendruosius ES ir valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus;

Europos inovacijų partnerystė

| 151. | primena savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos inovacijų partnerystės, kurioje:






  — | pabrėžiama, kad pagrindinis šių partnerystės projektų principas turėtų būti išteklių žvalgyba skatinant veiksmingai naudoti išteklius ir tuo pat metu efektyviai gaminti naudojantis visa tiekimo grandine bei protingai vartoti, |
| --- | --- | --- |

151.

primena savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos inovacijų partnerystės, kurioje:

—

pabrėžiama, kad pagrindinis šių partnerystės projektų principas turėtų būti išteklių žvalgyba skatinant veiksmingai naudoti išteklius ir tuo pat metu efektyviai gaminti naudojantis visa tiekimo grandine bei protingai vartoti,

| — | palankiai vertinamas bandomasis aktyvaus ir sveiko senėjimo projektas; |
| --- | --- |

—

palankiai vertinamas bandomasis aktyvaus ir sveiko senėjimo projektas;

| 152. | pabrėžia, kad Europos inovacijų partnerystės projektai turi:






  — | neviršyti riboto skaičiaus pagrindinių visuomenės iššūkių ir turi į juos atsižvelgti, |
| --- | --- | --- |

152.

pabrėžia, kad Europos inovacijų partnerystės projektai turi:

—

neviršyti riboto skaičiaus pagrindinių visuomenės iššūkių ir turi į juos atsižvelgti,

| — | skatinti įkvėpimą pasitelkiant plataus užmojo, bet įgyvendinamus, žmogaus kelionei į Mėnulį prilygstančius tikslus, sutelktus į poveikį ir aiškius rezultatus, nuosekliai perkeliamus į konkrečius uždavinius, |
| --- | --- |

—

skatinti įkvėpimą pasitelkiant plataus užmojo, bet įgyvendinamus, žmogaus kelionei į Mėnulį prilygstančius tikslus, sutelktus į poveikį ir aiškius rezultatus, nuosekliai perkeliamus į konkrečius uždavinius,

| — | kurti sąveikas ir laikytis KIPTA (angl. SMART) principo, |
| --- | --- |

—

kurti sąveikas ir laikytis KIPTA (angl. SMART) principo,

| — | apimti ir koordinuoti daugiau kaip dvi Komisijos politikos sritis (GD), |
| --- | --- |

—

apimti ir koordinuoti daugiau kaip dvi Komisijos politikos sritis (GD),

| — | integruoti i geriau koordinuoti esamas MTTP ir inovacijų priemones ir iniciatyvas, įskaitant Europos inovacijų ir technologijų instituto žinių ir inovacijos bendrijas, vengiant nereikalingo dubliavimo, |
| --- | --- |

—

integruoti i geriau koordinuoti esamas MTTP ir inovacijų priemones ir iniciatyvas, įskaitant Europos inovacijų ir technologijų instituto žinių ir inovacijos bendrijas, vengiant nereikalingo dubliavimo,

| — | užtikrinti visų susijusių viešojo ir privačiojo sektorių partnerių, įskaitant MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijas, visoje tiekimo grandinėje turi būti įtraukti į ateities partnerysčių atrankos ir plėtros veiklą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti visų susijusių viešojo ir privačiojo sektorių partnerių, įskaitant MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijas, visoje tiekimo grandinėje turi būti įtraukti į ateities partnerysčių atrankos ir plėtros veiklą,

todėl prašo Europos Komisiją skatinti ir remti kitas iniciatyvas, grindžiamas Europos inovacijų partnerystės principu;

| 153. | mano, kad bandomosios partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje tikslas sveiką amžių pratęsti dviem metais iki 2020 m. yra pavyzdinis ir kad visoms inovacijų partnerystėms turėtų būti nustatyti aiškūs tikslai, be kurių inovacijų priemonė stokotų vizijos ir motyvacijos ir taptų sudėtingiau nustatyti išmatuojamus tarpinius ir dalinius tikslus; |
| --- | --- |

153.

mano, kad bandomosios partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje tikslas sveiką amžių pratęsti dviem metais iki 2020 m. yra pavyzdinis ir kad visoms inovacijų partnerystėms turėtų būti nustatyti aiškūs tikslai, be kurių inovacijų priemonė stokotų vizijos ir motyvacijos ir taptų sudėtingiau nustatyti išmatuojamus tarpinius ir dalinius tikslus;

| 154. | palankiai vertina „Europos inovacijų partnerystes“, kuriomis siekiama padidinti ir koordinuoti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei geriau koordinuoti viešuosius pirkimus siekiant paspartinti naujovių diegimą rinkoje; vis dėlto pabrėžia, kad viešųjų pirkimų politika turėtų būti kuriama taip, kad ne pakeistų privačias rinkas ar iškraipytų konkurenciją, o jas skatintų, gerindama naujovių sklaidą ir kartu užtikrindama, kad rinkos liktų atviros naujoms kryptims; |
| --- | --- |

154.

palankiai vertina „Europos inovacijų partnerystes“, kuriomis siekiama padidinti ir koordinuoti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei geriau koordinuoti viešuosius pirkimus siekiant paspartinti naujovių diegimą rinkoje; vis dėlto pabrėžia, kad viešųjų pirkimų politika turėtų būti kuriama taip, kad ne pakeistų privačias rinkas ar iškraipytų konkurenciją, o jas skatintų, gerindama naujovių sklaidą ir kartu užtikrindama, kad rinkos liktų atviros naujoms kryptims;

| 155. | ragina Komisiją į reglamentą įtraukti pasiūlymus dėl įvairių fondų 2014–2020 m. laikotarpiui, kuriais būtų tikslingai palengvinta Europos inovacijų partnerystės veikla; |
| --- | --- |

155.

ragina Komisiją į reglamentą įtraukti pasiūlymus dėl įvairių fondų 2014–2020 m. laikotarpiui, kuriais būtų tikslingai palengvinta Europos inovacijų partnerystės veikla;

| 156. | ragina Komisiją kartą per metus Europos Parlamentui teikti ataskaitą apie visus Europos inovacijų partnerystės projektus ir du kartus per metus – apie pirmą bandomąjį projektą ir reikalauja, kad Europos Parlamentas dalyvautų visuose Europos inovacijų partnerystės įgyvendinimo etapuose; |
| --- | --- |

156.

ragina Komisiją kartą per metus Europos Parlamentui teikti ataskaitą apie visus Europos inovacijų partnerystės projektus ir du kartus per metus – apie pirmą bandomąjį projektą ir reikalauja, kad Europos Parlamentas dalyvautų visuose Europos inovacijų partnerystės įgyvendinimo etapuose;

| 157. | ragina Komisiją sudaryti inovacijų partnerystę žaliavų klausimais; |
| --- | --- |

157.

ragina Komisiją sudaryti inovacijų partnerystę žaliavų klausimais;

Regionas – svarbus partneris

| 158. | pabrėžia, kad iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ tikslams pasiekti gyvybiškai svarbus regionų ir vietos valdžios institucijų įsitraukimas, nes šios institucijos vaidina svarbų vaidmenį sutelkiant įmones, mokslo institucijas, valdžios institucijas ir piliečius „4 deimantų“ standarte, nes gali tarpininkauti tarp šių veikėjų, valstybių narių ir ES; todėl ragina Komisiją nurodyti, kokiose diskusijose ir veikloje regionai galėtų dalyvauti, laikydamiesi subsidiarumo principo, kad padėtų rasti tinkamiausius pagrindinių visuomenės uždavinių sprendimus, tuo pat metu pripažįstant skirtingų regionų įvarius poreikius; |
| --- | --- |

158.

pabrėžia, kad iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ tikslams pasiekti gyvybiškai svarbus regionų ir vietos valdžios institucijų įsitraukimas, nes šios institucijos vaidina svarbų vaidmenį sutelkiant įmones, mokslo institucijas, valdžios institucijas ir piliečius „4 deimantų“ standarte, nes gali tarpininkauti tarp šių veikėjų, valstybių narių ir ES; todėl ragina Komisiją nurodyti, kokiose diskusijose ir veikloje regionai galėtų dalyvauti, laikydamiesi subsidiarumo principo, kad padėtų rasti tinkamiausius pagrindinių visuomenės uždavinių sprendimus, tuo pat metu pripažįstant skirtingų regionų įvarius poreikius;

| 159. | atkreipia dėmesį 2009 m. Europos inovacijų specialistų grupės išvadas, kuriose teigiama, kad ekonomikos ir finansų krizės poveikis neproporcingas įvairiose šalyse ir regionuose, o tai kelia pavojų konvergencijos tikslui; yra susirūpinęs, kad dėl dabartinių valstybių narių biudžeto apribojimų gali būti labiau ribojamos MTI investicijos ir tai gali turėti žalingą poveikį; pritaria tam, kad įgyvendinant iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ turėtų būti įtrauktos visos valstybės narės ir regionai ir kad būtina neleisti susidaryti takoskyrai tarp inovatyvių ir ne tokių inovatyvių šalių ir regionų; |
| --- | --- |

159.

atkreipia dėmesį 2009 m. Europos inovacijų specialistų grupės išvadas, kuriose teigiama, kad ekonomikos ir finansų krizės poveikis neproporcingas įvairiose šalyse ir regionuose, o tai kelia pavojų konvergencijos tikslui; yra susirūpinęs, kad dėl dabartinių valstybių narių biudžeto apribojimų gali būti labiau ribojamos MTI investicijos ir tai gali turėti žalingą poveikį; pritaria tam, kad įgyvendinant iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ turėtų būti įtrauktos visos valstybės narės ir regionai ir kad būtina neleisti susidaryti takoskyrai tarp inovatyvių ir ne tokių inovatyvių šalių ir regionų;

| 160. | ragina kiekvieną regioną investuoti į inovacijas ir pakoreguoti savo inovacijų strategiją siekiant didinti jos veiksmingumą, taip pat numatyti daugiau žmogiškojo kapitalo ir didinti įmonių gebėjimą bei norą diegti naujoves ir konkuruoti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

160.

ragina kiekvieną regioną investuoti į inovacijas ir pakoreguoti savo inovacijų strategiją siekiant didinti jos veiksmingumą, taip pat numatyti daugiau žmogiškojo kapitalo ir didinti įmonių gebėjimą bei norą diegti naujoves ir konkuruoti tarptautiniu mastu;

| 161. | pažymi, kad sprendimus priimantys asmenys regioniniu lygmeniu turi suvokti ekonomikos augimo potencialą, kurį moksliniai tyrimai ir naujovių diegimas skatina visuose regionuose, nes daug inovacijų sukuriama dėl sąveikos praktikoje (paklausa ir naudotoju grindžiamos inovacijos) ir jas dažniausiai finansuoja Europos regioninės plėtros fondas (ERPF); todėl pažymi, kad, jeigu siekiant vykdyti novatorišką veiklą nebūtinai arba iš esmės nereikia aukštojo mokslo įstaigų, net ir regionai be universitetų ir mokslinių tyrimų centrų turėtų turėti galimybę plėtoti savo inovacinius pajėgumus ir visapusiškai pasinaudoti regionų bei vietos ištekliais ir lėšomis, kurios sudaro galimybes diegti inovacijas; |
| --- | --- |

161.

pažymi, kad sprendimus priimantys asmenys regioniniu lygmeniu turi suvokti ekonomikos augimo potencialą, kurį moksliniai tyrimai ir naujovių diegimas skatina visuose regionuose, nes daug inovacijų sukuriama dėl sąveikos praktikoje (paklausa ir naudotoju grindžiamos inovacijos) ir jas dažniausiai finansuoja Europos regioninės plėtros fondas (ERPF); todėl pažymi, kad, jeigu siekiant vykdyti novatorišką veiklą nebūtinai arba iš esmės nereikia aukštojo mokslo įstaigų, net ir regionai be universitetų ir mokslinių tyrimų centrų turėtų turėti galimybę plėtoti savo inovacinius pajėgumus ir visapusiškai pasinaudoti regionų bei vietos ištekliais ir lėšomis, kurios sudaro galimybes diegti inovacijas;

| 162. | pažymi, kad regionų lygmeniu skatinant inovacijas galėtų būti prisidedama siekiant mažinti regionų skirtumus; vis dėlto ragina įvairiais lygmenimis (regioniniu, nacionaliniu ir ES) veiksmingiau koordinuoti veiksmus visos Europos mastu planuojant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) veiklą; |
| --- | --- |

162.

pažymi, kad regionų lygmeniu skatinant inovacijas galėtų būti prisidedama siekiant mažinti regionų skirtumus; vis dėlto ragina įvairiais lygmenimis (regioniniu, nacionaliniu ir ES) veiksmingiau koordinuoti veiksmus visos Europos mastu planuojant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) veiklą;

| 163. | atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos, tiek formuojant politiką, tiek įmonių ir mokslinių tyrimų centrų veikloje, yra itin svarbios siekiant plėtoti ES teritorinės sanglaudos politiką ir kad dėl savo pobūdžio jos gali žymiai prisidėti siekiant sanglaudos tikslų ir norint įveikti susijusias kliūtis konkrečių geografinių ir demografinių ypatumų turinčiose srityse; |
| --- | --- |

163.

atkreipia dėmesį į tai, kad inovacijos, tiek formuojant politiką, tiek įmonių ir mokslinių tyrimų centrų veikloje, yra itin svarbios siekiant plėtoti ES teritorinės sanglaudos politiką ir kad dėl savo pobūdžio jos gali žymiai prisidėti siekiant sanglaudos tikslų ir norint įveikti susijusias kliūtis konkrečių geografinių ir demografinių ypatumų turinčiose srityse;

| 164. | atkreipia dėmesį į kultūrų įvairovės indėlį siekiant inovacijų; atsižvelgdamas į tai mano, kad inovacijų politikoje daug dėmesio reikia skirti veiksmams, kuriais siekiama apsaugoti ir skatinti regioninę kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

164.

atkreipia dėmesį į kultūrų įvairovės indėlį siekiant inovacijų; atsižvelgdamas į tai mano, kad inovacijų politikoje daug dėmesio reikia skirti veiksmams, kuriais siekiama apsaugoti ir skatinti regioninę kultūrų įvairovę;

| 165. | pabrėžia pagrindinį regionų vaidmenį rengiant politiką, kurią taikant skatinamos inovacijos nacionaliniu lygmeniu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugelio valstybių narių regionų ir vietos biudžetai yra nepakankami, o nacionaliniuose biudžetuose inovacijoms skiriama mažai lėšų; |
| --- | --- |

165.

pabrėžia pagrindinį regionų vaidmenį rengiant politiką, kurią taikant skatinamos inovacijos nacionaliniu lygmeniu; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugelio valstybių narių regionų ir vietos biudžetai yra nepakankami, o nacionaliniuose biudžetuose inovacijoms skiriama mažai lėšų;

| 166. | pabrėžia, kad siekiant strategijoje „Europa 2020“ nurodyto tikslo – užtikrinti pažangų, tvarų ir visa apimantį augimą, reikia mobilizuoti visą ES regionų inovacinį potencialą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pagal būsimą regioninę politiką ši problema turi būti sprendžiama pirmenybės tvarka; mano, kad ši pirmenybė taikytina visiems regioninės politikos tikslams ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad Europos konkurencingumas būtų užtikrinamas pagal pasaulinio lygmens standartus; ragina diegiant ekologines inovacijas įtraukti pramonės atstovus, kadangi verslininkams tenka labai svarbus vaidmuo plačiau skleidžiant ekologines inovacijas regioniniu lygmeniu; todėl pažymi, kad norint sėkmingai strategiją, kuria siekiama plėtoti išteklių požiūriu veiksmingą ekonomiką ir tvarios pramonės šakas, bus itin svarbu informuoti verslininkus apie naujas verslo galimybes; |
| --- | --- |

166.

pabrėžia, kad siekiant strategijoje „Europa 2020“ nurodyto tikslo – užtikrinti pažangų, tvarų ir visa apimantį augimą, reikia mobilizuoti visą ES regionų inovacinį potencialą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pagal būsimą regioninę politiką ši problema turi būti sprendžiama pirmenybės tvarka; mano, kad ši pirmenybė taikytina visiems regioninės politikos tikslams ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad Europos konkurencingumas būtų užtikrinamas pagal pasaulinio lygmens standartus; ragina diegiant ekologines inovacijas įtraukti pramonės atstovus, kadangi verslininkams tenka labai svarbus vaidmuo plačiau skleidžiant ekologines inovacijas regioniniu lygmeniu; todėl pažymi, kad norint sėkmingai strategiją, kuria siekiama plėtoti išteklių požiūriu veiksmingą ekonomiką ir tvarios pramonės šakas, bus itin svarbu informuoti verslininkus apie naujas verslo galimybes;

| 167. | pabrėžia, kad labai svarbus šalių, kurios nėra ES narės, bet kurios bendradarbiauja su ES pagal Rytų partnerystės programą, inovacijų potencialas, ir ragina įtraukti šias šalis į iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“; |
| --- | --- |

167.

pabrėžia, kad labai svarbus šalių, kurios nėra ES narės, bet kurios bendradarbiauja su ES pagal Rytų partnerystės programą, inovacijų potencialas, ir ragina įtraukti šias šalis į iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“;

| 168. | pabrėžia, kad miestai turi didelį potencialą vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas; mano, kad labiau apgalvota miestų politika ir „Pažangiųjų miestų“ iniciatyva energetikos srityje, pagrįsta technologijų pažanga ir atsižvelgianti į tai, kad 80 proc. Europos gyventojų gyvena miestuose, kuriuose egzistuoja ir didžiausi socialiniai skirtumai, prisidėtų prie tvaraus inovacijų ekonomikos vystymo; |
| --- | --- |

168.

pabrėžia, kad miestai turi didelį potencialą vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas; mano, kad labiau apgalvota miestų politika ir „Pažangiųjų miestų“ iniciatyva energetikos srityje, pagrįsta technologijų pažanga ir atsižvelgianti į tai, kad 80 proc. Europos gyventojų gyvena miestuose, kuriuose egzistuoja ir didžiausi socialiniai skirtumai, prisidėtų prie tvaraus inovacijų ekonomikos vystymo;

Strategijos įgyvendinimas

| 169. | ragina Europos Komisiją remiantis dabartiniu strateginiu dokumentu „Inovacijų sąjunga“ parengti veiksmų planą, kuriame būtų numatyti konkretūs tikslai ir išmatuojami bei su aiškiais terminais susieti uždaviniai; ragina Komisiją nuolat stebėti pažangą, vertinti kliūtis ir pasiūlyti mechanizmą, kuris leistų pagerinti reguliarų ataskaitų teikimą Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

169.

ragina Europos Komisiją remiantis dabartiniu strateginiu dokumentu „Inovacijų sąjunga“ parengti veiksmų planą, kuriame būtų numatyti konkretūs tikslai ir išmatuojami bei su aiškiais terminais susieti uždaviniai; ragina Komisiją nuolat stebėti pažangą, vertinti kliūtis ir pasiūlyti mechanizmą, kuris leistų pagerinti reguliarų ataskaitų teikimą Europos Parlamentui ir Tarybai;

| 170. | ragina Europos Komisiją įvertinti specialias Europos inovacijų politikos priemones, palyginant jas su mūsų pagrindinių išorės konkurentų (JAV, Japonija ir BRIC šalys) priemonėmis, ir pranešti jų įgyvendinimo lyginamuosius rezultatus inovacijų srityje; |
| --- | --- |

170.

ragina Europos Komisiją įvertinti specialias Europos inovacijų politikos priemones, palyginant jas su mūsų pagrindinių išorės konkurentų (JAV, Japonija ir BRIC šalys) priemonėmis, ir pranešti jų įgyvendinimo lyginamuosius rezultatus inovacijų srityje;

*

* *

| 171. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms. |
| --- | --- |

171.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms.

---

(1)  Patvirtinti tekstai, P7_TA(2010)0398.

(2)  Patvirtinti tekstai, P7_TA(2011)0093.

(3)  Patvirtinti tekstai, P7_TA(2010)0209.

(4)  Patvirtinti tekstai, P7_TA(2010)0223.

(5)  Patvirtinti tekstai, P7_TA(2010)0401.

(6)  Pranešimas spaudai pavadinimu „She Figures 2009 – major findings and trends’, European Commission, 2009“: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/128

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisTDO konvencija, papildyta rekomendacijomis dėl namų darbininkų

P7_TA(2011)0237

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlytos TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų darbininkų

2012/C 377 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 24 d. klausimą Komisijai dėl TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų darbininkų (O-000092/2011 – B7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 24 d. klausimą Komisijai dėl TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų darbininkų (O-000092/2011 – B7-0305/2011),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo ir naujų socialinio dialogo formų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo ir naujų socialinio dialogo formų (5),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (pagrindų direktyva) (6) ir į atskiras jos direktyvas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (pagrindų direktyva) (6) ir į atskiras jos direktyvas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249) ir į 2007 m. gegužės 23 d. Parlamento rezoliuciją (7) dėl deramo darbo visiems skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249) ir į 2007 m. gegužės 23 d. Parlamento rezoliuciją (7) dėl deramo darbo visiems skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2010 m. birželio mėn. 99-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai parengtus pranešimus IV(1) ir IV(2) „Orumo nežeidžiantis darbas namų darbininkams“, taip pat 2011 m. birželio mėn. 100-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai parengtus pranešimus IV(1) (vadinamasis rudasis pranešimas, angl. Brown Report) ir IV(2) (vadinamasis mėlynasis pranešimas, angl. Blue Report, kurį sudaro dvi dalys), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 2010 m. birželio mėn. 99-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai parengtus pranešimus IV(1) ir IV(2) „Orumo nežeidžiantis darbas namų darbininkams“, taip pat 2011 m. birželio mėn. 100-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai parengtus pranešimus IV(1) (vadinamasis rudasis pranešimas, angl. Brown Report) ir IV(2) (vadinamasis mėlynasis pranešimas, angl. Blue Report, kurį sudaro dvi dalys),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl darbo namų ūkyje profesionalizacijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl darbo namų ūkyje profesionalizacijos (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 1977 m. Europos konvenciją dėl darbuotojų migrantų teisinio statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1977 m. Europos konvenciją dėl darbuotojų migrantų teisinio statuso,

| — | atsižvelgdamas į 1969 m. Europos susitarimą dėl au pair įdarbinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1969 m. Europos susitarimą dėl au pair įdarbinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos namų darbininkų teisių chartijos rekomendaciją Nr. 1663 (2004), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos namų darbininkų teisių chartijos rekomendaciją Nr. 1663 (2004),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dėl krizės prarandama milijonai darbo vietų, taip pat padidėjo su darbu susijęs nesaugumas ir skurdas; kadangi skurdas gresia 17 proc. ES gyventojų ir kadangi 23 mln. ES gyventojų neturi darbo, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl krizės prarandama milijonai darbo vietų, taip pat padidėjo su darbu susijęs nesaugumas ir skurdas; kadangi skurdas gresia 17 proc. ES gyventojų ir kadangi 23 mln. ES gyventojų neturi darbo,

| B. | kadangi tam tikrose šalyse darbas namuose dažniausiai priklauso šešėlinei ekonomikai, yra atliekamas neturint jokių garantijų ir (arba) nėra deklaruojamas, |
| --- | --- |

B.

kadangi tam tikrose šalyse darbas namuose dažniausiai priklauso šešėlinei ekonomikai, yra atliekamas neturint jokių garantijų ir (arba) nėra deklaruojamas,

| C. | kadangi pramoninėse šalyse darbas namuose sudaro 5–9 proc. visų darbo vietų; kadangi didžioji dauguma šiame sektoriuje dirbančių žmonių yra moterys; kadangi toks darbas yra menkai vertinamas, menkai apmokamas ir neoficialus, ir kadangi namų darbininkų pažeidžiamumas reiškia, kad jie dažnai diskriminuojami ir gali lengvai patirti nevienodą, nesąžiningą ar išnaudojantį požiūrį, |
| --- | --- |

C.

kadangi pramoninėse šalyse darbas namuose sudaro 5–9 proc. visų darbo vietų; kadangi didžioji dauguma šiame sektoriuje dirbančių žmonių yra moterys; kadangi toks darbas yra menkai vertinamas, menkai apmokamas ir neoficialus, ir kadangi namų darbininkų pažeidžiamumas reiškia, kad jie dažnai diskriminuojami ir gali lengvai patirti nevienodą, nesąžiningą ar išnaudojantį požiūrį,

| D. | kadangi darbininkai migrantai, kurie imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina namuose, gali patirti daugeriopą diskriminaciją, nes jie dažnai dirba blogomis, nepastoviomis sąlygomis; kadangi būtina stengtis kuo labiau sumažinti blogą elgesį su darbininkais migrantais, nereguliarų jų darbo apmokėjimą ir smurtą bei seksualinę prievartą jų atžvilgiu; kadangi jie dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas arba susiduria su sunkumais norėdami jas gauti, menkai moka vietos kalbą ir stokoja socialinių tinklų; taip pat kadangi namų darbininkai, lydintys savo darbdavius iš trečiosios šalies, yra ypač pažeidžiami, |
| --- | --- |

D.

kadangi darbininkai migrantai, kurie imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina namuose, gali patirti daugeriopą diskriminaciją, nes jie dažnai dirba blogomis, nepastoviomis sąlygomis; kadangi būtina stengtis kuo labiau sumažinti blogą elgesį su darbininkais migrantais, nereguliarų jų darbo apmokėjimą ir smurtą bei seksualinę prievartą jų atžvilgiu; kadangi jie dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas arba susiduria su sunkumais norėdami jas gauti, menkai moka vietos kalbą ir stokoja socialinių tinklų; taip pat kadangi namų darbininkai, lydintys savo darbdavius iš trečiosios šalies, yra ypač pažeidžiami,

| E. | kadangi konvencijos tikslas – darbą namų ūkyje teisiškai pripažinti kaip darbą, suteikti daugiau teisių visiems namų darbininkams ir užkirsti kelią pažeidimams bei piktnaudžiavimui, siekiant sukurti teisinį pagrindą visiems namų darbininkams ir užtikrinti, kad jų darbas nevyktų už reguliavimo sistemos ribų, |
| --- | --- |

E.

kadangi konvencijos tikslas – darbą namų ūkyje teisiškai pripažinti kaip darbą, suteikti daugiau teisių visiems namų darbininkams ir užkirsti kelią pažeidimams bei piktnaudžiavimui, siekiant sukurti teisinį pagrindą visiems namų darbininkams ir užtikrinti, kad jų darbas nevyktų už reguliavimo sistemos ribų,

| F. | kadangi daug namų darbininkų darbdavių patys stokoja supratimo arba jiems reikia tinkamo patarimo ir pagalbos darbo teisės, socialinės apsaugos ir namų darbininkų darbdavių prievolių srityje, |
| --- | --- |

F.

kadangi daug namų darbininkų darbdavių patys stokoja supratimo arba jiems reikia tinkamo patarimo ir pagalbos darbo teisės, socialinės apsaugos ir namų darbininkų darbdavių prievolių srityje,

| G. | kadangi au pair yra namų darbininkų, dažnai nelaikomų nuolatiniais darbuotojais, grupė; kadangi daug ataskaitų rodo, kad tai gali lemti piktnaudžiavimą, pvz., verčiant au pair dirbti pernelyg daug valandų; kadangi au pair turi gauti tokią pat apsaugą kaip ir kiti namų darbuotojai, |
| --- | --- |

G.

kadangi au pair yra namų darbininkų, dažnai nelaikomų nuolatiniais darbuotojais, grupė; kadangi daug ataskaitų rodo, kad tai gali lemti piktnaudžiavimą, pvz., verčiant au pair dirbti pernelyg daug valandų; kadangi au pair turi gauti tokią pat apsaugą kaip ir kiti namų darbuotojai,

| 1. | palankiai vertina ir remia TDO iniciatyvą priimti konvenciją, papildytą rekomendacijomis dėl orumo nežeidžiančio darbo namų darbininkams; ragina ES šalis, kurios yra TDO narės, priimti šias priemones 2011 m. birželio mėn. įvyksiančioje TDO konferencijoje; ragina ES valstybes nares kuo greičiau ratifikuoti ir įgyvendinti šią konvenciją ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina ir remia TDO iniciatyvą priimti konvenciją, papildytą rekomendacijomis dėl orumo nežeidžiančio darbo namų darbininkams; ragina ES šalis, kurios yra TDO narės, priimti šias priemones 2011 m. birželio mėn. įvyksiančioje TDO konferencijoje; ragina ES valstybes nares kuo greičiau ratifikuoti ir įgyvendinti šią konvenciją ir rekomendacijas;

| 2. | mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus TDO konvenciją dėl orumo nežeidžiančio darbo namų darbininkams būtų galima sumažinti skurstančių dirbančių žmonių skaičių; |
| --- | --- |

2.

mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus TDO konvenciją dėl orumo nežeidžiančio darbo namų darbininkams būtų galima sumažinti skurstančių dirbančių žmonių skaičių;

| 3. | mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus tokią konvenciją būtų atsižvelgta į vienos iš labiausiai pažeidžiamų darbuotojų kategorijų poreikius; |
| --- | --- |

3.

mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus tokią konvenciją būtų atsižvelgta į vienos iš labiausiai pažeidžiamų darbuotojų kategorijų poreikius;

| 4. | mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus tokią konvenciją ne tik būtų pagerinta daugelio moterų padėtis namų ūkio sektoriaus darbo rinkoje, užtikrinant joms orumo nežeidžiančias darbo sąlygas, bet ir būtų paskatinta jų socialinė įtrauktis; |
| --- | --- |

4.

mano, kad priėmus, ratifikavus ir įgyvendinus tokią konvenciją ne tik būtų pagerinta daugelio moterų padėtis namų ūkio sektoriaus darbo rinkoje, užtikrinant joms orumo nežeidžiančias darbo sąlygas, bet ir būtų paskatinta jų socialinė įtrauktis;

| 5. | visapusiškai remia teisėmis grindžiamą požiūrį į užimtumą, pateikiamą konvencijos ir rekomendacijos projekte; palankiai vertina siekį sukurti orumo nežeminančias darbo sąlygas namų darbininkams ir pritaria konvencijoje pateiktai namų darbininkų apibrėžčiai; palankiai vertina tai, kad šioje konvencijoje aiškiai deklaruojama, jog kiekvienas darbininkas, kuriam taikoma ši apibrėžtis, turi teisę į tokias sąlygas, kurios atitiktų pagrindinius darbo standartus, taip pat būtų užtikrinta socialinė apsauga, nediskriminavimas ir lygios galimybės tiek ieškant darbo, tiek dirbant, apsauga nuo įdarbinimo agentūrų piktnaudžiavimo, mokymų ir karjeros galimybės, sveikatos apsauga ir darbo sauga, motinystės apsauga ir nuostatų dėl darbo bei poilsio laiko taikymas, apsauga nuo išnaudojimo ir priekabiavimo, jungimosi į organizacijas ir atstovavimo laisvė, teisė į kolektyvines derybas, kolektyvinius veiksmus ir galimybė mokytis visą gyvenimą; pritaria konvencijoje išsakytam raginimui nustatyti minimalų darbuotojų amžių ir panaikinti darbo užmokesčio skirtumą dėl lyties ir etninės kilmės; |
| --- | --- |

5.

visapusiškai remia teisėmis grindžiamą požiūrį į užimtumą, pateikiamą konvencijos ir rekomendacijos projekte; palankiai vertina siekį sukurti orumo nežeminančias darbo sąlygas namų darbininkams ir pritaria konvencijoje pateiktai namų darbininkų apibrėžčiai; palankiai vertina tai, kad šioje konvencijoje aiškiai deklaruojama, jog kiekvienas darbininkas, kuriam taikoma ši apibrėžtis, turi teisę į tokias sąlygas, kurios atitiktų pagrindinius darbo standartus, taip pat būtų užtikrinta socialinė apsauga, nediskriminavimas ir lygios galimybės tiek ieškant darbo, tiek dirbant, apsauga nuo įdarbinimo agentūrų piktnaudžiavimo, mokymų ir karjeros galimybės, sveikatos apsauga ir darbo sauga, motinystės apsauga ir nuostatų dėl darbo bei poilsio laiko taikymas, apsauga nuo išnaudojimo ir priekabiavimo, jungimosi į organizacijas ir atstovavimo laisvė, teisė į kolektyvines derybas, kolektyvinius veiksmus ir galimybė mokytis visą gyvenimą; pritaria konvencijoje išsakytam raginimui nustatyti minimalų darbuotojų amžių ir panaikinti darbo užmokesčio skirtumą dėl lyties ir etninės kilmės;

| 6. | ragina sudaryti palankesnes galimybes gauti nesunkiai ir visiems prieinamas aukštos kokybės vaikų ir vyresnių žmonių priežiūros paslaugas, tokiu būdu padedant užtikrinti, kad namų darbininkai nebūtų priversti dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, gerai apmokamais nuolatiniais darbais; |
| --- | --- |

6.

ragina sudaryti palankesnes galimybes gauti nesunkiai ir visiems prieinamas aukštos kokybės vaikų ir vyresnių žmonių priežiūros paslaugas, tokiu būdu padedant užtikrinti, kad namų darbininkai nebūtų priversti dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, gerai apmokamais nuolatiniais darbais;

| 7. | ragina parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų poveikį, taip pat poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

7.

ragina parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų poveikį, taip pat poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai;

| 8. | yra įsitikinęs, kad panaudojant geriausią tam tikrų regionų arba valstybių narių patirtį, pvz., sutarties pavyzdžius, būtų galima pasiūlyti daugiau pastovių užimtumo galimybių privačiuose namų ūkiuose dirbantiems namų darbininkams; |
| --- | --- |

8.

yra įsitikinęs, kad panaudojant geriausią tam tikrų regionų arba valstybių narių patirtį, pvz., sutarties pavyzdžius, būtų galima pasiūlyti daugiau pastovių užimtumo galimybių privačiuose namų ūkiuose dirbantiems namų darbininkams;

| 9. | yra įsitikinęs, kad konvencijoje daugiausia dėmesio reikėtų skirti produktyvių ir apmokamų kokybiškų darbo vietų steigimui ir darbo teisės nuostatų, kuriomis būtų veiksmingai ginamos namų darbininkų teisės, užtikrintos vienodos sąlygos, suteiktas maksimalus apsaugos lygis ir ginamas jų asmens orumas, parengimui; |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad konvencijoje daugiausia dėmesio reikėtų skirti produktyvių ir apmokamų kokybiškų darbo vietų steigimui ir darbo teisės nuostatų, kuriomis būtų veiksmingai ginamos namų darbininkų teisės, užtikrintos vienodos sąlygos, suteiktas maksimalus apsaugos lygis ir ginamas jų asmens orumas, parengimui;

| 10. | pažymi, kad nestandartinių arba netipinių sutarčių skaičiaus didėjimo tendencija pasižymi stipriu lyčių ir kartų aspektu ir tą reikėtų pripažinti konvencijos bei rekomendacijos tekste; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad nestandartinių arba netipinių sutarčių skaičiaus didėjimo tendencija pasižymi stipriu lyčių ir kartų aspektu ir tą reikėtų pripažinti konvencijos bei rekomendacijos tekste;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įveikti aukštą nedarbo lygį ir darbo rinkos susiskaidymą, suteikiant visiems darbuotojams lygias teises ir investuojant į darbo vietų kūrimą, įgūdžių formavimo ir mokymosi visą gyvenimą sritis; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įveikti aukštą nedarbo lygį ir darbo rinkos susiskaidymą, suteikiant visiems darbuotojams lygias teises ir investuojant į darbo vietų kūrimą, įgūdžių formavimo ir mokymosi visą gyvenimą sritis;

| 12. | pabrėžia, kad kova su nedeklaruojamu darbu turėtų būti papildyta priemonėmis, skirtomis sukurti gyvybingo ir ilgalaikio užimtumo alternatyvas ir padėti žmonėms patekti į atvirą darbo rinką, įskaitant ir tikrą savarankišką darbą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad kova su nedeklaruojamu darbu turėtų būti papildyta priemonėmis, skirtomis sukurti gyvybingo ir ilgalaikio užimtumo alternatyvas ir padėti žmonėms patekti į atvirą darbo rinką, įskaitant ir tikrą savarankišką darbą;

| 13. | mano, kad į šią konvenciją reikėtų įtraukti tokias priemones, kurios visiems žmonėms, įskaitant silpniausius ir labiausiai pažeidžiamus, suteiktų realią galimybę patekti į oficialią darbo rinką ir užtikrintų visiems lygias galimybes; |
| --- | --- |

13.

mano, kad į šią konvenciją reikėtų įtraukti tokias priemones, kurios visiems žmonėms, įskaitant silpniausius ir labiausiai pažeidžiamus, suteiktų realią galimybę patekti į oficialią darbo rinką ir užtikrintų visiems lygias galimybes;

| 14. | ragina valstybes nares ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (9); |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ratifikuoti 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos (9);

| 15. | mano, jog būtina spręsti nelegalaus darbo problemą; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo namų ūkyje sektoriui būdingas aukštas neoficialaus užimtumo lygis ir nelegalus darbas, kad šiame sektoriuje dirba daug darbininkų migrantų ir kad jų teisės dažnai pažeidžiamos; taip pat mano, jog apskritai būtina kovoti su darbu be garantijų, atsižvelgiant į tai, kad ši problema ypač aktuali darbininkams migrantams ir pablogina jau ir taip pažeidžiamą jų padėtį; |
| --- | --- |

15.

mano, jog būtina spręsti nelegalaus darbo problemą; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo namų ūkyje sektoriui būdingas aukštas neoficialaus užimtumo lygis ir nelegalus darbas, kad šiame sektoriuje dirba daug darbininkų migrantų ir kad jų teisės dažnai pažeidžiamos; taip pat mano, jog apskritai būtina kovoti su darbu be garantijų, atsižvelgiant į tai, kad ši problema ypač aktuali darbininkams migrantams ir pablogina jau ir taip pažeidžiamą jų padėtį;

| 16. | mano, jog būtų tikslinga priimti teisės aktus, siekiant sukurti lanksčias bei saugias sutarčių sąlygas, pagal kurias būtų garantuojamos vienodos galimybės; mano, jog būtina ištirti išskirtinę darbininkų migrantų ir jų šeimos narių padėtį; |
| --- | --- |

16.

mano, jog būtų tikslinga priimti teisės aktus, siekiant sukurti lanksčias bei saugias sutarčių sąlygas, pagal kurias būtų garantuojamos vienodos galimybės; mano, jog būtina ištirti išskirtinę darbininkų migrantų ir jų šeimos narių padėtį;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir TDO. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir TDO.

---

(1)  OL C 292 E, 2006 12 1, p. 131.

(2)  OL C 41 E, 2009 2 19, p. 14.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0365.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0375.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0263.

(6)  OL L 183, 1989 6 29, p 1.

(7)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(8)  EESC/SOC/372, 2010 m. gegužės 26 d.

(9)  A/RES/45/158.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/131

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisAtsparumas antibiotikams

P7_TA(2011)0238

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atsparumo antibiotikams

2012/C 377 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Naujosios Europos Sąjungos gyvūnų sveikatos strategijos (2007–2013 m.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl Naujosios Europos Sąjungos gyvūnų sveikatos strategijos (2007–2013 m.) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl veiksmų plano dėl gyvūnų gerovės 2006–2010 m. analizės ir įvertinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl veiksmų plano dėl gyvūnų gerovės 2006–2010 m. analizės ir įvertinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo ir į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo ir į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės,

| — | atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), Europos maisto saugos agentūros (EFSA), Europos vaistų agentūros (EMEA) ir Atsirandančios ir nustatytos naujos rizikos sveikatai mokslinio komiteto (angl. SCENIHR) bendrą nuomonę dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, kuri 2009 m. buvo paskelbta svetainėje „EFSA Journal“ 7(11):1372, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), Europos maisto saugos agentūros (EFSA), Europos vaistų agentūros (EMEA) ir Atsirandančios ir nustatytos naujos rizikos sveikatai mokslinio komiteto (angl. SCENIHR) bendrą nuomonę dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, kuri 2009 m. buvo paskelbta svetainėje „EFSA Journal“ 7(11):1372,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 1 d. klausimą žodžiu Komisijai (O-000048/2011 – B7-0304/2011) dėl atsparumo antibiotikams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 1 d. klausimą žodžiu Komisijai (O-000048/2011 – B7-0304/2011) dėl atsparumo antibiotikams,

| — | atsižvelgdamas į PSO pranešimą dėl „Medicininio antibiotikų naudojimo gyvulių pašaruose poveikio“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO pranešimą dėl „Medicininio antibiotikų naudojimo gyvulių pašaruose poveikio“,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl tinkamo antimikrobinių medžiagų žmonėms skirtuose vaistuose naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl tinkamo antimikrobinių medžiagų žmonėms skirtuose vaistuose naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi atsparumas mikrobams (AM) yra Europos gyvulininkystės sektorius gyvulių sveikatos problema, ypač kai gydymas yra nesėkmingas; kadangi gairės dėl tinkamo antimikrobinių medžiagų naudojimo buvo paskelbtos keliose valstybėse narėse ir dėl to sumažėjo antimikrobinių vaistų naudojimas, |
| --- | --- |

A.

kadangi atsparumas mikrobams (AM) yra Europos gyvulininkystės sektorius gyvulių sveikatos problema, ypač kai gydymas yra nesėkmingas; kadangi gairės dėl tinkamo antimikrobinių medžiagų naudojimo buvo paskelbtos keliose valstybėse narėse ir dėl to sumažėjo antimikrobinių vaistų naudojimas,

| B. | kadangi gyvulininkystės sektorius (pieno produktų, jautienos, kiaulienos, paukštienos, kiaušinių, ožkos ir avies pieno ir mėsos gamyba) yra labai svarbus Europos žemės ūkio ekonomikai, |
| --- | --- |

B.

kadangi gyvulininkystės sektorius (pieno produktų, jautienos, kiaulienos, paukštienos, kiaušinių, ožkos ir avies pieno ir mėsos gamyba) yra labai svarbus Europos žemės ūkio ekonomikai,

| C. | kadangi pagrindinis ūkininkų tikslas yra užtikrinti, kad jų gyvuliai būtų sveiki ir vaisingi, taikant tinkamą žemės ūkio praktiką (higieną, tinkamus pašarus, pritaikytą žemės ūkį, atsakingą gyvulių sveikatos valdymą), |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinis ūkininkų tikslas yra užtikrinti, kad jų gyvuliai būtų sveiki ir vaisingi, taikant tinkamą žemės ūkio praktiką (higieną, tinkamus pašarus, pritaikytą žemės ūkį, atsakingą gyvulių sveikatos valdymą),

| D. | kadangi nepaisant ūkininkų taikomų priemonių gyvuliai suserga ir juos būtina gydyti, |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant ūkininkų taikomų priemonių gyvuliai suserga ir juos būtina gydyti,

| E. | kadangi antimikrobinės medžiagos, jei naudojamos tinkamai, yra vertinga priemonė, kuri padeda ūkininkams išlaikyti jų gyvulius sveikus ir vaisingus ir užtikrina gyvūnų gerovę, |
| --- | --- |

E.

kadangi antimikrobinės medžiagos, jei naudojamos tinkamai, yra vertinga priemonė, kuri padeda ūkininkams išlaikyti jų gyvulius sveikus ir vaisingus ir užtikrina gyvūnų gerovę,

| F. | kadangi ateityje Europos gyvulininkystės sektorius priklausys nuo antimikrobinio gydymo saugumo ir veiksmingumo, |
| --- | --- |

F.

kadangi ateityje Europos gyvulininkystės sektorius priklausys nuo antimikrobinio gydymo saugumo ir veiksmingumo,

| G. | kadangi skiriant antimikrobines medžiagas gyvuliams ir žmonėms reikia atsižvelgti į galimą antimikrobinio atsparumo grėsmę, |
| --- | --- |

G.

kadangi skiriant antimikrobines medžiagas gyvuliams ir žmonėms reikia atsižvelgti į galimą antimikrobinio atsparumo grėsmę,

| H. | kadangi žymi antimikrobinių medžiagų dalis yra skiriama gyvuliams, o žmonės ir gyvūnai vienodai atsparūs antimikrobinėms medžiagoms ir tai gali būti perduodama nuo žmonių gyvuliams ir atvirkščiai, todėl šis klausimas išties aktualus ir turi būti sprendžiamas taikant Bendrijos lygmeniu suderintą metodą, |
| --- | --- |

H.

kadangi žymi antimikrobinių medžiagų dalis yra skiriama gyvuliams, o žmonės ir gyvūnai vienodai atsparūs antimikrobinėms medžiagoms ir tai gali būti perduodama nuo žmonių gyvuliams ir atvirkščiai, todėl šis klausimas išties aktualus ir turi būti sprendžiamas taikant Bendrijos lygmeniu suderintą metodą,

| I. | kadangi antimikrobinį atsparumą žmoguje sukelia nepakankamų antibiotikų dozių vartojimas, taikant netinkamą gydymą, ir dėl to, kad ligų sukėlėjai ligoninėse nuolat veikiami antimikrobinėmis medžiagomis, |
| --- | --- |

I.

kadangi antimikrobinį atsparumą žmoguje sukelia nepakankamų antibiotikų dozių vartojimas, taikant netinkamą gydymą, ir dėl to, kad ligų sukėlėjai ligoninėse nuolat veikiami antimikrobinėmis medžiagomis,

| J. | kadangi patogeninės bakterijos, turinčios atsparumo antimikrobinėms medžiagoms geną, perdavimas kelia ypatingą grėsmę žmonėms, pavyzdžiui, ūkininkams ir ūkių darbininkams, kurie kas dieną susiduria su gyvuliais, |
| --- | --- |

J.

kadangi patogeninės bakterijos, turinčios atsparumo antimikrobinėms medžiagoms geną, perdavimas kelia ypatingą grėsmę žmonėms, pavyzdžiui, ūkininkams ir ūkių darbininkams, kurie kas dieną susiduria su gyvuliais,

| K. | kadangi didelis gyvulių tankumas gali lemti didelį ligų skaičių; kadangi netinkamas antimikrobinių medžiagų naudojimas gyvūnams gali būti laikomas atsparumą skatinančiu rizikos veiksniu, kuris sukeltų visuomenės ir gyvulių sveikatos pasekmes, |
| --- | --- |

K.

kadangi didelis gyvulių tankumas gali lemti didelį ligų skaičių; kadangi netinkamas antimikrobinių medžiagų naudojimas gyvūnams gali būti laikomas atsparumą skatinančiu rizikos veiksniu, kuris sukeltų visuomenės ir gyvulių sveikatos pasekmes,

| L. | kadangi gyvulių, gyvulinės kilmės maisto produktų ir atsparių bakterijų, atsirandančių gyvulininkystėje, kai antimikrobinėms medžiagoms atsparios bakterijos užkrečia žmones, reikšmė ir galimas dėl to kylantis pavojus gali būti nepakankamai aiškūs, |
| --- | --- |

L.

kadangi gyvulių, gyvulinės kilmės maisto produktų ir atsparių bakterijų, atsirandančių gyvulininkystėje, kai antimikrobinėms medžiagoms atsparios bakterijos užkrečia žmones, reikšmė ir galimas dėl to kylantis pavojus gali būti nepakankamai aiškūs,

| M. | kadangi ilgalaikis mažesnės nei terapinė koncentracijos antimikrobinių medžiagų naudojimas dažniausiai sukelia didesnę atsparumo mikrobams išsivystymo ir (arba) sustiprėjimo bei plitimo grėsmę, |
| --- | --- |

M.

kadangi ilgalaikis mažesnės nei terapinė koncentracijos antimikrobinių medžiagų naudojimas dažniausiai sukelia didesnę atsparumo mikrobams išsivystymo ir (arba) sustiprėjimo bei plitimo grėsmę,

| N. | kadangi mažesnės nei terapinė koncentracijos antimikrobinių medžiagų naudojimas ES yra uždraustas, |
| --- | --- |

N.

kadangi mažesnės nei terapinė koncentracijos antimikrobinių medžiagų naudojimas ES yra uždraustas,

| O. | kadangi ilgainiui sumažintas antimikrobinių medžiagų naudojimas galėtų sumažinti ūkininkų ir plačiosios visuomenės išlaidas, jei pavyktų išlaikyti antimikrobinių medžiagų veiksmingumą, |
| --- | --- |

O.

kadangi ilgainiui sumažintas antimikrobinių medžiagų naudojimas galėtų sumažinti ūkininkų ir plačiosios visuomenės išlaidas, jei pavyktų išlaikyti antimikrobinių medžiagų veiksmingumą,

| P. | kadangi be saiko ir netinkamai naudojant biocidus taip pat gali būti skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, |
| --- | --- |

P.

kadangi be saiko ir netinkamai naudojant biocidus taip pat gali būti skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms,

| Q. | kadangi chemiškai šalinant užkratą iš skerdienos (Europoje tai uždrausta) taip pat gali būti skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, |
| --- | --- |

Q.

kadangi chemiškai šalinant užkratą iš skerdienos (Europoje tai uždrausta) taip pat gali būti skatinamas atsparumas antimikrobinėms medžiagoms,

| R. | kadangi maistas gali tapti svarbiu atsparumo antimikrobinėms medžiagoms perdavimo veiksniu, |
| --- | --- |

R.

kadangi maistas gali tapti svarbiu atsparumo antimikrobinėms medžiagoms perdavimo veiksniu,

| S. | kadangi gyvūnai, kurie nėra skirti maistui gaminti, pvz., augintiniai, taip pat gali būti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms šaltinis ir skatinti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms perdavimą, ir tai susiję su tuo, kad augintinių atveju dažnai neatsižvelgiant į nurodytą paskirtį naudojami antimikrobiniai preparatai, skirti žmonėms gydyti, |
| --- | --- |

S.

kadangi gyvūnai, kurie nėra skirti maistui gaminti, pvz., augintiniai, taip pat gali būti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms šaltinis ir skatinti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms perdavimą, ir tai susiję su tuo, kad augintinių atveju dažnai neatsižvelgiant į nurodytą paskirtį naudojami antimikrobiniai preparatai, skirti žmonėms gydyti,

| T. | kadangi moderni gyvulininkystė neturint galimybės naudoti jokių antimikrobinių medžiagų ligoms gydyti šiandien neatrodo įmanoma ir kadangi užtikrinant gerą gyvūnų sveikatą ir racionaliai bei atsakingai naudojant antimikrobines medžiagas būtų prisidėta prie atsparumo antibakterinėms medžiagoms plitimo prevencijos, |
| --- | --- |

T.

kadangi moderni gyvulininkystė neturint galimybės naudoti jokių antimikrobinių medžiagų ligoms gydyti šiandien neatrodo įmanoma ir kadangi užtikrinant gerą gyvūnų sveikatą ir racionaliai bei atsakingai naudojant antimikrobines medžiagas būtų prisidėta prie atsparumo antibakterinėms medžiagoms plitimo prevencijos,

| U. | kadangi skirtingų rūšių gyvulių ir dėl skirtingų gyvulininkystės formų atsparumas antimikrobinėms medžiagoms yra skirtingas, |
| --- | --- |

U.

kadangi skirtingų rūšių gyvulių ir dėl skirtingų gyvulininkystės formų atsparumas antimikrobinėms medžiagoms yra skirtingas,

| V. | kadangi Europos Parlamentas savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje dėl veiksmų plano dėl gyvūnų gerovės 2006–2010 m. analizės ir įvertinimo pabrėžė, kad gyvūnų gerovė ir visuomenės sveikata yra susiję, ir paragino Komisiją ir valstybes nares atsakingai spręsti didėjančią gyvūnų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemą, |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos Parlamentas savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje dėl veiksmų plano dėl gyvūnų gerovės 2006–2010 m. analizės ir įvertinimo pabrėžė, kad gyvūnų gerovė ir visuomenės sveikata yra susiję, ir paragino Komisiją ir valstybes nares atsakingai spręsti didėjančią gyvūnų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms problemą,

| W. | kadangi Europos Parlamentas konkrečiai paragino Komisiją rinkti ir analizuoti duomenis apie gyvūnų sveikatos produktų, įskaitant antimikrobines medžiagas, naudojimą siekdamas užtikrinti, kad šie produktai būtų veiksmingai naudojami, |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos Parlamentas konkrečiai paragino Komisiją rinkti ir analizuoti duomenis apie gyvūnų sveikatos produktų, įskaitant antimikrobines medžiagas, naudojimą siekdamas užtikrinti, kad šie produktai būtų veiksmingai naudojami,

Bendras duomenų rinkimas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos ir jos agentūrų darbą bendrai renkant duomenis šioje srityje, ypač 2009 m. iniciatyvą parengti Europos antimikrobinių medžiagų vartojimo veterinariniais tikslais stebėsenos (angl. European Surveillance of Veterinary Antimicrobial Consumption – ESVAC) strategiją; apgailestauja, kad dar ne visos valstybės narės prisijungė prie ESVAC tinklo ir ragina, kad daugiau valstybių narių tai padarytų; ragina Komisiją skirti ESVAC tinklui finansinių išteklių, kurių pakaktų tinklo veiklai vykdyti; ragina Komisiją nedelsiant parengti atitinkamą teisinę sistemą, siekiant valstybėms narėms suteikti leidimą veiksmingai rinkti duomenis; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos ir jos agentūrų darbą bendrai renkant duomenis šioje srityje, ypač 2009 m. iniciatyvą parengti Europos antimikrobinių medžiagų vartojimo veterinariniais tikslais stebėsenos (angl. European Surveillance of Veterinary Antimicrobial Consumption – ESVAC) strategiją; apgailestauja, kad dar ne visos valstybės narės prisijungė prie ESVAC tinklo ir ragina, kad daugiau valstybių narių tai padarytų; ragina Komisiją skirti ESVAC tinklui finansinių išteklių, kurių pakaktų tinklo veiklai vykdyti; ragina Komisiją nedelsiant parengti atitinkamą teisinę sistemą, siekiant valstybėms narėms suteikti leidimą veiksmingai rinkti duomenis;

| 2. | ragina Komisiją siekti, kad duomenų surinkimas būtų suderintas ir palyginamas taip pat su veikla, kuri vykdoma trečiosiose šalyse, pavyzdžiui, Jungtinėse Amerikos Valstijose; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją siekti, kad duomenų surinkimas būtų suderintas ir palyginamas taip pat su veikla, kuri vykdoma trečiosiose šalyse, pavyzdžiui, Jungtinėse Amerikos Valstijose;

| 3. | pripažįsta, kad svarbus pirmas žingsnis – tinkamas duomenų, kuriais remiantis būtų galima palyginti, kaip parduodamos ir vėliau gyvūnams naudojamos veterinarinės medžiagos, rinkimas ir analizė; pabrėžia, kad būtina rinkti visapusiškai išsamią informaciją apie tai, kada, kur, kaip ir kokiems gyvūnams šiandien faktiškai taikomos antimikrobinės medžiagos, neapkraunant papildoma finansine ar administracine našta ūkininkų ar kitų gyvūnų savininkų; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad svarbus pirmas žingsnis – tinkamas duomenų, kuriais remiantis būtų galima palyginti, kaip parduodamos ir vėliau gyvūnams naudojamos veterinarinės medžiagos, rinkimas ir analizė; pabrėžia, kad būtina rinkti visapusiškai išsamią informaciją apie tai, kada, kur, kaip ir kokiems gyvūnams šiandien faktiškai taikomos antimikrobinės medžiagos, neapkraunant papildoma finansine ar administracine našta ūkininkų ar kitų gyvūnų savininkų;

| 4. | pabrėžia, kad duomenys turi būti ne tik renkami, bet ir tinkamai analizuojami, o išvados – pritaikomos praktiškai ir imamasi būtinų veiksmų ES ir valstybių narių lygmenimis; taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingų gyvulių rūšių ir gyvulininkystės formų skirtumus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad duomenys turi būti ne tik renkami, bet ir tinkamai analizuojami, o išvados – pritaikomos praktiškai ir imamasi būtinų veiksmų ES ir valstybių narių lygmenimis; taip pat turi būti atsižvelgiama į skirtingų gyvulių rūšių ir gyvulininkystės formų skirtumus;

| 5. | pripažįsta, kad šiuos duomenis būtina naudoti pagal situaciją, nes įvairiose valstybėse narėse skiriasi ūkininkavimo būdai ir intensyvumas; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad šiuos duomenis būtina naudoti pagal situaciją, nes įvairiose valstybėse narėse skiriasi ūkininkavimo būdai ir intensyvumas;

Moksliniai tyrimai

| 6. | ragina moksliškai tirti gyvūninę produkciją, kurioje nėra antimikrobinių medžiagų, ir kartu išsamiau tirti kitas alternatyvas (skiepijimą, biologinį saugumą, atsparių gyvūnų veisimą) ir įrodymais pagrįstas strategijas siekiant vengti gyvūnų infekcinių ligų ir jas kontroliuoti; pabrėžia ES mokslinių tyrimų bendrųjų programų svarbą šioje srityje; taip pat pabrėžia, kad svarbu vystyti gyvulininkystės sistemas, kurias taikant būtų apribota būtinybė skirti antibakterinius preparatus; |
| --- | --- |

6.

ragina moksliškai tirti gyvūninę produkciją, kurioje nėra antimikrobinių medžiagų, ir kartu išsamiau tirti kitas alternatyvas (skiepijimą, biologinį saugumą, atsparių gyvūnų veisimą) ir įrodymais pagrįstas strategijas siekiant vengti gyvūnų infekcinių ligų ir jas kontroliuoti; pabrėžia ES mokslinių tyrimų bendrųjų programų svarbą šioje srityje; taip pat pabrėžia, kad svarbu vystyti gyvulininkystės sistemas, kurias taikant būtų apribota būtinybė skirti antibakterinius preparatus;

| 7. | ragina sukurti šiuo metu veikiančių mokslinių tyrimų institutų tinklą siekiant geriau koordinuoti žmogaus ir veterinarinių mokslinių tyrimų išteklius; |
| --- | --- |

7.

ragina sukurti šiuo metu veikiančių mokslinių tyrimų institutų tinklą siekiant geriau koordinuoti žmogaus ir veterinarinių mokslinių tyrimų išteklius;

| 8. | ragina vykdyti gyvūnų reikšmės, gyvulinės kilmės maisto produktų, tvarių gamybos sistemų, įskaitant stiprios sveikatos veislių, gyvūnų ilgaamžiškumo, patobulinto bandų valdymo, ankstyvos ligų prevencijos, gyvūnų fizinio aktyvumo ir laisvos prieigos prie didelių neaptvertų ganyklų, gyvulių tankio mažinimo bandose ir kitų sąlygų, užtikrinančių, kad biologinei gyvūnų poreikiai bus patenkinti, mokslinius tyrimus; taip pat atsparių bakterijų, atsirandančių gyvulininkystėje, kai antimikrobinėms medžiagoms atspariomis bakterijomis užkrečiami žmonės, ir su tuo susijusių galimų pavojų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

8.

ragina vykdyti gyvūnų reikšmės, gyvulinės kilmės maisto produktų, tvarių gamybos sistemų, įskaitant stiprios sveikatos veislių, gyvūnų ilgaamžiškumo, patobulinto bandų valdymo, ankstyvos ligų prevencijos, gyvūnų fizinio aktyvumo ir laisvos prieigos prie didelių neaptvertų ganyklų, gyvulių tankio mažinimo bandose ir kitų sąlygų, užtikrinančių, kad biologinei gyvūnų poreikiai bus patenkinti, mokslinius tyrimus; taip pat atsparių bakterijų, atsirandančių gyvulininkystėje, kai antimikrobinėms medžiagoms atspariomis bakterijomis užkrečiami žmonės, ir su tuo susijusių galimų pavojų mokslinius tyrimus;

Stebėsena ir priežiūra

| 9. | ragina visas valstybes nares nuolat vykdyti sistemingą maistui gaminti skirtų gyvūnų ir augintinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėseną ir priežiūrą neapkraunant papildoma finansine ar administracine našta ūkininkų, kitų gyvūnų savininkų ar veterinarų; pabrėžia, kad suderinti duomenys, įskaitant informaciją apie rizikos veiksnius, turi būti lengvai pasiekiami vienoje informacijos teikimo vietoje; pabrėžią, kad svarbu, kad valstybės narės pateiktų metines ataskaitas, nes jos Europos mastu leistų atlikti palyginimus; |
| --- | --- |

9.

ragina visas valstybes nares nuolat vykdyti sistemingą maistui gaminti skirtų gyvūnų ir augintinių atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėseną ir priežiūrą neapkraunant papildoma finansine ar administracine našta ūkininkų, kitų gyvūnų savininkų ar veterinarų; pabrėžia, kad suderinti duomenys, įskaitant informaciją apie rizikos veiksnius, turi būti lengvai pasiekiami vienoje informacijos teikimo vietoje; pabrėžią, kad svarbu, kad valstybės narės pateiktų metines ataskaitas, nes jos Europos mastu leistų atlikti palyginimus;

| 10. | ragina užtikrinti, kad ateityje Maisto ir veterinarijos biuro ir Europos maisto saugos agentūros biudžetuose būtų atspindėta didesnė būtinybė atlikti šioje srityje tolesnius patikrinimus ir analizes; |
| --- | --- |

10.

ragina užtikrinti, kad ateityje Maisto ir veterinarijos biuro ir Europos maisto saugos agentūros biudžetuose būtų atspindėta didesnė būtinybė atlikti šioje srityje tolesnius patikrinimus ir analizes;

| 11. | ragina visas suinteresuotąsias šalis – kiekvieną savo veiklos, pvz., veterinarinės medicinos ir gyvulininkystės, srityje – prisiimti atsakomybę, susijusią su atsparumo antibakterinėms medžiagoms vystymosi ir plitimo prevencija; |
| --- | --- |

11.

ragina visas suinteresuotąsias šalis – kiekvieną savo veiklos, pvz., veterinarinės medicinos ir gyvulininkystės, srityje – prisiimti atsakomybę, susijusią su atsparumo antibakterinėms medžiagoms vystymosi ir plitimo prevencija;

| 12. | siūlo vykdyti suderintą indikatoriams naudojamų bakterijų (pvz., E. coli ir E. enterococci) atsparumo antibakterinėms medžiagoms stebėseną, parengtą pagal mokslinius patarimus; |
| --- | --- |

12.

siūlo vykdyti suderintą indikatoriams naudojamų bakterijų (pvz., E. coli ir E. enterococci) atsparumo antibakterinėms medžiagoms stebėseną, parengtą pagal mokslinius patarimus;

Nuolatinis antimikrobinių medžiagų veiksmingumas

| 13. | pabrėžia, kad galutinis tikslas – užtikrinti, kad antimikrobinės medžiagos liktų veiksminga kovos su gyvūnų ir žmonių ligomis priemonė, stengiantis, kad antimikrobinės medžiagos būtų naudojamos griežtai pagal būtinybę; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad galutinis tikslas – užtikrinti, kad antimikrobinės medžiagos liktų veiksminga kovos su gyvūnų ir žmonių ligomis priemonė, stengiantis, kad antimikrobinės medžiagos būtų naudojamos griežtai pagal būtinybę;

| 14. | ragina protingai ir atsakingai gyvūnams taikyti antimikrobines medžiagas ir išsamiau informuoti veterinarus ir ūkininkus apie atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymosi mažinimą; ragina keisti geriausios praktikos pavyzdžiais, pvz., patvirtinti apdairaus antimikrobinių medžiagų naudojimo, kaip priemonės kovoti su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymusi, gaires; |
| --- | --- |

14.

ragina protingai ir atsakingai gyvūnams taikyti antimikrobines medžiagas ir išsamiau informuoti veterinarus ir ūkininkus apie atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymosi mažinimą; ragina keisti geriausios praktikos pavyzdžiais, pvz., patvirtinti apdairaus antimikrobinių medžiagų naudojimo, kaip priemonės kovoti su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymusi, gaires;

| 15. | ragina vystyti gerą gyvulininkystės praktiką, kadangi tai padeda riboti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms riziką; pabrėžia, kad šias praktiką ypač būtina taikyti jauniems gyvuliams, kurie gaunami iš įvairių gyvulių augintojų ir todėl padidina užkrečiamų ligų grėsmę; |
| --- | --- |

15.

ragina vystyti gerą gyvulininkystės praktiką, kadangi tai padeda riboti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms riziką; pabrėžia, kad šias praktiką ypač būtina taikyti jauniems gyvuliams, kurie gaunami iš įvairių gyvulių augintojų ir todėl padidina užkrečiamų ligų grėsmę;

| 16. | ragina valstybes nares ir Maisto ir veterinarijos tarnybą užtikrinti, kad bus geriau kontroliuojamas antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvulių augimui skatinti uždraudimas (2006 m.); |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares ir Maisto ir veterinarijos tarnybą užtikrinti, kad bus geriau kontroliuojamas antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvulių augimui skatinti uždraudimas (2006 m.);

| 17. | ragina Komisiją siekti, kad tarptautiniu mastu būtų uždraustas antibakterinių medžiagų naudojimas gyvulių pašaruose, siekiant skatinti jų augimą, ir šį klausimą įtraukti į dvišales derybas su trečiosiomis šalimis, pvz., Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją siekti, kad tarptautiniu mastu būtų uždraustas antibakterinių medžiagų naudojimas gyvulių pašaruose, siekiant skatinti jų augimą, ir šį klausimą įtraukti į dvišales derybas su trečiosiomis šalimis, pvz., Jungtinėmis Amerikos Valstijomis;

| 18. | ragina Komisiją įvertinti ir stebėti kaip valstybės narės įgyvendina ir taiko atitinkamus galiojančius Europos teisės aktus dėl antimikrobinių medžiagų; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją įvertinti ir stebėti kaip valstybės narės įgyvendina ir taiko atitinkamus galiojančius Europos teisės aktus dėl antimikrobinių medžiagų;

| 19. | ragina Komisiją parengti išsamų daugiametį kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms planą, kuris būtų ES gyvūnų sveikatos strategijos dalis; yra įsitikinęs, kad šis veiksmų planas turėtų aprėpti visus gyvūnus, kuriems taikoma ES gyvūnų gerovės strategija, įskaitant augintinius, ir pabrėžia loginį gyvūnų sveikatos ir antimikrobinių medžiagų naudojimo ryšį, taip pat gyvūnų sveikatos ir žmogaus sveikatos sąsają; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją parengti išsamų daugiametį kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms planą, kuris būtų ES gyvūnų sveikatos strategijos dalis; yra įsitikinęs, kad šis veiksmų planas turėtų aprėpti visus gyvūnus, kuriems taikoma ES gyvūnų gerovės strategija, įskaitant augintinius, ir pabrėžia loginį gyvūnų sveikatos ir antimikrobinių medžiagų naudojimo ryšį, taip pat gyvūnų sveikatos ir žmogaus sveikatos sąsają;

| 20. | mano, kad į šį veiksmų planą būtina įtraukti išsamią įvairių profilaktiško antimikrobinių medžiagų naudojimo būdų peržiūrą, siekiant nuspręsti, kas yra nuolatinė profilaktika, o kas – priimtina profilaktika; |
| --- | --- |

20.

mano, kad į šį veiksmų planą būtina įtraukti išsamią įvairių profilaktiško antimikrobinių medžiagų naudojimo būdų peržiūrą, siekiant nuspręsti, kas yra nuolatinė profilaktika, o kas – priimtina profilaktika;

| 21. | kadangi neatrajotojų perdirbti gyvuliniai baltymai turi esminių gyvulių sveikatos ir maistinių privalumų, kurie gali žymiai prisidėti prie subalansuotos monogastrinių gyvulių dietos, įskaitant ūkiuose auginamas žuvis, ir taip pat pasitarnautų mažinant antibakterinių medžiagų naudojimą; prašo Europos Komisijos panaikinti apribojimus taikant sąlygas, kurios užtikrintų aukšto lygio maisto saugą; |
| --- | --- |

21.

kadangi neatrajotojų perdirbti gyvuliniai baltymai turi esminių gyvulių sveikatos ir maistinių privalumų, kurie gali žymiai prisidėti prie subalansuotos monogastrinių gyvulių dietos, įskaitant ūkiuose auginamas žuvis, ir taip pat pasitarnautų mažinant antibakterinių medžiagų naudojimą; prašo Europos Komisijos panaikinti apribojimus taikant sąlygas, kurios užtikrintų aukšto lygio maisto saugą;

*

* *

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 89.

(2)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 25.

(3)  OL C 112 E, 2002 5 9, p. 106.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/135

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisES išorės veiksmų kultūriniai aspektai

P7_TA(2011)0239

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų (2010/2161(INI))

2012/C 377 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos (UNESCO konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos (UNESCO konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1041/2009/EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos (2011–2013 m. programos „MEDIA Mundus“) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1041/2009/EB dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos (2011–2013 m. programos „MEDIA Mundus“) (3),

| — | atsižvelgdamas į EB 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1983/2006/EB dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008 m.) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1983/2006/EB dėl Europos kultūrų dialogo metų (2008 m.) (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę (COM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę (COM(2007)0242),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Europos kultūros darbotvarkės įgyvendinimo (COM(2010)0390),

| — | atsižvelgdamas savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl komunikato „Europeana - tolesni veiksmai“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl komunikato „Europeana - tolesni veiksmai“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 ir 19 d. Tarybos išvadas dėl 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje (2010/C 325/01) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 ir 19 d. Tarybos išvadas dėl 2011–2014 m. darbo plano kultūros srityje (2010/C 325/01) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykiuose (2008/C 320/04) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas dėl kultūrų įvairovės ir dialogo skatinimo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykiuose (2008/C 320/04) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, ypač į jos skyriaus dėl žmogaus teisių, demokratijos ir gero valdymo straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Jungtinių Tautų Tūkstantmečio deklaraciją, ypač į jos skyriaus dėl žmogaus teisių, demokratijos ir gero valdymo straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją „Kultūra ir vystymasis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją „Kultūra ir vystymasis“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą AKR ir ES partnerystės susitarimą (8), pirmą kartą peržiūrėtą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (9), bei antrą kartą peržiūrėtą 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą AKR ir ES partnerystės susitarimą (8), pirmą kartą peržiūrėtą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (9), bei antrą kartą peržiūrėtą 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (10),

| — | atsižvelgdamas į laisvosios prekybos susitarimo modelio priedo protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į laisvosios prekybos susitarimo modelio priedo protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7–0112/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A7–0112/2011),

| A. | kadangi ES yra kultūriškai įvairi vertybių bendrija, kurios šūkis „Susivieniję įvairovėje“ savo išraišką pateikia įvairiose formose, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra kultūriškai įvairi vertybių bendrija, kurios šūkis „Susivieniję įvairovėje“ savo išraišką pateikia įvairiose formose,

| B. | kadangi ES plėtra, piliečių mobilumas bendroje Europos erdvėje, seni ir nauji migracijos srautai ir visų rūšių mainai su likusia pasaulio dalimi prisideda prie šios kultūrų įvairovės, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES plėtra, piliečių mobilumas bendroje Europos erdvėje, seni ir nauji migracijos srautai ir visų rūšių mainai su likusia pasaulio dalimi prisideda prie šios kultūrų įvairovės,

| C. | kadangi kultūrai būdinga vidinė vertė, ji praturtina žmonių gyvenimus ir skatina supratimą ir tarpusavio pagarbą, |
| --- | --- |

C.

kadangi kultūrai būdinga vidinė vertė, ji praturtina žmonių gyvenimus ir skatina supratimą ir tarpusavio pagarbą,

| D. | kadangi Europos kultūros darbotvarkėje nustatytas kultūros, kaip vieno iš ES tarptautinių santykių esminių elementų, propagavimo strateginis tikslas, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos kultūros darbotvarkėje nustatytas kultūros, kaip vieno iš ES tarptautinių santykių esminių elementų, propagavimo strateginis tikslas,

| E. | kadangi kultūra gali ir turi skatinti plėtrą, integraciją, naujoves, demokratiją, žmogaus teises, švietimą, konfliktų prevenciją ir susitaikymą, tarpusavio supratimą, toleranciją ir kūrybingumą, |
| --- | --- |

E.

kadangi kultūra gali ir turi skatinti plėtrą, integraciją, naujoves, demokratiją, žmogaus teises, švietimą, konfliktų prevenciją ir susitaikymą, tarpusavio supratimą, toleranciją ir kūrybingumą,

| F. | kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės, taip pat ir ES, ir trečiųjų šalių piliečiai, verslo įmonės ir pilietinė visuomenė yra svarbiausi kultūrinių santykių dalyviai, |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjunga ir jos valstybės narės, taip pat ir ES, ir trečiųjų šalių piliečiai, verslo įmonės ir pilietinė visuomenė yra svarbiausi kultūrinių santykių dalyviai,

| G. | kadangi ne tik nematerialus, bet taip pat ekonominis kultūros gėrybių, taip pat ir sporto, pobūdis padeda ES, kaip žinių ekonomikos ir visuomenės, vystymuisi per kultūros pramonės šakas ir turizmą, |
| --- | --- |

G.

kadangi ne tik nematerialus, bet taip pat ekonominis kultūros gėrybių, taip pat ir sporto, pobūdis padeda ES, kaip žinių ekonomikos ir visuomenės, vystymuisi per kultūros pramonės šakas ir turizmą,

| H. | kadangi menininkai de facto veikia kaip kultūros diplomatai keičiantis skirtingomis estetinėmis, politinėmis, moralinėmis ir socialinėmis vertybėmis ir susiduriant su jomis, |
| --- | --- |

H.

kadangi menininkai de facto veikia kaip kultūros diplomatai keičiantis skirtingomis estetinėmis, politinėmis, moralinėmis ir socialinėmis vertybėmis ir susiduriant su jomis,

| I. | kadangi naujos žiniasklaidos ir komunikacijų technologijos (pvz., internetas) turi galimybių tapti žodžio laisvės, pliuralizmo, keitimosi informacija, prieigos prie kultūrinės medžiagos, švietimo, žmogaus teisių, plėtros, susirinkimų laisvės, demokratijos ir įtraukties, prieigos prie kultūrinio turinio ir švietimo palengvinimo priemone, |
| --- | --- |

I.

kadangi naujos žiniasklaidos ir komunikacijų technologijos (pvz., internetas) turi galimybių tapti žodžio laisvės, pliuralizmo, keitimosi informacija, prieigos prie kultūrinės medžiagos, švietimo, žmogaus teisių, plėtros, susirinkimų laisvės, demokratijos ir įtraukties, prieigos prie kultūrinio turinio ir švietimo palengvinimo priemone,

| J. | kadangi kultūros diplomatija ir tuo labiau kultūrinis bendradarbiavimas yra pasaulio taikos ir stabilumo priemonės, |
| --- | --- |

J.

kadangi kultūros diplomatija ir tuo labiau kultūrinis bendradarbiavimas yra pasaulio taikos ir stabilumo priemonės,

Kultūra ir Europos vertybės

| 1. | pabrėžia daugialypę kultūros prigimtį ir kultūros svarbą visais gyvenimo aspektais ir tiki, kad, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio 4 dalies, į kultūrą turi būti atsižvelgiama visoje ES išorės politikoje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia daugialypę kultūros prigimtį ir kultūros svarbą visais gyvenimo aspektais ir tiki, kad, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio 4 dalies, į kultūrą turi būti atsižvelgiama visoje ES išorės politikoje;

| 2. | pabrėžia, kad visos ES institucijos turi geriau pripažinti kultūros, kaip tolerancijos ir supratimo skatintojos, vertę, taip pat kultūrą pripažinti priemone siekiant augimo ir labiau integruotos visuomenės; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad visos ES institucijos turi geriau pripažinti kultūros, kaip tolerancijos ir supratimo skatintojos, vertę, taip pat kultūrą pripažinti priemone siekiant augimo ir labiau integruotos visuomenės;

| 3. | ragina kiekvienoje valstybėje narėje bendradarbiauti su regionais nustatant, įgyvendinant ir skatinant kultūros politiką; |
| --- | --- |

3.

ragina kiekvienoje valstybėje narėje bendradarbiauti su regionais nustatant, įgyvendinant ir skatinant kultūros politiką;

| 4. | pabrėžia, kad demokratinės ir pagrindinės laisvės, pavyzdžiui, žodžio, spaudos, informacijos ir komunikacijos, tikėjimo laisvė, laisvė nuo skurdo ir baimės, netolerancijos, neapykantos ir laisvės susipažinti su spausdinta ir skaitmenine informacija, teisė tiesiogiai ir netiesiogiai bendrauti, yra kultūros raiškos, mainų ir įvairovės prielaida; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad demokratinės ir pagrindinės laisvės, pavyzdžiui, žodžio, spaudos, informacijos ir komunikacijos, tikėjimo laisvė, laisvė nuo skurdo ir baimės, netolerancijos, neapykantos ir laisvės susipažinti su spausdinta ir skaitmenine informacija, teisė tiesiogiai ir netiesiogiai bendrauti, yra kultūros raiškos, mainų ir įvairovės prielaida;

| 5. | primena protokolų dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais svarbą ir pridėtinę vertę, kurią jie teikia vystymuisi ir prekybai; ragina Komisiją pristatyti savo strategiją dėl būsimų protokolų dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais ir konsultuotis su Parlamentu ir pilietine visuomene dėl šios strategijos; |
| --- | --- |

5.

primena protokolų dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais svarbą ir pridėtinę vertę, kurią jie teikia vystymuisi ir prekybai; ragina Komisiją pristatyti savo strategiją dėl būsimų protokolų dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais ir konsultuotis su Parlamentu ir pilietine visuomene dėl šios strategijos;

| 6. | pakartoja, kad kultūra atlieka tam tikrą vaidmenį dvišaliuose vystymosi ir prekybos susitarimuose ir reiškiasi per tokias priemones kaip Europos vystymosi bendradarbiavimo, stabilumo demokratijos ir žmogaus teisių ir pasirengimo narystei priemonės, taip pat Europos kaimynystės politika (EKP), Rytų partnerystė, Viduržemio jūros šalių sąjunga ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), pagal kurias visas skiriama išteklių ir kultūros programoms; |
| --- | --- |

6.

pakartoja, kad kultūra atlieka tam tikrą vaidmenį dvišaliuose vystymosi ir prekybos susitarimuose ir reiškiasi per tokias priemones kaip Europos vystymosi bendradarbiavimo, stabilumo demokratijos ir žmogaus teisių ir pasirengimo narystei priemonės, taip pat Europos kaimynystės politika (EKP), Rytų partnerystė, Viduržemio jūros šalių sąjunga ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), pagal kurias visas skiriama išteklių ir kultūros programoms;

| 7. | pabrėžia, kad transatlantinis bendradarbiavimas yra svarbus veiksnys skatinant bendrus interesus ir bendras vertybes; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad transatlantinis bendradarbiavimas yra svarbus veiksnys skatinant bendrus interesus ir bendras vertybes;

| 8. | vertina viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir svarbų pilietinės visuomenės, įskaitant NVO ir Europos kultūros tinklų, vaidmenį ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų srityje; |
| --- | --- |

8.

vertina viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir svarbų pilietinės visuomenės, įskaitant NVO ir Europos kultūros tinklų, vaidmenį ES išorės veiksmų kultūrinių aspektų srityje;

ES programos

| 9. | yra susirūpinęs dėl ES kultūros politikos ir projektų susiskaidymo, kuris trukdo strategiškai ir veiksmingai naudoti kultūros išteklius ir lėšas, o bendros ES strategijos dėl kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose nėra; |
| --- | --- |

9.

yra susirūpinęs dėl ES kultūros politikos ir projektų susiskaidymo, kuris trukdo strategiškai ir veiksmingai naudoti kultūros išteklius ir lėšas, o bendros ES strategijos dėl kultūros vaidmens ES išorės veiksmuose nėra;

| 10. | ragina supaprastinti Komisijos vidaus operacijas tarp įvairių generalinių direktoratų, dirbančių išorės santykių (užsienio reikalų politika, ES plėtra, prekyba, vystymasis), švietimo ir kultūros, taip pat skaitmeninės darbotvarkės srityse; |
| --- | --- |

10.

ragina supaprastinti Komisijos vidaus operacijas tarp įvairių generalinių direktoratų, dirbančių išorės santykių (užsienio reikalų politika, ES plėtra, prekyba, vystymasis), švietimo ir kultūros, taip pat skaitmeninės darbotvarkės srityse;

| 11. | konstatuoja, kad kultūriniai ir švietimo mainai galėtų sustiprinti pilietinę visuomenę, paskatinti demokratijos plėtrą ir tinkamą valdymą, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių puoselėjimą ir suteiktų varomosios jėgos ilgalaikiam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

11.

konstatuoja, kad kultūriniai ir švietimo mainai galėtų sustiprinti pilietinę visuomenę, paskatinti demokratijos plėtrą ir tinkamą valdymą, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių puoselėjimą ir suteiktų varomosios jėgos ilgalaikiam bendradarbiavimui;

| 12. | pritaria tam, kad trečiosios šalys vis aktyviau dalyvauja ES kultūros, judumo, jaunimo, švietimo ir mokymo programose ir ragina, kad šiomis programomis lengviau galėtų pasinaudoti trečiųjų šalių, besiribojančių su ES, gyventojai (jaunimas); |
| --- | --- |

12.

pritaria tam, kad trečiosios šalys vis aktyviau dalyvauja ES kultūros, judumo, jaunimo, švietimo ir mokymo programose ir ragina, kad šiomis programomis lengviau galėtų pasinaudoti trečiųjų šalių, besiribojančių su ES, gyventojai (jaunimas);

| 13. | ragina parengti darnias jaunimo ir kultūros darbuotojų, menininkų ir kūrėjų judumo, kultūros ir švietimo plėtros (įskaitant žiniasklaidą ir IRT raštingumą) strategijas ir suteikti galimybę naudotis visa meninės raiškos priemonių įvairove; todėl skatina kultūros, sporto, švietimo, žiniasklaidos, daugiakalbystės ir jaunimo programų sąveiką; |
| --- | --- |

13.

ragina parengti darnias jaunimo ir kultūros darbuotojų, menininkų ir kūrėjų judumo, kultūros ir švietimo plėtros (įskaitant žiniasklaidą ir IRT raštingumą) strategijas ir suteikti galimybę naudotis visa meninės raiškos priemonių įvairove; todėl skatina kultūros, sporto, švietimo, žiniasklaidos, daugiakalbystės ir jaunimo programų sąveiką;

| 14. | ragina rengiant ir įgyvendinant išorės kultūros politiką, taip pat skatinant kultūros renginius ir mainus siekiant skatinti tarpusavio supratimą bendradarbiauti ir su valstybių narių, ir su trečiųjų šalių specialistais, tarpininkų organizacijomis ir pilietine visuomene, tinkamai atsižvelgiant į Europos kultūrinę ir kalbinę įvairovę; |
| --- | --- |

14.

ragina rengiant ir įgyvendinant išorės kultūros politiką, taip pat skatinant kultūros renginius ir mainus siekiant skatinti tarpusavio supratimą bendradarbiauti ir su valstybių narių, ir su trečiųjų šalių specialistais, tarpininkų organizacijomis ir pilietine visuomene, tinkamai atsižvelgiant į Europos kultūrinę ir kalbinę įvairovę;

| 15. | ragina sukurti kultūros vizas trečiųjų šalių piliečiams, menininkams ir kitiems kultūros srities specialistams sekant mokslo vizos programos, įgyvendinamos nuo 2005 m., pavyzdžiu; taip pat prašo Komisijos pateikti iniciatyvą dėl trumpalaikių vizų siekiant kultūros sektoriuje panaikinti kliūtis ir trukdžius mobilumui; |
| --- | --- |

15.

ragina sukurti kultūros vizas trečiųjų šalių piliečiams, menininkams ir kitiems kultūros srities specialistams sekant mokslo vizos programos, įgyvendinamos nuo 2005 m., pavyzdžiu; taip pat prašo Komisijos pateikti iniciatyvą dėl trumpalaikių vizų siekiant kultūros sektoriuje panaikinti kliūtis ir trukdžius mobilumui;

Žiniasklaida ir naujosios informacinės technologijos

| 16. | pabrėžia, kad svarbu, kad ES visame pasaulyje skatintų saviraiškos, spaudos platinimo ir prieigos prie audiovizualinės žiniasklaidos ir informacinių technologijų laisvę, laikantis autorių teisių taisyklių; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu, kad ES visame pasaulyje skatintų saviraiškos, spaudos platinimo ir prieigos prie audiovizualinės žiniasklaidos ir informacinių technologijų laisvę, laikantis autorių teisių taisyklių;

| 17. | smerkia tai, kad represinių rėžimų šalyse vis daugiau naudojama interneto cenzūra ir stebėsena, ir ragina Komisiją ir valstybes nares visame pasaulyje skatinti laisvą internetą; |
| --- | --- |

17.

smerkia tai, kad represinių rėžimų šalyse vis daugiau naudojama interneto cenzūra ir stebėsena, ir ragina Komisiją ir valstybes nares visame pasaulyje skatinti laisvą internetą;

| 18. | dar kartą patvirtina tinklo neutralumo principą, kuriuo užtikrinama, kad Internetas liktų laisva ir atvira technologija, skatinančia demokratinį bendravimą; |
| --- | --- |

18.

dar kartą patvirtina tinklo neutralumo principą, kuriuo užtikrinama, kad Internetas liktų laisva ir atvira technologija, skatinančia demokratinį bendravimą;

| 19. | pabrėžia interneto, kaip Europos kultūros sklaidos priemonės, vaidmenį ir ragina valstybes nares toliau plėtoti investicijas į plačiajuostį internetą visoje ES; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia interneto, kaip Europos kultūros sklaidos priemonės, vaidmenį ir ragina valstybes nares toliau plėtoti investicijas į plačiajuostį internetą visoje ES;

| 20. | pabrėžia naujosios žiniasklaidos ir, visų pirma, interneto, kaip laisvų, lengvai prieinamų ir paprastų naudoti komunikacijos ir informacijos platformų, kurios turėtų būti aktyviai naudojamos ES ir už jos ribų kaip kultūrų dialogo dalis, svarbą; be to, pabrėžia naujosios žiniasklaidos svarbą suteikiant prieigą prie kultūros produktų ir turinio ir garsinant Europos kultūros paveldą ir istoriją ES viduje ir išorėje, kaip tai jau daroma pagrindiniuose projektuose, pvz., Europeanoje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia naujosios žiniasklaidos ir, visų pirma, interneto, kaip laisvų, lengvai prieinamų ir paprastų naudoti komunikacijos ir informacijos platformų, kurios turėtų būti aktyviai naudojamos ES ir už jos ribų kaip kultūrų dialogo dalis, svarbą; be to, pabrėžia naujosios žiniasklaidos svarbą suteikiant prieigą prie kultūros produktų ir turinio ir garsinant Europos kultūros paveldą ir istoriją ES viduje ir išorėje, kaip tai jau daroma pagrindiniuose projektuose, pvz., Europeanoje;

| 21. | ragina Komisiją sukurti centrinį interneto portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie esamas išorės santykių srities ES paramos programas, turinčias kultūros aspektą, ir apie ES atstovybių užsienyje planuojamus ir rengiamus visai Europai reikšmingus kultūros renginius, ir kuris veiktų kaip kultūros specialistų, institucijų ir pilietinės visuomenės ryšių palengvinimo centrinė informacijos platforma, kurioje tuo taip pat būtų pateikiamos nuorodos į kitus ES finansuojamus renginius, tokius kaip „Europeana“; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją sukurti centrinį interneto portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie esamas išorės santykių srities ES paramos programas, turinčias kultūros aspektą, ir apie ES atstovybių užsienyje planuojamus ir rengiamus visai Europai reikšmingus kultūros renginius, ir kuris veiktų kaip kultūros specialistų, institucijų ir pilietinės visuomenės ryšių palengvinimo centrinė informacijos platforma, kurioje tuo taip pat būtų pateikiamos nuorodos į kitus ES finansuojamus renginius, tokius kaip „Europeana“;

Kultūros diplomatija ir kultūrinis bendradarbiavimas

| 22. | pabrėžia kultūros diplomatijos ir kultūrinio bendradarbiavimo svarbą ginant ES ir jos valstybių narių interesus ir Europos vertybes pasaulyje; pabrėžia būtinybę, kad ES taptų (pasaulinio lygio) veikėju, turinčiu pasaulinę perspektyvą ir atsakomybę; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia kultūros diplomatijos ir kultūrinio bendradarbiavimo svarbą ginant ES ir jos valstybių narių interesus ir Europos vertybes pasaulyje; pabrėžia būtinybę, kad ES taptų (pasaulinio lygio) veikėju, turinčiu pasaulinę perspektyvą ir atsakomybę;

| 23. | mano, kad ES išorės veiksmai pirmiausia turėtų būti skirti taikos ir susitaikymo skatinimo, žmogaus teisių, tarptautinės prekybos ir ekonomikos klausimams, taip pat nepamirštant diplomatijos kultūrinių aspektų; |
| --- | --- |

23.

mano, kad ES išorės veiksmai pirmiausia turėtų būti skirti taikos ir susitaikymo skatinimo, žmogaus teisių, tarptautinės prekybos ir ekonomikos klausimams, taip pat nepamirštant diplomatijos kultūrinių aspektų;

| 24. | pabrėžia, kad reikia sukurti veiksmingas skirtingų kultūrų derybų strategijas ir mano, kad tam tikslui taikomas daugiakultūris požiūris gali pasitarnauti sudarant sėkmingus susitarimus, kuriuose ES ir trečiosios šalys partnerės būtų lygiateisės; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad reikia sukurti veiksmingas skirtingų kultūrų derybų strategijas ir mano, kad tam tikslui taikomas daugiakultūris požiūris gali pasitarnauti sudarant sėkmingus susitarimus, kuriuose ES ir trečiosios šalys partnerės būtų lygiateisės;

| 25. | ragina kiekvienoje ES atstovybėje užsienyje paskirti po asmenį, kuris būtų atsakingas už atsakingą už kultūros ryšių koordinavimą bei už ES ir trečiųjų šalių ryšius bei už Europos kultūros sklaidą, glaudžiai bendradarbiaujant su kultūros veikėjais ir tinklais pagrįstomis organizacijomis, kaip pvz., EUNIC; |
| --- | --- |

25.

ragina kiekvienoje ES atstovybėje užsienyje paskirti po asmenį, kuris būtų atsakingas už atsakingą už kultūros ryšių koordinavimą bei už ES ir trečiųjų šalių ryšius bei už Europos kultūros sklaidą, glaudžiai bendradarbiaujant su kultūros veikėjais ir tinklais pagrįstomis organizacijomis, kaip pvz., EUNIC;

| 26. | pabrėžia, kad kultūros sklaidos ir kultūrinių mainų atžvilgiu reikia vadovautis visapusiškumo principu ir pasinaudoti kultūros vaidmeniu puoselėjant demokratiją, žmogaus teises ir konfliktų prevenciją bei kuriant taiką; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad kultūros sklaidos ir kultūrinių mainų atžvilgiu reikia vadovautis visapusiškumo principu ir pasinaudoti kultūros vaidmeniu puoselėjant demokratiją, žmogaus teises ir konfliktų prevenciją bei kuriant taiką;

| 27. | ragina pradėti politinius dialogus kultūros srityje, skirtus tiesioginiams žmonių ryšiams sustiprinti, kaip, pvz., neseniai pradėtas ES ir Indijos kultūros srities politinis dialogas; |
| --- | --- |

27.

ragina pradėti politinius dialogus kultūros srityje, skirtus tiesioginiams žmonių ryšiams sustiprinti, kaip, pvz., neseniai pradėtas ES ir Indijos kultūros srities politinis dialogas;

| 28. | ragina nustatyti prioritetus, tiesiogiai susijusius su EDŽTRP kultūros aspektais, įskaitant teisinės valstybės principų stiprinimą, konfliktų valdymą ir prevenciją, pilietinės visuomenės bendradarbiavimą ir naujųjų technologijų vaidmenį saviraiškos laisvės, demokratinio aktyvumo ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

28.

ragina nustatyti prioritetus, tiesiogiai susijusius su EDŽTRP kultūros aspektais, įskaitant teisinės valstybės principų stiprinimą, konfliktų valdymą ir prevenciją, pilietinės visuomenės bendradarbiavimą ir naujųjų technologijų vaidmenį saviraiškos laisvės, demokratinio aktyvumo ir žmogaus teisių srityse;

ES išorės santykiai ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT)

| 29. | tikisi, kad į EIVT organizacinės struktūros projektą bus įtrauktos pareigybės, susijusios su kultūriniais aspektais, ir siūlo šiam tikslui įkurti koordinavimo padalinį; |
| --- | --- |

29.

tikisi, kad į EIVT organizacinės struktūros projektą bus įtrauktos pareigybės, susijusios su kultūriniais aspektais, ir siūlo šiam tikslui įkurti koordinavimo padalinį;

| 30. | ragina EIVT sutelkti dėmesį į kultūrinių aspektų koordinavimą ir strateginį jų panaudojimą – nuosekliai ir sistemingai įtraukti kultūrą į ES išorės santykius ir padėti siekti papildomumo su valstybių narių išorės kultūros politikos šakomis; |
| --- | --- |

30.

ragina EIVT sutelkti dėmesį į kultūrinių aspektų koordinavimą ir strateginį jų panaudojimą – nuosekliai ir sistemingai įtraukti kultūrą į ES išorės santykius ir padėti siekti papildomumo su valstybių narių išorės kultūros politikos šakomis;

| 31. | ragina EIVT darbuotojus tinkamai parengti bei suteikti jiems tęstinį mokymą kaip dirbti su kultūriniais ir skaitmeniniais išorės politikos aspektais, kad vėliau jie galėtų koordinuoti ES atstovybių kultūros sritį, ir suteikti bendras Europos mokymų galimybes kultūros institucijų nacionaliniams ekspertams ir darbuotojams bei visuotiniam dalyvavimui atvirą mokymų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

31.

ragina EIVT darbuotojus tinkamai parengti bei suteikti jiems tęstinį mokymą kaip dirbti su kultūriniais ir skaitmeniniais išorės politikos aspektais, kad vėliau jie galėtų koordinuoti ES atstovybių kultūros sritį, ir suteikti bendras Europos mokymų galimybes kultūros institucijų nacionaliniams ekspertams ir darbuotojams bei visuotiniam dalyvavimui atvirą mokymų infrastruktūrą;

| 32. | ragina į EIVT struktūrą įtraukti Kultūros ir skaitmeninės diplomatijos generalinį direktoratą; |
| --- | --- |

32.

ragina į EIVT struktūrą įtraukti Kultūros ir skaitmeninės diplomatijos generalinį direktoratą;

| 33. | ragina EIVT, plėtojant savo kultūros srities išteklius ir kompetenciją, bendradarbiauti su tokiais tinklais kaip EUNIC siekiant pasinaudoti jų, kaip nepriklausomų jungčių tarp valstybių narių ir kultūros sklaidos organizacijų, patirtimi bei sukurti sąveikas ir jomis naudotis; |
| --- | --- |

33.

ragina EIVT, plėtojant savo kultūros srities išteklius ir kompetenciją, bendradarbiauti su tokiais tinklais kaip EUNIC siekiant pasinaudoti jų, kaip nepriklausomų jungčių tarp valstybių narių ir kultūros sklaidos organizacijų, patirtimi bei sukurti sąveikas ir jomis naudotis;

| 34. | ragina EIVT atsižvelgti į neseniai sukurtą Europos paveldo ženklą kaip priemonę, kurią galima naudoti plėtojant santykius su trečiosiomis šalimis siekiant pagerinti žinias apie Europos tautų kultūrą ir istoriją ir jų sklaidą; |
| --- | --- |

34.

ragina EIVT atsižvelgti į neseniai sukurtą Europos paveldo ženklą kaip priemonę, kurią galima naudoti plėtojant santykius su trečiosiomis šalimis siekiant pagerinti žinias apie Europos tautų kultūrą ir istoriją ir jų sklaidą;

| 35. | ragina Komisiją įsteigti tarpinstitucinę ES išorės santykių darbo grupę kultūriniams aspektams koordinuoti, derinti, strategijai ir dalijimusi geriausia patirtimi vystyti ir plėsti ir, be to, atsižvelgti į Europos Tarybos veiklą ir iniciatyvas bei Parlamentui teikti ataskaitas apie darbo grupės veiklą; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją įsteigti tarpinstitucinę ES išorės santykių darbo grupę kultūriniams aspektams koordinuoti, derinti, strategijai ir dalijimusi geriausia patirtimi vystyti ir plėsti ir, be to, atsižvelgti į Europos Tarybos veiklą ir iniciatyvas bei Parlamentui teikti ataskaitas apie darbo grupės veiklą;

| 36. | siūlo, kad Komisija Parlamentui nuolatos teiktų ataskaitas apie šios rezoliucijos dėl kultūros vaidmens ES išorės santykiuose įgyvendinimą; |
| --- | --- |

36.

siūlo, kad Komisija Parlamentui nuolatos teiktų ataskaitas apie šios rezoliucijos dėl kultūros vaidmens ES išorės santykiuose įgyvendinimą;

| 37. | siūlo sukurti atskiras menininkų ir kitų kultūros srities specialistų judumo paramos informacines sistemas, kaip siūloma tyrime „Informacinės sistemos, kuriomis remiamas menininkų ir kitų kultūros srities specialistų judumas. Galimybių tyrimas (11); |
| --- | --- |

37.

siūlo sukurti atskiras menininkų ir kitų kultūros srities specialistų judumo paramos informacines sistemas, kaip siūloma tyrime „Informacinės sistemos, kuriomis remiamas menininkų ir kitų kultūros srities specialistų judumas. Galimybių tyrimas (11);

| 38. | ragina Komisiją 2011 m. pasiūlyti ir patvirtinti Žaliąją knygą dėl kultūros ir bendradarbiavimo kultūros srityje vaidmens ES išorės veiksmuose strategijos, po to parengti komunikatą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją 2011 m. pasiūlyti ir patvirtinti Žaliąją knygą dėl kultūros ir bendradarbiavimo kultūros srityje vaidmens ES išorės veiksmuose strategijos, po to parengti komunikatą;

| 39. | ragina numatyti konkrečias priemones, kaip paskatinti gebėjimų stiprinimą, įtraukiant pilietinę visuomenę, ir nepriklausomų iniciatyvų finansavimą; |
| --- | --- |

39.

ragina numatyti konkrečias priemones, kaip paskatinti gebėjimų stiprinimą, įtraukiant pilietinę visuomenę, ir nepriklausomų iniciatyvų finansavimą;

UNESCO konvencija dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo

| 40. | ragina EIVT skatinti trečiąsias šalis plėtoti kultūros politiką; ir sistemiškai raginti trečiąsias šalis ratifikuoti ir įgyvendinti UNESCO konvenciją; |
| --- | --- |

40.

ragina EIVT skatinti trečiąsias šalis plėtoti kultūros politiką; ir sistemiškai raginti trečiąsias šalis ratifikuoti ir įgyvendinti UNESCO konvenciją;

| 41. | primena valstybėms narėms jų įsipareigojimų, išdėstytų ratifikuojant UNESCO konvenciją svarbą, kadangi siekiant pasaulyje apsaugoti kultūrų įvairovę reikia informuotos ir suderintos politikos skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

41.

primena valstybėms narėms jų įsipareigojimų, išdėstytų ratifikuojant UNESCO konvenciją svarbą, kadangi siekiant pasaulyje apsaugoti kultūrų įvairovę reikia informuotos ir suderintos politikos skaitmeninėje srityje;

| 42. | ragina Komisiją vedant derybas dėl dvišalių ir daugiašalių prekybos susitarimų ir sudarant protokolus dėl kultūros klausimų tinkamai atsižvelgti į dvilypį kultūros gėrybių ir paslaugų pobūdį ir pagal UNESCO konvencijos 16 straipsnį didžiausio palankumo statusą suteikti besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją vedant derybas dėl dvišalių ir daugiašalių prekybos susitarimų ir sudarant protokolus dėl kultūros klausimų tinkamai atsižvelgti į dvilypį kultūros gėrybių ir paslaugų pobūdį ir pagal UNESCO konvencijos 16 straipsnį didžiausio palankumo statusą suteikti besivystančioms šalims;

| 43. | džiaugiasi, kad ES ir UNESCO neseniai pasirašė susitarimą dėl vieno milijono eurų dydžio kultūros sektoriaus paramos ekspertų priemonę, kuria besivystančių šalių vyriausybėms būtų leidžiama pasinaudoti ekspertų žiniomis plėtojant veiksmingą ir tvarią kultūros politiką; |
| --- | --- |

43.

džiaugiasi, kad ES ir UNESCO neseniai pasirašė susitarimą dėl vieno milijono eurų dydžio kultūros sektoriaus paramos ekspertų priemonę, kuria besivystančių šalių vyriausybėms būtų leidžiama pasinaudoti ekspertų žiniomis plėtojant veiksmingą ir tvarią kultūros politiką;

| 44. | ragina valstybes nares ir Komisiją padidinti savo bendradarbiavimo pastangas siekiant toliau gerinti kultūros paveldo ir kultūros objektų apsaugos ir išsaugojimo nacionalines teisės sistemas ir politiką pagal nacionalinius teisės aktus ir tarptautines teisines sistemas, įskaitant kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir intelektine nuosavybe; ragina jas užkirsti kelią neteisėtam kultūros paveldo ir kultūrinės veiklos produktų pasisavinimui, taip pat pripažįstant autorių teisių ir intelektinės nuosavybės svarbą išsaugant kultūrinėje kūryboje dalyvaujančių asmenų pragyvenimo šaltinius; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares ir Komisiją padidinti savo bendradarbiavimo pastangas siekiant toliau gerinti kultūros paveldo ir kultūros objektų apsaugos ir išsaugojimo nacionalines teisės sistemas ir politiką pagal nacionalinius teisės aktus ir tarptautines teisines sistemas, įskaitant kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir intelektine nuosavybe; ragina jas užkirsti kelią neteisėtam kultūros paveldo ir kultūrinės veiklos produktų pasisavinimui, taip pat pripažįstant autorių teisių ir intelektinės nuosavybės svarbą išsaugant kultūrinėje kūryboje dalyvaujančių asmenų pragyvenimo šaltinius;

| 45. | ragina parengti strategiją, kaip tarptautiniu lygmeniu skatinti Europos kultūrinę veiklą ir remti programas, paremtą kultūros objektų ir veiklos įvairovės ir dvejopo pobūdžio apsauga, kurios, inter alia, apima veiksmingesnį esamų ES išorės politikos programų, kurioje yra su kultūra susijusių elementų, koordinavimą ir jų įgyvendinimą susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir darną su Europos sutartyse nustatytomis suderinamumo kultūros požiūriu sąlygomis, subsidiarumo principu ir UNESCO konvencija; |
| --- | --- |

45.

ragina parengti strategiją, kaip tarptautiniu lygmeniu skatinti Europos kultūrinę veiklą ir remti programas, paremtą kultūros objektų ir veiklos įvairovės ir dvejopo pobūdžio apsauga, kurios, inter alia, apima veiksmingesnį esamų ES išorės politikos programų, kurioje yra su kultūra susijusių elementų, koordinavimą ir jų įgyvendinimą susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir darną su Europos sutartyse nustatytomis suderinamumo kultūros požiūriu sąlygomis, subsidiarumo principu ir UNESCO konvencija;

| 46. | ragina parengti darnią strategiją kultūros ir gamtos paveldui – ir materialiam, ir nematerialiam – saugoti ir puoselėti bei tarptautiniam bendradarbiavimui konfliktų zonose plėtoti, pavyzdžiui, per „Mėlynojo skydo“ organizaciją, kuri kultūrai suteikia vaidmenį, kuris padeda užkirsti kelią konfliktams ir atstatyti taiką; |
| --- | --- |

46.

ragina parengti darnią strategiją kultūros ir gamtos paveldui – ir materialiam, ir nematerialiam – saugoti ir puoselėti bei tarptautiniam bendradarbiavimui konfliktų zonose plėtoti, pavyzdžiui, per „Mėlynojo skydo“ organizaciją, kuri kultūrai suteikia vaidmenį, kuris padeda užkirsti kelią konfliktams ir atstatyti taiką;

| 47. | ragina darbuotojus, kurie siunčiami dirbti į konfliktų ir buvusių konfliktų zonas, mokyti apie kultūrinius aspektus dėl veiksmus dėl paveldo apsaugos, susitaikymo skatinimo, demokratijos ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

47.

ragina darbuotojus, kurie siunčiami dirbti į konfliktų ir buvusių konfliktų zonas, mokyti apie kultūrinius aspektus dėl veiksmus dėl paveldo apsaugos, susitaikymo skatinimo, demokratijos ir žmogaus teisių;

| 48. | pageidauja, kad būtų užtikrinta, kad atsižvelgiant į esamas finansines priemones, darbo programose dėmesys būtų kreipiamas į ES politikos supaprastinimą, veiksmingumą ir koordinavimą; |
| --- | --- |

48.

pageidauja, kad būtų užtikrinta, kad atsižvelgiant į esamas finansines priemones, darbo programose dėmesys būtų kreipiamas į ES politikos supaprastinimą, veiksmingumą ir koordinavimą;

| 49. | ragina skatinti kultūros vaidmenį pagal EDŽTRP vykdant teisinės valstybės principų stiprinimo, konfliktų valdymo ir prevencijos, pilietinės visuomenės bendradarbiavimo sričių veiklą ir naujųjų technologijų vaidmenį žodžio laisvės, demokratinio aktyvumo ir žmogaus teisių srityse; |
| --- | --- |

49.

ragina skatinti kultūros vaidmenį pagal EDŽTRP vykdant teisinės valstybės principų stiprinimo, konfliktų valdymo ir prevencijos, pilietinės visuomenės bendradarbiavimo sričių veiklą ir naujųjų technologijų vaidmenį žodžio laisvės, demokratinio aktyvumo ir žmogaus teisių srityse;

| 50. | pripažįsta, kad, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, būtina gerbti visas žmogaus teises, ir todėl pripažįsta kultūrinių teisių, įvairovės ir žmogaus teisių sąsają, ir nepritaria tam, kad kultūriniai argumentai būtų naudojami žmogaus teisių pažeidimams pateisinti; |
| --- | --- |

50.

pripažįsta, kad, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, būtina gerbti visas žmogaus teises, ir todėl pripažįsta kultūrinių teisių, įvairovės ir žmogaus teisių sąsają, ir nepritaria tam, kad kultūriniai argumentai būtų naudojami žmogaus teisių pažeidimams pateisinti;

| 51. | siūlo į metinę peržiūrą įtraukti skyrių apie žmogaus teises ir į tarpparlamentinių delegacijų darbą įtraukti kultūros aspektą; |
| --- | --- |

51.

siūlo į metinę peržiūrą įtraukti skyrių apie žmogaus teises ir į tarpparlamentinių delegacijų darbą įtraukti kultūros aspektą;

| 52. | ragina siekti, kad kultūrinės veiklos vystymasis nebūtų naudojamas riboti laisvą kultūros veikėjų judėjimą tarp ES ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

52.

ragina siekti, kad kultūrinės veiklos vystymasis nebūtų naudojamas riboti laisvą kultūros veikėjų judėjimą tarp ES ir trečiųjų šalių;

| 53. | ragina kurti kultūrinius ryšius su šalimis, su kuriomis nesama jokio kito pobūdžio partnerystės, kaip pirmuosius tolesnių santykių žingsnius; |
| --- | --- |

53.

ragina kurti kultūrinius ryšius su šalimis, su kuriomis nesama jokio kito pobūdžio partnerystės, kaip pirmuosius tolesnių santykių žingsnius;

*

* *

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 201, 2010 8 3, p. 30.

(2)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(3)  OL L 288, 2009 11 4, p. 10.

(4)  OL L 412, 2006 12 30, p. 44.

(5)  OL C 81, 2011 3 15, p. 16.

(6)  OL C 325, 2010 12 2, p. 1.

(7)  OL C 320, 2008 12 16, p. 10.

(8)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(9)  OL L 209, 2005 8 11, p. 27.

(10)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(11)  Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas, 2009 m. kovo mėn.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/142

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisKultūros ir kūrybos industrijos potencialo panaudojimas

P7_TA(2011)0240

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (2010/2156(INI))

2012/C 377 E/19

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) Konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) Konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimą 2006/515/EB dėl Konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo sudarymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimą 2006/515/EB dėl Konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo sudarymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1855/2006/EB, nustatantį programą „Kultūra“ (2007–2013 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1855/2006/EB, nustatantį programą „Kultūra“ (2007–2013 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kūrinių platinimas prijungties režimu bendrojoje rinkoje“ (COM(2007)0836), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. sausio 3 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kūrinių platinimas prijungties režimu bendrojoje rinkoje“ (COM(2007)0836),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją „Europeana. Tolesni veiksmai“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją „Europeana. Tolesni veiksmai“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės Europoje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso (9),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl kultūros kaip kūrybiškumo ir novatoriškumo skatinimo priemonės (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadinimu „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245/2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Autorių teisės žinių ekonomikoje” (COM(2009)0532), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „Autorių teisės žinių ekonomikoje” (COM(2009)0532),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0143/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0143/2011),

| A. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra dvejopo pobūdžio: ir ekonominio, nes prisideda prie ekonomikos vystymosi užimtumo srityje, ekonomikos augimo ir vertės kūrimo, ir kultūrinio, nes skatina asmenų socialinę ir kultūrinę integraciją į visuomenę, kultūros vertybių ir kultūrinės tapatybės populiarinimo bei Europos kultūros paveldo kūrimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra dvejopo pobūdžio: ir ekonominio, nes prisideda prie ekonomikos vystymosi užimtumo srityje, ekonomikos augimo ir vertės kūrimo, ir kultūrinio, nes skatina asmenų socialinę ir kultūrinę integraciją į visuomenę, kultūros vertybių ir kultūrinės tapatybės populiarinimo bei Europos kultūros paveldo kūrimo,

| B. | kadangi toks dvejopas pobūdis jį išskiria iš kitų pramonės tipų, todėl labai svarbu pasirūpinti specialios politikos ir priemonių įgyvendinimu, |
| --- | --- |

B.

kadangi toks dvejopas pobūdis jį išskiria iš kitų pramonės tipų, todėl labai svarbu pasirūpinti specialios politikos ir priemonių įgyvendinimu,

| C. | kadangi šios ypatybės Europos Sąjungoje yra pripažįstamos ir skatinamos tarptautiniu mastu, kadangi ES nusprendė vykdyti garso ir vaizdo paslaugų neliberalizavimo politiką ir išsaugoti kultūrinį bendradarbiavimą PPO ir pasirašė UNESCO konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi šios ypatybės Europos Sąjungoje yra pripažįstamos ir skatinamos tarptautiniu mastu, kadangi ES nusprendė vykdyti garso ir vaizdo paslaugų neliberalizavimo politiką ir išsaugoti kultūrinį bendradarbiavimą PPO ir pasirašė UNESCO konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| D. | kadangi Bendrajame susitarime dėl prekybos paslaugomis (GATS) nustatyta teisė vykdyti kultūrų įvairovės apsaugos politiką, kuria ES ir jos valstybės narės sistemingai naudojasi, |
| --- | --- |

D.

kadangi Bendrajame susitarime dėl prekybos paslaugomis (GATS) nustatyta teisė vykdyti kultūrų įvairovės apsaugos politiką, kuria ES ir jos valstybės narės sistemingai naudojasi,

| E. | kadangi pagal SESV 167 straipsnio 4 dalį reikia integruoti kultūrą į kitas Europos Sąjungos vidaus ir išorės politikos sritis ir dabartiniame globalizacijos kontekste elgtis ypač atsakingai kultūrinės raiškos įvairovės saugojimo ir skatinimo srityje, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal SESV 167 straipsnio 4 dalį reikia integruoti kultūrą į kitas Europos Sąjungos vidaus ir išorės politikos sritis ir dabartiniame globalizacijos kontekste elgtis ypač atsakingai kultūrinės raiškos įvairovės saugojimo ir skatinimo srityje,

| F. | kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo pripažįstamas svarbus kultūros ir kūrybos sektoriaus vaidmuo kultūros prekių ir paslaugų įvairovės gamybai, platinimui ir galimybėms naudotis sektoriaus prekėmis ir paslaugomis ir raginamas tarptautinis bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

F.

kadangi UNESCO konvencijoje dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo pripažįstamas svarbus kultūros ir kūrybos sektoriaus vaidmuo kultūros prekių ir paslaugų įvairovės gamybai, platinimui ir galimybėms naudotis sektoriaus prekėmis ir paslaugomis ir raginamas tarptautinis bendradarbiavimas,

| G. | kadangi valstybės narės turėtų kultūrą ir kūrybiškumą pripažinti pagrindiniais kultūros ir gamtovaizdžio paveldo išsaugojimo ir panaudojimo veiksniais, kuriuos reikia globoti ir saugoti, siekiant paskatinti tapatybės kūrimo procesus ir pakelti piliečių kultūros lygį, |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės narės turėtų kultūrą ir kūrybiškumą pripažinti pagrindiniais kultūros ir gamtovaizdžio paveldo išsaugojimo ir panaudojimo veiksniais, kuriuos reikia globoti ir saugoti, siekiant paskatinti tapatybės kūrimo procesus ir pakelti piliečių kultūros lygį,

| H. | kadangi Europos Sąjungoje kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, pliuralizmą, socialinę ir teritorinę sanglaudą, bet taip pat darant demokratiškesnę prieigą prie kultūros ir skatinant kultūrų dialogą visoje ES, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungoje kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant kultūrinę ir kalbinę įvairovę, pliuralizmą, socialinę ir teritorinę sanglaudą, bet taip pat darant demokratiškesnę prieigą prie kultūros ir skatinant kultūrų dialogą visoje ES,

| I. | kadangi Europos kultūrų įvairovė, ypač jos svarbus regioninių kalbų ir kultūrų paveldas yra nepakeičiama prekybos ir pramonės rūmų medžiaga, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos kultūrų įvairovė, ypač jos svarbus regioninių kalbų ir kultūrų paveldas yra nepakeičiama prekybos ir pramonės rūmų medžiaga,

| J. | kadangi diskutuojant vienos bendros rinkos sukūrimo kūrybinio turinio sektoriuje tema ypatingą dėmesį reikia skirti kultūrinei ir kalbinei specifikai, |
| --- | --- |

J.

kadangi diskutuojant vienos bendros rinkos sukūrimo kūrybinio turinio sektoriuje tema ypatingą dėmesį reikia skirti kultūrinei ir kalbinei specifikai,

| K. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra meno, technikos inovacijų ir valdymo laboratorijos, kadangi dėl šių sektorių veiklos galima geriau platinti kūrinius, o kūrėjai gali judėti Europos Sąjungos ir tarptautiniu mastu, kadangi šie sektoriai prisideda prie tarpkultūrinio dialogo ir socialinės sanglaudos, |
| --- | --- |

K.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra meno, technikos inovacijų ir valdymo laboratorijos, kadangi dėl šių sektorių veiklos galima geriau platinti kūrinius, o kūrėjai gali judėti Europos Sąjungos ir tarptautiniu mastu, kadangi šie sektoriai prisideda prie tarpkultūrinio dialogo ir socialinės sanglaudos,

| L. | kadangi kultūros ir kūrybos sektorių panaudojimas ir matomumas užtikrinamas įvairiomis Europos Parlamento ir Europos Tarybos remiamomis iniciatyvomis, pvz., Europos prizas, Europos kino premija „Premio LUX“, projektas „Europos kultūros keliai”, |
| --- | --- |

L.

kadangi kultūros ir kūrybos sektorių panaudojimas ir matomumas užtikrinamas įvairiomis Europos Parlamento ir Europos Tarybos remiamomis iniciatyvomis, pvz., Europos prizas, Europos kino premija „Premio LUX“, projektas „Europos kultūros keliai”,

| M. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka svarbų vaidmenį išsaugant išskirtinius, vertingus ir unikalius įgūdžius ir gebėjimus, kurie yra šiuolaikiško kūrybiškumo ir senųjų tradicijų susivienijimo vaisius, ir kadangi, ypač tam tikruose, pvz., mados, laikrodžių gamybos, juvelyrikos, sektoriuose darbininkų, amatininkų ar kūrybinių darbuotojų rankų darbo įgūdžiai ir žinios yra šio Europos sektoriaus reputacijos ir pasaulinio masto sėkmės pagrindas, |
| --- | --- |

M.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka svarbų vaidmenį išsaugant išskirtinius, vertingus ir unikalius įgūdžius ir gebėjimus, kurie yra šiuolaikiško kūrybiškumo ir senųjų tradicijų susivienijimo vaisius, ir kadangi, ypač tam tikruose, pvz., mados, laikrodžių gamybos, juvelyrikos, sektoriuose darbininkų, amatininkų ar kūrybinių darbuotojų rankų darbo įgūdžiai ir žinios yra šio Europos sektoriaus reputacijos ir pasaulinio masto sėkmės pagrindas,

| N. | kadangi šiuo metu menininkai neturi Europos lygmens teisinio statuso, kuriame būtų atsižvelgiama į jų veiklos ir karjeros specifiką, ypač judumo, darbo sąlygų ir socialinės apsaugos srityse, |
| --- | --- |

N.

kadangi šiuo metu menininkai neturi Europos lygmens teisinio statuso, kuriame būtų atsižvelgiama į jų veiklos ir karjeros specifiką, ypač judumo, darbo sąlygų ir socialinės apsaugos srityse,

| O. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai, kuriuose yra 5 mln. darbo vietų ir kurios sukuria 2,6 proc. Europos Sąjungos BVP, yra viena iš pagrindinių ES augimo varomųjų jėgų, kadangi kuriamos darbo vietos, skatinamos naujovės ir šios pramonės šakos atlieka itin svarbų vaidmenį visuotinėse vertybių grandinėse, turi pridėtinę vertę, kaip socialinės sanglaudos veiksnys, ir yra veiksminga priemonė kovojant su šiuo ekonominiu nuosmukiu; |
| --- | --- |

O.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai, kuriuose yra 5 mln. darbo vietų ir kurios sukuria 2,6 proc. Europos Sąjungos BVP, yra viena iš pagrindinių ES augimo varomųjų jėgų, kadangi kuriamos darbo vietos, skatinamos naujovės ir šios pramonės šakos atlieka itin svarbų vaidmenį visuotinėse vertybių grandinėse, turi pridėtinę vertę, kaip socialinės sanglaudos veiksnys, ir yra veiksminga priemonė kovojant su šiuo ekonominiu nuosmukiu;

| P. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai daro įtaką beveik visiems kitiems ekonomikos sektoriams ir teikia jiems konkurencingumą lemiančių naujovių, ypač susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis, |
| --- | --- |

P.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai daro įtaką beveik visiems kitiems ekonomikos sektoriams ir teikia jiems konkurencingumą lemiančių naujovių, ypač susijusių su informacinėmis ir ryšių technologijomis,

| Q. | kadangi šie sektoriai skaitmeniniame amžiuje yra ekonomikos varomoji jėga, nes jie labai prisideda prie naujovių diegimo bei naujų informacijos ir ryšių technologijų kūrimo, jie taip pat padeda įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, |
| --- | --- |

Q.

kadangi šie sektoriai skaitmeniniame amžiuje yra ekonomikos varomoji jėga, nes jie labai prisideda prie naujovių diegimo bei naujų informacijos ir ryšių technologijų kūrimo, jie taip pat padeda įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus,

| R. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai gali kurti finansinę gerovę ir didinti užimtumą, jeigu sektoriui suteikiama priemonių būti konkurencingam su Europos Sąjungai nepriklausančių šalių prekybos ir pramonės rūmais Europos Sąjungos tarptautinės konkurencijos strategijos kontekste, |
| --- | --- |

R.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai gali kurti finansinę gerovę ir didinti užimtumą, jeigu sektoriui suteikiama priemonių būti konkurencingam su Europos Sąjungai nepriklausančių šalių prekybos ir pramonės rūmais Europos Sąjungos tarptautinės konkurencijos strategijos kontekste,

| S. | kadangi kai kurie kūrybos ir kultūros sektorių darbuotojai yra savarankiškai dirbantys, |
| --- | --- |

S.

kadangi kai kurie kūrybos ir kultūros sektorių darbuotojai yra savarankiškai dirbantys,

| T. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra auganti rinka ES ir būtent šioje srityje valstybės narės galėtų pirmauti pasaulio rinkoje, |
| --- | --- |

T.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai yra auganti rinka ES ir būtent šioje srityje valstybės narės galėtų pirmauti pasaulio rinkoje,

| U. | kadangi kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų prekybos plėtra yra svarbus kultūros, vystymosi ir demokratijos ramstis, |
| --- | --- |

U.

kadangi kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų prekybos plėtra yra svarbus kultūros, vystymosi ir demokratijos ramstis,

| V. | kadangi kūrybiškumas priklauso nuo galimybės gauti informaciją ir prieigos prie esamų kūrinių ir kūrybos turinio, |
| --- | --- |

V.

kadangi kūrybiškumas priklauso nuo galimybės gauti informaciją ir prieigos prie esamų kūrinių ir kūrybos turinio,

| W. | kadangi kultūrinio turinio vaidmuo yra esminis skaitmeninės ekonomikos srityje; kadangi Europos skaitmeninės ekonomikos augimas ateityje taps priklausomas nuo kokybiško ir įvairaus kultūrinio turinio pasiūlos, |
| --- | --- |

W.

kadangi kultūrinio turinio vaidmuo yra esminis skaitmeninės ekonomikos srityje; kadangi Europos skaitmeninės ekonomikos augimas ateityje taps priklausomas nuo kokybiško ir įvairaus kultūrinio turinio pasiūlos,

| X. | kadangi skaitmeninis amžius šiems sektoriams atveria naujas perspektyvas – pateikia naujus ekonomikos modelius, kurie suteikia galimybes vartotojams naudotis įvairia ir kokybiška pasiūla, |
| --- | --- |

X.

kadangi skaitmeninis amžius šiems sektoriams atveria naujas perspektyvas – pateikia naujus ekonomikos modelius, kurie suteikia galimybes vartotojams naudotis įvairia ir kokybiška pasiūla,

| Y. | kadangi turinio sektorius deda dideles pastangas teisėtiems kultūrinio skaitmeninio turinio pasiūlymams rengti, ir visi suinteresuotieji subjektai turėtų suvienyti jėgas ir kartu didinti informuotumą apie esamus teisėtus skaitmeninio turinio pasiūlymus, |
| --- | --- |

Y.

kadangi turinio sektorius deda dideles pastangas teisėtiems kultūrinio skaitmeninio turinio pasiūlymams rengti, ir visi suinteresuotieji subjektai turėtų suvienyti jėgas ir kartu didinti informuotumą apie esamus teisėtus skaitmeninio turinio pasiūlymus,

| Z. | kadangi laikraščiai ir žurnalai yra kultūros sektoriaus dalis, taip pat pliuralistinio ir įvairiapusio Europos žiniasklaidos pasaulio dalis, |
| --- | --- |

Z.

kadangi laikraščiai ir žurnalai yra kultūros sektoriaus dalis, taip pat pliuralistinio ir įvairiapusio Europos žiniasklaidos pasaulio dalis,

| AA. | kadangi skaitmeninis amžius kelia iššūkių šių sektorių tradicinių šakų, skaitant knygų leidybą, knygų pardavimą ir spaudą, tvarumui, |
| --- | --- |

AA.

kadangi skaitmeninis amžius kelia iššūkių šių sektorių tradicinių šakų, skaitant knygų leidybą, knygų pardavimą ir spaudą, tvarumui,

| AB. | kadangi, siekiant Europos kultūros ir kūrybos sektorių klestėjimo, jiems yra reikalinga šiuolaikiška, lengvai prieinama ir teisiškai apibrėžta intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema, |
| --- | --- |

AB.

kadangi, siekiant Europos kultūros ir kūrybos sektorių klestėjimo, jiems yra reikalinga šiuolaikiška, lengvai prieinama ir teisiškai apibrėžta intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistema,

| AC. | kadangi labai svarbu užtikrinti piliečių meninį ir kultūrinį švietimą ir gerbti kūrybą siekiant gerinti kūrybiškumą, Sąjungos meno, kultūros, kultūrinio paveldo ir kultūrinės įvairovės pažinimą, reikėtų mokyti ne tik apie skaitmenines teises, bet ir pareigas siekiant geriau supažindinti piliečius, kas yra intelektinės nuosavybės teisių saugomi darbai, ir paskatinti šias teises gerbti, |
| --- | --- |

AC.

kadangi labai svarbu užtikrinti piliečių meninį ir kultūrinį švietimą ir gerbti kūrybą siekiant gerinti kūrybiškumą, Sąjungos meno, kultūros, kultūrinio paveldo ir kultūrinės įvairovės pažinimą, reikėtų mokyti ne tik apie skaitmenines teises, bet ir pareigas siekiant geriau supažindinti piliečius, kas yra intelektinės nuosavybės teisių saugomi darbai, ir paskatinti šias teises gerbti,

| AD. | kadangi informacinių bei ryšio technologijų pažanga jokių būdu nekeičia esminio poreikio apsaugoti intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

AD.

kadangi informacinių bei ryšio technologijų pažanga jokių būdu nekeičia esminio poreikio apsaugoti intelektinės nuosavybės teises;

| AE. | kadangi būtina labiau laikytis esamų šių teisių apsaugos sistemos nuostatų, tai pat būtinos reformos, be kitų dalykų susijusios su licencijų teikimo tvarkos supaprastinimu kultūros pramonės šakose, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti naujomis galimybėmis, tuo pačiu užtikrinant visiškai proporcingą teisių apsaugos sistemą, atsižvelgiant tiek į kūrėjų, tiek ir vartotojų interesus; |
| --- | --- |

AE.

kadangi būtina labiau laikytis esamų šių teisių apsaugos sistemos nuostatų, tai pat būtinos reformos, be kitų dalykų susijusios su licencijų teikimo tvarkos supaprastinimu kultūros pramonės šakose, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti naujomis galimybėmis, tuo pačiu užtikrinant visiškai proporcingą teisių apsaugos sistemą, atsižvelgiant tiek į kūrėjų, tiek ir vartotojų interesus;

| AF. | kadangi norint apsaugoti Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir naujoves sukuriamą vertę, būtina šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema, |
| --- | --- |

AF.

kadangi norint apsaugoti Europos bendrovių investicijomis į projektavimą, kūrybą ir naujoves sukuriamą vertę, būtina šiuolaikiška Sąjungos prekių ženklų sistema,

| AG. | kadangi reikia užtikrinti strategines investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius, pavyzdžiui, suteikti galimybę naudotis finansavimu, pritaikytu atsižvelgiant į jų ypatumus ir poreikius, siekiant Europos ekonomikai suteikti visiško dinamiškumo, |
| --- | --- |

AG.

kadangi reikia užtikrinti strategines investicijas į kultūros ir kūrybos sektorius, pavyzdžiui, suteikti galimybę naudotis finansavimu, pritaikytu atsižvelgiant į jų ypatumus ir poreikius, siekiant Europos ekonomikai suteikti visiško dinamiškumo,

| AH. | kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka esminį vaidmenį plėtojant kūrybinius centrus vietos ir regionų lygmeniu, dėl kurių teritorijos tampa patrauklesnės, skatinama kurti ir plėtoti įmonių veiklą ir didinti užimtumą vietos ir regiono ekonomikos srityje, regionas tampa patrauklesnis turistams, steigiamos naujos įmonės ir gerinamas regiono paveikslas, ir skatinama kultūros ir kūrybos sektorių veikla, taip pat raginama saugoti, remti ir vertinti Europos kultūros paveldą, padedant daugeliui įstaigų, pavyzdžiui, vietos ir regiono valdžios institucijoms, |
| --- | --- |

AH.

kadangi kultūros ir kūrybos sektoriai atlieka esminį vaidmenį plėtojant kūrybinius centrus vietos ir regionų lygmeniu, dėl kurių teritorijos tampa patrauklesnės, skatinama kurti ir plėtoti įmonių veiklą ir didinti užimtumą vietos ir regiono ekonomikos srityje, regionas tampa patrauklesnis turistams, steigiamos naujos įmonės ir gerinamas regiono paveikslas, ir skatinama kultūros ir kūrybos sektorių veikla, taip pat raginama saugoti, remti ir vertinti Europos kultūros paveldą, padedant daugeliui įstaigų, pavyzdžiui, vietos ir regiono valdžios institucijoms,

| AI. | atsižvelgdamas į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) ir patvirtintą bei finansuojamą 2011-2013 m. regioninį veiksmų planą (RVP), |
| --- | --- |

AI.

atsižvelgdamas į Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) ir patvirtintą bei finansuojamą 2011-2013 m. regioninį veiksmų planą (RVP),

| AJ. | kadangi yra tinkama proga įvertinti Europos kūrybos sektorių sąjungos vaidmenį, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi yra tinkama proga įvertinti Europos kūrybos sektorių sąjungos vaidmenį,

Kultūros ir kūrybos sektorių, kaip Europos Sąjungos varomosios jėgos, vaidmuo

| 1. | pabrėžia, kad būtina nagrinėti kultūros ir kūrybos sektorius ir jų veiklos poveikį Europos ekonomikai, t. y. nustatyti, apibrėžti ir aprašyti kiekvieną jo padalinį atskirai, siekiant išsiaiškinti visą jų specifiką, geriau suprasti tikslus ir sunkumus bei taikyti veiksmingesnes priemones; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad būtina nagrinėti kultūros ir kūrybos sektorius ir jų veiklos poveikį Europos ekonomikai, t. y. nustatyti, apibrėžti ir aprašyti kiekvieną jo padalinį atskirai, siekiant išsiaiškinti visą jų specifiką, geriau suprasti tikslus ir sunkumus bei taikyti veiksmingesnes priemones;

| 2. | ragina Komisiją dėti pastangas siekiant geriau apibrėžti kultūros ir kūrybos sektorius, kad būtų galima nuodugniai analizuoti jų poveikį ilgalaikiam augimui ir tarptautiniam konkurencingumui ir rasti geresnių būdų specifinių šio sektoriaus ypatybių pripažinimui užtikrinti; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dėti pastangas siekiant geriau apibrėžti kultūros ir kūrybos sektorius, kad būtų galima nuodugniai analizuoti jų poveikį ilgalaikiam augimui ir tarptautiniam konkurencingumui ir rasti geresnių būdų specifinių šio sektoriaus ypatybių pripažinimui užtikrinti;

| 3. | ragina valstybes nares prisiimti tvirtus įsipareigojimus išsaugoti ir remti savo kultūros paveldą, pripažįstant, kad kultūros ir kūrybos sektorių vystymosi sąlyga yra dvejopa ekonomika, kurioje dera viešosios ir privačiosios investicijos; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares prisiimti tvirtus įsipareigojimus išsaugoti ir remti savo kultūros paveldą, pripažįstant, kad kultūros ir kūrybos sektorių vystymosi sąlyga yra dvejopa ekonomika, kurioje dera viešosios ir privačiosios investicijos;

| 4. | mano, kad kultūros ir kūrybos sektoriams turėtų būti skiriama svarbi vieta naujoje Europos Sąjungos politikos darbotvarkėje, pagal kurią sprendžiami sektoriaus ekonominių poreikių klausimai ir atsižvelgiant į skaitmeninio amžiaus kontekstą, ir kad į būsimą kultūros programą būtų įtraukti kultūros ir kūrybos sektoriaus poreikiai skaitmeniniame amžiuje, žvelgiant pragmatiškesniu ir globalesniu žvilgsniu; |
| --- | --- |

4.

mano, kad kultūros ir kūrybos sektoriams turėtų būti skiriama svarbi vieta naujoje Europos Sąjungos politikos darbotvarkėje, pagal kurią sprendžiami sektoriaus ekonominių poreikių klausimai ir atsižvelgiant į skaitmeninio amžiaus kontekstą, ir kad į būsimą kultūros programą būtų įtraukti kultūros ir kūrybos sektoriaus poreikiai skaitmeniniame amžiuje, žvelgiant pragmatiškesniu ir globalesniu žvilgsniu;

| 5. | pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriai kaip ekonominių ir socialinių naujovių šaltiniai daugelyje kitų ekonomikos sektorių pasižymi stipria sąveikos galia; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriai kaip ekonominių ir socialinių naujovių šaltiniai daugelyje kitų ekonomikos sektorių pasižymi stipria sąveikos galia;

| 6. | ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant paremti, skatinti ir sudaryti geresnes sąlygas kultūros ir kūrybos pagrindams skatinant geriau struktūruotą valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimą, pagrįstą dalijimusi gerąja patirtimi; rekomenduoja Komisijai pagal subsidiarumo principą įtraukti vietos ir regiono valdžios įstaigas į žaliojoje knygoje numatytus tolesnius veiksmus. |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant paremti, skatinti ir sudaryti geresnes sąlygas kultūros ir kūrybos pagrindams skatinant geriau struktūruotą valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimą, pagrįstą dalijimusi gerąja patirtimi; rekomenduoja Komisijai pagal subsidiarumo principą įtraukti vietos ir regiono valdžios įstaigas į žaliojoje knygoje numatytus tolesnius veiksmus.

| 7. | prašo Komisijos, atsižvelgiant į didėjančią kultūros ir kūrybos sektorių svarbą bei siekiant stiprinti šį sektorių, kuris strategiškai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, parengti specialią Baltąją knygą; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos, atsižvelgiant į didėjančią kultūros ir kūrybos sektorių svarbą bei siekiant stiprinti šį sektorių, kuris strategiškai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, parengti specialią Baltąją knygą;

Švietimas, mokymas ir informuotumo didinimas

| 8. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją skatinti švietimą meno ir kultūros srityje (ypatingą dėmesį skiriant kūrybingumui) bet kokiame amžiuje – nuo pradinio mokymo iki aukštojo ir (ar) profesinio mokymo, bei kūrybinių darbuotojų verslumo gebėjimus, taip pat mokantis visą gyvenimą, ypač siekiant informuoti visuomenę apie kūrybą ir išsilavinimą naudojant IRT, taip pat laikantis intelektinės nuosavybės taisyklių; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją skatinti švietimą meno ir kultūros srityje (ypatingą dėmesį skiriant kūrybingumui) bet kokiame amžiuje – nuo pradinio mokymo iki aukštojo ir (ar) profesinio mokymo, bei kūrybinių darbuotojų verslumo gebėjimus, taip pat mokantis visą gyvenimą, ypač siekiant informuoti visuomenę apie kūrybą ir išsilavinimą naudojant IRT, taip pat laikantis intelektinės nuosavybės taisyklių;

| 9. | pabrėžia švietimo, kuriuo sujungiamos teorinės civilizacijos bei technikos istorijos žinios ir taikomojo meno kūryba bei kultūros vertybių valdymas, naudą įmonėse, dirbtuvėse ir pan., didinant ir teorines, ir praktines žinias; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia švietimo, kuriuo sujungiamos teorinės civilizacijos bei technikos istorijos žinios ir taikomojo meno kūryba bei kultūros vertybių valdymas, naudą įmonėse, dirbtuvėse ir pan., didinant ir teorines, ir praktines žinias;

| 10. | pabrėžia, kad ypač svarbios švietimo programos, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas profesiniam mokymui, idėjų plėtojimui ir dėstymui, e. įgūdžiams, techniniams, verslumo ir rinkodaros įgūdžiams, taip pat socialinių tinklų naudojimui ir darbuotojų kvalifikacijai; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad ypač svarbios švietimo programos, kuriose ypatingas dėmesys skiriamas profesiniam mokymui, idėjų plėtojimui ir dėstymui, e. įgūdžiams, techniniams, verslumo ir rinkodaros įgūdžiams, taip pat socialinių tinklų naudojimui ir darbuotojų kvalifikacijai;

| 11. | atkreipia dėmesį į galimybes, kurios atsiranda dėl artimo kultūros ir kūrybos sektorių, universitetų, mokslinių tyrimų centrų, meno mokyklų ir įstaigų bendradarbiavimo ir dialogo siekiant rengti bendras programas ir sudaryti mokymosi visą gyvenimą galimybes; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į galimybes, kurios atsiranda dėl artimo kultūros ir kūrybos sektorių, universitetų, mokslinių tyrimų centrų, meno mokyklų ir įstaigų bendradarbiavimo ir dialogo siekiant rengti bendras programas ir sudaryti mokymosi visą gyvenimą galimybes;

| 12. | prašo Komisijos ir valstybių narių Europoje skubiai pripažinti kultūros ir kūrybos sektoriaus profesinius vardus, skatinti studentų ir dėstytojų judumą bei gerinti menininkų ir kūrybinių darbuotojų mokomųjų ir darbinių stažuočių kokybę; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos ir valstybių narių Europoje skubiai pripažinti kultūros ir kūrybos sektoriaus profesinius vardus, skatinti studentų ir dėstytojų judumą bei gerinti menininkų ir kūrybinių darbuotojų mokomųjų ir darbinių stažuočių kokybę;

| 13. | ragina Komisiją paprašyti valstybes nares papildyti profesinių diplomų ir studijų programų, visų pirma susijusių su naujomis kompetencijomis, reikalingomis kultūros ir kūrybos sektoriams, abipusio pripažinimo sistemą; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją paprašyti valstybes nares papildyti profesinių diplomų ir studijų programų, visų pirma susijusių su naujomis kompetencijomis, reikalingomis kultūros ir kūrybos sektoriams, abipusio pripažinimo sistemą;

| 14. | prašo Komisijos skatinti įgyvendinti kultūros ir kūrybos bei švietimo ir profesinio mokymo sektorių jungtinius mokslinius tyrimus ir bendradarbiavimo programas bei nuolatinį profesinį mokymą, siekiant sukurti palankias sąlygas profesinio mokymo sektoriuje taikyti naujas technologijas ir naujas kūrybos priemones, stiprinti profesinį mokymą visą gyvenimą, pirmiausia kreipiantis į Europos socialinį fondą, turint omenyje, kad šiame sektoriuje vyksta aktyvi technologijų kaita, ir atvirkščiai, skatinti diegti naujoves, kultūros ir kūrybos sektoriuose vykdant mokslinius tyrimus ir mokymus; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos skatinti įgyvendinti kultūros ir kūrybos bei švietimo ir profesinio mokymo sektorių jungtinius mokslinius tyrimus ir bendradarbiavimo programas bei nuolatinį profesinį mokymą, siekiant sukurti palankias sąlygas profesinio mokymo sektoriuje taikyti naujas technologijas ir naujas kūrybos priemones, stiprinti profesinį mokymą visą gyvenimą, pirmiausia kreipiantis į Europos socialinį fondą, turint omenyje, kad šiame sektoriuje vyksta aktyvi technologijų kaita, ir atvirkščiai, skatinti diegti naujoves, kultūros ir kūrybos sektoriuose vykdant mokslinius tyrimus ir mokymus;

| 15. | prašo valstybių narių didinti vadybos ir verslo sričių profesinio mokymo, ypač skirto kultūros ir kūrybos sektorių specialistams, prieinamumą, siekiant suteikti jiems nuolat kintančiomis socialinėmis ekonominėmis sąlygomis reikalingus komunikacijos ir verslumo įgūdžius; nurodo, kad garso ir vaizdo sektoriuje įgyvendinant programą MEDIA, sukaupta teigiama profesinio mokymo ir vadybos patirtis, ir prašo, kad panašių priemonių būtų skirta programai CULTURA; |
| --- | --- |

15.

prašo valstybių narių didinti vadybos ir verslo sričių profesinio mokymo, ypač skirto kultūros ir kūrybos sektorių specialistams, prieinamumą, siekiant suteikti jiems nuolat kintančiomis socialinėmis ekonominėmis sąlygomis reikalingus komunikacijos ir verslumo įgūdžius; nurodo, kad garso ir vaizdo sektoriuje įgyvendinant programą MEDIA, sukaupta teigiama profesinio mokymo ir vadybos patirtis, ir prašo, kad panašių priemonių būtų skirta programai CULTURA;

| 16. | siūlo, siekiant aktyvesnio bendradarbiavimo tarp aukštųjų mokyklų ir kultūros bei kūrybos sektorių, sukurti naujų bandomųjų projektų, grindžiamų programa ERASMUS ir programa ERASMUS jauniems verslininkams; |
| --- | --- |

16.

siūlo, siekiant aktyvesnio bendradarbiavimo tarp aukštųjų mokyklų ir kultūros bei kūrybos sektorių, sukurti naujų bandomųjų projektų, grindžiamų programa ERASMUS ir programa ERASMUS jauniems verslininkams;

| 17. | pabrėžia, kad būtina perduoti metodus ir praktinę patirtį ir kad naudinga stiprinti mokymą, vykdyti profesinio mokymo programas, skirtas kultūros ir kūrybos sektoriams, geriau panaudojant esamas mokymo ir kitokias programas, suteikiant daugiadalykį mokymą ir remiant švietimo institucijų, studentų, kultūros iri kūrybos sektorių specialistų, įvairaus dydžio įmonių, įskaitant privačiojo ir viešojo sektorių įmones, amatininkų ir finansinių institucijų bendradarbiavimą ir partnerystę; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad būtina perduoti metodus ir praktinę patirtį ir kad naudinga stiprinti mokymą, vykdyti profesinio mokymo programas, skirtas kultūros ir kūrybos sektoriams, geriau panaudojant esamas mokymo ir kitokias programas, suteikiant daugiadalykį mokymą ir remiant švietimo institucijų, studentų, kultūros iri kūrybos sektorių specialistų, įvairaus dydžio įmonių, įskaitant privačiojo ir viešojo sektorių įmones, amatininkų ir finansinių institucijų bendradarbiavimą ir partnerystę;

| 18. | pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriuje svarbu skatinti europinio pobūdžio turinio plėtrą, taip prisidedant prie valstybių narių kultūrų konvergencijos ir tautų suartėjimo; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriuje svarbu skatinti europinio pobūdžio turinio plėtrą, taip prisidedant prie valstybių narių kultūrų konvergencijos ir tautų suartėjimo;

| 19. | pabrėžia, kad mokymasis ir tarpkultūriniai įgūdžiai padeda piliečiams suprasti kitas kultūras bei prisideda prie socialinės integracijos; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad mokymasis ir tarpkultūriniai įgūdžiai padeda piliečiams suprasti kitas kultūras bei prisideda prie socialinės integracijos;

Darbo sąlygos ir verslumas

| 20. | pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra reikšmingi, konkurencingi ir turi ateities perspektyvų, nes yra svarbus Europos tvaraus augimo variklis, galintis atlikti lemiamą vaidmenį atsigaunant ES ekonomikai; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra reikšmingi, konkurencingi ir turi ateities perspektyvų, nes yra svarbus Europos tvaraus augimo variklis, galintis atlikti lemiamą vaidmenį atsigaunant ES ekonomikai;

| 21. | ragina Komisiją kultūros ir kūrybos sektorius pripažinti esant pajėgia Europos ekonomikos dalimi, ypač atsižvelgiant į jų potencialą didinti kitų ekonomikos šakų konkurencingumą; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją kultūros ir kūrybos sektorius pripažinti esant pajėgia Europos ekonomikos dalimi, ypač atsižvelgiant į jų potencialą didinti kitų ekonomikos šakų konkurencingumą;

| 22. | pabrėžia, kad būtina apsvarstyti darbo sąlygas šiuose sektoriuose ir jų ekonominius, socialinius, teisinius ir fiskalinius aspektus, ypač daug dėmesio skiriant verslumui bei darbo sąlygoms kultūros ir kūrybos sektoriuose; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad būtina apsvarstyti darbo sąlygas šiuose sektoriuose ir jų ekonominius, socialinius, teisinius ir fiskalinius aspektus, ypač daug dėmesio skiriant verslumui bei darbo sąlygoms kultūros ir kūrybos sektoriuose;

| 23. | pabrėžia, kad reikia kovoti su diskriminacija atlyginimų srityje ir siekti pusiausvyros tarp užimamos darbo vietos ir kvalifikacijos; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad reikia kovoti su diskriminacija atlyginimų srityje ir siekti pusiausvyros tarp užimamos darbo vietos ir kvalifikacijos;

| 24. | todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti kultūros ir kūrybos sektorių veiklos poveikį Europos ekonomikai, paskelbti leidinį, kuriame būtų nurodyti kiekvienos sektorių grandinės užimtumo, vertės kūrimo, verslumo duomenys; |
| --- | --- |

24.

todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti kultūros ir kūrybos sektorių veiklos poveikį Europos ekonomikai, paskelbti leidinį, kuriame būtų nurodyti kiekvienos sektorių grandinės užimtumo, vertės kūrimo, verslumo duomenys;

| 25. | pabrėžia, jog būtina vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos mastu vystyti stiprią kultūrinio ir kūrybinio verslumo dvasią; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, jog būtina vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos mastu vystyti stiprią kultūrinio ir kūrybinio verslumo dvasią;

| 26. | pabrėžia, kad svarbu sukurti tinkamiausias sąlygas įdarbinti jaunus universitetų absolventus ir šio sektoriaus specialistus ir gerinti jiems galimybes kurti savo verslą bei juos apmokyti kultūros ir kūrybos pasaulio specifinėse ekonomikos, mokesčių, finansų ir technologijų srityse, taip pat ryšių ir rinkodaros srityje, intelektinės nuosavybės teisių išmanymo ir žinių perdavimo iš kartos į kartą srityje; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad svarbu sukurti tinkamiausias sąlygas įdarbinti jaunus universitetų absolventus ir šio sektoriaus specialistus ir gerinti jiems galimybes kurti savo verslą bei juos apmokyti kultūros ir kūrybos pasaulio specifinėse ekonomikos, mokesčių, finansų ir technologijų srityse, taip pat ryšių ir rinkodaros srityje, intelektinės nuosavybės teisių išmanymo ir žinių perdavimo iš kartos į kartą srityje;

| 27. | ragina Europos Komisiją sukurti daugiakalbį nuolatinį forumą, kuris suteiktų galimybę visiems kultūros ir kūrybinio sektoriaus specialistams susijungti į tinklą Europos lygmeniu, kad jie galėtų keistis patirtimi, gerąja praktika ir informacija apie bandymus, bendradarbiauti vykdant bendrus projektus ar bandomuosius projektus tarptautiniu ar tarpvalstybiniu mastu ir gauti visą informaciją, susijusią su galiojančiais teisės aktais (kaip antai autorių teisių, socialinių teisių klausimais), taip pat su finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

27.

ragina Europos Komisiją sukurti daugiakalbį nuolatinį forumą, kuris suteiktų galimybę visiems kultūros ir kūrybinio sektoriaus specialistams susijungti į tinklą Europos lygmeniu, kad jie galėtų keistis patirtimi, gerąja praktika ir informacija apie bandymus, bendradarbiauti vykdant bendrus projektus ar bandomuosius projektus tarptautiniu ar tarpvalstybiniu mastu ir gauti visą informaciją, susijusią su galiojančiais teisės aktais (kaip antai autorių teisių, socialinių teisių klausimais), taip pat su finansavimo galimybėmis;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares kultūros ir kūrybos sektoriams priskirti nepelno veiklą bei suteikti socialinės ekonomikos subjektų statusą kaip tai numatyta 2009 m. vasario 19 d. Parlamento rezoliucijoje dėl socialinės ekonomikos, nes jie veikia atitinkamuose kultūros ir kūrybos sektoriuose, leidžiant taikyti mokesčių lengvatas, sudaryti palankesnes sąlygas gauti kreditus ir dokumente nustatytas darbo apsaugos sąlygas; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares kultūros ir kūrybos sektoriams priskirti nepelno veiklą bei suteikti socialinės ekonomikos subjektų statusą kaip tai numatyta 2009 m. vasario 19 d. Parlamento rezoliucijoje dėl socialinės ekonomikos, nes jie veikia atitinkamuose kultūros ir kūrybos sektoriuose, leidžiant taikyti mokesčių lengvatas, sudaryti palankesnes sąlygas gauti kreditus ir dokumente nustatytas darbo apsaugos sąlygas;

| 29. | ragina Komisiją gerbti ir pripažinti kultūros tarnybų, pelno nesiekiančių organizacijų ir privačių iniciatyvų vykdytojų, prisidedančių prie kūrybiškos solidarios ekonomikos vystymo, veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti gerąją patirtį ir ją įtvirtinti siekiant jauniems žmonėms, kad ir koks būtų jų statusas (studentas, mokinys, stažuotojas, bedarbis ir t. t.) ir pažeidžiamiausiems asmenims suteikti geresnes galimybes dalyvauti kultūriniame gyvenime ir susipažinti su kūrybos turiniu, pavyzdžiui, taikant mažesnius tarifus, platinant kultūrinius čekius arba organizuojant nemokamą kultūrinę veiklą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją gerbti ir pripažinti kultūros tarnybų, pelno nesiekiančių organizacijų ir privačių iniciatyvų vykdytojų, prisidedančių prie kūrybiškos solidarios ekonomikos vystymo, veiksmus; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti gerąją patirtį ir ją įtvirtinti siekiant jauniems žmonėms, kad ir koks būtų jų statusas (studentas, mokinys, stažuotojas, bedarbis ir t. t.) ir pažeidžiamiausiems asmenims suteikti geresnes galimybes dalyvauti kultūriniame gyvenime ir susipažinti su kūrybos turiniu, pavyzdžiui, taikant mažesnius tarifus, platinant kultūrinius čekius arba organizuojant nemokamą kultūrinę veiklą;

Menininkų statusas

| 30. | pabrėžia, kad labai svarbu įsteigti Europos menininko statusą, kad menininkai galėtų turėti patenkinamas darbo sąlygas ir kad siekiant pagerinti jų judumą ES teritorijoje, jiems būtų taikomos tinkamos mokesčių, darbo teisės, socialinės apsaugos ir autorių teisių apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad labai svarbu įsteigti Europos menininko statusą, kad menininkai galėtų turėti patenkinamas darbo sąlygas ir kad siekiant pagerinti jų judumą ES teritorijoje, jiems būtų taikomos tinkamos mokesčių, darbo teisės, socialinės apsaugos ir autorių teisių apsaugos priemonės;

| 31. | ragina dar to nepadariusias valstybes nares vykdyti UNESCO rekomendaciją pripažinti menininko profesinį statusą; |
| --- | --- |

31.

ragina dar to nepadariusias valstybes nares vykdyti UNESCO rekomendaciją pripažinti menininko profesinį statusą;

Meno profesijos

| 32. | primena, kad meninės profesijos yra vienas mūsų kultūros paveldo ir ekonomikos ramsčių, todėl jų ilgalaikiškumą reikia užtikrinti taikant tinkamus žinių ir gebėjimų perdavimo mechanizmus, kaip pabrėžiama 2008 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl kultūros pramonės Europoje; |
| --- | --- |

32.

primena, kad meninės profesijos yra vienas mūsų kultūros paveldo ir ekonomikos ramsčių, todėl jų ilgalaikiškumą reikia užtikrinti taikant tinkamus žinių ir gebėjimų perdavimo mechanizmus, kaip pabrėžiama 2008 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl kultūros pramonės Europoje;

| 33. | primena, kad turi būti siekiama išsaugoti tam tikrų amatų specifiką, perduoti žinias, ypač kultūros, kūrybos ir amatų sektoriuose, ir kurti žinių perdavimo mechanizmus; siūlo skatinti vietos, regionų ir teritoriniu mastu kurti žinių perdavimo laboratorijas, visų pirma skirtas kūrybiniam amatų sektoriui; |
| --- | --- |

33.

primena, kad turi būti siekiama išsaugoti tam tikrų amatų specifiką, perduoti žinias, ypač kultūros, kūrybos ir amatų sektoriuose, ir kurti žinių perdavimo mechanizmus; siūlo skatinti vietos, regionų ir teritoriniu mastu kurti žinių perdavimo laboratorijas, visų pirma skirtas kūrybiniam amatų sektoriui;

| 34. | primena, kad ekonominis kultūros ir kūrybos sektorių, įskaitant atitinkamai prabangos produktų sektorių, modelis yra paremtas inovacijomis, nuolatiniu kūrybiškumu, vartotojų pasitikėjimu ir investicijomis į pareigas, kurioms dažnai reikia labai išsilavinusių ir ypatingus įgūdžius turinčių darbuotojų; prašo Europos Komisijos skatinti šio ekonominio modelio ilgaamžiškumą teikiant pasiūlymus, darančius poveikį kultūros ir kūrybos sektoriams, tobulinant reguliavimo sistemą, pritaikytą jų ypatybėms, ypač kalbant apie intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi; |
| --- | --- |

34.

primena, kad ekonominis kultūros ir kūrybos sektorių, įskaitant atitinkamai prabangos produktų sektorių, modelis yra paremtas inovacijomis, nuolatiniu kūrybiškumu, vartotojų pasitikėjimu ir investicijomis į pareigas, kurioms dažnai reikia labai išsilavinusių ir ypatingus įgūdžius turinčių darbuotojų; prašo Europos Komisijos skatinti šio ekonominio modelio ilgaamžiškumą teikiant pasiūlymus, darančius poveikį kultūros ir kūrybos sektoriams, tobulinant reguliavimo sistemą, pritaikytą jų ypatybėms, ypač kalbant apie intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi;

| 35. | pabrėžia, kad tam tikrose aukštos kvalifikacijos ar ypač specifinių žinių reikalaujančiose srityse, kurios prisideda prie kultūros ir kūrybos sektorių egzistavimo Europos Sąjungoje, gali pritrūkti darbuotojų, todėl prašo Komisijos ir valstybių narių pasitarus su įmonėmis imtis reikiamų priemonių, kad tokie neeiliniai įgūdžiai būtų išsaugoti, ir sudaryti palankias sąlygas išmokyti naują šios srities amatininkų ir specializuotų darbuotojų kartą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad tam tikrose aukštos kvalifikacijos ar ypač specifinių žinių reikalaujančiose srityse, kurios prisideda prie kultūros ir kūrybos sektorių egzistavimo Europos Sąjungoje, gali pritrūkti darbuotojų, todėl prašo Komisijos ir valstybių narių pasitarus su įmonėmis imtis reikiamų priemonių, kad tokie neeiliniai įgūdžiai būtų išsaugoti, ir sudaryti palankias sąlygas išmokyti naują šios srities amatininkų ir specializuotų darbuotojų kartą;

Kūrinių sklaidos ir judėjimo skaitmeniniame amžiuje gerinimas

| 36. | ragina valstybes nares skatinti kūrinių platinimą ir judėjimą visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares skatinti kūrinių platinimą ir judėjimą visoje Europos Sąjungoje;

| 37. | pripažįsta, kad naujovės turi būti skatinamos ne tik gamybos technologijų, bet ir valdymo procesų bei pačių projektų plėtros, jų paskirstymo ir pateikimo rinkai srityse; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad naujovės turi būti skatinamos ne tik gamybos technologijų, bet ir valdymo procesų bei pačių projektų plėtros, jų paskirstymo ir pateikimo rinkai srityse;

| 38. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę kurti specialius veiksmus ir tinkamas priemones Europos kultūros ir kūrybos sektoriams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, remti ir vystyti siekiant patobulinti kultūrinių prekių ir paslaugų kūrimą, gamybą, pardavimo skatinimą ir platinimą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę kurti specialius veiksmus ir tinkamas priemones Europos kultūros ir kūrybos sektoriams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, remti ir vystyti siekiant patobulinti kultūrinių prekių ir paslaugų kūrimą, gamybą, pardavimo skatinimą ir platinimą;

| 39. | pabrėžia, kad kūrinių naudojimas internete gali būti reali galimybė plačiau skleisti ir platinti ES sukurtus kūrinius, ypač garso ir vaizdo, jeigu būtų sudaromos tokios sąlygos, kai teisėta pasiūla galėtų būti plėtojama sveikos konkurencijos aplinkoje, kurioje veiksmingai kovojama su neteisėtu saugomų kūrinių platinimu, ir kurioje kuriamos naujos atsiskaitymo kūrėjams nuostatos, kai atsiskaitymas finansiškai atitinka kūrinių sėkmę; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad kūrinių naudojimas internete gali būti reali galimybė plačiau skleisti ir platinti ES sukurtus kūrinius, ypač garso ir vaizdo, jeigu būtų sudaromos tokios sąlygos, kai teisėta pasiūla galėtų būti plėtojama sveikos konkurencijos aplinkoje, kurioje veiksmingai kovojama su neteisėtu saugomų kūrinių platinimu, ir kurioje kuriamos naujos atsiskaitymo kūrėjams nuostatos, kai atsiskaitymas finansiškai atitinka kūrinių sėkmę;

| 40. | ragina Europos Komisiją stebėti, kad būtų griežtai įgyvendinamas Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyvos (11) 13 straipsnis, kuriame nurodoma, kad valstybės narės turėtų stebėti, kad garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugomis būtų populiarinami ES sukurti kūriniai ir būtų suteikiama prieiga prie jų, ir kad valstybės narės pateiktų EK ataskaitas apie šios nuostatos taikymą vėliausiai iki 2012 m.; |
| --- | --- |

40.

ragina Europos Komisiją stebėti, kad būtų griežtai įgyvendinamas Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyvos (11) 13 straipsnis, kuriame nurodoma, kad valstybės narės turėtų stebėti, kad garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugomis būtų populiarinami ES sukurti kūriniai ir būtų suteikiama prieiga prie jų, ir kad valstybės narės pateiktų EK ataskaitas apie šios nuostatos taikymą vėliausiai iki 2012 m.;

| 41. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti geresnę Europos kūrinių ir repertuarų sklaidą ir judėjimą reikia vykdyti iniciatyvas, skirtas Europos kultūrinių kūrinių vertimui, dubliavimui, subtitravimui, titravimui ir skaitmeninimui pagerinti ir remti, ir parengti specialias priemones šiose srityse, kurios įeitų į naujos kartos programas MEDIA ir „Kultūra“ 2014–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti geresnę Europos kūrinių ir repertuarų sklaidą ir judėjimą reikia vykdyti iniciatyvas, skirtas Europos kultūrinių kūrinių vertimui, dubliavimui, subtitravimui, titravimui ir skaitmeninimui pagerinti ir remti, ir parengti specialias priemones šiose srityse, kurios įeitų į naujos kartos programas MEDIA ir „Kultūra“ 2014–2020 m. laikotarpiu;

| 42. | ragina Komisiją skatinti kultūros ir kūrybos sektorių augimą, ypač internete, ir tam imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų vienodą pareigą saugoti skaitmeninėje aplinkoje teikiamus produktus ir paslaugas, kad padidėtų vartotojų pasitikėjimas internetu; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją skatinti kultūros ir kūrybos sektorių augimą, ypač internete, ir tam imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai turėtų vienodą pareigą saugoti skaitmeninėje aplinkoje teikiamus produktus ir paslaugas, kad padidėtų vartotojų pasitikėjimas internetu;

| 43. | ragina Europos Komisiją sukurti teisinę sistemą, kuri užtikrintų didesnį patikimumo laipsnį skaitmeninėje komercinėje ir nekomercinėje erdvėje, siekiant, kad, pirma, kultūros ir kūrybos sektoriai, antra, vartotojai, galėtų laisvai naudotis skaitmeniniais platinimo būdais nebijodami, kad susidurs su apgaulėmis ar neteisėtais veiksmais; |
| --- | --- |

43.

ragina Europos Komisiją sukurti teisinę sistemą, kuri užtikrintų didesnį patikimumo laipsnį skaitmeninėje komercinėje ir nekomercinėje erdvėje, siekiant, kad, pirma, kultūros ir kūrybos sektoriai, antra, vartotojai, galėtų laisvai naudotis skaitmeniniais platinimo būdais nebijodami, kad susidurs su apgaulėmis ar neteisėtais veiksmais;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti ypatingą dėmesį bibliotekoms, kurios yra kultūros skleidėjos ir vieta dialogui; mano, kad bibliotekos, kartu su švietimo ir kultūros sektoriais, turėtų būtų įpareigotos pereiti prie skaitmeninio turinio ir tam joms turėtų būti skirta išteklių; primena, kad tai yra skubu, nes Europos bibliotekoms jau dabar trūksta lėšų, kad jos galėtų patenkinamai pereiti prie skaitmeninės žiniasklaidos; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares skirti ypatingą dėmesį bibliotekoms, kurios yra kultūros skleidėjos ir vieta dialogui; mano, kad bibliotekos, kartu su švietimo ir kultūros sektoriais, turėtų būtų įpareigotos pereiti prie skaitmeninio turinio ir tam joms turėtų būti skirta išteklių; primena, kad tai yra skubu, nes Europos bibliotekoms jau dabar trūksta lėšų, kad jos galėtų patenkinamai pereiti prie skaitmeninės žiniasklaidos;

| 45. | ypač pabrėžia, kad svarbu plėtoti Europos skaitmeninę biblioteką ir vystyti ją kaip Europos kultūros paveldo, kolektyvinės atminties ir kūrybiškumo projekto centrą ir šviečiamosios, kultūrinės, naujoviškos ir verslo veiklos atskaitos tašką; pažymi, kad meno mainai yra vienas iš mūsų kultūros paveldo ir ekonomikos ramsčių, todėl jie turi būti saugomi tinkamomis žinių ir įgūdžių perdavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

45.

ypač pabrėžia, kad svarbu plėtoti Europos skaitmeninę biblioteką ir vystyti ją kaip Europos kultūros paveldo, kolektyvinės atminties ir kūrybiškumo projekto centrą ir šviečiamosios, kultūrinės, naujoviškos ir verslo veiklos atskaitos tašką; pažymi, kad meno mainai yra vienas iš mūsų kultūros paveldo ir ekonomikos ramsčių, todėl jie turi būti saugomi tinkamomis žinių ir įgūdžių perdavimo priemonėmis;

| 46. | pabrėžia, kad reikia skirti deramą dėmesį iššūkiams, tenkantiems tradicinėms kultūros ir kūrybos sektorių šakoms, kaip antai knygų leidyba, knygų pardavimas ir spauda; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia skirti deramą dėmesį iššūkiams, tenkantiems tradicinėms kultūros ir kūrybos sektorių šakoms, kaip antai knygų leidyba, knygų pardavimas ir spauda;

| 47. | ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir skatinti bei didinti skaitmeninį raštingumą, atsižvelgiant į tai, kad leidybos pramonė vis labiau krypsta prie skaitmeninio turinio gamybos ir platinimo, taip pat pabrėžia, jog reikėtų užtikrinti, kad iniciatyvose, skirtose skaitmeninės žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui didinti, aktyviai dalyvautų leidėjai; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir skatinti bei didinti skaitmeninį raštingumą, atsižvelgiant į tai, kad leidybos pramonė vis labiau krypsta prie skaitmeninio turinio gamybos ir platinimo, taip pat pabrėžia, jog reikėtų užtikrinti, kad iniciatyvose, skirtose skaitmeninės žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui didinti, aktyviai dalyvautų leidėjai;

Kultūrinio ir kūrybinio turinio vidaus rinkos kūrimas

| 48. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją sukurti vieną bendrą Europos skaitmeninę rinką, įdiegti kultūros ir kūrybinio sektorių techninės ir finansinės paramos mechanizmus siekiant skaitmeninti visą kultūros paveldą, taip pat įdiegti bendras Europos normas ir standartus; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją sukurti vieną bendrą Europos skaitmeninę rinką, įdiegti kultūros ir kūrybinio sektorių techninės ir finansinės paramos mechanizmus siekiant skaitmeninti visą kultūros paveldą, taip pat įdiegti bendras Europos normas ir standartus;

| 49. | pripažįsta, kad itin svarbu skubiai ir sėkmingai įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės iniciatyvą, kad Europos kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų visapusiškai naudotis galimybėmis, kurias suteikia plataus masto, didelės spartos plačiajuosčio ryšio ir naujos bevielio ryšio technologijos, ir sėkmingai prie šių galimybių prisitaikyti; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad itin svarbu skubiai ir sėkmingai įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės iniciatyvą, kad Europos kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų visapusiškai naudotis galimybėmis, kurias suteikia plataus masto, didelės spartos plačiajuosčio ryšio ir naujos bevielio ryšio technologijos, ir sėkmingai prie šių galimybių prisitaikyti;

| 50. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją imtis reikiamų priemonių, kad būtų sukurta internetinė Europos kultūrinio ir kūrybinio turinio vidaus rinka, ir užtikrinti Europos piliečių prieigą prie šio turinio bei užtikrinti, kad būtų teikiama apsauga ir mokamas tinkamas užmokestis asmenims, turintiems teisę jį gauti, taip pat kad būtų konsoliduoti visi kūrybinio sektoriaus finansavimo šaltiniai; |
| --- | --- |

50.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją imtis reikiamų priemonių, kad būtų sukurta internetinė Europos kultūrinio ir kūrybinio turinio vidaus rinka, ir užtikrinti Europos piliečių prieigą prie šio turinio bei užtikrinti, kad būtų teikiama apsauga ir mokamas tinkamas užmokestis asmenims, turintiems teisę jį gauti, taip pat kad būtų konsoliduoti visi kūrybinio sektoriaus finansavimo šaltiniai;

| 51. | ragina Europos Komisiją pritarti naujiems ekonomikos inovaciniams modeliams kūrybos ir kultūros sektoriuje, pritaikytus prie globalizacijos padarinių ir skaitmeninio amžiaus uždavinių, ypač susijusius su turinio sektoriumi; |
| --- | --- |

51.

ragina Europos Komisiją pritarti naujiems ekonomikos inovaciniams modeliams kūrybos ir kultūros sektoriuje, pritaikytus prie globalizacijos padarinių ir skaitmeninio amžiaus uždavinių, ypač susijusius su turinio sektoriumi;

| 52. | pabrėžia, kad norint sukurti sąlygas, kuriomis būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis naujomis platformomis ir įranga, svarbų vaidmenį atlieka savitarpio suderinamumas ir standartai; ragina Komisiją skatinti platformų savitarpio suderinamumą, kurti standartus, kuriais vadovaujantis būtų galima sukurti naujovėms palankią rinką, ir vengti sistemų, kurios ribotų prieigą prie įvairesnio turinio; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad norint sukurti sąlygas, kuriomis būtų užtikrintos vienodos galimybės naudotis naujomis platformomis ir įranga, svarbų vaidmenį atlieka savitarpio suderinamumas ir standartai; ragina Komisiją skatinti platformų savitarpio suderinamumą, kurti standartus, kuriais vadovaujantis būtų galima sukurti naujovėms palankią rinką, ir vengti sistemų, kurios ribotų prieigą prie įvairesnio turinio;

| 53. | ragina Komisiją skatinti naudoti, platinti ir tobulinti atviro kodo programinę įrangą ir atviruosius standartus, suteikiančius galimybę skatinti inovacijas ir kūrybiškumą, platinti žinias ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją skatinti naudoti, platinti ir tobulinti atviro kodo programinę įrangą ir atviruosius standartus, suteikiančius galimybę skatinti inovacijas ir kūrybiškumą, platinti žinias ir kurti darbo vietas;

| 54. | pažymi, kad kultūros ir kūrybos sektorių rinka susiskaidžiusi iš dalies dėl kultūrų įvairovės ir vartotojų teikiamos pirmenybės tam tikroms kalboms; |
| --- | --- |

54.

pažymi, kad kultūros ir kūrybos sektorių rinka susiskaidžiusi iš dalies dėl kultūrų įvairovės ir vartotojų teikiamos pirmenybės tam tikroms kalboms;

| 55. | pabrėžia, kad svarbu apsvarstyti, kaip reguliavimo sistemas, ypač galiojančias konkurencijos taisykles, geriau pritaikyti prie kultūros sektoriaus ypatumų siekiant užtikrinti kultūrinę įvairovę ir vartotojų prieigą prie įvairaus ir kokybiško kultūrinio turinio bei paslaugų; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad svarbu apsvarstyti, kaip reguliavimo sistemas, ypač galiojančias konkurencijos taisykles, geriau pritaikyti prie kultūros sektoriaus ypatumų siekiant užtikrinti kultūrinę įvairovę ir vartotojų prieigą prie įvairaus ir kokybiško kultūrinio turinio bei paslaugų;

| 56. | pažymi, kad elektroninė prekyba ir internetas vystosi dideliu greičiu, kai vadinamosios technologijų kartos vis greičiau keičia viena kitą; todėl laikosi nuomonės, kad reikėtų dėti pastangų siekiant suderinti atsakomąsias Sąjungos reguliavimo priemones su taikomais socialiniais ir prekybos reikalavimais, kad minėtosios priemonės nebūtų pasenusios, taigi beprasmiškos ir netrukdytų visapusiškai išlaisvinti ES valstybių narių kultūros ir kūrybos sektorių potencialo; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad elektroninė prekyba ir internetas vystosi dideliu greičiu, kai vadinamosios technologijų kartos vis greičiau keičia viena kitą; todėl laikosi nuomonės, kad reikėtų dėti pastangų siekiant suderinti atsakomąsias Sąjungos reguliavimo priemones su taikomais socialiniais ir prekybos reikalavimais, kad minėtosios priemonės nebūtų pasenusios, taigi beprasmiškos ir netrukdytų visapusiškai išlaisvinti ES valstybių narių kultūros ir kūrybos sektorių potencialo;

| 57. | pabrėžia, kad būtina apgalvoti optimalias sąlygas, kuriomis galėtų vystytis ši bendra rinka, pvz., kalbant apie išskaičiuojamuosius mokesčius, taikomus pajamoms, gautoms pagal autoriaus teises, taip pat mokesčių srityje, kad kultūros prekėms ir paslaugoms, teikiamoms fizinių laikmenų formatu arba internetu, būtų galima taikyti mažesnį PVM, siekiant skatinti jų vystymąsi; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad būtina apgalvoti optimalias sąlygas, kuriomis galėtų vystytis ši bendra rinka, pvz., kalbant apie išskaičiuojamuosius mokesčius, taikomus pajamoms, gautoms pagal autoriaus teises, taip pat mokesčių srityje, kad kultūros prekėms ir paslaugoms, teikiamoms fizinių laikmenų formatu arba internetu, būtų galima taikyti mažesnį PVM, siekiant skatinti jų vystymąsi;

| 58. | pabrėžia, kad PVM taisyklės ir tai, kad nėra prieinamų mokėjimo būdų prekybos internetu atvejais, taip pat yra kliūtys, trukdančios tinkamai vidaus rinkos veiklai, ir reikia nedelsiant spręsti šių kliūčių problemą; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad PVM taisyklės ir tai, kad nėra prieinamų mokėjimo būdų prekybos internetu atvejais, taip pat yra kliūtys, trukdančios tinkamai vidaus rinkos veiklai, ir reikia nedelsiant spręsti šių kliūčių problemą;

| 59. | taigi ragina Komisiją kaip galima greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų, kaip spręsti šias problemas, siekiant panaikinti esamas kliūtis plėtrai vidaus rinkoje (ypač prijungties režimo aplinkoje) ir drauge paisyti vartotojų poreikių ir kultūrų įvairovės; |
| --- | --- |

59.

taigi ragina Komisiją kaip galima greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų, kaip spręsti šias problemas, siekiant panaikinti esamas kliūtis plėtrai vidaus rinkoje (ypač prijungties režimo aplinkoje) ir drauge paisyti vartotojų poreikių ir kultūrų įvairovės;

| 60. | remdamasis pavyzdine iniciatyva „skaitmeninė darbotvarkė”, ragina Komisiją apsvarstyti poreikį remti Europos elektroninę leidybą, kad ji galėtų priimti konkurencijos iššūkius, kurti sąlygas skatinti sistemų tarpusavio sąveikai, jų pritaikomumui įvairiems prietaisams ir sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

60.

remdamasis pavyzdine iniciatyva „skaitmeninė darbotvarkė”, ragina Komisiją apsvarstyti poreikį remti Europos elektroninę leidybą, kad ji galėtų priimti konkurencijos iššūkius, kurti sąlygas skatinti sistemų tarpusavio sąveikai, jų pritaikomumui įvairiems prietaisams ir sąžiningai konkurencijai;

Intelektinės nuosavybės teisės

| 61. | pabrėžia, kad intelektinės nuosavybės teisės yra pagrindinis kūrybos įmonių turtas, individualios kūrybos paskata ir investicija į kūrybą; taigi ragina parengti programas, pagal kurias būtų padedama kultūros ir kūrybos sektoriams prisitaikyti prie perėjimo į skaitmeninę aplinką naudojantis paslaugomis internetu, pagrįstomis nauja intelektinės nuosavybės valdymo tvarka remiant autorių teises; taip pat ragina parengti proporcingą reguliavimo pagrindą, kuriuo remiantis būtų saugomos ir taikomos intelektinės nuosavybės teisės; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad intelektinės nuosavybės teisės yra pagrindinis kūrybos įmonių turtas, individualios kūrybos paskata ir investicija į kūrybą; taigi ragina parengti programas, pagal kurias būtų padedama kultūros ir kūrybos sektoriams prisitaikyti prie perėjimo į skaitmeninę aplinką naudojantis paslaugomis internetu, pagrįstomis nauja intelektinės nuosavybės valdymo tvarka remiant autorių teises; taip pat ragina parengti proporcingą reguliavimo pagrindą, kuriuo remiantis būtų saugomos ir taikomos intelektinės nuosavybės teisės;

| 62. | pabrėžia, kad būtina veiksmingai saugoti intelektinės nuosavybės teises tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje, ir pabrėžia, kad taikant bet kokias susijusias priemones jas iš pradžių reikia įvertinti siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, proporcingumą ir atitiktį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad būtina veiksmingai saugoti intelektinės nuosavybės teises tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje, ir pabrėžia, kad taikant bet kokias susijusias priemones jas iš pradžių reikia įvertinti siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, proporcingumą ir atitiktį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai;

| 63. | ragina Komisiją pritaikyti autorių teises skaitmeninei erai, kad kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų gauti skaitmeninių technologijų ir žiniasklaidos priemonių suliejimo sukuriamą naudą, ir apsvarstyti, kaip konkrečiai būtų galima sudaryti geresnes sąlygas naudotis kūrybiniu turiniu ir sukaupta medžiaga bei apsvarstyti paprastas naudoti vieno langelio principu veikiančias sistemas teisėms įforminti; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją pritaikyti autorių teises skaitmeninei erai, kad kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų gauti skaitmeninių technologijų ir žiniasklaidos priemonių suliejimo sukuriamą naudą, ir apsvarstyti, kaip konkrečiai būtų galima sudaryti geresnes sąlygas naudotis kūrybiniu turiniu ir sukaupta medžiaga bei apsvarstyti paprastas naudoti vieno langelio principu veikiančias sistemas teisėms įforminti;

| 64. | šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad esminis vaidmuo Europos kūrybiškumo plėtojimo ir skaitmeninės ekonomikos plėtojimo procese tenka kolektyvinio administravimo organizacijoms; ragina Europos Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad rengiamas direktyvos dėl kolektyvinio valdymo pasiūlymas, sukurti teisinę sistemą, palankią kolektyvinio administravimo organizacijų veiklai ir autorių teisių turėtojų sąrašų kaupimui; |
| --- | --- |

64.

šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad esminis vaidmuo Europos kūrybiškumo plėtojimo ir skaitmeninės ekonomikos plėtojimo procese tenka kolektyvinio administravimo organizacijoms; ragina Europos Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad rengiamas direktyvos dėl kolektyvinio valdymo pasiūlymas, sukurti teisinę sistemą, palankią kolektyvinio administravimo organizacijų veiklai ir autorių teisių turėtojų sąrašų kaupimui;

| 65. | ragina Komisiją sudaryti sąlygas Europos mastu taikyti licencijavimo sistemą, kuri būtų paremta esamais daugiateritorinių individualių ir kolektyvinių teisių licencijavimo modeliais ir leistų teikti įvairaus turinio paslaugas, nes taip padidėtų teisėta prieiga prie kultūrinio turinio internete; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją sudaryti sąlygas Europos mastu taikyti licencijavimo sistemą, kuri būtų paremta esamais daugiateritorinių individualių ir kolektyvinių teisių licencijavimo modeliais ir leistų teikti įvairaus turinio paslaugas, nes taip padidėtų teisėta prieiga prie kultūrinio turinio internete;

| 66. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti keitimąsi gerąja patirtimi, susijusia su veiksmingais metodais, taikomais siekiant atkreipti dėmesį į intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimų poveikį; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti keitimąsi gerąja patirtimi, susijusia su veiksmingais metodais, taikomais siekiant atkreipti dėmesį į intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimų poveikį;

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su suinteresuotaisiais subjektais Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis surengti informavimo apie būtinybę gerbti intelektinės nuosavybės teises kampaniją, kuri visų pirma būtų skirta jauniems Europos vartotojams; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su suinteresuotaisiais subjektais Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis surengti informavimo apie būtinybę gerbti intelektinės nuosavybės teises kampaniją, kuri visų pirma būtų skirta jauniems Europos vartotojams;

| 68. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares priešintis neteisėtai komercinei praktikai ir intelektinės nuosavybės teisių pažeidimams, nuo kurių gali nukentėti kultūros ir kūrybos sektoriai, ir kurie yra vykdomi realioje ar skaitmeninėje ekonomikos erdvėje; |
| --- | --- |

68.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares priešintis neteisėtai komercinei praktikai ir intelektinės nuosavybės teisių pažeidimams, nuo kurių gali nukentėti kultūros ir kūrybos sektoriai, ir kurie yra vykdomi realioje ar skaitmeninėje ekonomikos erdvėje;

| 69. | pabrėžia, kad pagaliau reikia išspręsti vadinamojo knygų bado problemą, kurią patiria regos negalią turintys ar spaudmenų skaityti negalintys žmonės; primena Komisijai ir valstybėms narėms pagal JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių prisiimtus įsipareigojimus imtis visų tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad neįgalūs žmonės galėtų naudotis kultūrine medžiaga prieinamomis formomis, taip pat užtikrinti, kad teisės aktai dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos netaptų nepagrįsta ar diskriminuojamąja kliūtimi neįgaliems žmonėms pasinaudoti kultūrine medžiaga; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad pagaliau reikia išspręsti vadinamojo knygų bado problemą, kurią patiria regos negalią turintys ar spaudmenų skaityti negalintys žmonės; primena Komisijai ir valstybėms narėms pagal JT konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių prisiimtus įsipareigojimus imtis visų tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad neįgalūs žmonės galėtų naudotis kultūrine medžiaga prieinamomis formomis, taip pat užtikrinti, kad teisės aktai dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos netaptų nepagrįsta ar diskriminuojamąja kliūtimi neįgaliems žmonėms pasinaudoti kultūrine medžiaga;

| 70. | ragina Komisiją aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijos (angl. WIPO) veikloje siekiant sutarti dėl privalomos teisinės normos, grindžiamos pasiūlymu dėl sutarties, kurį parengė ir 2009 m. WIPO pateikė Pasaulio neregių sąjunga; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją aktyviai ir konstruktyviai dalyvauti Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijos (angl. WIPO) veikloje siekiant sutarti dėl privalomos teisinės normos, grindžiamos pasiūlymu dėl sutarties, kurį parengė ir 2009 m. WIPO pateikė Pasaulio neregių sąjunga;

| 71. | pabrėžia, kad reikia išspręsti kūrinių, kurių autorių teises sunku nustatyti, problemą; palankiai vertina Komisijos pareikštą ketinimą pateikti šios srities pasiūlymų; pažymi, kad kūrinių, kurių autorius sunku nustatyti, ir vadinamosios 20-ojo amžiaus juodosios skylės problemos neapsiriboja tik spausdintais kūriniais, pvz., knygomis ir žurnalais, bet apima ir kitų rūšių kūrinius, įskaitant nuotraukas, muziką ir garso bei vaizdo kūrinius; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad reikia išspręsti kūrinių, kurių autorių teises sunku nustatyti, problemą; palankiai vertina Komisijos pareikštą ketinimą pateikti šios srities pasiūlymų; pažymi, kad kūrinių, kurių autorius sunku nustatyti, ir vadinamosios 20-ojo amžiaus juodosios skylės problemos neapsiriboja tik spausdintais kūriniais, pvz., knygomis ir žurnalais, bet apima ir kitų rūšių kūrinius, įskaitant nuotraukas, muziką ir garso bei vaizdo kūrinius;

| 72. | ragina Komisiją skatinti finansiškai remti privataus sektoriaus iniciatyvas siekiant sukurti plačiai prieinamas teisių ir repertuaro duomenų bazes, susijusias su muzikos, garso ir vaizdo bei kitu repertuaru; dėl tokių duomenų bazių būtų daugiau skaidrumo ir būtų suvienodintos teisių suteikimo procedūros; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją skatinti finansiškai remti privataus sektoriaus iniciatyvas siekiant sukurti plačiai prieinamas teisių ir repertuaro duomenų bazes, susijusias su muzikos, garso ir vaizdo bei kitu repertuaru; dėl tokių duomenų bazių būtų daugiau skaidrumo ir būtų suvienodintos teisių suteikimo procedūros;

| 73. | ragina Komisiją paskatinti parengti visiems suinteresuotiesiems subjektams taikomus vienodus, nešališkus ir veiksmingus alternatyvius ginčų sprendimo būdus; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją paskatinti parengti visiems suinteresuotiesiems subjektams taikomus vienodus, nešališkus ir veiksmingus alternatyvius ginčų sprendimo būdus;

| 74. | mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis įgyvendindamos savo intelektinės nuosavybės teises susiduria MVĮ, vadovaudamasi Europos iniciatyvoje „Smulkiojo verslo aktas“ įtvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, be kita ko, taikant MVĮ nediskriminavimo principą; |
| --- | --- |

74.

mano, kad Komisija turėtų atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis įgyvendindamos savo intelektinės nuosavybės teises susiduria MVĮ, vadovaudamasi Europos iniciatyvoje „Smulkiojo verslo aktas“ įtvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“, be kita ko, taikant MVĮ nediskriminavimo principą;

| 75. | pritaria Komisijos pasiūlytam Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos persvarstymui ir ragina Komisiją imtis reikalingų žingsnių užtikrinant, kad prekių ženklams tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje bus taikoma tokio paties lygio apsauga; |
| --- | --- |

75.

pritaria Komisijos pasiūlytam Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos persvarstymui ir ragina Komisiją imtis reikalingų žingsnių užtikrinant, kad prekių ženklams tiek prijungties, tiek atjungties režimo aplinkoje bus taikoma tokio paties lygio apsauga;

Kultūros ir kūrybos sektorių finansavimas

| 76. | primena, kad taikant bet kokią kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo ir finansavimo politiką ir priemones reikia atsižvelgti į kiekvieno kultūros ir kūrybos sektoriaus padalinio ypatumus; |
| --- | --- |

76.

primena, kad taikant bet kokią kultūros ir kūrybos sektorių rėmimo ir finansavimo politiką ir priemones reikia atsižvelgti į kiekvieno kultūros ir kūrybos sektoriaus padalinio ypatumus;

| 77. | ragina Komisiją suteikti kultūros ir kūrybos sektorių įmonėms visavertį mažųjų ir vidutinių įmonių statusą su visomis šios sferos specifiką atitinkančiomis kreditavimo sąlygomis, parama verslo pradžiai, darbuotojų apsauga, ypač daug dėmesio skiriant mažai kapitalizacijai, prekių ženklo kaip turto vertinimui, didelei rizikai pradiniame etape, stipriai informacinių technologijų įtakai, nenuolatiniam užimtumui ir būtinybei steigti centralizuotas tarnybas; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją suteikti kultūros ir kūrybos sektorių įmonėms visavertį mažųjų ir vidutinių įmonių statusą su visomis šios sferos specifiką atitinkančiomis kreditavimo sąlygomis, parama verslo pradžiai, darbuotojų apsauga, ypač daug dėmesio skiriant mažai kapitalizacijai, prekių ženklo kaip turto vertinimui, didelei rizikai pradiniame etape, stipriai informacinių technologijų įtakai, nenuolatiniam užimtumui ir būtinybei steigti centralizuotas tarnybas;

| 78. | ragina visus suinteresuotuosius veikėjus apsvarstyti galimybę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis pradėti taikyti naujas inovacines finansines priemones, kuriose būtų atsižvelgta į šių sektorių poreikius, ypač į tai, kad kūrybinių darbuotojų kapitalas dažnai būna tik nematerialusis turtas, kaip antai: banko garantijas, grąžintinus avansus, rizikos kapitalo fondus ir vietinių partnerysčių kūrimo skatinimą; |
| --- | --- |

78.

ragina visus suinteresuotuosius veikėjus apsvarstyti galimybę tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis pradėti taikyti naujas inovacines finansines priemones, kuriose būtų atsižvelgta į šių sektorių poreikius, ypač į tai, kad kūrybinių darbuotojų kapitalas dažnai būna tik nematerialusis turtas, kaip antai: banko garantijas, grąžintinus avansus, rizikos kapitalo fondus ir vietinių partnerysčių kūrimo skatinimą;

| 79. | ragina kultūros ir kūrybos sektoriaus mažųjų ir labai mažų įmonių vystymui pasitelkti Europos fondų lėšas ir programas (pvz., mikrofinansų skyrimo priemonę), siekiant optimizuoti paramą pramonės sektoriams sudarant palankias sąlygas gauti informacijos apie finansavimo galimybes ir supaprastinti paraiškų šioms lėšoms gauti teikimą; |
| --- | --- |

79.

ragina kultūros ir kūrybos sektoriaus mažųjų ir labai mažų įmonių vystymui pasitelkti Europos fondų lėšas ir programas (pvz., mikrofinansų skyrimo priemonę), siekiant optimizuoti paramą pramonės sektoriams sudarant palankias sąlygas gauti informacijos apie finansavimo galimybes ir supaprastinti paraiškų šioms lėšoms gauti teikimą;

| 80. | ragina teikti trumpalaikį mikrofinansavimą, kad būtų skatinama eksperimentuoti ir plėtoti inovacinius kultūros ir kūrybos projektus; |
| --- | --- |

80.

ragina teikti trumpalaikį mikrofinansavimą, kad būtų skatinama eksperimentuoti ir plėtoti inovacinius kultūros ir kūrybos projektus;

| 81. | rekomenduoja Komisijai įvertinti struktūrinių fondų ir dabartinių bei būsimų programų kultūros, garso ir vaizdo žiniasklaidos priemonių, jaunimo ir švietimo srityse svarbą, atsižvelgiant į jų potencialą skatinti kūrybos sektorius, padaryti iš to išvadas dėl geresnės rėmimo politikos bei jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

81.

rekomenduoja Komisijai įvertinti struktūrinių fondų ir dabartinių bei būsimų programų kultūros, garso ir vaizdo žiniasklaidos priemonių, jaunimo ir švietimo srityse svarbą, atsižvelgiant į jų potencialą skatinti kūrybos sektorius, padaryti iš to išvadas dėl geresnės rėmimo politikos bei jas įgyvendinti;

| 82. | taip pat pripažįsta ES programų, pvz., naujovių ir konkurencingumo programos, veiksmingumą padedant MVĮ gauti finansavimą ir, siūlo Komisijai įvertinti galimybę rengti panašaus pobūdžio specialias kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas programas; |
| --- | --- |

82.

taip pat pripažįsta ES programų, pvz., naujovių ir konkurencingumo programos, veiksmingumą padedant MVĮ gauti finansavimą ir, siūlo Komisijai įvertinti galimybę rengti panašaus pobūdžio specialias kultūros ir kūrybos sektoriams skirtas programas;

| 83. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pavyzdinės iniciatyvos „skaitmeninė darbotvarkė“ biudžete sukurti specialią eilutę finansuoti Europos kino salių perėjimui prie skaitmeninių technologijų, siekiant suteikti visiems ES piliečiams galimybę susipažinti su įvairias Europos tapatybes atspindinčiu turiniu ir visą Europos kino sektorių padaryti konkurencingesnį; |
| --- | --- |

83.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pavyzdinės iniciatyvos „skaitmeninė darbotvarkė“ biudžete sukurti specialią eilutę finansuoti Europos kino salių perėjimui prie skaitmeninių technologijų, siekiant suteikti visiems ES piliečiams galimybę susipažinti su įvairias Europos tapatybes atspindinčiu turiniu ir visą Europos kino sektorių padaryti konkurencingesnį;

| 84. | pabrėžia mecenatų ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerytės svarbą finansuojant ir remiant kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir ragina pagerinti sąlygas šiam sektoriui pasinaudoti kreditais ir apsvarstyti alternatyvias formas siekiant skatinti įmones tapti mecenatais, pavyzdžiui, atleidžiant nuo mokesčių ar taikant jų lengvatas; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia mecenatų ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerytės svarbą finansuojant ir remiant kultūrinę ir kūrybinę veiklą ir ragina pagerinti sąlygas šiam sektoriui pasinaudoti kreditais ir apsvarstyti alternatyvias formas siekiant skatinti įmones tapti mecenatais, pavyzdžiui, atleidžiant nuo mokesčių ar taikant jų lengvatas;

| 85. | pabrėžia, jog svarbu apmokyti bankų sektoriaus specialistus, kad jie sugebėtų užtikrinti konsultavimąsi dėl kultūros ir kūrybos projektų, siekiant suteikti geresnes galimybes gauti kreditus iš finansų institucijų; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, jog svarbu apmokyti bankų sektoriaus specialistus, kad jie sugebėtų užtikrinti konsultavimąsi dėl kultūros ir kūrybos projektų, siekiant suteikti geresnes galimybes gauti kreditus iš finansų institucijų;

| 86. | dar kartą pabrėžia, kad svarbu plėtoti konsultavimo ir patarimų teikimo paslaugas finansavimo ir įmonių valdymo srityse, kad kultūros ir kūrybos sektorių specialistai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės bei labai mažos įmonės, galėtų naudotis naudingomis priemonėmis, kurių reikia norint gerai valdyti įmonę, siekiant tobulinti kūrybą, gamybą, kultūros prekių ir paslaugų pardavimo skatinimą ir platinimą; |
| --- | --- |

86.

dar kartą pabrėžia, kad svarbu plėtoti konsultavimo ir patarimų teikimo paslaugas finansavimo ir įmonių valdymo srityse, kad kultūros ir kūrybos sektorių specialistai, ypač mažosios ir vidutinės įmonės bei labai mažos įmonės, galėtų naudotis naudingomis priemonėmis, kurių reikia norint gerai valdyti įmonę, siekiant tobulinti kūrybą, gamybą, kultūros prekių ir paslaugų pardavimo skatinimą ir platinimą;

| 87. | pabrėžia, kad privaloma rengti specialistus, galinčius užtikrinti ekonominį ir finansinį kultūros ir kūrybos projektų pajėgumą, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas iš finansinių institucijų ir bankų, kurie paprastai neturi daug informacijos apie šį sektorių; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad privaloma rengti specialistus, galinčius užtikrinti ekonominį ir finansinį kultūros ir kūrybos projektų pajėgumą, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas iš finansinių institucijų ir bankų, kurie paprastai neturi daug informacijos apie šį sektorių;

| 88. | ragina Komisiją atsižvelgiant į Skaitmeninę darbotvarkę padėti kultūros ir kūrybos sektorių MVĮ ieškoti konkurencingų, vartotojams patogių ir novatoriškų verslo internetu modelių, pagrįstų kultūros ir kūrybos sektorių ir tarpininkų bendru finansavimu ir rizikos pasidalinimu; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją atsižvelgiant į Skaitmeninę darbotvarkę padėti kultūros ir kūrybos sektorių MVĮ ieškoti konkurencingų, vartotojams patogių ir novatoriškų verslo internetu modelių, pagrįstų kultūros ir kūrybos sektorių ir tarpininkų bendru finansavimu ir rizikos pasidalinimu;

| 89. | todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad vykdant viešuosius pirkimus MVĮ nebūtų apkrautos bereikalingomis išlaidomis ir kad joms nebūtų sudaromos biurokratinės kliūtys; |
| --- | --- |

89.

todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad vykdant viešuosius pirkimus MVĮ nebūtų apkrautos bereikalingomis išlaidomis ir kad joms nebūtų sudaromos biurokratinės kliūtys;

| 90. | atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. gruodžio mėn. bus pradėta įgyvendinti 8-oji bendroji mokslinių tyrimų programa, ragina Komisiją biudžete numatyti eilutę jaunesnių nei 35 metų amžiaus asmenų siūlomų kultūros ir kūrybos sektorių projektams įgyvendinti bei verslo pradžiai finansuoti; |
| --- | --- |

90.

atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. gruodžio mėn. bus pradėta įgyvendinti 8-oji bendroji mokslinių tyrimų programa, ragina Komisiją biudžete numatyti eilutę jaunesnių nei 35 metų amžiaus asmenų siūlomų kultūros ir kūrybos sektorių projektams įgyvendinti bei verslo pradžiai finansuoti;

| 91. | prašo, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės regioniniame veiksmų plane pirmenybinio finansavimo eilutė būtų skirta kultūros ir kūrybos sektoriui, ypač garso ir vaizdo sektoriui ir garso ir vaizdo kūrinių gamybai bei platinimui Europos ir Viduržemio jūros regione; |
| --- | --- |

91.

prašo, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės regioniniame veiksmų plane pirmenybinio finansavimo eilutė būtų skirta kultūros ir kūrybos sektoriui, ypač garso ir vaizdo sektoriui ir garso ir vaizdo kūrinių gamybai bei platinimui Europos ir Viduržemio jūros regione;

| 92. | siūlo pasinaudoti Europos kūrybos pramonės aljanso (angl. ECIA) sistema siekiant suteikti prieigą prie informacijos ir konsultacijų pasirengimo investicijoms ir ilgalaikių verslo strategijų klausimais, prieigą prie paskolų, garantijų fondų ir privačių tarpvalstybinių investicijų, taip pat ištirti galimybes įsteigti kūrybos pramonės šakų banką; |
| --- | --- |

92.

siūlo pasinaudoti Europos kūrybos pramonės aljanso (angl. ECIA) sistema siekiant suteikti prieigą prie informacijos ir konsultacijų pasirengimo investicijoms ir ilgalaikių verslo strategijų klausimais, prieigą prie paskolų, garantijų fondų ir privačių tarpvalstybinių investicijų, taip pat ištirti galimybes įsteigti kūrybos pramonės šakų banką;

| 93. | ragina valstybes nares ir vietos, teritorines ir regionų valdžios institucijas sukurti palankias veiklos sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams ir juos galinčioms finansuoti įstaigoms ir ragina šias valdžios institucijas informuoti finansavimo įstaigas apie kultūros ir kūrybos sektorių ypatybes, siekiant jas paskatinti investuoti į šiuos sektorius, ypač į MVĮ ir labai mažas įmones, remiantis didelių ekonominių galimybių kultūros projektais; |
| --- | --- |

93.

ragina valstybes nares ir vietos, teritorines ir regionų valdžios institucijas sukurti palankias veiklos sąlygas kultūros ir kūrybos sektoriams ir juos galinčioms finansuoti įstaigoms ir ragina šias valdžios institucijas informuoti finansavimo įstaigas apie kultūros ir kūrybos sektorių ypatybes, siekiant jas paskatinti investuoti į šiuos sektorius, ypač į MVĮ ir labai mažas įmones, remiantis didelių ekonominių galimybių kultūros projektais;

| 94. | ragina vietos, teritorines ir regionų įstaigas informuoti finansų organizacijas apie kultūros ir kūrybos sektorių specifiką, siekiant paskatinti jas investuoti į šio tipo pramonę, ypač mažąsias ir vidutines įmones; |
| --- | --- |

94.

ragina vietos, teritorines ir regionų įstaigas informuoti finansų organizacijas apie kultūros ir kūrybos sektorių specifiką, siekiant paskatinti jas investuoti į šio tipo pramonę, ypač mažąsias ir vidutines įmones;

Vietos ir regioninis bendradarbiavimas

| 95. | pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektorius dažnai padeda skatinti smunkančios vietos ekonomikos pertvarką, naujų veiklos rūšių atsiradimą ir naujų bei tvarių darbo vietų kūrimą ir didinti Europos regionų bei miestų patrauklumą siekiant socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

95.

pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektorius dažnai padeda skatinti smunkančios vietos ekonomikos pertvarką, naujų veiklos rūšių atsiradimą ir naujų bei tvarių darbo vietų kūrimą ir didinti Europos regionų bei miestų patrauklumą siekiant socialinės ir teritorinės sanglaudos;

| 96. | pabrėžia, kad kultūra turi atlikti esminį vaidmenį vykdant tvarią pasienio teritorijų plėtrą, ir mano, kad tokia kultūros ir kūrybingumo infrastruktūra ir įstaigos gali prisidėti prie teritorinės sanglaudos įgyvendinimo; mano, kad kūrybos ir kūrybingumo skatinimas yra sudedamoji teritorinio bendradarbiavimo, kuris turi būti sustiprintas, dalis; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad kultūra turi atlikti esminį vaidmenį vykdant tvarią pasienio teritorijų plėtrą, ir mano, kad tokia kultūros ir kūrybingumo infrastruktūra ir įstaigos gali prisidėti prie teritorinės sanglaudos įgyvendinimo; mano, kad kūrybos ir kūrybingumo skatinimas yra sudedamoji teritorinio bendradarbiavimo, kuris turi būti sustiprintas, dalis;

| 97. | ragina visas susijusias įstaigas vietos lygmeniu panaudoti teritorinio bendradarbiavimo programas siekiant dalytis pažangiąja patirtimi ir ja naudotis plėtojant kultūros ir kūrybos sektorius; |
| --- | --- |

97.

ragina visas susijusias įstaigas vietos lygmeniu panaudoti teritorinio bendradarbiavimo programas siekiant dalytis pažangiąja patirtimi ir ja naudotis plėtojant kultūros ir kūrybos sektorius;

| 98. | rekomenduoja ne tik spartinti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros pasiūlos ir kultūros bei kūrybinių įmonių įsikūrimo tarpusavio priklausomybe, tirti kultūros, kaip verslo vietos veiksnio, svarbą visoje ES, bet ir remti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros ir kūrybinių įmonių įsikūrimo pasekmėmis verslo vietai; |
| --- | --- |

98.

rekomenduoja ne tik spartinti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros pasiūlos ir kultūros bei kūrybinių įmonių įsikūrimo tarpusavio priklausomybe, tirti kultūros, kaip verslo vietos veiksnio, svarbą visoje ES, bet ir remti mokslinius tyrimus, susijusius su kultūros ir kūrybinių įmonių įsikūrimo pasekmėmis verslo vietai;

| 99. | ragina Komisiją ir valstybes nares apibendrinti turimas žinias apie tarpvalstybinį ir teritorinį bendradarbiavimą kultūros ir kūrybos sektoriuose, jo poreikius ir gerąją praktiką, įgyti specifines žinias, susijusias su kultūra, kūryba ir pasienio teritorijomis, (ypač mažai aptartose srityse, pvz., ryšis tarp kultūros, kūrybingumo ir ekonomikos) ir parengti tarpvalstybines kultūrinio paveldo valdymo ir išteklių strategijas; |
| --- | --- |

99.

ragina Komisiją ir valstybes nares apibendrinti turimas žinias apie tarpvalstybinį ir teritorinį bendradarbiavimą kultūros ir kūrybos sektoriuose, jo poreikius ir gerąją praktiką, įgyti specifines žinias, susijusias su kultūra, kūryba ir pasienio teritorijomis, (ypač mažai aptartose srityse, pvz., ryšis tarp kultūros, kūrybingumo ir ekonomikos) ir parengti tarpvalstybines kultūrinio paveldo valdymo ir išteklių strategijas;

| 100. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įsteigti susitikimų vietas ir padėti pagrindą vietos tinklų kūrimuisi siekiant didinti visų sektoriaus specialistų ir plačios visuomenės informuotumą apie kultūros ir kūrybinį sektorių keičiantis patirtimi, informacija apie bandymus, tobulinant įgūdžius ir supažindinant su inovacinėmis technologijomis, pavyzdžiui, skaitmeninėmis technologijomis, taip pat organizuojant mokymus, diskusijas ir kitus meno ir kultūros renginius, plėtojant kūrybos centrus ir verslo inkubatorius, taip suteikiant galimybę jauniems specialistams ir kūrybiškoms įmonėms palaikyti ryšius, skatinti inovacijas ir siekti, kad sektoriaus veikla būtų labiau matoma; |
| --- | --- |

100.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įsteigti susitikimų vietas ir padėti pagrindą vietos tinklų kūrimuisi siekiant didinti visų sektoriaus specialistų ir plačios visuomenės informuotumą apie kultūros ir kūrybinį sektorių keičiantis patirtimi, informacija apie bandymus, tobulinant įgūdžius ir supažindinant su inovacinėmis technologijomis, pavyzdžiui, skaitmeninėmis technologijomis, taip pat organizuojant mokymus, diskusijas ir kitus meno ir kultūros renginius, plėtojant kūrybos centrus ir verslo inkubatorius, taip suteikiant galimybę jauniems specialistams ir kūrybiškoms įmonėms palaikyti ryšius, skatinti inovacijas ir siekti, kad sektoriaus veikla būtų labiau matoma;

| 101. | ragina vietos, regionų ir teritorines valdžios institucijas sudaryti bendradarbiavimo tinklą, siekiant keistis gerąja patirtimi ir įgyvendinti bandomuosius tarptautinius ir tarpvalstybinius projektus; |
| --- | --- |

101.

ragina vietos, regionų ir teritorines valdžios institucijas sudaryti bendradarbiavimo tinklą, siekiant keistis gerąja patirtimi ir įgyvendinti bandomuosius tarptautinius ir tarpvalstybinius projektus;

| 102. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali labai prisidėti gerinant kultūros produktų sklaidą ir platinimą organizuodamos, remdamos ir populiarindamos kultūrinius renginius; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali labai prisidėti gerinant kultūros produktų sklaidą ir platinimą organizuodamos, remdamos ir populiarindamos kultūrinius renginius;

| 103. | atkreipia dėmesį į tai, kad kultūros ir kūrybos infrastruktūra+ ir įstaigos atlieka svarbų vaidmenį plėtojant fizinę miestų ir didmiesčių aplinką, kuriant investicijoms palankią aplinką, ir ypač turint omenyje buvusių pramoninių rajonų atstatymą bei atgaivinimą, o kultūros paveldas sukuria pridėtinę vertę ir suteikia individualumo plėtojant ir atnaujinant kaimo vietoves, ypač dėl jo poveikio kaimo turizmui, ir mano, kad būtina išvengti gyventojų mažėjimo šiose vietovėse; |
| --- | --- |

103.

atkreipia dėmesį į tai, kad kultūros ir kūrybos infrastruktūra+ ir įstaigos atlieka svarbų vaidmenį plėtojant fizinę miestų ir didmiesčių aplinką, kuriant investicijoms palankią aplinką, ir ypač turint omenyje buvusių pramoninių rajonų atstatymą bei atgaivinimą, o kultūros paveldas sukuria pridėtinę vertę ir suteikia individualumo plėtojant ir atnaujinant kaimo vietoves, ypač dėl jo poveikio kaimo turizmui, ir mano, kad būtina išvengti gyventojų mažėjimo šiose vietovėse;

| 104. | taip pat mano, kad jis labai reikšmingas veiksnys buvusių pramoninių rajonų atgaivinimo strategijoje, taip pat politikos priemonėse, kuriomis apibrėžiamos naujos sektorinės turizmo sritys, ir naujoje tradicinio turizmo apibrėžtyje; |
| --- | --- |

104.

taip pat mano, kad jis labai reikšmingas veiksnys buvusių pramoninių rajonų atgaivinimo strategijoje, taip pat politikos priemonėse, kuriomis apibrėžiamos naujos sektorinės turizmo sritys, ir naujoje tradicinio turizmo apibrėžtyje;

| 105. | todėl mano, kad kultūros ir kūrybos sektorių steigimą ir jau esamų vystymą reikia remti pagal nacionalines, vietos ir regionų plėtros strategijas, kaip skirtingų politikos sričių valdžios įstaigų, VMĮ ir atitinkamų pilietinės visuomenės atstovų partnerystę; |
| --- | --- |

105.

todėl mano, kad kultūros ir kūrybos sektorių steigimą ir jau esamų vystymą reikia remti pagal nacionalines, vietos ir regionų plėtros strategijas, kaip skirtingų politikos sričių valdžios įstaigų, VMĮ ir atitinkamų pilietinės visuomenės atstovų partnerystę;

| 106. | todėl ragina valstybes nares ir regionus sudaryti galimybes šiam bendradarbiavimui užtikrinti, formuoti politiką, kurioje būtų susietos investicijos į infrastruktūrą ir į žmoniškuosius išteklius ir studijuoti inovacinių čekių programas (angl. innovation vouchers schemes) siekiant padėti kultūros ir kūrybos MVĮ bei asmenims įgyti profesinių įgūdžių; |
| --- | --- |

106.

todėl ragina valstybes nares ir regionus sudaryti galimybes šiam bendradarbiavimui užtikrinti, formuoti politiką, kurioje būtų susietos investicijos į infrastruktūrą ir į žmoniškuosius išteklius ir studijuoti inovacinių čekių programas (angl. innovation vouchers schemes) siekiant padėti kultūros ir kūrybos MVĮ bei asmenims įgyti profesinių įgūdžių;

| 107. | mano, kad Komisija galėtų labiau atsižvelgti į miestų, savivaldybių bei regionų partnerystės susitarimus, kurie jau daugelį metų buvo išskirtinis kultūrinio ir kūrybinio bendradarbiavimo bei informacijos mainų forumas; ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos vietos ir regioninės valdžios institucijų asociacijomis skatinti šiuolaikiškas miestų partnerystės iniciatyvas ir mainus, kuriuose dalyvautų visi visuomenės sluoksniai; |
| --- | --- |

107.

mano, kad Komisija galėtų labiau atsižvelgti į miestų, savivaldybių bei regionų partnerystės susitarimus, kurie jau daugelį metų buvo išskirtinis kultūrinio ir kūrybinio bendradarbiavimo bei informacijos mainų forumas; ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos vietos ir regioninės valdžios institucijų asociacijomis skatinti šiuolaikiškas miestų partnerystės iniciatyvas ir mainus, kuriuose dalyvautų visi visuomenės sluoksniai;

| 108. | siūlo parengti veiksmų programą, kurią įgyvendinant būtų tarpvalstybiniu lygmeniu skatinama kultūra ir bendradarbiavimas ir kuri sudarytų dalį Europos savanoriškos veiklos metų programos; |
| --- | --- |

108.

siūlo parengti veiksmų programą, kurią įgyvendinant būtų tarpvalstybiniu lygmeniu skatinama kultūra ir bendradarbiavimas ir kuri sudarytų dalį Europos savanoriškos veiklos metų programos;

Europos kultūros sostinė

| 109. | pabrėžia, kad Europos kultūros sostinių iniciatyva plačiai pripažįstama kaip vadinamoji miestų plėtros laboratorija pasitelkus kultūrą, ragina Komisiją remti šią iniciatyvą užtikrinant palankias pažangios patirties perdavimo sąlygas, kultūrinį bendradarbiavimą ir tinklų, skirtų patirties mainams dėl kultūros ir kūrybos sektorių galimybių, kūrimą siekiant išlaisvinti šių sektorių potencialą ir jį visapusiškai panaudoti; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad Europos kultūros sostinių iniciatyva plačiai pripažįstama kaip vadinamoji miestų plėtros laboratorija pasitelkus kultūrą, ragina Komisiją remti šią iniciatyvą užtikrinant palankias pažangios patirties perdavimo sąlygas, kultūrinį bendradarbiavimą ir tinklų, skirtų patirties mainams dėl kultūros ir kūrybos sektorių galimybių, kūrimą siekiant išlaisvinti šių sektorių potencialą ir jį visapusiškai panaudoti;

| 110. | ragina įtraukti į Europos kultūros sostinių iškilmių programą diskusijas apie kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimą; |
| --- | --- |

110.

ragina įtraukti į Europos kultūros sostinių iškilmių programą diskusijas apie kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimą;

Mada ir turizmas

| 111. | mano, kad sektoriams, kurie Žaliojoje knygoje apibrėžiami kaip kūrybinės ir kultūros sektoriai, reikėtų priskirti ir madą bei kultūrinį ir tausųjį turizmą. Šiems dviems sektoriams būdingas didelis kūrybiškumas ir verslumas, reikšmingas Europos ekonomikai bei tarptautiniam konkurencingumui; |
| --- | --- |

111.

mano, kad sektoriams, kurie Žaliojoje knygoje apibrėžiami kaip kūrybinės ir kultūros sektoriai, reikėtų priskirti ir madą bei kultūrinį ir tausųjį turizmą. Šiems dviems sektoriams būdingas didelis kūrybiškumas ir verslumas, reikšmingas Europos ekonomikai bei tarptautiniam konkurencingumui;

| 112. | nurodo, kad turizmo reikšmė kultūros ir kūrybiniam sektoriams labai didelė, ir rekomenduoja Komisijai siekti, kad miestai ir regionai, kurdami turizmo rinkodarą, labiau pasinaudotų kultūra, kaip savo išskirtinumu, stiprintų tarpusavio bendradarbiavimą kultūros turizmo srityje, spartintų kultūros ir turizmo sektorių bendradarbiavimą ir remtų jį vykdydami bendrus rinkodaros projektus; |
| --- | --- |

112.

nurodo, kad turizmo reikšmė kultūros ir kūrybiniam sektoriams labai didelė, ir rekomenduoja Komisijai siekti, kad miestai ir regionai, kurdami turizmo rinkodarą, labiau pasinaudotų kultūra, kaip savo išskirtinumu, stiprintų tarpusavio bendradarbiavimą kultūros turizmo srityje, spartintų kultūros ir turizmo sektorių bendradarbiavimą ir remtų jį vykdydami bendrus rinkodaros projektus;

Tarptautiniai ryšiai ir prekyba

| 113. | pabrėžia aukščiau minėtos UNESCO konvencijos svarbą, nes tarptautiniu PPO veiklos požiūriu ji yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, jog tarptautinėje prekyboje kultūrinio ir kūrybinio pobūdžio prekėmis ir paslaugomis toliau būtų taikoma vadinamoji išimtis kultūrai; |
| --- | --- |

113.

pabrėžia aukščiau minėtos UNESCO konvencijos svarbą, nes tarptautiniu PPO veiklos požiūriu ji yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, jog tarptautinėje prekyboje kultūrinio ir kūrybinio pobūdžio prekėmis ir paslaugomis toliau būtų taikoma vadinamoji išimtis kultūrai;

| 114. | pastebi, kad, kalbant apie mainų ir kultūros įvairovės skatinimą, kūrėjai, norintys patekti į trečiųjų šalių rinką, susiduria su daug tarifinių ir netarifinių kliūčių, kurios yra susijusios su platinimo ir eksploatavimo tinklų nestabilumu, todėl Europos Sąjungos kultūrai sunku joje dalyvauti; |
| --- | --- |

114.

pastebi, kad, kalbant apie mainų ir kultūros įvairovės skatinimą, kūrėjai, norintys patekti į trečiųjų šalių rinką, susiduria su daug tarifinių ir netarifinių kliūčių, kurios yra susijusios su platinimo ir eksploatavimo tinklų nestabilumu, todėl Europos Sąjungos kultūrai sunku joje dalyvauti;

| 115. | pabrėžia didelį kultūros ir kūrybos sektorių potencialą tarptautinėje prekyboje ir mano, kad šių sektorių svarba nepakankamai įvertinama dėl to, kad sudėtinga surinkti duomenis; |
| --- | --- |

115.

pabrėžia didelį kultūros ir kūrybos sektorių potencialą tarptautinėje prekyboje ir mano, kad šių sektorių svarba nepakankamai įvertinama dėl to, kad sudėtinga surinkti duomenis;

| 116. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad pasirašoma vis daugiau dvišalių prekybos susitarimų, pateikti Europos Parlamentui aiškią bendrą strategiją dėl Kultūros bendradarbiavimo protokolų, kurie yra šių susitarimų priedai ir kurie yra skirti pritaikyti ES bendradarbiavimo pasiūlą prie šalių partnerių kultūros ir kūrybos sektorių poreikių ir ypatybių, laikantis PPO įsipareigojimų ir UNESCO konvencijos nuostatų ir principų; |
| --- | --- |

116.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad pasirašoma vis daugiau dvišalių prekybos susitarimų, pateikti Europos Parlamentui aiškią bendrą strategiją dėl Kultūros bendradarbiavimo protokolų, kurie yra šių susitarimų priedai ir kurie yra skirti pritaikyti ES bendradarbiavimo pasiūlą prie šalių partnerių kultūros ir kūrybos sektorių poreikių ir ypatybių, laikantis PPO įsipareigojimų ir UNESCO konvencijos nuostatų ir principų;

| 117. | ragina valstybes nares ir Komisiją didinti kultūros ir kūrybos produktų ir paslaugų eksportą bei dėti pastangas, kad Europos kultūros ir kūrybinio sektorių potencialas būtų labiau žinomas už ES ribų; |
| --- | --- |

117.

ragina valstybes nares ir Komisiją didinti kultūros ir kūrybos produktų ir paslaugų eksportą bei dėti pastangas, kad Europos kultūros ir kūrybinio sektorių potencialas būtų labiau žinomas už ES ribų;

*

* *

| 118. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

118.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 201, 2006 7 25, p. 15.

(2)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(3)  OL L 372, 2006 12 27, p. 1.

(4)  OL L 327, 2006 11 24, p. 12.

(5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 16.

(6)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(7)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 32.

(8)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 25.

(9)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

(10)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/CONS_NATIVE_CS_2009_08749_1_EN.pdf

(11)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/155 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/155

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisSarajevas – 2014 m. Europos kultūros sostinė

P7_TA(2011)0241

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sarajevo – 2014 m. Europos kultūros sostinės

2012/C 377 E/20

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1622/2006/EB nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. laikotarpiui (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1622/2006/EB nustatantį Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. laikotarpiui (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 21 d. pasirašytą Supratimo memorandumą, kuriame nustatomos visapusiško Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Kultūros programoje 2007–2013 m. laikotarpiui sąlygos ir reikalavimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 21 d. pasirašytą Supratimo memorandumą, kuriame nustatomos visapusiško Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimo Kultūros programoje 2007–2013 m. laikotarpiui sąlygos ir reikalavimai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi siekiant pabrėžti Europos kultūrų turtingumą ir įvairovę bei jų bendrus bruožus, taip pat skatinti didesnį Europos piliečių tarpusavio pažinimą buvo patvirtintas Bendrijos veiksmas „Europos kultūros sostinė“, |
| --- | --- |

A.

kadangi siekiant pabrėžti Europos kultūrų turtingumą ir įvairovę bei jų bendrus bruožus, taip pat skatinti didesnį Europos piliečių tarpusavio pažinimą buvo patvirtintas Bendrijos veiksmas „Europos kultūros sostinė“,

| B. | kadangi aukščiau paminėtas sprendimas, kuriuo yra patvirtinami Bendrijos veiksmai dėl Europos kultūros sostinės 2007–2019 m. laikotarpiui šiuo metu yra taikomas tik ES valstybėms narėms, |
| --- | --- |

B.

kadangi aukščiau paminėtas sprendimas, kuriuo yra patvirtinami Bendrijos veiksmai dėl Europos kultūros sostinės 2007–2019 m. laikotarpiui šiuo metu yra taikomas tik ES valstybėms narėms,

| C. | kadangi keletu atveju miestams iš trečiųjų Europos šalių buvo suteikta galimybė laimėti Europos kultūros sostinės vardą, |
| --- | --- |

C.

kadangi keletu atveju miestams iš trečiųjų Europos šalių buvo suteikta galimybė laimėti Europos kultūros sostinės vardą,

| D. | kadangi Sarajevas užima ypatingą vietą Europos istorijoje bei kultūroje ir 2014 m. šiam miestui sukanka keletas svarbių jubiliejų, |
| --- | --- |

D.

kadangi Sarajevas užima ypatingą vietą Europos istorijoje bei kultūroje ir 2014 m. šiam miestui sukanka keletas svarbių jubiliejų,

| E. | kadangi Sarajevo miesto taryba ir vietos kultūriniai veikėjai atliko didelį paruošiamąjį darbą siekiant gauti šį vardą, |
| --- | --- |

E.

kadangi Sarajevo miesto taryba ir vietos kultūriniai veikėjai atliko didelį paruošiamąjį darbą siekiant gauti šį vardą,

| 1. | ragina Tarybą išimtine tvarka 2014 m. suteikti Sarajevui Europos kultūros sostinės vardą; |
| --- | --- |

1.

ragina Tarybą išimtine tvarka 2014 m. suteikti Sarajevui Europos kultūros sostinės vardą;

| 2. | mano, kad tai būtų svarbus žingsnis nugalint Europos pasidalijimą ir pademonstruojant naująją Europą, suteikiant Europos kultūros sostinės vardą miestui, kuriame 20-ajame amžiuje įvyko tiek daug tragiškų įvykių; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tai būtų svarbus žingsnis nugalint Europos pasidalijimą ir pademonstruojant naująją Europą, suteikiant Europos kultūros sostinės vardą miestui, kuriame 20-ajame amžiuje įvyko tiek daug tragiškų įvykių;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui.

---

(1)  OL L 304, 2006 11 3, p. 1.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/156

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisŠri Lanka: tolesni veiksmai dėl JT ataskaitos

P7_TA(2011)0242

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šri Lankoje

2012/C 377 E/21

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų grupės 2011 m. kovo 31 d. ataskaitą dėl atsakingumo Šri Lankoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų grupės 2011 m. kovo 31 d. ataskaitą dėl atsakingumo Šri Lankoje,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus 2011 m. balandžio 25 d. pareiškimą dėl viešai paskelbtos ekspertų grupės ataskaitos dėl Šri Lankos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus 2011 m. balandžio 25 d. pareiškimą dėl viešai paskelbtos ekspertų grupės ataskaitos dėl Šri Lankos,

| — | atsižvelgdamas į konvencijas, kurias pasirašė Šri Lanka ir kuriomis remiantis ji turi ištirti įtariamus tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn atsakingus asmenis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į konvencijas, kurias pasirašė Šri Lanka ir kuriomis remiantis ji turi ištirti įtariamus tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn atsakingus asmenis,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2010 m. liepos 1 d. Europos Sąjungos vardu pateiktą deklaraciją dėl JT ekspertų grupės atsakingumo Šri Lankoje klausimais paskyrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2010 m. liepos 1 d. Europos Sąjungos vardu pateiktą deklaraciją dėl JT ekspertų grupės atsakingumo Šri Lankoje klausimais paskyrimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2011 m. gegužės 10 d. deklaraciją dėl JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų grupės ataskaitos dėl atsakingumo Šri Lankoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2011 m. gegužės 10 d. deklaraciją dėl JT Generalinio Sekretoriaus ekspertų grupės ataskaitos dėl atsakingumo Šri Lankoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. (1), 2009 m. kovo 12 d. (2) ir 2009 m. spalio 22 d. (3) rezoliucijas dėl Šri Lankos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 5 d. (1), 2009 m. kovo 12 d. (2) ir 2009 m. spalio 22 d. (3) rezoliucijas dėl Šri Lankos,

| — | atsižvelgdamas į 2-ąjį papildomą 4-osios Ženevos konvencijos protokolą dėl netarptautinių ginkluotų konfliktų aukų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2-ąjį papildomą 4-osios Ženevos konvencijos protokolą dėl netarptautinių ginkluotų konfliktų aukų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. gegužės mėn. Šri Lankoje baigėsi ilgalaikis konfliktas kapituliavus Tamil Elamo išlaisvinimo tigrams (angl. LTTE) ir žuvus jų lyderiui; kadangi pasibaigus konfliktui didelė dalis Šri Lankos gyventojų gyvena kaip šalies viduje perkelti asmenys, ypač šalies šiaurinėje dalyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. gegužės mėn. Šri Lankoje baigėsi ilgalaikis konfliktas kapituliavus Tamil Elamo išlaisvinimo tigrams (angl. LTTE) ir žuvus jų lyderiui; kadangi pasibaigus konfliktui didelė dalis Šri Lankos gyventojų gyvena kaip šalies viduje perkelti asmenys, ypač šalies šiaurinėje dalyje,

| B. | kadangi manoma, kad per paskutinius konflikto mėnesius dėl intensyvių kovų civilių gyvenamose teritorijose žuvo ir buvo sužeisti tūkstančiai civilių gyventojų, |
| --- | --- |

B.

kadangi manoma, kad per paskutinius konflikto mėnesius dėl intensyvių kovų civilių gyvenamose teritorijose žuvo ir buvo sužeisti tūkstančiai civilių gyventojų,

| C. | kadangi 2009 m. gegužės 23 d. Ban Ki-moonui lankantis Šri Lankoje netrukus po to, kai baigėsi konfliktas, prezidentas Mahinda Rajapaksa ir Ban Ki-moon paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame JT Generalinis sekretorius pabrėžia atsakingumo užtikrinimo proceso svarbą, o Šri Lankos vyriausybė sutiko imtis priemonių ir išnagrinėti įtariamus karo teisės pažeidimus, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2009 m. gegužės 23 d. Ban Ki-moonui lankantis Šri Lankoje netrukus po to, kai baigėsi konfliktas, prezidentas Mahinda Rajapaksa ir Ban Ki-moon paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame JT Generalinis sekretorius pabrėžia atsakingumo užtikrinimo proceso svarbą, o Šri Lankos vyriausybė sutiko imtis priemonių ir išnagrinėti įtariamus karo teisės pažeidimus,

| D. | kadangi 2010 m. gegužės 15 d. Šri Lankos vyriausybė paskyrė aštuonių narių Įgytos patirties ir susitaikymo komisiją, kad ji ištirtų nuo 2002 m. vasario mėn. iki 2009 m. gegužės mėn. Šri Lankoje vykusius įvykius, siekiant, kad šalyje būtų užtikrintas atsakingumas, teisingumas ir pradėtas susitaikymas, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. gegužės 15 d. Šri Lankos vyriausybė paskyrė aštuonių narių Įgytos patirties ir susitaikymo komisiją, kad ji ištirtų nuo 2002 m. vasario mėn. iki 2009 m. gegužės mėn. Šri Lankoje vykusius įvykius, siekiant, kad šalyje būtų užtikrintas atsakingumas, teisingumas ir pradėtas susitaikymas,

| E. | kadangi 2010 m. birželio 22 d. JT Generalinis Sekretorius paskelbė, kad skiriama ekspertų grupė, kuri patars jam atsakingumo klausimais atsižvelgiant į įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus paskutiniais konflikto Šri Lankoje etapais, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2010 m. birželio 22 d. JT Generalinis Sekretorius paskelbė, kad skiriama ekspertų grupė, kuri patars jam atsakingumo klausimais atsižvelgiant į įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus paskutiniais konflikto Šri Lankoje etapais,

| F. | kadangi JT ataskaitoje, kuri paskelbta 2011 m. balandžio 25 d., daroma išvada, kad esama patikimų įtarimų, kad vyriausybės pajėgos ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai vykdė karines operacijas, kurių metu buvo akivaizdžiai nekreipiama dėmesio į civilių gyventojų apsaugą, teises ir gyvybę ir nesilaikoma tarptautinės teisės normų, |
| --- | --- |

F.

kadangi JT ataskaitoje, kuri paskelbta 2011 m. balandžio 25 d., daroma išvada, kad esama patikimų įtarimų, kad vyriausybės pajėgos ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai vykdė karines operacijas, kurių metu buvo akivaizdžiai nekreipiama dėmesio į civilių gyventojų apsaugą, teises ir gyvybę ir nesilaikoma tarptautinės teisės normų,

| G. | kadangi tarptautinė bendruomenė paskutiniais konflikto etapais ne kartą ragino Šri Lankos vyriausybę leisti tarptautiniams stebėtojams atvykti į šalį ir stebėti humanitarinę nuo kovų kenčiančių civilių gyventojų padėtį, |
| --- | --- |

G.

kadangi tarptautinė bendruomenė paskutiniais konflikto etapais ne kartą ragino Šri Lankos vyriausybę leisti tarptautiniams stebėtojams atvykti į šalį ir stebėti humanitarinę nuo kovų kenčiančių civilių gyventojų padėtį,

| H. | kadangi ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad praėjus dvejiems metams nuo karo pabaigos Šri Lankos pastangos labai mažai atitinka tarptautinius atsakingumo standartus, |
| --- | --- |

H.

kadangi ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad praėjus dvejiems metams nuo karo pabaigos Šri Lankos pastangos labai mažai atitinka tarptautinius atsakingumo standartus,

| 1. | išreiškia susirūpinimą dėl JT ataskaitoje pateiktų sunkių įtarimų; pabrėžia, kad šie įtarimai ir su jais susijęs atsakingumo klausimas turi būti deramai išnagrinėti, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikį susitaikymą Šri Lankoje; |
| --- | --- |

1.

išreiškia susirūpinimą dėl JT ataskaitoje pateiktų sunkių įtarimų; pabrėžia, kad šie įtarimai ir su jais susijęs atsakingumo klausimas turi būti deramai išnagrinėti, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikį susitaikymą Šri Lankoje;

| 2. | pripažįsta, jog ekspertų grupė nustatė, jog esama patikimų įtarimų, kurie, jei bus įrodyti, liudys, kad Šri Lankos vyriausybė ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai padarė daugybę rimtų tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimų, o kai kurie iš jų laikytini karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmogiškumui; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, jog ekspertų grupė nustatė, jog esama patikimų įtarimų, kurie, jei bus įrodyti, liudys, kad Šri Lankos vyriausybė ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai padarė daugybę rimtų tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimų, o kai kurie iš jų laikytini karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmogiškumui;

| 3. | palankia vertina JT Generalinio sekretoriaus iniciatyvą paskirti ekspertų grupę atsakingumo Šri Lankoje klausimais atsižvelgiant į įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus paskutiniais ginkluoto konflikto etapais, |
| --- | --- |

3.

palankia vertina JT Generalinio sekretoriaus iniciatyvą paskirti ekspertų grupę atsakingumo Šri Lankoje klausimais atsižvelgiant į įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus paskutiniais ginkluoto konflikto etapais,

| 4. | pritaria Ban Ki-moono 2011 balandžio 25 d. sprendimui paskelbti ataskaitą; |
| --- | --- |

4.

pritaria Ban Ki-moono 2011 balandžio 25 d. sprendimui paskelbti ataskaitą;

| 5. | pabrėžia, jog įsipareigojimas užtikrinti žmogaus teises ir atsakingumą buvo pagrindinis bendro pareiškimo, kurį 2009 m. gegužės 23 d. paskelbė Šri Lankos prezidentas ir JT Generalinis sekretorius, aspektas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, jog įsipareigojimas užtikrinti žmogaus teises ir atsakingumą buvo pagrindinis bendro pareiškimo, kurį 2009 m. gegužės 23 d. paskelbė Šri Lankos prezidentas ir JT Generalinis sekretorius, aspektas;

| 6. | palankiai vertina JT Generalinio sekretoriaus sprendimą teigiamai reaguoti į ekspertų grupės rekomendacijas peržiūrėti JT veiksmus vykdant humanitarinius ir apsaugos įgaliojimus karo Šri Lankoje metu, ypač paskutiniais konflikto etapais; pažymi, jog ekspertų grupė rekomendavo, kad JT Generalinis sekretorius nedelsiant imtųsi veiksmų, kad būtų sukurtas nepriklausomas tarptautinis mechanizmas, tačiau Generaliniam Sekretoriui taip pat buvo nurodyta, kad tokiu atveju būtų reikalingas priimančiosios šalies sutikimas arba šalių narių sprendimas, priimamas atitinkamame tarpvyriausybiniame forume; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina JT Generalinio sekretoriaus sprendimą teigiamai reaguoti į ekspertų grupės rekomendacijas peržiūrėti JT veiksmus vykdant humanitarinius ir apsaugos įgaliojimus karo Šri Lankoje metu, ypač paskutiniais konflikto etapais; pažymi, jog ekspertų grupė rekomendavo, kad JT Generalinis sekretorius nedelsiant imtųsi veiksmų, kad būtų sukurtas nepriklausomas tarptautinis mechanizmas, tačiau Generaliniam Sekretoriui taip pat buvo nurodyta, kad tokiu atveju būtų reikalingas priimančiosios šalies sutikimas arba šalių narių sprendimas, priimamas atitinkamame tarpvyriausybiniame forume;

| 7. | mano, kad siekiant teisingumo ir susitaikymo Šri Lankoje, JT ekspertų grupės atskaitoje pateikti įtarimai duoda pagrindą atlikti visapusišką, nešališką ir skaidrų tyrimą; ragina Šri Lankos vyriausybę konstruktyviai reaguoti į ekspertų grupės pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

7.

mano, kad siekiant teisingumo ir susitaikymo Šri Lankoje, JT ekspertų grupės atskaitoje pateikti įtarimai duoda pagrindą atlikti visapusišką, nešališką ir skaidrų tyrimą; ragina Šri Lankos vyriausybę konstruktyviai reaguoti į ekspertų grupės pateiktas rekomendacijas;

| 8. | yra ypač susirūpinęs dėl nerimą keliančio nepakankamo teismų organų sistemos savarankiškumo, nes ji galėtų atlikti papildomą vaidmenį šalia nepriklausomo tyrimų organo; ragina Šri Lankos vyriausybę užtikrinti atkuriamąjį ir baudžiamąjį teisingumą; |
| --- | --- |

8.

yra ypač susirūpinęs dėl nerimą keliančio nepakankamo teismų organų sistemos savarankiškumo, nes ji galėtų atlikti papildomą vaidmenį šalia nepriklausomo tyrimų organo; ragina Šri Lankos vyriausybę užtikrinti atkuriamąjį ir baudžiamąjį teisingumą;

| 9. | ragina Šri Lankos vyriausybę, laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų ir siekiant pagerinti atsakingumo užtikrinimo procesą šalies viduje, prisidėti prie jau dedamų pastangų siekiant visapusiško susitaikymo; |
| --- | --- |

9.

ragina Šri Lankos vyriausybę, laikantis savo tarptautinių įsipareigojimų ir siekiant pagerinti atsakingumo užtikrinimo procesą šalies viduje, prisidėti prie jau dedamų pastangų siekiant visapusiško susitaikymo;

| 10. | todėl pripažįsta, kad Šri Lankos vyriausybė įkūrė Įgytos patirties ir susitaikymo komisiją; ragina šią komisiją rimtai atsižvelgti į JT ataskaitą; pažymi, kad Įgytos patirties ir susitaikymo komisija remdamasi tuo, ką nustato, turi įgaliojimus prašyti Šri Lankos generalinio prokuroro pradėti baudžiamąjį procesą; |
| --- | --- |

10.

todėl pripažįsta, kad Šri Lankos vyriausybė įkūrė Įgytos patirties ir susitaikymo komisiją; ragina šią komisiją rimtai atsižvelgti į JT ataskaitą; pažymi, kad Įgytos patirties ir susitaikymo komisija remdamasi tuo, ką nustato, turi įgaliojimus prašyti Šri Lankos generalinio prokuroro pradėti baudžiamąjį procesą;

| 11. | reikalauja, kad Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai ir Šri Lankos vyriausybė atsakytų už įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

11.

reikalauja, kad Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai ir Šri Lankos vyriausybė atsakytų už įtariamus tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimus;

| 12. | ragina Šri Lankos vyriausybę įgyvendinti ekspertų grupės rekomendacijas, pradedant nuo neatidėliotinų priemonių, ir nedelsiant inicijuoti tikrą tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų, kuriuos kaip įtariama padarė abi ginkluotame konflikte dalyvavusios šalys, tyrimą; |
| --- | --- |

12.

ragina Šri Lankos vyriausybę įgyvendinti ekspertų grupės rekomendacijas, pradedant nuo neatidėliotinų priemonių, ir nedelsiant inicijuoti tikrą tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teisių teisės pažeidimų, kuriuos kaip įtariama padarė abi ginkluotame konflikte dalyvavusios šalys, tyrimą;

| 13. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir Komisiją paremti pastangas stiprinti atsakingumo procesą Šri Lankoje ir pritarti JT ataskaitai; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir Komisiją paremti pastangas stiprinti atsakingumo procesą Šri Lankoje ir pritarti JT ataskaitai;

| 14. | ragina Šri Lankos vyriausybę aktyviai atsižvelgti į realias politines, ekonomines ir socialines susirūpinimą keliančias tamilų piliečių problemas ir interesus; ragina Šri Lankos vyriausybę atitinkamai imtis aktyvių priemonių politinių įgaliojimų perdavimo srityje ir skatinti tamilų priėmimą į valstybinę tarnybą, policiją ir ginkluotąsias pajėgas, kad tamilų gyventojai jaustųsi saugūs ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrų pralaimėjimą vertintų kaip išsivadavimą bei galėtų tikėtis šviesios ir laimingos ateities turėdami tokias pačias teises kaip bendrapiliečiai sinhalai; |
| --- | --- |

14.

ragina Šri Lankos vyriausybę aktyviai atsižvelgti į realias politines, ekonomines ir socialines susirūpinimą keliančias tamilų piliečių problemas ir interesus; ragina Šri Lankos vyriausybę atitinkamai imtis aktyvių priemonių politinių įgaliojimų perdavimo srityje ir skatinti tamilų priėmimą į valstybinę tarnybą, policiją ir ginkluotąsias pajėgas, kad tamilų gyventojai jaustųsi saugūs ir Tamil Elamo išlaisvinimo tigrų pralaimėjimą vertintų kaip išsivadavimą bei galėtų tikėtis šviesios ir laimingos ateities turėdami tokias pačias teises kaip bendrapiliečiai sinhalai;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Šri Lankos prezidentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Šri Lankos prezidentui ir vyriausybei.

---

(1)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 141.

(2)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 127.

(3)  OL C 265 E, 2010 9 30, p. 29.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/159

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisAzerbaidžanas

P7_TA(2011)0243

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano

2012/C 377 E/22

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Azerbaidžano, ypač į 2009 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Azerbaidžano, ypač į 2009 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją (2) dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją, 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją (3) Europos kaimynystės politikos peržiūros. Rytų aspekto ir 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją (4) dėl ES Juodosios jūros strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją (2) dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją, 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją (3) Europos kaimynystės politikos peržiūros. Rytų aspekto ir 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją (4) dėl ES Juodosios jūros strategijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario, atsakingo už plėtros politiką ir Europos kaimynystės politiką, atstovo spaudai 2011 m. balandžio 18 d. pareiškimą ir ES delegacijos biuro Baku 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario, atsakingo už plėtros politiką ir Europos kaimynystės politiką, atstovo spaudai 2011 m. balandžio 18 d. pareiškimą ir ES delegacijos biuro Baku 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 13 d. Rytų partnerystės užsienio reikalų ministrų susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 13 d. Rytų partnerystės užsienio reikalų ministrų susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 1 d. įsigaliojusį EB ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 1 d. įsigaliojusį EB ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškimus dėl žurnalistų užpuolimų 2011 m. kovo 10 d. ir 2011 m. kovo 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais pareiškimus dėl žurnalistų užpuolimų 2011 m. kovo 10 d. ir 2011 m. kovo 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos ataskaitą dėl 2010 m. lapkričio 7 d. parlamento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių tarnybos (ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos ataskaitą dėl 2010 m. lapkričio 7 d. parlamento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės iniciatyvą, yra EURONEST steigėjas bei yra įsipareigojęs laikytis demokratijos, žmogaus teisių ir teisės viršenybės principų – pagrindinių šių iniciatyvų vertybių, |
| --- | --- |

A.

kadangi Azerbaidžanas aktyviai dalyvauja vykdant Europos kaimynystės politiką ir Rytų partnerystės iniciatyvą, yra EURONEST steigėjas bei yra įsipareigojęs laikytis demokratijos, žmogaus teisių ir teisės viršenybės principų – pagrindinių šių iniciatyvų vertybių,

| B. | kadangi nuo 2010 m. liepos 15 d. buvo pradėtos derybos dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo, paremto bendrais įsipareigojimais, orientuotais į bendrų vertybių rinkinį, apimantį daug sričių, įskaitant politinį dialogą, teisingumą, laisvę ir saugumą, taip pat prekybos ir bendradarbiavimo sektorių politikos kryptis, |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2010 m. liepos 15 d. buvo pradėtos derybos dėl ES ir Azerbaidžano asociacijos susitarimo, paremto bendrais įsipareigojimais, orientuotais į bendrų vertybių rinkinį, apimantį daug sričių, įskaitant politinį dialogą, teisingumą, laisvę ir saugumą, taip pat prekybos ir bendradarbiavimo sektorių politikos kryptis,

| C. | kadangi vis dėlto, atsižvelgiant į rinkimų stebėjimo misijos, kurią sudarė ESBO parlamentinės asamblėjos, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Parlamento atstovai, bendrą pareiškimą, 2010 m. lapkričio 7 d. Azerbaidžano Respublikos parlamento rinkimams buvo būdinga taiki atmosfera ir visos opozicinės partijos dalyvavo politiniame procese, nepaisant to šiuos rinkimus surengti nepakako, kad būtų padaryta žymi pažanga šios šalies demokratijos plėtros srityje, |
| --- | --- |

C.

kadangi vis dėlto, atsižvelgiant į rinkimų stebėjimo misijos, kurią sudarė ESBO parlamentinės asamblėjos, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos ir Europos Parlamento atstovai, bendrą pareiškimą, 2010 m. lapkričio 7 d. Azerbaidžano Respublikos parlamento rinkimams buvo būdinga taiki atmosfera ir visos opozicinės partijos dalyvavo politiniame procese, nepaisant to šiuos rinkimus surengti nepakako, kad būtų padaryta žymi pažanga šios šalies demokratijos plėtros srityje,

| D. | kadangi Azerbaidžane po taikių 2011 m. kovo 11 d. ir balandžio 2 d. protestų prieš vyriausybę vykdomi plataus masto ir griežti saviraiškos ir susirinkimų laisvės suvaržymai; kadangi griežti suvaržymai apima pilietinės visuomenės aktyvistų, žiniasklaidos specialistų ir opozicijos politikų Azerbaidžane areštus, persekiojimus ir bauginimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi Azerbaidžane po taikių 2011 m. kovo 11 d. ir balandžio 2 d. protestų prieš vyriausybę vykdomi plataus masto ir griežti saviraiškos ir susirinkimų laisvės suvaržymai; kadangi griežti suvaržymai apima pilietinės visuomenės aktyvistų, žiniasklaidos specialistų ir opozicijos politikų Azerbaidžane areštus, persekiojimus ir bauginimus,

| E. | kadangi aktyvistų Jabbaro Savalano ir Bakhtiyaro Hajievo atvejai kelia ypatingą susirūpinimą; kadangi į J. Savalaną, Azerbaidžano liaudies fronto partijos (APFP) jaunimo grupės narį, ir B. Hajiyevą, aktyvistą ir buvusį kandidatą į parlamento narius, esą buvo taikomasi už tai, kad naudodamiesi Facebooku kvietė į demonstracijas prieš vyriausybę; kadangi J. Savalanas buvo nuteistas dvejiems su puse metų kalėjimo už tariamą narkotikų laikymą; kadangi B. Hajievas buvo suimtas kovo 4 d. po raginimų Facebooke eiti į demonstracijas prieš vyriausybę, o dabar jam gresia dveji metai kalėjimo už tariamą karo tarnybos vengimą; kadangi kyla rimtų abejonių dėl J. Savalano ir B. Hajiyevo teismų sąžiningumo, |
| --- | --- |

E.

kadangi aktyvistų Jabbaro Savalano ir Bakhtiyaro Hajievo atvejai kelia ypatingą susirūpinimą; kadangi į J. Savalaną, Azerbaidžano liaudies fronto partijos (APFP) jaunimo grupės narį, ir B. Hajiyevą, aktyvistą ir buvusį kandidatą į parlamento narius, esą buvo taikomasi už tai, kad naudodamiesi Facebooku kvietė į demonstracijas prieš vyriausybę; kadangi J. Savalanas buvo nuteistas dvejiems su puse metų kalėjimo už tariamą narkotikų laikymą; kadangi B. Hajievas buvo suimtas kovo 4 d. po raginimų Facebooke eiti į demonstracijas prieš vyriausybę, o dabar jam gresia dveji metai kalėjimo už tariamą karo tarnybos vengimą; kadangi kyla rimtų abejonių dėl J. Savalano ir B. Hajiyevo teismų sąžiningumo,

| F. | kadangi kovo viduryje Azerbaidžano teismai nuteisė ne mažiau kaip 30 žmonių, kurie dalyvavo šiuose taikiuose protestuose, nuo 5 iki 8 dienų kalėjimo vėlai naktį vykusiuose ir neviešuose teismuose; kadangi dauguma atsakovų neturėjo galimybės pasirinkti teisinio patarėjo; kadangi policijos atsisakė leisti sulaikytiesiems susisiekti su advokatais ir kadangi kai kurių atsakovų advokatai nežinojo, kada ir kur tie teismai vyko, |
| --- | --- |

F.

kadangi kovo viduryje Azerbaidžano teismai nuteisė ne mažiau kaip 30 žmonių, kurie dalyvavo šiuose taikiuose protestuose, nuo 5 iki 8 dienų kalėjimo vėlai naktį vykusiuose ir neviešuose teismuose; kadangi dauguma atsakovų neturėjo galimybės pasirinkti teisinio patarėjo; kadangi policijos atsisakė leisti sulaikytiesiems susisiekti su advokatais ir kadangi kai kurių atsakovų advokatai nežinojo, kada ir kur tie teismai vyko,

| G. | kadangi maždaug 200 aktyvistų buvo suimta2011 m. balandžio 2 d., įskaitant Lygybės (Musavat) partijos jaunimo organizacijos vadovą Turalą Abbaslį, |
| --- | --- |

G.

kadangi maždaug 200 aktyvistų buvo suimta2011 m. balandžio 2 d., įskaitant Lygybės (Musavat) partijos jaunimo organizacijos vadovą Turalą Abbaslį,

| H. | kadangi Human Rights House Azerbaijan, priklausantis Tarptautiniam Human Rights House tinklui, įregistruotas Azerbaidžane 2007 m. gegužės mėn. narys buvo valdžios institucijų uždarytas remiantis 2011 m. kovo 10 d. Teisingumo ministerijos įsakymu; kadangi ministerija pateisino uždarymą remdamasi tuo, kad ši organizacija pažeidė Azerbaidžano įstatymą dėl nevyriausybinių organizacijų, |
| --- | --- |

H.

kadangi Human Rights House Azerbaijan, priklausantis Tarptautiniam Human Rights House tinklui, įregistruotas Azerbaidžane 2007 m. gegužės mėn. narys buvo valdžios institucijų uždarytas remiantis 2011 m. kovo 10 d. Teisingumo ministerijos įsakymu; kadangi ministerija pateisino uždarymą remdamasi tuo, kad ši organizacija pažeidė Azerbaidžano įstatymą dėl nevyriausybinių organizacijų,

| I. | kadangi Europos žmogaus teisių teismas nusprendė, kad Azerbaidžano Respublika turi paleisti įkalintą žurnalistą Eynullą Fatullayevą iš kalėjimo ir sumokėti jam 25 000 EUR už moralinę žalą, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos žmogaus teisių teismas nusprendė, kad Azerbaidžano Respublika turi paleisti įkalintą žurnalistą Eynullą Fatullayevą iš kalėjimo ir sumokėti jam 25 000 EUR už moralinę žalą,

| J. | kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK), taip pat kitų tarptautinių sutarčių žmogaus teisių srityje šalis, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

J.

kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK), taip pat kitų tarptautinių sutarčių žmogaus teisių srityje šalis, įskaitant Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| 1. | reiškia gilų susirūpinimą dėl daugėjančio priekabiavimo, išpuolių ir smurto prieš pilietinę visuomenę bei socialinį tinklo aktyvistų ir žurnalistų Azerbaidžane atvejų skaičiaus; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilų susirūpinimą dėl daugėjančio priekabiavimo, išpuolių ir smurto prieš pilietinę visuomenę bei socialinį tinklo aktyvistų ir žurnalistų Azerbaidžane atvejų skaičiaus;

| 2. | griežtai smerkia paskelbusios nepriklausomų žurnalistų ir politinių aktyvistų bauginimų, suėmimų, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir nuteisimo dėl įvairių kriminalinių kaltinimų praktiką; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia paskelbusios nepriklausomų žurnalistų ir politinių aktyvistų bauginimų, suėmimų, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir nuteisimo dėl įvairių kriminalinių kaltinimų praktiką;

| 3. | apgailestauja dėl maždaug 200 žmonių arešto prieš ir per antivyriausybinius protestus 2011 m. balandžio 2 d. Baku; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti taikius protestus, taip pat užtikrinti susirinkimų laisvę, kuri yra pagrindinis atviros ir demokratiškos visuomenės principas; apgailestauja, kad prieš protestuotojus buvo panaudotas fizinis smurtas; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl maždaug 200 žmonių arešto prieš ir per antivyriausybinius protestus 2011 m. balandžio 2 d. Baku; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti taikius protestus, taip pat užtikrinti susirinkimų laisvę, kuri yra pagrindinis atviros ir demokratiškos visuomenės principas; apgailestauja, kad prieš protestuotojus buvo panaudotas fizinis smurtas;

| 4. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas paleisti visus opozicijos narius, jaunimo aktyvistus ir tinklaraštininkus, kurie vis dar yra sulaikyti po taikių 2011 m. kovo 11 d. ir balandžio 2 d. bei 17 d. demonstracijų, paleisti J. Savalaną ir B. Hajiyevą ir panaikinti jiems pateiktus kaltinimus; ragina Azerbaidžano vyriausybę laikytis tarptautinių konvencijų, kurias ji ratifikavo, gerbiant saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

4.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas paleisti visus opozicijos narius, jaunimo aktyvistus ir tinklaraštininkus, kurie vis dar yra sulaikyti po taikių 2011 m. kovo 11 d. ir balandžio 2 d. bei 17 d. demonstracijų, paleisti J. Savalaną ir B. Hajiyevą ir panaikinti jiems pateiktus kaltinimus; ragina Azerbaidžano vyriausybę laikytis tarptautinių konvencijų, kurias ji ratifikavo, gerbiant saviraiškos laisvę;

| 5. | ragina valdžios institucijas užtikrinti visas būtinas sąlygas, kad žiniasklaida, įskaitant opozicijos žiniasklaidą, galėtų veikti taip, kad žurnalistai galėtų dirbti ir laisvai be jokio spaudimo rengti reportažus, taip pat ragina atkreipti ypatingą dėmesį į žurnalistų saugumą; atsižvelgdamas į tai, primena Prezidento Ilhamo Aliyevo 2005 m. kovo mėn. duotą pažadą, kuriuo jis užtikrino, jog kiekvieno žurnalisto teisės yra ginamos ir užtikrinamos valstybės; |
| --- | --- |

5.

ragina valdžios institucijas užtikrinti visas būtinas sąlygas, kad žiniasklaida, įskaitant opozicijos žiniasklaidą, galėtų veikti taip, kad žurnalistai galėtų dirbti ir laisvai be jokio spaudimo rengti reportažus, taip pat ragina atkreipti ypatingą dėmesį į žurnalistų saugumą; atsižvelgdamas į tai, primena Prezidento Ilhamo Aliyevo 2005 m. kovo mėn. duotą pažadą, kuriuo jis užtikrino, jog kiekvieno žurnalisto teisės yra ginamos ir užtikrinamos valstybės;

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie pavojus, kurie kalėjime kyla laikraščio redaktoriui Eynullai Fatullayevui, dėl jo sveikatos pablogėjimo, kuri dar labiau pašlijo dėl draudimo naudotis medicinine priežiūra, ir ragina nedelsiant jį paleisti; |
| --- | --- |

6.

reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie pavojus, kurie kalėjime kyla laikraščio redaktoriui Eynullai Fatullayevui, dėl jo sveikatos pablogėjimo, kuri dar labiau pašlijo dėl draudimo naudotis medicinine priežiūra, ir ragina nedelsiant jį paleisti;

| 7. | yra susirūpinęs dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Azerbaidžano Respublikoje; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti pagrindines laisves, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei kitos tarptautinės sutartys, kurias Azerbaidžano Respublika yra pasirašiusi, ir laikytis įsipareigojimų ESBO ir Europos Tarybai; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinęs dėl blogėjančios žmogaus teisių padėties Azerbaidžano Respublikoje; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti pagrindines laisves, kurias garantuoja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei kitos tarptautinės sutartys, kurias Azerbaidžano Respublika yra pasirašiusi, ir laikytis įsipareigojimų ESBO ir Europos Tarybai;

| 8. | apgailestauja dėl neseniai rašytinių įspėjimų „nutraukti veiklą“ Azerbaidžano Teisingumo ministerijos siunčiamų Nacionaliniam demokratijos institutui ir Human Rights House tinklui, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti minėtosioms organizacijoms tęsti veiklą šalyje be jokių kitų trukdžių; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja dėl neseniai rašytinių įspėjimų „nutraukti veiklą“ Azerbaidžano Teisingumo ministerijos siunčiamų Nacionaliniam demokratijos institutui ir Human Rights House tinklui, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti minėtosioms organizacijoms tęsti veiklą šalyje be jokių kitų trukdžių;

| 9. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas ir toliau palaikyti dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir imtis visų priemonių, kad privatūs asmenys galėtų laisvai dalyvauti taikioje, demokratinėje veikloje, ir leisti aktyvistams laisvai ir be valdžios įsikišimo nusistatyti savo tvarkas; |
| --- | --- |

9.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas ir toliau palaikyti dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir imtis visų priemonių, kad privatūs asmenys galėtų laisvai dalyvauti taikioje, demokratinėje veikloje, ir leisti aktyvistams laisvai ir be valdžios įsikišimo nusistatyti savo tvarkas;

| 10. | ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti taikioms demonstracijoms vykti atitinkamose vietose ir ragina jas susilaikyti nuo organizatorių bauginimo juos sulaikyti ir apkaltinti baudžiamaisiais ir kitokiais nusikaltimais; apgailestauja, kad kai kurie jaunimo aktyvistai buvo išmesti iš Baku valstybinis universiteto dėl nedalyvavimo egzaminuose, nes jie buvo laikomi policijos areštinėse dėl jų politinės veiklos; |
| --- | --- |

10.

ragina Azerbaidžano valdžios institucijas leisti taikioms demonstracijoms vykti atitinkamose vietose ir ragina jas susilaikyti nuo organizatorių bauginimo juos sulaikyti ir apkaltinti baudžiamaisiais ir kitokiais nusikaltimais; apgailestauja, kad kai kurie jaunimo aktyvistai buvo išmesti iš Baku valstybinis universiteto dėl nedalyvavimo egzaminuose, nes jie buvo laikomi policijos areštinėse dėl jų politinės veiklos;

| 11. | džiaugiasi, kad neseniai iš kalėjimo buvo paleisti du tinklaraštininkai Adnanas Hajizade ir Eminemas Abdullayevas (Milli); |
| --- | --- |

11.

džiaugiasi, kad neseniai iš kalėjimo buvo paleisti du tinklaraštininkai Adnanas Hajizade ir Eminemas Abdullayevas (Milli);

| 12. | mano, kad prieiga prie informacijos ir ryšių technologijų, įskaitant laisvą ir necenzūruojamą prieigą prie interneto, yra būtinas plėtojant demokratiją ir teisinę valstybę bei kaip priemonė skatinti mainus bei ryšius tarp azerbaidžaniečių ir ES; |
| --- | --- |

12.

mano, kad prieiga prie informacijos ir ryšių technologijų, įskaitant laisvą ir necenzūruojamą prieigą prie interneto, yra būtinas plėtojant demokratiją ir teisinę valstybę bei kaip priemonė skatinti mainus bei ryšius tarp azerbaidžaniečių ir ES;

| 13. | Ragina Azerbaidžano valdžios institucijas pašalinti trūkumus, kuriuos nustatė ESBO / ODIHR galutinėje ataskaitoje dėl Parlamento rinkimų ir tikisi tolesnio bendradarbiavimo su Venecijos komisija siekiant užtikrinti, kad Azerbaidžano rinkimų teisės aktai visiškai atitinka tarptautines normas ir standartus; |
| --- | --- |

13.

Ragina Azerbaidžano valdžios institucijas pašalinti trūkumus, kuriuos nustatė ESBO / ODIHR galutinėje ataskaitoje dėl Parlamento rinkimų ir tikisi tolesnio bendradarbiavimo su Venecijos komisija siekiant užtikrinti, kad Azerbaidžano rinkimų teisės aktai visiškai atitinka tarptautines normas ir standartus;

| 14. | ragina Azerbaidžaną vėl siekti paskutiniaisiais metais visapusiškai įgyvendinti EKP veiksmų planą ir ragina Komisiją toliau padėti Azerbaidžianui siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

14.

ragina Azerbaidžaną vėl siekti paskutiniaisiais metais visapusiškai įgyvendinti EKP veiksmų planą ir ragina Komisiją toliau padėti Azerbaidžianui siekiant šio tikslo;

| 15. | džiaugiasi, kad buvo įsteigti nauji ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimo komiteto pakomitečiai, kurie stiprins institucinį pagrindą diskusijoms teisingumo, laisvės, saugumo, pagarbos žmogaus teisėms ir demokratijai srityse; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi, kad buvo įsteigti nauji ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimo komiteto pakomitečiai, kurie stiprins institucinį pagrindą diskusijoms teisingumo, laisvės, saugumo, pagarbos žmogaus teisėms ir demokratijai srityse;

| 16. | džiaugiasi Azerbaidžano indėliu į Rytų partnerystę ir Mili Medžliso delegacijos dalyvavimu inauguracinėje EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijoje; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi Azerbaidžano indėliu į Rytų partnerystę ir Mili Medžliso delegacijos dalyvavimu inauguracinėje EURONEST parlamentinės asamblėjos sesijoje;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Vyriausiajai įgaliotinei, Tarybai, Komisijai, Azerbaidžano prezidentui, vyriausybei ir parlamentui bei ESBO / ODIHR. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Vyriausiajai įgaliotinei, Tarybai, Komisijai, Azerbaidžano prezidentui, vyriausybei ir parlamentui bei ESBO / ODIHR.

---

(1)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 27.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0193.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0153.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0025.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/162 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/162

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisBaltarusija

P7_TA(2011)0244

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Baltarusijos

2012/C 377 E/23

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2011 m. kovo 10 d. (1), į 2011 m. sausio 20 d. (2) ir į 2009 m. gruodžio 17 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Baltarusijos, ypač į 2011 m. kovo 10 d. (1), į 2011 m. sausio 20 d. (2) ir į 2009 m. gruodžio 17 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2011 m. vasario 18 d. padarytą pareiškimą dėl Baltarusijos opozicijos atstovo apkaltinimo ir nuteisimo, taip pat į jos atstovo spaudai 2011 m. balandžio 10 d. pareiškimą dėl griežtų priemonių taikymo nepriklausomai Baltarusijos žiniasklaidai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2011 m. vasario 18 d. padarytą pareiškimą dėl Baltarusijos opozicijos atstovo apkaltinimo ir nuteisimo, taip pat į jos atstovo spaudai 2011 m. balandžio 10 d. pareiškimą dėl griežtų priemonių taikymo nepriklausomai Baltarusijos žiniasklaidai,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimą 2011/69/CFSP, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2010/639/CFSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimą 2011/69/CFSP, iš dalies keičiantį Tarybos sprendimą 2010/639/CFSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir ESBO parlamentinės asamblėjos 2011 m. vasario 22 d. paskelbtą galutinę ataskaitą apie prezidento rinkimus Baltarusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir ESBO parlamentinės asamblėjos 2011 m. vasario 22 d. paskelbtą galutinę ataskaitą apie prezidento rinkimus Baltarusijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi kandidatai į prezidentus Ales Mikhalevich, Uladzimir Nyaklyaeu, Vital Rymasheuski, Andrey Sannikau, Mikalay Statkevich ir Dimitrji Uss ir jų kampanijų vadovai, visų pirma Pavel Seviarynets, Vladimir Kobets ir Sergey Martselev, šiuo metu yra teisiami ir gali būti nuteisti kalėti iki 15 metų, |
| --- | --- |

A.

kadangi kandidatai į prezidentus Ales Mikhalevich, Uladzimir Nyaklyaeu, Vital Rymasheuski, Andrey Sannikau, Mikalay Statkevich ir Dimitrji Uss ir jų kampanijų vadovai, visų pirma Pavel Seviarynets, Vladimir Kobets ir Sergey Martselev, šiuo metu yra teisiami ir gali būti nuteisti kalėti iki 15 metų,

| B. | kadangi daug opozicijos aktyvistų, tarp kurių yra Jungtinės piliečių partijos (AHP) vadovas Anatol Lyabedzka, buvę kandidatai į prezidentus Vital Rymasheuski ir Ales Mikhalevich, internetinių žinių portalo vyriausioji redaktorė Natalya Radzina, opozicijos kandidato į prezidentus Uladzimero Nyaklyaeu kampanijos vadovas Andrey Dzmitryeu ir kampanijos „Pasakyk tiesą“ aktyvistas Syarhey Vaznyak buvo paleisti iš KGB ikiteisminio įkalinimo centro ir jiems skirtas namų areštas, tuo tarpu tyrimas jų atžvilgiu tęsiamas; kadangi Ales Mikhalevich ir Natalya Radzina pabėgo iš šalies, kad išvengtų teismo proceso, tuo tarpu Dzmitry Bandarenka, Andrey Sannikau rėmėjas ankstesnėje prezidento rinkimų kampanijoje, dvejiems metams įkalintas bendrojo režimo pataisos darbų kolonijoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi daug opozicijos aktyvistų, tarp kurių yra Jungtinės piliečių partijos (AHP) vadovas Anatol Lyabedzka, buvę kandidatai į prezidentus Vital Rymasheuski ir Ales Mikhalevich, internetinių žinių portalo vyriausioji redaktorė Natalya Radzina, opozicijos kandidato į prezidentus Uladzimero Nyaklyaeu kampanijos vadovas Andrey Dzmitryeu ir kampanijos „Pasakyk tiesą“ aktyvistas Syarhey Vaznyak buvo paleisti iš KGB ikiteisminio įkalinimo centro ir jiems skirtas namų areštas, tuo tarpu tyrimas jų atžvilgiu tęsiamas; kadangi Ales Mikhalevich ir Natalya Radzina pabėgo iš šalies, kad išvengtų teismo proceso, tuo tarpu Dzmitry Bandarenka, Andrey Sannikau rėmėjas ankstesnėje prezidento rinkimų kampanijoje, dvejiems metams įkalintas bendrojo režimo pataisos darbų kolonijoje,

| C. | kadangi Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik ir Vasil Parfiankou, demokratinės opozicijos kandidatų Uladzimir Niakliayeu ir Andrey Sannikau rinkimų kampanijos komandų nariai, judėjimo „Už laisvę“ narys Mikita Likhavid, judėjimo „Jaunasis frontas“ aktyvistai Ales Kirkevich, Zmister Dashkevich ir Eduard Lobau, kampanijos „Pasakyk tiesą“ aktyvistas Paval Vinahradau, nepartinis aktyvistas Andrei Pratasienya, istorikas Dzmitry Drozd, protesto akcijų dalyvis Uladzemir Khamichenka ir Dzmitry Bandarenka, piliečių kampanijos „Europietiška Baltarusija“ koordinatorius, nuteisti kalėti nuo dvejų iki ketverių metų dėl 2010 m. gruodžio 19 d. demonstracijų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Aliaksandr Atroshchankau, Aliaksandr Malchanau, Dzmitry Novik ir Vasil Parfiankou, demokratinės opozicijos kandidatų Uladzimir Niakliayeu ir Andrey Sannikau rinkimų kampanijos komandų nariai, judėjimo „Už laisvę“ narys Mikita Likhavid, judėjimo „Jaunasis frontas“ aktyvistai Ales Kirkevich, Zmister Dashkevich ir Eduard Lobau, kampanijos „Pasakyk tiesą“ aktyvistas Paval Vinahradau, nepartinis aktyvistas Andrei Pratasienya, istorikas Dzmitry Drozd, protesto akcijų dalyvis Uladzemir Khamichenka ir Dzmitry Bandarenka, piliečių kampanijos „Europietiška Baltarusija“ koordinatorius, nuteisti kalėti nuo dvejų iki ketverių metų dėl 2010 m. gruodžio 19 d. demonstracijų,

| D. | kadangi yra įrodymų, kad policija kankina žmones, versdama juos prisipažinti padarius nusikaltimus prieš valstybę, dėl kurių šie žmonės nepagrįstai įtariami, ir tai parodė Olgos Klasowskos ir Aleso Mikhaleviciaus bylos, |
| --- | --- |

D.

kadangi yra įrodymų, kad policija kankina žmones, versdama juos prisipažinti padarius nusikaltimus prieš valstybę, dėl kurių šie žmonės nepagrįstai įtariami, ir tai parodė Olgos Klasowskos ir Aleso Mikhaleviciaus bylos,

| E. | kadangi 2011 m. balandžio 25 d. Baltarusijos informacijos ministerija oficialiai pateikė prašymą Aukščiausiajam ūkiniam teismui siekdama uždaryti nepriklausomus laikraščius Narodnaya Volia ir Nasha Niva, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2011 m. balandžio 25 d. Baltarusijos informacijos ministerija oficialiai pateikė prašymą Aukščiausiajam ūkiniam teismui siekdama uždaryti nepriklausomus laikraščius Narodnaya Volia ir Nasha Niva,

| F. | kadangi „Belsat“ televizijos kanalo ir Gazeta Wyborcza laikraščio žurnalistas Andrzej Poczobut buvo areštuotas po to, kai jis neseniai paskelbė savo straipsnius, ir jam gresia įkalinimas iki dviejų metų dėl kaltinimo įžeidus prezidentą; kadangi organizacija „Amnesty International“ pripažino A. Poczobutą sąžinės kaliniu; kadangi Andrey Sannikau žmona žurnalistė Iryna Khalip taip pat areštuota ir jai gresia kaltinimai, susiję su protesto akcijomis; kadangi šiuo metu jai skirtas namų areštas ir draudžiama bendrauti su savo vyru, |
| --- | --- |

F.

kadangi „Belsat“ televizijos kanalo ir Gazeta Wyborcza laikraščio žurnalistas Andrzej Poczobut buvo areštuotas po to, kai jis neseniai paskelbė savo straipsnius, ir jam gresia įkalinimas iki dviejų metų dėl kaltinimo įžeidus prezidentą; kadangi organizacija „Amnesty International“ pripažino A. Poczobutą sąžinės kaliniu; kadangi Andrey Sannikau žmona žurnalistė Iryna Khalip taip pat areštuota ir jai gresia kaltinimai, susiję su protesto akcijomis; kadangi šiuo metu jai skirtas namų areštas ir draudžiama bendrauti su savo vyru,

| G. | kadangi represinės priemonės prieš demokratinės opozicijos narius, laisvąją žiniasklaidą, pilietinės visuomenės aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus dar labiau sugriežtintos nepaisant nuolatinių tarptautinės bendruomenės raginimų nedelsiant jas nutraukti; kadangi ši padėtis yra daugelio tarptautinių Baltarusijos įsipareigojimų didelis pažeidimas, |
| --- | --- |

G.

kadangi represinės priemonės prieš demokratinės opozicijos narius, laisvąją žiniasklaidą, pilietinės visuomenės aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus dar labiau sugriežtintos nepaisant nuolatinių tarptautinės bendruomenės raginimų nedelsiant jas nutraukti; kadangi ši padėtis yra daugelio tarptautinių Baltarusijos įsipareigojimų didelis pažeidimas,

| 1. | griežtai smerkia visus apkaltinamuosius nuosprendžius pagal baudžiamuosius kaltinimus masinėmis riaušėmis ir mano, kad šie nuosprendžiai yra savavališki ir pagrįsti politiniais motyvais; pabrėžia, kad pagal ataskaitas valdžios institucijos neįrodė kaltinamųjų kaltės, kad teismo procesai vyko už uždarų durų, kad suimtiesiems nebuvo suteikta galimybė pakviesti savo liudininkus ir diskretiškai bei reguliariai susitikti su savo teisiniais atstovais, kad kaltinamųjų advokatai gavo daug įspėjimų iš Teisingumo ministerijos ir kad kai kuriems iš jų uždrausta verstis advokato praktika; todėl teigia, kad teismo procesai nebuvo nešališki; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia visus apkaltinamuosius nuosprendžius pagal baudžiamuosius kaltinimus masinėmis riaušėmis ir mano, kad šie nuosprendžiai yra savavališki ir pagrįsti politiniais motyvais; pabrėžia, kad pagal ataskaitas valdžios institucijos neįrodė kaltinamųjų kaltės, kad teismo procesai vyko už uždarų durų, kad suimtiesiems nebuvo suteikta galimybė pakviesti savo liudininkus ir diskretiškai bei reguliariai susitikti su savo teisiniais atstovais, kad kaltinamųjų advokatai gavo daug įspėjimų iš Teisingumo ministerijos ir kad kai kuriems iš jų uždrausta verstis advokato praktika; todėl teigia, kad teismo procesai nebuvo nešališki;

| 2. | mano, kad visi kaltinimai kandidatams į prezidentus Vladimirui Neklyayevui, Vitalijui Rymashevskiui, Nikolajui Statkevichui, Dmitrijui Ussui ir Andrey Sannikou yra neteisėti ir nepriimtini; ragina šiuos kandidatus išteisinti ir netaikyti jiems jokio tolesnio persekiojimo; atsižvelgdamas į tai smerkia Baltarusijos valdžios institucijų pagarbos pagrindinėms teisėms, t. y. susirinkimų ir žodžio laisvėms, trūkumą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus protesto akcijų dalyvius, kurie vis dar suimti, ir panaikinti jiems visus kaltinimus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad visi kaltinimai kandidatams į prezidentus Vladimirui Neklyayevui, Vitalijui Rymashevskiui, Nikolajui Statkevichui, Dmitrijui Ussui ir Andrey Sannikou yra neteisėti ir nepriimtini; ragina šiuos kandidatus išteisinti ir netaikyti jiems jokio tolesnio persekiojimo; atsižvelgdamas į tai smerkia Baltarusijos valdžios institucijų pagarbos pagrindinėms teisėms, t. y. susirinkimų ir žodžio laisvėms, trūkumą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus protesto akcijų dalyvius, kurie vis dar suimti, ir panaikinti jiems visus kaltinimus;

| 3. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl blogėjančios žmogaus teisių gynėjų padėties Baltarusijoje; griežtai smerkia pastaruosius šmeižikiškus įtarimus, pavyzdžiui, Aleso Bialiatskio, Žmogaus teisių centro „Viasna“ pirmininko, atžvilgiu, kuriuos paskelbė Baltarusijos prezidentas ir keli valstybei priklausančios žiniasklaidos žurnalistai, kurie teigė savo komentaruose, susijusiuose su Minsko metro įvykdytu sprogimu, kad „šalyje [buvo] penktoji kolona“; |
| --- | --- |

3.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl blogėjančios žmogaus teisių gynėjų padėties Baltarusijoje; griežtai smerkia pastaruosius šmeižikiškus įtarimus, pavyzdžiui, Aleso Bialiatskio, Žmogaus teisių centro „Viasna“ pirmininko, atžvilgiu, kuriuos paskelbė Baltarusijos prezidentas ir keli valstybei priklausančios žiniasklaidos žurnalistai, kurie teigė savo komentaruose, susijusiuose su Minsko metro įvykdytu sprogimu, kad „šalyje [buvo] penktoji kolona“;

| 4. | smerkią nuolatinės baimės atmosferą ir politinių oponentų bauginimą Baltarusijoje, taip pat nuo 2010 m. gruodžio mėnesio prezidento rinkimų vykdomą žymių opozicijos asmenų persekiojimą; |
| --- | --- |

4.

smerkią nuolatinės baimės atmosferą ir politinių oponentų bauginimą Baltarusijoje, taip pat nuo 2010 m. gruodžio mėnesio prezidento rinkimų vykdomą žymių opozicijos asmenų persekiojimą;

| 5. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas pašalinti judėjimo laisvės kliūtis, taikomas Padėties žmogaus teisių srityje Baltarusijoje tarptautinės kontrolės komiteto atstovams Ukrainos piliečiams Marinai Tsapok ir Maksimui Kitsyukui ir Rusijos piliečiui Andrejui Yurovui, kuriems neleista įvažiuoti į Baltarusijos teritoriją, taip pat Rusijos žmogaus teisių gynėjams Alikui Mnatsnakyanui ir Viktorijai Gromovai, kurie buvo suimti 2011 m. gegužės 4 d. Žmogaus teisių centro „Viasna“ biure ir tuoj po to deportuoti iš Baltarusijos ir jiems uždrausta vėl įvažiuoti į šią šalį dvejus metus; atsižvelgdamas į tai smerkia visus veiksmus prieš žmogaus teisių gynėjus, kuriuos atliko Baltarusijos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

5.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas pašalinti judėjimo laisvės kliūtis, taikomas Padėties žmogaus teisių srityje Baltarusijoje tarptautinės kontrolės komiteto atstovams Ukrainos piliečiams Marinai Tsapok ir Maksimui Kitsyukui ir Rusijos piliečiui Andrejui Yurovui, kuriems neleista įvažiuoti į Baltarusijos teritoriją, taip pat Rusijos žmogaus teisių gynėjams Alikui Mnatsnakyanui ir Viktorijai Gromovai, kurie buvo suimti 2011 m. gegužės 4 d. Žmogaus teisių centro „Viasna“ biure ir tuoj po to deportuoti iš Baltarusijos ir jiems uždrausta vėl įvažiuoti į šią šalį dvejus metus; atsižvelgdamas į tai smerkia visus veiksmus prieš žmogaus teisių gynėjus, kuriuos atliko Baltarusijos valdžios institucijos;

| 6. | smerkia sistemingą nepriklausomų žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių puldinėjimą ir bauginimą ir jiems daromą vis didesnį spaudimą; atsižvelgdamas į tai ragina Baltarusijos valdžios institucijas nutraukti savaitraščių Narodnaya Volia ir Nasha Niva uždarymo procedūras, liautis ribojus prieigą prie dviejų nepriklausomų interneto portalų, Karta '97 ir Bielorusskij Partizan, nes dėl minėtų sankcijų labai sumažėtų žiniasklaidos pliuralizmas Baltarusijoje, ir ragina paleisti Andrzejų Poczobutą ir panaikinti visus jam reiškiamus kaltinimus; |
| --- | --- |

6.

smerkia sistemingą nepriklausomų žurnalistų ir žiniasklaidos priemonių puldinėjimą ir bauginimą ir jiems daromą vis didesnį spaudimą; atsižvelgdamas į tai ragina Baltarusijos valdžios institucijas nutraukti savaitraščių Narodnaya Volia ir Nasha Niva uždarymo procedūras, liautis ribojus prieigą prie dviejų nepriklausomų interneto portalų, Karta '97 ir Bielorusskij Partizan, nes dėl minėtų sankcijų labai sumažėtų žiniasklaidos pliuralizmas Baltarusijoje, ir ragina paleisti Andrzejų Poczobutą ir panaikinti visus jam reiškiamus kaltinimus;

| 7. | smerkia tai, kad nevykdomi jokie nepriklausomi tyrimai dėl policijos ir KGB tarnybų naudotos brutalios jėgos prieš protestuotojus rinkimų dieną, ypač dėl to, kad Baltarusija atmetė 14 ES valstybių narių raginimą priimti žmogaus teisių faktų nustatymo misiją, globojamą ESBO, kuri ištirtų plataus masto griežtas priemones, taikomas opozicijos atžvilgiu po 2010 m. gruodžio mėn. įvykusių rinkimų; džiaugiasi tarpiniu pranešimu, kurį pateikė Padėties žmogaus teisių srityje Baltarusijoje tarptautinės kontrolės komiteto specialusis pranešėjas dr. Neil Jarman, ir yra pasibaisėjęs tuo, kad žmogaus teisių gynėjai iš įvairių ESBO šalių vėl buvo suimti Minske; |
| --- | --- |

7.

smerkia tai, kad nevykdomi jokie nepriklausomi tyrimai dėl policijos ir KGB tarnybų naudotos brutalios jėgos prieš protestuotojus rinkimų dieną, ypač dėl to, kad Baltarusija atmetė 14 ES valstybių narių raginimą priimti žmogaus teisių faktų nustatymo misiją, globojamą ESBO, kuri ištirtų plataus masto griežtas priemones, taikomas opozicijos atžvilgiu po 2010 m. gruodžio mėn. įvykusių rinkimų; džiaugiasi tarpiniu pranešimu, kurį pateikė Padėties žmogaus teisių srityje Baltarusijoje tarptautinės kontrolės komiteto specialusis pranešėjas dr. Neil Jarman, ir yra pasibaisėjęs tuo, kad žmogaus teisių gynėjai iš įvairių ESBO šalių vėl buvo suimti Minske;

| 8. | ragina Komisiją, Tarybą, vyriausiąją įgaliotinę ir kitas ES šalis partneres išplėsti ribojamąsias priemones, taikomas Baltarusijos režimui, įskaitant tikslinių ekonominių sankcijų nustatymą, ypač valstybei priklausančių įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją, Tarybą, vyriausiąją įgaliotinę ir kitas ES šalis partneres išplėsti ribojamąsias priemones, taikomas Baltarusijos režimui, įskaitant tikslinių ekonominių sankcijų nustatymą, ypač valstybei priklausančių įmonių atžvilgiu;

| 9. | pabrėžia, kad atsižvelgdama į nuolatinį, neturintį precedento opozicijos slopinimą ES turėtų rasti naujų būdų padėti Baltarusijos pilietinei visuomenei lengvinant visuomenės informuotumo didinimą, neleidžiant visiškai suskaldyti politinės opozicijos ir išlaikant politinę alternatyvą Lukašenkos režimui; ragina ES padėti demokratinėms opozicinėms partijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomos žiniasklaidos priemonėms, kad jos būtų išlaikomos ir stiprinamos, pavyzdžiui, naudojant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad atsižvelgdama į nuolatinį, neturintį precedento opozicijos slopinimą ES turėtų rasti naujų būdų padėti Baltarusijos pilietinei visuomenei lengvinant visuomenės informuotumo didinimą, neleidžiant visiškai suskaldyti politinės opozicijos ir išlaikant politinę alternatyvą Lukašenkos režimui; ragina ES padėti demokratinėms opozicinėms partijoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomos žiniasklaidos priemonėms, kad jos būtų išlaikomos ir stiprinamos, pavyzdžiui, naudojant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę;

| 10. | pabrėžia, kad galimas ES susitarimas su Baltarusija priklausys nuo griežtų sąlygų ir bus sudarytas tik jei Baltarusija įsipareigos gerbti žmogaus teises ir teisinės valstybės principus, kaip nurodyta 2009 m. gegužės 7 d. Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje, kurią kartu su kitais pasirašė ir Baltarusijos vyriausybė; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad galimas ES susitarimas su Baltarusija priklausys nuo griežtų sąlygų ir bus sudarytas tik jei Baltarusija įsipareigos gerbti žmogaus teises ir teisinės valstybės principus, kaip nurodyta 2009 m. gegužės 7 d. Prahos Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje, kurią kartu su kitais pasirašė ir Baltarusijos vyriausybė;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO parlamentinėms asamblėjoms, Europos Tarybai ir Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO parlamentinėms asamblėjoms, Europos Tarybai ir Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0099.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0022.

(3)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 16.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/164 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/164

---

2011 m. gegužės 12 d., ketvirtadienisŠvaros akcija Europoje ir pasaulinis judėjimas „Darom 2012“

P7_TA(2011)0245

2011 m. gegužės 12 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl švaros akcijos Europoje ir pasaulinio judėjimo „Darom 2012“

2012/C 377 E/24

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi ES teisės aktai dėl atliekų yra įgyvendinami ir vykdomi prastai, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES teisės aktai dėl atliekų yra įgyvendinami ir vykdomi prastai,

| B. | kadangi socialinė atsakomybė ir informuotumas apie aplinkos apsaugos problemas daugelyje valstybių narių ir toliau išlieka problema, |
| --- | --- |

B.

kadangi socialinė atsakomybė ir informuotumas apie aplinkos apsaugos problemas daugelyje valstybių narių ir toliau išlieka problema,

| C. | kadangi judėjimas „Darom“ visuotines nacionalinio lygmens piliečių iniciatyvas vykdo jau nuo 2008 m. ir jose dalyvavo nemažai Estijos, Latvijos, Lietuvos, Portugalijos, Slovėnijos ir Rumunijos piliečių, kadangi vykdant šias iniciatyvas pasiekta konkrečių rezultatų, pvz., nustatyti ir išvalyti nelegalūs sąvartynai, |
| --- | --- |

C.

kadangi judėjimas „Darom“ visuotines nacionalinio lygmens piliečių iniciatyvas vykdo jau nuo 2008 m. ir jose dalyvavo nemažai Estijos, Latvijos, Lietuvos, Portugalijos, Slovėnijos ir Rumunijos piliečių, kadangi vykdant šias iniciatyvas pasiekta konkrečių rezultatų, pvz., nustatyti ir išvalyti nelegalūs sąvartynai,

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulinė akcija „Darom“ yra savanoriškas judėjimas, į kurį įsitraukė visos Europos šalys, siekdamos įgyvendinti plačiausio masto švaros akciją kiekvienoje šalyje per vieną 2012 m. dieną; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad pasaulinė akcija „Darom“ yra savanoriškas judėjimas, į kurį įsitraukė visos Europos šalys, siekdamos įgyvendinti plačiausio masto švaros akciją kiekvienoje šalyje per vieną 2012 m. dieną;

| 2. | ragina politikus aktyviai skatinti tokias iniciatyvas ir raginti piliečius jose dalyvauti; |
| --- | --- |

2.

ragina politikus aktyviai skatinti tokias iniciatyvas ir raginti piliečius jose dalyvauti;

| 3. | mano, kad ši veiksminga priemonė turėtų būti plačiai skatinama, siekiant didinti informuotumą ir atsakomybę už atliekų tvarkymą ir siekiant perdirbti kaip galima daugiau atliekų; |
| --- | --- |

3.

mano, kad ši veiksminga priemonė turėtų būti plačiai skatinama, siekiant didinti informuotumą ir atsakomybę už atliekų tvarkymą ir siekiant perdirbti kaip galima daugiau atliekų;

| 4. | ragina Komisiją remti šią iniciatyvą visomis turimomis priemonėmis, taip pat sukurti tinklalapį, kuriame būtų skelbiami nacionalinių atliekų registrų duomenys ir žemėlapiai, nurodantys nelegalių sąvartynų vietas; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją remti šią iniciatyvą visomis turimomis priemonėmis, taip pat sukurti tinklalapį, kuriame būtų skelbiami nacionalinių atliekų registrų duomenys ir žemėlapiai, nurodantys nelegalių sąvartynų vietas;

| 5. | ragina valstybes nares dėti papildomas pastangas siekiant, kad jose būtų visapusiškai įgyvendinami ir vykdomi galiojantys ES teisės aktai dėl atliekų; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares dėti papildomas pastangas siekiant, kad jose būtų visapusiškai įgyvendinami ir vykdomi galiojantys ES teisės aktai dėl atliekų;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai ir 27 valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, Tarybai ir 27 valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. gegužės 12 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/166 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/166

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisPrašymas ginti Parlamento nario Luigi de Magistris imunitetą

P7_TA(2011)0188

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Luigi de Magistris imunitetą ir privilegijas (2010/2122(IMM))

2012/C 377 E/25

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Luigi de Magistris prašymą ginti jo imunitetą Italijos teismui nagrinėjant jo bylą, pateiktą 2010 m. liepos 5 d. ir paskelbtą per 2010 m. liepos 7 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Luigi de Magistris prašymą ginti jo imunitetą Italijos teismui nagrinėjant jo bylą, pateiktą 2010 m. liepos 5 d. ir paskelbtą per 2010 m. liepos 7 d. plenarinį posėdį,

| — | susipažinęs su Luigi de Magistris paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

susipažinęs su Luigi de Magistris paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį ir į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 d. ir 21 d., bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 d. ir 21 d., bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7–0152/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7–0152/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento narys Luigi de Magistris paprašė ginti jo Parlamento nario imunitetą Italijos teismui nagrinėjant jo bylą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento narys Luigi de Magistris paprašė ginti jo Parlamento nario imunitetą Italijos teismui nagrinėjant jo bylą,

| B. | kadangi Luigi de Magistris prašymas susijęs su jo šaukimu į teismą, nes Europos Parlamento narys Clemente Mario Mastella Benevento teisme iškėlė bylą, susijusią su L. de Magistris interviu Italijos laikraščiui 2009 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Luigi de Magistris prašymas susijęs su jo šaukimu į teismą, nes Europos Parlamento narys Clemente Mario Mastella Benevento teisme iškėlė bylą, susijusią su L. de Magistris interviu Italijos laikraščiui 2009 m. spalio 31 d.;

| C. | kadangi, remiantis šaukimu į teismą, šio interviu dalis („(...) C. M. Mastella buvo įtrauktas į vieną iš mano tyrimų ir mėgino mane sustabdyti“) yra šmeižtas, todėl pateiktas reikalavimas atlyginti 1 000 000 EUR žalą ir teismo išlaidas, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis šaukimu į teismą, šio interviu dalis („(...) C. M. Mastella buvo įtrauktas į vieną iš mano tyrimų ir mėgino mane sustabdyti“) yra šmeižtas, todėl pateiktas reikalavimas atlyginti 1 000 000 EUR žalą ir teismo išlaidas,

| D. | kadangi interviu buvo duotas tuomet, kai Luigi de Magistris buvo Europos Parlamento narys, nes buvo išrinktas 2009 m. Europos Parlamento rinkimuose, |
| --- | --- |

D.

kadangi interviu buvo duotas tuomet, kai Luigi de Magistris buvo Europos Parlamento narys, nes buvo išrinktas 2009 m. Europos Parlamento rinkimuose,

| E. | kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo, |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo,

| F. | kadangi, remiantis Parlamento įsigalėjusia tvarka, tai, kad teismo procesas yra civilinės ar administracinės teisės pobūdžio ar kad jame yra tam tikrų aspektų, kuriuos reglamentuoja civilinė ar administracinė teisė, per se netrukdo taikyti tuo straipsniu suteikiamo imuniteto, |
| --- | --- |

F.

kadangi, remiantis Parlamento įsigalėjusia tvarka, tai, kad teismo procesas yra civilinės ar administracinės teisės pobūdžio ar kad jame yra tam tikrų aspektų, kuriuos reglamentuoja civilinė ar administracinė teisė, per se netrukdo taikyti tuo straipsniu suteikiamo imuniteto,

| G. | kadangi Luigi de Magistris, duodamas minėtą interviu, vykdė savo kaip Europos Parlamento nario pareigas ir politinę veiklą išreikšdamas savo nuomonę savo rinkėjams visuomenės susidomėjimą keliančiu klausimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Luigi de Magistris, duodamas minėtą interviu, vykdė savo kaip Europos Parlamento nario pareigas ir politinę veiklą išreikšdamas savo nuomonę savo rinkėjams visuomenės susidomėjimą keliančiu klausimu,

| H. | kadangi siekti Parlamento nariams neleisti išreikšti savo nuomonės teisėtą visuomenės susidomėjimą ir susirūpinimą keliančiais klausimais ir kritikuoti savo politinius oponentus iškeliant jiems bylą yra nepriimtina demokratinėje visuomenėje ir tai pažeidžia Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, kuriuo siekiama ginti narių saviraiškos laisvę jiems vykdant savo pareigas Parlamento kaip Europos Sąjungos institucijos labui, |
| --- | --- |

H.

kadangi siekti Parlamento nariams neleisti išreikšti savo nuomonės teisėtą visuomenės susidomėjimą ir susirūpinimą keliančiais klausimais ir kritikuoti savo politinius oponentus iškeliant jiems bylą yra nepriimtina demokratinėje visuomenėje ir tai pažeidžia Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį, kuriuo siekiama ginti narių saviraiškos laisvę jiems vykdant savo pareigas Parlamento kaip Europos Sąjungos institucijos labui,

| 1. | nusprendžia ginti Luigi de Magistris imunitetą ir privilegijas; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia ginti Luigi de Magistris imunitetą ir privilegijas;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą kompetentingai Italijos Respublikos valdžios institucijai ir Luigi de Magistris. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą kompetentingai Italijos Respublikos valdžios institucijai ir Luigi de Magistris.

---

(1)  Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, 1964 m. Rink. 195 p., byla 149/85 R. Wybot prieš E. Faure ir kt., 1986 m. Rink. 2391 p., byla T-345/05 Mote prieš Parlamentą, 2008 m. Rink. II 2849 p., sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra prieš De Gregorio ir Clemente, 2008 m. Rink. I 7929 p., ir byla T-42/06 Gollnisch prieš Parlamentą.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/167 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/167

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisPrašymas ginti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą

P7_TA(2011)0189

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo ginti Bruno Gollnischo imunitetą ir privilegijas (2010/2097(IMM))

2012/C 377 E/26

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Bruno Gollnischo prašymą ginti jo imunitetą atsižvelgiant į baudžiamosios bylos nagrinėjimo procesą Prancūzijos teisme, pateiktą 2010 m. birželio 10 d. ir paskelbtą per 2010 m. birželio 14 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bruno Gollnischo prašymą ginti jo imunitetą atsižvelgiant į baudžiamosios bylos nagrinėjimo procesą Prancūzijos teisme, pateiktą 2010 m. birželio 10 d. ir paskelbtą per 2010 m. birželio 14 d. plenarinį posėdį,

| — | 2011 m. sausio 26 d. susipažinęs su Bruno Gollnischo paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

2011 m. sausio 26 d. susipažinęs su Bruno Gollnischo paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 21 d. ir 15 d. bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 21 d. ir 15 d. bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir į 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalį ir į 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7–0154/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto išvadas (A7–0154/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento narys Bruno Gollnisch pateikė prašymą ginti jo parlamentinį imunitetą dėl to, kad Prancūzijos valdžios institucijos taikė jo laisvę ribojančias priemones, kurios sudarė teisminio ieškinio, kurį kartu su reikalavimu dėl kompensacijos (pranc. plainte avec constitution de partie civile) 2009 m. sausio 26 d. pateikė Tarptautinė kovos su rasizmu ir antisemitizmu lyga prieš neįvardytą asmenį dėl rasinės neapykantos kurstymo, nagrinėjimo veiksmų dalį, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento narys Bruno Gollnisch pateikė prašymą ginti jo parlamentinį imunitetą dėl to, kad Prancūzijos valdžios institucijos taikė jo laisvę ribojančias priemones, kurios sudarė teisminio ieškinio, kurį kartu su reikalavimu dėl kompensacijos (pranc. plainte avec constitution de partie civile) 2009 m. sausio 26 d. pateikė Tarptautinė kovos su rasizmu ir antisemitizmu lyga prieš neįvardytą asmenį dėl rasinės neapykantos kurstymo, nagrinėjimo veiksmų dalį,

| B. | kadangi prašyme ginti imunitetą nesivadovaujama Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, todėl jis toliau nėra taikomas, |
| --- | --- |

B.

kadangi prašyme ginti imunitetą nesivadovaujama Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, todėl jis toliau nėra taikomas,

| C. | kadangi remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsniu, kuriuo buvo aiškiai vadovaujamasi Bruno Gollnischo 2010 m. birželio 10 d. laiške Pirmininkui ir kuris yra taikytinas esamu atveju, Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; kadangi tai negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą, |
| --- | --- |

C.

kadangi remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsniu, kuriuo buvo aiškiai vadovaujamasi Bruno Gollnischo 2010 m. birželio 10 d. laiške Pirmininkui ir kuris yra taikytinas esamu atveju, Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; kadangi tai negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą,

| D. | kadangi remiantis Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio antros pastraipos nuostatomis, „nė vienas Parlamento narys be Asamblėjos, kurios narys jis yra, sutikimo dėl nusikaltimų ar baudžiamųjų nusižengimų negali būti suimamas ar negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą, arba apkaltinamojo nuosprendžio įsigaliojimu atveju“ ir kadangi pagal 26 straipsnio trečią pastraipą „suėmimo, laisvės atėmimo ar suvaržymo priemonių taikymas arba Parlamento nario traukimas baudžiamojon atsakomybėn laikinai sustabdomas per sesiją, jei Asamblėja, kurios narys jis yra, to reikalauja“, |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnio antros pastraipos nuostatomis, „nė vienas Parlamento narys be Asamblėjos, kurios narys jis yra, sutikimo dėl nusikaltimų ar baudžiamųjų nusižengimų negali būti suimamas ar negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą ar baudžiamąjį nusižengimą, arba apkaltinamojo nuosprendžio įsigaliojimu atveju“ ir kadangi pagal 26 straipsnio trečią pastraipą „suėmimo, laisvės atėmimo ar suvaržymo priemonių taikymas arba Parlamento nario traukimas baudžiamojon atsakomybėn laikinai sustabdomas per sesiją, jei Asamblėja, kurios narys jis yra, to reikalauja“,

| E. | kadangi Parlamentas turi plačią teisę savo nuožiūra spręsti dėl nurodymų, kuriuos jis ketina duoti dėl sprendimo pateikus prašymą ginti vieno iš jo narių imunitetą (2), |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas turi plačią teisę savo nuožiūra spręsti dėl nurodymų, kuriuos jis ketina duoti dėl sprendimo pateikus prašymą ginti vieno iš jo narių imunitetą (2),

| F. | kadangi esamu atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti nario politinei reputacijai, |
| --- | --- |

F.

kadangi esamu atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti nario politinei reputacijai,

| G. | kadangi šis atvejis nepriklauso Bruno Gollnischo, kaip Europos Parlamento nario, politinės veiklos sričiai; kadangi iš tikrųjų jis susijęs tik su Bruno Gollnischo, kaip Ronos-Alpių regiono tarybos nario, išrinkto remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, regioninio ir vietos pobūdžio veikla, kuri skiriasi nuo Europos Parlamento nario veiklos, |
| --- | --- |

G.

kadangi šis atvejis nepriklauso Bruno Gollnischo, kaip Europos Parlamento nario, politinės veiklos sričiai; kadangi iš tikrųjų jis susijęs tik su Bruno Gollnischo, kaip Ronos-Alpių regiono tarybos nario, išrinkto remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, regioninio ir vietos pobūdžio veikla, kuri skiriasi nuo Europos Parlamento nario veiklos,

| H. | kadangi Bruno Gollnisch pateikė paaiškinimą dėl to, kodėl jo frakcija Ronos-Alpių regiono taryboje pateikė pranešimą spaudai, dėl kurio buvo pateiktas prašymas ginti imunitetą, nurodydamas, kad šį pranešimą parengė to regiono Nacionalinio fronto partijos grupė, įskaitant jo ryšių vadovą, kuris įgaliotas kalbėti išrinktų Nacionalinio fronto partijos pareigūnų vardu; kadangi Parlamento nario imuniteto taikymas tokiai situacijai reikštų netinkamą ir per daug platų šių taisyklių, kuriomis siekiama išvengti kišimosi į Parlamento veiklą ir nepriklausomumą, taikymą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Bruno Gollnisch pateikė paaiškinimą dėl to, kodėl jo frakcija Ronos-Alpių regiono taryboje pateikė pranešimą spaudai, dėl kurio buvo pateiktas prašymas ginti imunitetą, nurodydamas, kad šį pranešimą parengė to regiono Nacionalinio fronto partijos grupė, įskaitant jo ryšių vadovą, kuris įgaliotas kalbėti išrinktų Nacionalinio fronto partijos pareigūnų vardu; kadangi Parlamento nario imuniteto taikymas tokiai situacijai reikštų netinkamą ir per daug platų šių taisyklių, kuriomis siekiama išvengti kišimosi į Parlamento veiklą ir nepriklausomumą, taikymą,

| I. | kadangi Prancūzijos valdžios institucijos, deja, pažeidė Parlamento prerogatyvas patvirtindamos tam tikras, kaip vėliau paaiškėjo, Bruno Gollnischo laisvę varžančias priemones, prieš tai nepateikusios prašymo atšaukti jo Parlamento nario imunitetą; kadangi vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos dabar jau pateikė prašymą atšaukti šio asmens imunitetą siekiant, kad ateityje būtų galima imtis pirmiau minėtųjų priemonių, šiuo metu jau nėra būtina ginti Bruno Gollnischo imunitetą šiuo atžvilgiu, |
| --- | --- |

I.

kadangi Prancūzijos valdžios institucijos, deja, pažeidė Parlamento prerogatyvas patvirtindamos tam tikras, kaip vėliau paaiškėjo, Bruno Gollnischo laisvę varžančias priemones, prieš tai nepateikusios prašymo atšaukti jo Parlamento nario imunitetą; kadangi vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad Prancūzijos valdžios institucijos dabar jau pateikė prašymą atšaukti šio asmens imunitetą siekiant, kad ateityje būtų galima imtis pirmiau minėtųjų priemonių, šiuo metu jau nėra būtina ginti Bruno Gollnischo imunitetą šiuo atžvilgiu,

| J. | kadangi kompetentingos teismo institucijos, o ne Parlamentas turi nuspręsti, kartu laikantis visų demokratinių garantijų, kokiu mastu buvo pažeisti Prancūzijos įstatymai, reglamentuojantys rasinės neapykantos kurstymą, ir kokios galėtų būti teisinės pasekmės, |
| --- | --- |

J.

kadangi kompetentingos teismo institucijos, o ne Parlamentas turi nuspręsti, kartu laikantis visų demokratinių garantijų, kokiu mastu buvo pažeisti Prancūzijos įstatymai, reglamentuojantys rasinės neapykantos kurstymą, ir kokios galėtų būti teisinės pasekmės,

| K. | kadangi Bruno Gollnischo parlamentinis imunitetas dėl to neturėtų būti ginamas, |
| --- | --- |

K.

kadangi Bruno Gollnischo parlamentinis imunitetas dėl to neturėtų būti ginamas,

| 1. | nusprendžia, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta anksčiau, neginti B. Gollnischo imuniteto ir privilegijų; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta anksčiau, neginti B. Gollnischo imuniteto ir privilegijų;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos valdžios institucijai ir B. Gollnischui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos valdžios institucijai ir B. Gollnischui.

---

(1)  Byla 101/63 Wagner prieš Fohrmann ir Krier [1964 m.] rink. 195, byla 149/85 Wybot prieš Faure ir kitus [1986 m.] rink. 2391, byla T-345/05 Mote prieš Parlamentą [2008 m.] rink. II-2849, sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra prieš De Gregorio ir Clemente [2008 m.] rink. I-7929 ir byla T-42/06 Gollnisch prieš Parlamentą.

(2)  Byla T-42/06 B. Gollnisch prieš Parlamentą, 101 dalis.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/169 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/169

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisPrašymas atšaukti Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą

P7_TA(2011)0190

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą (2010/2284(IMM))

2012/C 377 E/27

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos valdžios institucijų prašymą atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą, pateiktą 2010 m. lapkričio 3 d. ir paskelbtą per 2010 m. lapkričio 24 d. plenarinį posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos valdžios institucijų prašymą atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą, pateiktą 2010 m. lapkričio 3 d. ir paskelbtą per 2010 m. lapkričio 24 d. plenarinį posėdį,

| — | 2011 m. sausio 26 d. susipažinęs su Bruno Gollnischo paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

2011 m. sausio 26 d. susipažinęs su Bruno Gollnischo paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei į 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 21 d. ir 15 d. bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 21 d. ir 15 d. bei 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0155/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0155/2011),

| A. | kadangi Prancūzijos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą tam, kad būtų galima vykdyti ieškinio dėl tariamo rasinės neapykantos kurstymo tyrimą ir, jei to reikėtų, kviesti Bruną Gollnischą į Prancūzijos pirmosios instancijos teismą, apeliacinį teismą ir kasacinį teismą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Prancūzijos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Bruno Gollnischo imunitetą tam, kad būtų galima vykdyti ieškinio dėl tariamo rasinės neapykantos kurstymo tyrimą ir, jei to reikėtų, kviesti Bruną Gollnischą į Prancūzijos pirmosios instancijos teismą, apeliacinį teismą ir kasacinį teismą,

| B. | kadangi Bruno Gollnischo imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais įvykdžius rasinės neapykantos kurstymo baudžiamąjį nusižengimą, kai Ronos-Alpių regiono tarybos Nacionalinio fronto partijos grupė, kurios pirmininkas buvo Bruno Gollnisch, 2008 m. spalio 3 d. paskelbė spaudos pranešimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Bruno Gollnischo imuniteto atšaukimas susijęs su įtarimais įvykdžius rasinės neapykantos kurstymo baudžiamąjį nusižengimą, kai Ronos-Alpių regiono tarybos Nacionalinio fronto partijos grupė, kurios pirmininkas buvo Bruno Gollnisch, 2008 m. spalio 3 d. paskelbė spaudos pranešimą,

| C. | kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje - imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; kadangi tai negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje - imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; kadangi tai negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą,

| D. | kadangi remiantis Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsniu, nė vienas Parlamento narys be Asamblėjos, kurios narys jis yra, sutikimo dėl nusikaltimų ar baudžiamųjų nusižengimų negali būti suimamas ar negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą, arba apkaltinamojo nuosprendžio įsigaliojimu atveju, |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsniu, nė vienas Parlamento narys be Asamblėjos, kurios narys jis yra, sutikimo dėl nusikaltimų ar baudžiamųjų nusižengimų negali būti suimamas ar negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė, išskyrus atvejus, kai jis užtinkamas bedarantis nusikaltimą, arba apkaltinamojo nuosprendžio įsigaliojimu atveju,

| E. | kadangi esamu atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y., pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti nario politinei reputacijai, |
| --- | --- |

E.

kadangi esamu atveju Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y., pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti nario politinei reputacijai,

| F. | kadangi Prancūzijos valdžios institucijų prašymas nesusijęs su Bruno Gollnischo, kaip Europos Parlamento nario, politinės veiklos sritimi; kadangi iš tikrųjų jis susijęs tik su Bruno Gollnischo, kaip Ronos-Alpių regiono tarybos nario, išrinkto remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, regioninio ir vietos pobūdžio veikla, kuri skiriasi nuo Europos Parlamento nario veiklos, |
| --- | --- |

F.

kadangi Prancūzijos valdžios institucijų prašymas nesusijęs su Bruno Gollnischo, kaip Europos Parlamento nario, politinės veiklos sritimi; kadangi iš tikrųjų jis susijęs tik su Bruno Gollnischo, kaip Ronos-Alpių regiono tarybos nario, išrinkto remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, regioninio ir vietos pobūdžio veikla, kuri skiriasi nuo Europos Parlamento nario veiklos,

| G. | kadangi Bruno Gollnisch pateikė paaiškinimą dėl to, kodėl jo frakcija Ronos-Alpių regiono taryboje pateikė pranešimą spaudai, dėl kurio buvo pateiktas prašymas atšaukti imunitetą, nurodydamas, kad šį pranešimą parengė to regiono Nacionalinio fronto partijos grupė, įskaitant jo ryšių vadovą, kuris įgaliotas kalbėti išrinktų Nacionalinio fronto partijos pareigūnų vardu; kadangi Parlamento nario imuniteto taikymas tokiai situacijai reikštų netinkamą ir per daug platų šių taisyklių, kuriomis siekiama išvengti kišimosi į Parlamento veiklą ir nepriklausomumą, taikymą, |
| --- | --- |

G.

kadangi Bruno Gollnisch pateikė paaiškinimą dėl to, kodėl jo frakcija Ronos-Alpių regiono taryboje pateikė pranešimą spaudai, dėl kurio buvo pateiktas prašymas atšaukti imunitetą, nurodydamas, kad šį pranešimą parengė to regiono Nacionalinio fronto partijos grupė, įskaitant jo ryšių vadovą, kuris įgaliotas kalbėti išrinktų Nacionalinio fronto partijos pareigūnų vardu; kadangi Parlamento nario imuniteto taikymas tokiai situacijai reikštų netinkamą ir per daug platų šių taisyklių, kuriomis siekiama išvengti kišimosi į Parlamento veiklą ir nepriklausomumą, taikymą,

| H. | kadangi kompetentingos teismo institucijos, o ne Parlamentas turi nuspręsti, kartu laikantis visų demokratinių garantijų, kokiu mastu buvo pažeisti Prancūzijos įstatymai, reglamentuojantys rasinės neapykantos kurstymą, ir kokios galėtų būti teisinės pasekmės, |
| --- | --- |

H.

kadangi kompetentingos teismo institucijos, o ne Parlamentas turi nuspręsti, kartu laikantis visų demokratinių garantijų, kokiu mastu buvo pažeisti Prancūzijos įstatymai, reglamentuojantys rasinės neapykantos kurstymą, ir kokios galėtų būti teisinės pasekmės,

| I. | kadangi todėl šiuo metu yra tinkama rekomenduoti atšaukti parlamentinį imunitetą, |
| --- | --- |

I.

kadangi todėl šiuo metu yra tinkama rekomenduoti atšaukti parlamentinį imunitetą,

| 1. | nusprendžia atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Bruno Gollnischo imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos valdžios institucijai ir Brunui Gollnischui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Prancūzijos Respublikos valdžios institucijai ir Brunui Gollnischui.

---

(1)  Byla 101/63 Wagner prieš Fohrmann ir Krier [1964 m.] rink. 195, byla 149/85 Wybot prieš Faure ir kiti [1986 m.] rink. 2391, byla T-345/05 Mote prieš Parlamentą [2008 m.] rink. II-2849, sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra prieš De Gregorio ir Clemente [2008 m.] rink. I-7929 ir byla T-42/06 B. Gollnisch prieš Parlamentą.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/171

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisDarbo tvarkos taisyklių dalinis keitimas sukūrus bendrą Parlamento ir Komisijos skaidrumo registrą

P7_TA(2011)0221

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių dalinio pakeitimo dėl bendro Europos Parlamento ir Komisijos skaidrumo registro sudarymo (2010/2292(REG))

2012/C 377 E/28

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. sprendimą (1), kuriuo patvirtinamas Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimo sukurti skaidrumo registrą sudarymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. sprendimą (1), kuriuo patvirtinamas Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimo sukurti skaidrumo registrą sudarymas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius bei 217 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius bei 217 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0173/2011),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | nusprendžia, kad minėtojo susitarimo tekstas bus įtrauktas į jo Darbo tvarkos taisykles kaip X priedo B dalis; |
| --- | --- |

2.

nusprendžia, kad minėtojo susitarimo tekstas bus įtrauktas į jo Darbo tvarkos taisykles kaip X priedo B dalis;

| 3. | nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalioja susitarimo įsigaliojimo dieną; |
| --- | --- |

3.

nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalioja susitarimo įsigaliojimo dieną;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  9 straipsnio pavadinimas |
| | |
| Pakeitimas 2 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  9 straipsnio 3 a dalis (nauja) |
| | 3a.
     
  Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų skaičių, kurį gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys (akredituoti padėjėjai). |
| Pakeitimas 3 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  9 straipsnio 4 dalis |
| 4.   
  Kvestoriai yra atsakingi už vardinių, ilgiausiai vienerius metus galiojančių leidimų išdavimą asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose ir teikti nariams informaciją, susijusią su jų parlamentiniais įgaliojimais. Šie asmenys gali atstovauti savo pačių ar trečiųjų asmenų interesams. | 4.   
  Asmenims, kurie nedirba ES institucijose, ilgalaikiai leidimai įeiti į pastatus išduodami kvestorių atsakomybe. Šie leidimai galioja ilgiausiai vienerius metus, ir jų galiojimo laikas gali būti pratęsiamas. Naudojimosi šiais leidimais sąlygas nustato Biuras. |
| Savo ruožtu šie asmenys privalo | |
| — | paisyti šių Darbo tvarkos taisyklių priede esančio elgesio kodekso; |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio pavadinimas

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų skaičių, kurį gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys (akredituoti padėjėjai).

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 4 dalis

4.   
  Kvestoriai yra atsakingi už vardinių, ilgiausiai vienerius metus galiojančių leidimų išdavimą asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose ir teikti nariams informaciją, susijusią su jų parlamentiniais įgaliojimais. Šie asmenys gali atstovauti savo pačių ar trečiųjų asmenų interesams.

4.   
  Asmenims, kurie nedirba ES institucijose, ilgalaikiai leidimai įeiti į pastatus išduodami kvestorių atsakomybe. Šie leidimai galioja ilgiausiai vienerius metus, ir jų galiojimo laikas gali būti pratęsiamas. Naudojimosi šiais leidimais sąlygas nustato Biuras.

Savo ruožtu šie asmenys privalo

—

paisyti šių Darbo tvarkos taisyklių priede esančio elgesio kodekso;

| — | įsirašyti į kvestorių tvarkomą registrą. |
| --- | --- |

—

įsirašyti į kvestorių tvarkomą registrą.

Su registru susipažinti galima visose Parlamento darbo vietose, taip pat, pagal kvestorių nustatytą tvarką, Parlamento informacijos centruose valstybėse narėse.

Šios straipsnio dalies taikymą reglamentuojančios nuostatos išdėstytos Darbo tvarkos taisyklių priede.

Šie leidimai įeiti į pastatus gali būti išduodami:

| — | asmenims, užregistruotiems skaidrumo registre (2) arba atstovaujantiems ar dirbantiems jame užregistruotoms organizacijoms, tačiau ši registracija savaime nesuteikia teisės gauti tokį leidimą įeiti į pastatus; |
| --- | --- |

—

asmenims, užregistruotiems skaidrumo registre (2) arba atstovaujantiems ar dirbantiems jame užregistruotoms organizacijoms, tačiau ši registracija savaime nesuteikia teisės gauti tokį leidimą įeiti į pastatus;

| — | asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose, tačiau nepatenkantiems į susitarimo dėl skaidrumo registro sukūrimo (3) taikymo sritį; |
| --- | --- |

—

asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose, tačiau nepatenkantiems į susitarimo dėl skaidrumo registro sukūrimo (3) taikymo sritį;

| — | Parlamento narių vietiniams padėjėjams, taip pat asmenims, padedantiems Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nariams. |
| --- | --- |

—

Parlamento narių vietiniams padėjėjams, taip pat asmenims, padedantiems Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nariams.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a.
     
  Asmenys, užsiregistravę skaidrumo registre, palaikydami santykius su Parlamentu privalo laikytis:

| — | Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo (4); |
| --- | --- |

—

Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo (4);

| — | susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų; ir |
| --- | --- |

—

susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų; ir

| — | šio straipsnio ir jo įgyvendinimo nuostatų. |
| --- | --- |

—

šio straipsnio ir jo įgyvendinimo nuostatų.

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 4 b dalis (nauja)

4b.
     
  Kvestoriai apibrėžia, kaip Elgesio kodeksas taikomas asmenims, kurie, nors ir turi ilgalaikį leidimą įeiti į pastatus, tačiau nepatenka į susitarimo taikymo sritį.

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 4 c dalis (nauja)

4c.
     
  Leidimas įeiti į pastatus atimamas kvestoriams priėmus motyvuotą sprendimą šiais atvejais:

| — | išbraukimas iš skaidrumo registro, nebent yra svarbių tam prieštaraujančių priežasčių; |
| --- | --- |

—

išbraukimas iš skaidrumo registro, nebent yra svarbių tam prieštaraujančių priežasčių;

| — | rimtas 4a dalies reikalavimų nevykdymas. |
| --- | --- |

—

rimtas 4a dalies reikalavimų nevykdymas.

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

9 straipsnio 4 d dalis (nauja)

4d.
     
  Biuras, pasiūlius generaliniam sekretoriui, imasi priemonių, būtinų įgyvendinti skaidrumo registrą, laikydamasis susitarimo dėl registro sukūrimo nuostatų.

4–4c dalių nuostatų įgyvendinimas nustatytas priede (5).

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

I priedo 2 straipsnio antra ir trečia pastraipos

Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, susilaiko nuo bet kokios
  kitos
  naudos ir dovanų priėmimo.

Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, susilaiko nuo bet kokios naudos ir dovanų priėmimo.

Parlamento nariai asmeniškai atsako už registre esančių deklaracijų turinį
  ir privalo jas patikslinti kiekvienais metais.

Parlamento nariai asmeniškai atsako už registre esančių deklaracijų turinį,
  jos turi būti patikslinamos kiekvieną kartą, kai padaromi pakeitimai, bei atnaujinamos bent kartą per metus. Parlamento nariai visiškai atsakingi už savo finansinių interesų skaidrumą.

Pakeitimas 9

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedo pavadinimas

X PRIEDAS

X PRIEDAS

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedo 1 straipsnis

1 straipsnis

Vienintelis straipsnis

Leidimas
  lankytis Parlamento patalpose

Leidimas
  įeiti į Parlamento pastatus

1.   
  Leidimas
  yra plastikinė kortelė su turėtojo nuotrauka, kurioje yra pažymėta turėtojo pavardė ir vardas bei įmonės, organizacijos ar asmens, kuriems leidimo turėtojas dirba, pavadinimas.

1.   
  Ilgalaikis leidimas įeiti į Parlamento pastatus
  yra plastikinė kortelė su turėtojo nuotrauka, kurioje yra pažymėta turėtojo pavardė ir vardas bei įmonės, organizacijos ar asmens, kuriems leidimo turėtojas dirba, pavadinimas.

Parlamento patalpose leidimo turėtojas privalo visuomet nešioti leidimą taip, kad jis būtų aiškiai matomas. Nesilaikant šio nurodymo, leidimas gali būti atimtas.

Parlamento patalpose leidimo
  įeiti į pastatus
  turėtojas privalo visuomet nešioti leidimą taip, kad jis būtų aiškiai matomas. Nesilaikant šio nurodymo, leidimas
  įeiti į pastatus
  gali būti atimtas.

Leidimas savo forma ir spalva skiriasi nuo leidimų, išduodamų nereguliariems lankytojams.

Leidimas
  įeiti į pastatus
  savo forma ir spalva skiriasi nuo leidimų, išduodamų nereguliariems lankytojams.

2.   Leidimai pratęsiami tik tuo atveju, jei leidimo turėtojas įvykdė 9 straipsnio
  4 dalyje
  minimus reikalavimus.

2.   Leidimai
  įeiti į pastatus
  pratęsiami tik tuo atveju, jei leidimo turėtojas įvykdė 9 straipsnio
  4a dalyje
  minimus reikalavimus.

Visi
  Parlamento narių prieštaravimai dėl atstovo ar lobisto veiklos
  perduodami kvestoriams, kurie
  , išnagrinėja klausimą ir gali nuspręsti palikti ar atimti leidimą.

Visi
  skundai, pagrįsti faktinėmis aplinkybėmis ir patenkantys į Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo dėl skaidrumo registro sukūrimo (6), taikymo sritį,
  perduodami
  Skaidrumo registro jungtiniam sekretoriatui. Parlamento generalinis sekretorius perduoda sprendimus išbraukti iš registro
  kvestoriams, kurie
  priima sprendimą dėl leidimo įeiti į pastatus atėmimo.

Sprendimuose, kuriais kvestoriai praneša apie vieno arba daugiau leidimų įeiti į pastatus atėmimą, jų turėtojai arba įmonės, kurioms jie atstovauja arba dirba, raginami grąžinti minėtuosius leidimus įeiti į pastatus Parlamentui per 15 dienų nuo pranešimo apie sprendimo priėmimą.

3.   Leidimas jokiu atveju jo turėtojui nesuteikia teisės dalyvauti tuose Parlamento ar jo organų posėdžiuose, kurie nėra atviri visuomenei, ir nesuteikia teisės nukrypti nuo visiems kitiems Sąjungos piliečiams taikomos patekimo į posėdžius tvarkos.

3.   Leidimas
  įeiti į pastatus
  jokiu atveju jo turėtojui nesuteikia teisės dalyvauti tuose Parlamento ar jo organų posėdžiuose, kurie nėra atviri visuomenei, ir nesuteikia teisės nukrypti nuo visiems kitiems Sąjungos piliečiams taikomos patekimo į posėdžius tvarkos.

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedo 2 straipsnis

2 straipsnis

Padėjėjai

1.
     
  Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų skaičių, kurį gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys.

Pradėdami eiti savo pareigas, užregistruoti padėjėjai pateikia raštišką pareiškimą, kurioje nurodo savo profesinę veiklą ir bet kokį kitą apmokamą darbą ar veiklą.

2.
     
  Padėjėjų patekimą į Parlamento patalpas reglamentuoja tos pačios nuostatos, kurios yra taikomos Generalinio sekretoriato ir frakcijų personalui.

3.
     
  Visų kitų asmenų, įskaitant ir tuos, kurie dirba tiesiogiai su nariais, patekimą į Parlamento patalpas reglamentuoja Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 4 dalies nuostatos.

Išbraukta.

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedo 3 straipsnis

3 straipsnis

Elgesio kodeksas

1.
     
  Asmenys, įtraukti į 9 straipsnio 4 dalyje numatytą registrą, santykiuose su Parlamentu, privalo:

| a) | laikytis 9 straipsnyje ir šiame priede numatytų nuostatų; |
| --- | --- |

a)

laikytis 9 straipsnyje ir šiame priede numatytų nuostatų;

| b) | Parlamento nariams, jų personalui ar Parlamento pareigūnams nurodyti interesus, kuriems jie atstovauja; |
| --- | --- |

b)

Parlamento nariams, jų personalui ar Parlamento pareigūnams nurodyti interesus, kuriems jie atstovauja;

| c) | susilaikyti nuo nesąžiningų informacijos išgavimo būdų; |
| --- | --- |

c)

susilaikyti nuo nesąžiningų informacijos išgavimo būdų;

| d) | bet kokiuose santykiuose su trečiaisiais asmenimis nesiremti savo formaliais ryšiais su Parlamentu; |
| --- | --- |

d)

bet kokiuose santykiuose su trečiaisiais asmenimis nesiremti savo formaliais ryšiais su Parlamentu;

| e) | pasipelnymo tikslais neperduoti trečiosioms šalims Parlamente gautų dokumentų kopijų; |
| --- | --- |

e)

pasipelnymo tikslais neperduoti trečiosioms šalims Parlamente gautų dokumentų kopijų;

| f) | griežtai laikytis I priedo 2 straipsnio antroje pastraipoje numatytų nuostatų; |
| --- | --- |

f)

griežtai laikytis I priedo 2 straipsnio antroje pastraipoje numatytų nuostatų;

| g) | užtikrinti, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis I priedo 2 straipsnio nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis I priedo 2 straipsnio nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre;

| h) | laikytis Pareigūnų tarnybos nuostatų, įdarbindami buvusius institucijų pareigūnus; |
| --- | --- |

h)

laikytis Pareigūnų tarnybos nuostatų, įdarbindami buvusius institucijų pareigūnus;

| i) | laikytis visų Parlamento priimtų nuostatų dėl buvusių narių teisių ir įsipareigojimų; |
| --- | --- |

i)

laikytis visų Parlamento priimtų nuostatų dėl buvusių narių teisių ir įsipareigojimų;

| j) | siekdami išvengti interesų konflikto, gauti išankstinį atitinkamo(-ų) Parlamento nario(-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario asistentu sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrinti, kad tai būtų tinkamai deklaruota 9 straipsnio 4 dalyje numatytame registre. |
| --- | --- |

j)

siekdami išvengti interesų konflikto, gauti išankstinį atitinkamo(-ų) Parlamento nario(-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario asistentu sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrinti, kad tai būtų tinkamai deklaruota 9 straipsnio 4 dalyje numatytame registre.

2.
     
  Dėl bet kokio nusižengimo šiam elgesio kodeksui gali būti atimtas asmeniui arba įmonei išduotas leidimas lankytis Parlamento patalpose.

Išbraukta.

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

X priedo B dalies pavadinimas (naujas)

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0222.

---

(2)  
  Registras sudarytas Europos Parlamento ir Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (žr. X priedo B dalį).

(3)  
  Žr. X priedo B dalį.

(4)  
  Žr. susitarimo 3 priedą, esantį X priedo B dalyje.

(5)  
  Žr. X priedo A dalį.

(6)  
  Žr. susitarimo 3 priedą, esantį šio priedo B dalyje.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/176 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/176

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisTarpinstitucinis susitarimas dėl bendro skaidrumo registro

P7_TA(2011)0222

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendro skaidrumo registro sudarymo (2010/2291(ACI))

2012/C 377 E/29

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Pirmininkų sueigos sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimą dėl skaidrumo registro, sukūrimo (skirta organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką) (toliau – susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimą dėl skaidrumo registro, sukūrimo (skirta organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką) (toliau – susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl interesų atstovų (lobistų) veiklos Europos institucijose pagrindo sukūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl interesų atstovų (lobistų) veiklos Europos institucijose pagrindo sukūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0174/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 2 dalyje teigiama: „Institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 2 dalyje teigiama: „Institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“,

| B. | kadangi bendras visų formuojant ir įgyvendinant ES politiką dalyvaujančių organizacijų ir asmenų registras padidina politinio dialogo skaidrumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi bendras visų formuojant ir įgyvendinant ES politiką dalyvaujančių organizacijų ir asmenų registras padidina politinio dialogo skaidrumą,

| C. | kadangi minėtoje Parlamento 2008 m. gegužės 8 d. rezoliucijoje išdėstyti principai, kuriais remdamasis Parlamentas su Komisija pradėjo derybas dėl bendro registro, |
| --- | --- |

C.

kadangi minėtoje Parlamento 2008 m. gegužės 8 d. rezoliucijoje išdėstyti principai, kuriais remdamasis Parlamentas su Komisija pradėjo derybas dėl bendro registro,

| D. | kadangi 2011 m. gegužės 11 d. Parlamento sprendime dėl Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo sudarius Europos Parlamento ir Komisijos bendrą skaidrumo registrą (2) numatyti visi būtini Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimai, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. gegužės 11 d. Parlamento sprendime dėl Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo sudarius Europos Parlamento ir Komisijos bendrą skaidrumo registrą (2) numatyti visi būtini Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimai,

| 1. | mano, kad susitarimas – tik pirmas etapas siekiant daugiau skaidrumo, ir ketina deramu laiku pasiūlyti pakelti standartus, kad būtų galima užtikrinti dėsningą Sąjungos viešojo administravimo vientisumą ir sustiprinti institucijų nuostatas; |
| --- | --- |

1.

mano, kad susitarimas – tik pirmas etapas siekiant daugiau skaidrumo, ir ketina deramu laiku pasiūlyti pakelti standartus, kad būtų galima užtikrinti dėsningą Sąjungos viešojo administravimo vientisumą ir sustiprinti institucijų nuostatas;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad bendrame registre visa informacija gali būti randama vienoje vietoje, taigi piliečiams lengviau pasitikrinti, kurie subjektai palaiko ryšius su institucijomis; pastebi, kad šis registras taip pat palengvina interesų grupių atstovų, kuriems reikėtų registruotis tik vieną kartą, užduotį; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad bendrame registre visa informacija gali būti randama vienoje vietoje, taigi piliečiams lengviau pasitikrinti, kurie subjektai palaiko ryšius su institucijomis; pastebi, kad šis registras taip pat palengvina interesų grupių atstovų, kuriems reikėtų registruotis tik vieną kartą, užduotį;

| 3. | vis dėlto pakartoja, kad Parlamentas išsaugo nevaržomą teisę spręsti, kam turėtų būti leista patekti į savo patalpas; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto pakartoja, kad Parlamentas išsaugo nevaržomą teisę spręsti, kam turėtų būti leista patekti į savo patalpas;

| 4. | mano, kad susitarimas labai paskatins registravimąsi, nes bus neįmanoma gauti leidimo patekti į Parlamentą pirma neužsiregistravus; |
| --- | --- |

4.

mano, kad susitarimas labai paskatins registravimąsi, nes bus neįmanoma gauti leidimo patekti į Parlamentą pirma neužsiregistravus;

| 5. | tačiau dar kartą pabrėžia savo raginimą padaryti visų lobistų registravimąsi skaidrumo registre privalomą ir ragina būsimame persvarstymo procese imtis reikiamų veiksmų siekiant pasirengti pereiti prie privalomo registravimosi; |
| --- | --- |

5.

tačiau dar kartą pabrėžia savo raginimą padaryti visų lobistų registravimąsi skaidrumo registre privalomą ir ragina būsimame persvarstymo procese imtis reikiamų veiksmų siekiant pasirengti pereiti prie privalomo registravimosi;

| 6. | apgailestauja, kad Taryba dar neprisijungė prie susitarimo, nors tai itin svarbu siekiant užtikrinti visų Sąjungos lygmens teisėkūros proceso etapų skaidrumą; tačiau palankiai vertina tai, jog Taryba nurodė, kad ji prie jo prisijungs; ragina Tarybą kuo greičiau prisijungti prie bendro registro; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad Taryba dar neprisijungė prie susitarimo, nors tai itin svarbu siekiant užtikrinti visų Sąjungos lygmens teisėkūros proceso etapų skaidrumą; tačiau palankiai vertina tai, jog Taryba nurodė, kad ji prie jo prisijungs; ragina Tarybą kuo greičiau prisijungti prie bendro registro;

| 7. | ypač džiaugiasi, kad peržiūrėtame susitarime numatytos šios naujovės:






  a) | registro pavadinimas pakeistas į pavadinimą „Skaidrumo registras“; |
| --- | --- | --- |

7.

ypač džiaugiasi, kad peržiūrėtame susitarime numatytos šios naujovės:

a)

registro pavadinimas pakeistas į pavadinimą „Skaidrumo registras“;

| b) | registro, į kurį patenka visi susiję subjektai, tačiau nepatenka tokie subjektai, kaip socialiniai partneriai, dalyvaujantys socialiniame dialoge, bažnyčios, politinės partijos ir vietos, regionų ir savivaldybių valdžios institucijos, įskaitant jų administracijoms priklausančias atstovybes, apimtis; atsižvelgiant į institucinį minėtųjų subjektų vaidmenį pagal Sutartis ir pagal susitarimo 10 dalies b punktą ir 11, 12 ir 13 dalis, jie nepatenka į registro taikymo sritį; tai turi būti patikslinta atliekant pirmąją susitarimo peržiūrą; Parlamentas norėtų, kad Komisija jau dabar išreikštų savo pritarimą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

b)

registro, į kurį patenka visi susiję subjektai, tačiau nepatenka tokie subjektai, kaip socialiniai partneriai, dalyvaujantys socialiniame dialoge, bažnyčios, politinės partijos ir vietos, regionų ir savivaldybių valdžios institucijos, įskaitant jų administracijoms priklausančias atstovybes, apimtis; atsižvelgiant į institucinį minėtųjų subjektų vaidmenį pagal Sutartis ir pagal susitarimo 10 dalies b punktą ir 11, 12 ir 13 dalis, jie nepatenka į registro taikymo sritį; tai turi būti patikslinta atliekant pirmąją susitarimo peržiūrą; Parlamentas norėtų, kad Komisija jau dabar išreikštų savo pritarimą šiuo klausimu;

| c) | tai, kad registras užtikrina įvairių Europos institucijų ryšių skaidrumą, ir ypač tai, kad numatyti atskiri šio registro skyriai, skirti tam tikrų interesų grupių atstovams, pilietinės visuomenės atstovams ir valdžios institucijų atstovams, nurodant skirtingą lobistų ir oficialius ryšius su Sąjungos institucijomis palaikančių asmenų vaidmenį; |
| --- | --- |

c)

tai, kad registras užtikrina įvairių Europos institucijų ryšių skaidrumą, ir ypač tai, kad numatyti atskiri šio registro skyriai, skirti tam tikrų interesų grupių atstovams, pilietinės visuomenės atstovams ir valdžios institucijų atstovams, nurodant skirtingą lobistų ir oficialius ryšius su Sąjungos institucijomis palaikančių asmenų vaidmenį;

| d) | reikalavimas pateikti susijusią finansinę informaciją; |
| --- | --- |

d)

reikalavimas pateikti susijusią finansinę informaciją;

| e) | privalomos priemonės, taikytinos tuo atveju, jei nesilaikoma prie susitarimo pridėto Elgesio kodekso; |
| --- | --- |

e)

privalomos priemonės, taikytinos tuo atveju, jei nesilaikoma prie susitarimo pridėto Elgesio kodekso;

| 8. | mano, kad viešosios valdžios institucijų ir organizacijų, kurios vykdydamos savo veiklą tenkina viešuosius interesus ir turi laikytis konstitucinių normų ir gerbti pagrindines teises, atstovams taikomos taisyklės negali sutapti su tam tikrų interesų grupių atstovams taikomomis taisyklėmis; ypač pabrėžia, kad viešosioms įstaigoms skirtas raginimas registruotis gali būti taikomas tik autonominį statutą turintiems subjektams, o ne pačioms viešosios valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

8.

mano, kad viešosios valdžios institucijų ir organizacijų, kurios vykdydamos savo veiklą tenkina viešuosius interesus ir turi laikytis konstitucinių normų ir gerbti pagrindines teises, atstovams taikomos taisyklės negali sutapti su tam tikrų interesų grupių atstovams taikomomis taisyklėmis; ypač pabrėžia, kad viešosioms įstaigoms skirtas raginimas registruotis gali būti taikomas tik autonominį statutą turintiems subjektams, o ne pačioms viešosios valdžios institucijoms;

| 9. | prašo Biuro sukurti sistemą, pagal kurią pranešimo arba rekomendacijos, susijusių su teisės akto projektu, aiškinamojoje dalyje būtų nurodomi visi į registro taikymo sritį patenkantys lobistai, kuriems suteikiamas leidimas susitikti su tam tikru Parlamento nariu aptarti to teisėkūros projekto; |
| --- | --- |

9.

prašo Biuro sukurti sistemą, pagal kurią pranešimo arba rekomendacijos, susijusių su teisės akto projektu, aiškinamojoje dalyje būtų nurodomi visi į registro taikymo sritį patenkantys lobistai, kuriems suteikiamas leidimas susitikti su tam tikru Parlamento nariu aptarti to teisėkūros projekto;

| 10. | pritaria susitarimo sudarymui atsižvelgiant į šio pranešimo turinį ir nutarė jį pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių; |
| --- | --- |

10.

pritaria susitarimo sudarymui atsižvelgiant į šio pranešimo turinį ir nutarė jį pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

---

(1)  OL C 271 E, 2009 11 12, p. 48.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0221.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR EUROPOS KOMISIJOS SUSITARIMAS DĖL SKAIDRUMO REGISTRO SUKŪRIMO (SKIRTA ORGANIZACIJOMS IR SAVARANKIŠKAI DIRBANTIEMS ASMENIMS, DALYVAUJANTIEMS FORMUOJANT IR ĮGYVENDINANT ES POLITIKĄ)

Europos Parlamentas ir Europos Komisija (toliau – šalys),

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 11 straipsnio 1 ir 2 dalis, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 295 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),

kadangi Europos politikai veikdami neatsiriboja nuo pilietinės visuomenės, bet palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su įvairių sričių atstovų asociacijomis ir pilietine visuomene,

SUSITARĖ:

I.
     
  Skaidrumo registro sukūrimas

| 1. | Vadovaudamosi savo įsipareigojimu laikytis skaidrumo, šalys sutaria įkurti ir valdyti Skaidrumo registrą (toliau – registras), siekiant registruoti ir stebėti organizacijas bei savarankiškai dirbančius asmenis, dalyvaujančius formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
| --- | --- |

1.

Vadovaudamosi savo įsipareigojimu laikytis skaidrumo, šalys sutaria įkurti ir valdyti Skaidrumo registrą (toliau – registras), siekiant registruoti ir stebėti organizacijas bei savarankiškai dirbančius asmenis, dalyvaujančius formuojant ir įgyvendinant ES politiką.

II.
     
  Registro principai

| 2. | Registras kuriamas ir valdomas remiantis jau veikiančiomis registracijos sistemomis, kurias Europos Parlamentas įsteigė ir pradėjo naudoti 1996 m., o Europos Komisija – 2008 m. birželio mėn., pasitelkus atitinkamos Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendros darbo grupės veiklą bei pritaikius suinteresuotųjų šalių patirtį ir indėlį, kaip nurodyta 2009 m. spalio 28 d. Europos Komisijos komunikate „Europos Skaidrumo iniciatyva. Interesų grupių atstovų registras po vienerių metų“ (1). Šis požiūris neturi įtakos ir nepažeidžia Europos Parlamento tikslų, kaip nustatyta 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl interesų grupių atstovų (lobistų) veiklos Europos Sąjungos institucijose pagrindo sukūrimo (2). |
| --- | --- |

2.

Registras kuriamas ir valdomas remiantis jau veikiančiomis registracijos sistemomis, kurias Europos Parlamentas įsteigė ir pradėjo naudoti 1996 m., o Europos Komisija – 2008 m. birželio mėn., pasitelkus atitinkamos Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendros darbo grupės veiklą bei pritaikius suinteresuotųjų šalių patirtį ir indėlį, kaip nurodyta 2009 m. spalio 28 d. Europos Komisijos komunikate „Europos Skaidrumo iniciatyva. Interesų grupių atstovų registras po vienerių metų“ (1). Šis požiūris neturi įtakos ir nepažeidžia Europos Parlamento tikslų, kaip nustatyta 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl interesų grupių atstovų (lobistų) veiklos Europos Sąjungos institucijose pagrindo sukūrimo (2).

| 3. | Kuriant ir valdant registrą laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų, įskaitant proporcingumo ir nediskriminavimo principus. |
| --- | --- |

3.

Kuriant ir valdant registrą laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų, įskaitant proporcingumo ir nediskriminavimo principus.

| 4. | Kuriant ir valdant registrą paisoma Europos Parlamento narių teisių naudotis jų Parlamento nario mandatu be apribojimų ir netrukdoma Parlamento narių rinkėjams patekti į Europos Parlamento patalpas. |
| --- | --- |

4.

Kuriant ir valdant registrą paisoma Europos Parlamento narių teisių naudotis jų Parlamento nario mandatu be apribojimų ir netrukdoma Parlamento narių rinkėjams patekti į Europos Parlamento patalpas.

| 5. | Kuriant ir valdant registrą nepažeidžiama šalių kompetencija ar prerogatyvos ir nedaroma įtaka jų atitinkamiems organizaciniams įgaliojimams. |
| --- | --- |

5.

Kuriant ir valdant registrą nepažeidžiama šalių kompetencija ar prerogatyvos ir nedaroma įtaka jų atitinkamiems organizaciniams įgaliojimams.

| 6. | Šalys stengiasi su visais panašios veiklos vykdytojais elgtis taip pat ir sudaryti vienodas sąlygas registruotis organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
| --- | --- |

6.

Šalys stengiasi su visais panašios veiklos vykdytojais elgtis taip pat ir sudaryti vienodas sąlygas registruotis organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką.

III.
     
  Registro struktūra

| 7. | Registre pateikiama:






  a) | gairių rinkinys dėl:






  — | registro taikymo srities, reikalavimus atitinkančių veiklos sričių ir išimčių, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Registre pateikiama:

a)

gairių rinkinys dėl:

—

registro taikymo srities, reikalavimus atitinkančių veiklos sričių ir išimčių,

| — | galinčių užsiregistruoti kategorijos (1 priedas), |
| --- | --- |

—

galinčių užsiregistruoti kategorijos (1 priedas),

| — | informacijos, kurią turi pateikti užsiregistravusieji, įskaitant finansinių duomenų atskleidimo reikalavimus (2 priedas); |
| --- | --- |

—

informacijos, kurią turi pateikti užsiregistravusieji, įskaitant finansinių duomenų atskleidimo reikalavimus (2 priedas);

| b) | elgesio kodeksas (3 priedas); |
| --- | --- |

b)

elgesio kodeksas (3 priedas);

| c) | skundų pateikimo tvarka ir priemonės, taikytinos pažeidus elgesio kodeksą, įskaitant skundų tyrimo ir nagrinėjimo tvarką (4 priedas). |
| --- | --- |

c)

skundų pateikimo tvarka ir priemonės, taikytinos pažeidus elgesio kodeksą, įskaitant skundų tyrimo ir nagrinėjimo tvarką (4 priedas).

IV.
     
  Registro taikymo sritis

Įtraukiama veikla

| 8. | Registras apima visą veiklą (išskyrus IV dalyje nurodytą neįtraukiamą veiklą), kuria siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai daryti įtaką ES institucijų politikos formavimo ar įgyvendinimo ir sprendimų priėmimo procesams nepriklausomai nuo to, kokiu komunikacijos kanalu arba priemonėmis tai daroma, pvz., pasitelkiant išorės paslaugas, žiniasklaidą, sutartis su profesionaliais derybininkais, tyrimų institucijas, platformas, forumus, kampanijas ir įtraukiant eilinius visuomenės narius. Ši veikla, be kita ko, yra: susisiekimas su Parlamento nariais, ES institucijų pareigūnais ar kitais darbuotojais, laiškų, informacinės medžiagos ar diskusijų bei veiklos programų rengimas, platinimas ir siuntimas, renginių, susitikimų ar reklaminės veiklos ir socialinių renginių ar konferencijų, į kuriuos siunčiami pakvietimai Parlamento nariams, ES institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, rengimas. Į šią veiklą taip pat įeina savanoriškas indėlis ir dalyvavimas formaliose konsultacijose dėl numatomo ES teisėkūros ar kito teisės akto ir kitose atvirose konsultacijose. |
| --- | --- |

8.

Registras apima visą veiklą (išskyrus IV dalyje nurodytą neįtraukiamą veiklą), kuria siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai daryti įtaką ES institucijų politikos formavimo ar įgyvendinimo ir sprendimų priėmimo procesams nepriklausomai nuo to, kokiu komunikacijos kanalu arba priemonėmis tai daroma, pvz., pasitelkiant išorės paslaugas, žiniasklaidą, sutartis su profesionaliais derybininkais, tyrimų institucijas, platformas, forumus, kampanijas ir įtraukiant eilinius visuomenės narius. Ši veikla, be kita ko, yra: susisiekimas su Parlamento nariais, ES institucijų pareigūnais ar kitais darbuotojais, laiškų, informacinės medžiagos ar diskusijų bei veiklos programų rengimas, platinimas ir siuntimas, renginių, susitikimų ar reklaminės veiklos ir socialinių renginių ar konferencijų, į kuriuos siunčiami pakvietimai Parlamento nariams, ES institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, rengimas. Į šią veiklą taip pat įeina savanoriškas indėlis ir dalyvavimas formaliose konsultacijose dėl numatomo ES teisėkūros ar kito teisės akto ir kitose atvirose konsultacijose.

| 9. | Visos organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, užsiimantys į registro taikymo sritį patenkančia veikla, nepaisant jų teisinio statuso, turi užsiregistruoti (3). |
| --- | --- |

9.

Visos organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, užsiimantys į registro taikymo sritį patenkančia veikla, nepaisant jų teisinio statuso, turi užsiregistruoti (3).

Neįtraukiama veikla

| 10. | Į registro taikymo sritį neįtraukiama ši veikla:






  a) | su teisinių ir kitų profesionalių konsultacijų teikimu susijusi, pavyzdžiui, teisininkų ar kitų tokias konsultacijas teikiančių specialistų veikla, jeigu ja siekiama užtikrinti kliento pagrindinę teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, įskaitant teisę į gynybą administraciniame procese. Registro taikymo sričiai nepriklauso ši veikla (nepaisant dalyvaujančių šalių): patariamasis darbas ir ryšiai su viešosiomis įstaigomis, siekiant geriau informuoti klientus apie bendrą teisinę situaciją ar jų konkrečią teisinę padėtį ar patarti jiems, ar konkretus teisinis ar administracinis veiksmas yra tinkamas ar leistinas pagal galiojančią teisę; klientams suteikta konsultacija, siekiant garantuoti jiems, kad jų veiksmai neprieštarauja teisei; atstovavimas taikinimo ar tarpininkavimo procese, siekiant išvengti ieškinio teisme ar ginčo sprendimo administraciniu būdu. Tai taikoma visiems verslo sektoriams Europos Sąjungoje ir neapsiribojama tam tikromis konkrečiomis procedūromis (konkurencija). Jei bendrovė ir jos teisininkai dalyvauja konkrečios teisinės ar administracinės bylos, kurios šalimis jie yra, nagrinėjime, bet kokie veiksmai, tiesiogiai susiję su šia byla, kuriais specialiai nesiekiama keisti galiojančio teisinio pagrindo, nepriklauso šio registro sričiai; |
| --- | --- | --- |

10.

Į registro taikymo sritį neįtraukiama ši veikla:

a)

su teisinių ir kitų profesionalių konsultacijų teikimu susijusi, pavyzdžiui, teisininkų ar kitų tokias konsultacijas teikiančių specialistų veikla, jeigu ja siekiama užtikrinti kliento pagrindinę teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, įskaitant teisę į gynybą administraciniame procese. Registro taikymo sričiai nepriklauso ši veikla (nepaisant dalyvaujančių šalių): patariamasis darbas ir ryšiai su viešosiomis įstaigomis, siekiant geriau informuoti klientus apie bendrą teisinę situaciją ar jų konkrečią teisinę padėtį ar patarti jiems, ar konkretus teisinis ar administracinis veiksmas yra tinkamas ar leistinas pagal galiojančią teisę; klientams suteikta konsultacija, siekiant garantuoti jiems, kad jų veiksmai neprieštarauja teisei; atstovavimas taikinimo ar tarpininkavimo procese, siekiant išvengti ieškinio teisme ar ginčo sprendimo administraciniu būdu. Tai taikoma visiems verslo sektoriams Europos Sąjungoje ir neapsiribojama tam tikromis konkrečiomis procedūromis (konkurencija). Jei bendrovė ir jos teisininkai dalyvauja konkrečios teisinės ar administracinės bylos, kurios šalimis jie yra, nagrinėjime, bet kokie veiksmai, tiesiogiai susiję su šia byla, kuriais specialiai nesiekiama keisti galiojančio teisinio pagrindo, nepriklauso šio registro sričiai;

| b) | socialinių partnerių, kaip socialinio dialogo dalyvių (profesinių sąjungų, darbdavių asociacijų, ir kt.), veikla, kai šie veikia vadovaudamiesi jiems Sutartyse apibrėžtu vaidmeniu. Ši nuostata mutatis mutandis taikoma visiems subjektams, kuriems Sutartyse specialiai priskirtas institucinis vaidmuo; |
| --- | --- |

b)

socialinių partnerių, kaip socialinio dialogo dalyvių (profesinių sąjungų, darbdavių asociacijų, ir kt.), veikla, kai šie veikia vadovaudamiesi jiems Sutartyse apibrėžtu vaidmeniu. Ši nuostata mutatis mutandis taikoma visiems subjektams, kuriems Sutartyse specialiai priskirtas institucinis vaidmuo;

| c) | ES institucijos ar Europos Parlamento nario tiesioginiu ir individualiu prašymu (pavyzdžiui, jei retkarčiais arba reguliariai prašoma suteikti faktinės informacijos, duomenų arba ekspertų žinių ir (arba) individualiai kviečiama į viešus svarstymus arba dalyvauti konsultacinių komitetų ar kitų panašių forumų veikloje) vykdoma veikla. |
| --- | --- |

c)

ES institucijos ar Europos Parlamento nario tiesioginiu ir individualiu prašymu (pavyzdžiui, jei retkarčiais arba reguliariai prašoma suteikti faktinės informacijos, duomenų arba ekspertų žinių ir (arba) individualiai kviečiama į viešus svarstymus arba dalyvauti konsultacinių komitetų ar kitų panašių forumų veikloje) vykdoma veikla.

Specialiosios nuostatos

| 11. | Bažnyčios ir religinės bendruomenės neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis. |
| --- | --- |

11.

Bažnyčios ir religinės bendruomenės neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis.

| 12. | Politinės partijos neturi registruotis. Tačiau visos partijų įsteigtos arba remiamos organizacijos, užsiimančios į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. |
| --- | --- |

12.

Politinės partijos neturi registruotis. Tačiau visos partijų įsteigtos arba remiamos organizacijos, užsiimančios į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis.

| 13. | Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis. |
| --- | --- |

13.

Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis.

| 14. | Tinklai, platformos ar kitos kolektyvinės veiklos formos, neturinčios teisinio statuso ar teisinio subjektiškumo, tačiau kurios de facto yra organizuotos įtakos šaltinis ir kurios užsiima į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. Tokiais atvejais jų nariai turėtų išrinkti vieną narį, atsakingą už jų ryšius su registro administracija. |
| --- | --- |

14.

Tinklai, platformos ar kitos kolektyvinės veiklos formos, neturinčios teisinio statuso ar teisinio subjektiškumo, tačiau kurios de facto yra organizuotos įtakos šaltinis ir kurios užsiima į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. Tokiais atvejais jų nariai turėtų išrinkti vieną narį, atsakingą už jų ryšius su registro administracija.

| 15. | Veikla, kurios finansinius duomenis reikia deklaruoti registre, yra ta, kuria siekiama daryti įtaką visoms ES institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, jų nariams, pareigūnams ir kitiems jose dirbantiems asmenims. Ši veikla taip pat apima veiklą, kuria siekiama daryti įtaką valstybių narių įstaigoms, veikiančioms ES lygmeniu, kurios dalyvauja ES sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

15.

Veikla, kurios finansinius duomenis reikia deklaruoti registre, yra ta, kuria siekiama daryti įtaką visoms ES institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, jų nariams, pareigūnams ir kitiems jose dirbantiems asmenims. Ši veikla taip pat apima veiklą, kuria siekiama daryti įtaką valstybių narių įstaigoms, veikiančioms ES lygmeniu, kurios dalyvauja ES sprendimų priėmimo procese.

| 16. | Europos tinklai, federacijos, asociacijos ir platformos raginamos parengti bendras skaidrias gaires savo nariams, pagal kurias jų nariai galėtų nustatyti, kurios veiklos rūšys patenka į registro taikymo sritį. Šios gairės turėtų būti viešai paskelbtos. |
| --- | --- |

16.

Europos tinklai, federacijos, asociacijos ir platformos raginamos parengti bendras skaidrias gaires savo nariams, pagal kurias jų nariai galėtų nustatyti, kurios veiklos rūšys patenka į registro taikymo sritį. Šios gairės turėtų būti viešai paskelbtos.

V.
     
  Taisyklės, taikomos užsiregistravusiesiems

| 17. | Organizacijos ir asmenys, registruodamiesi:






  — | sutinka, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, būtų skelbiama viešai; |
| --- | --- | --- |

17.

Organizacijos ir asmenys, registruodamiesi:

—

sutinka, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, būtų skelbiama viešai;

| — | sutinka laikytis elgesio kodekso nuostatų ir, jei taikoma, pateikti savo tarnybinio elgesio kodekso, kurio jie privalo laikytis, tekstą; |
| --- | --- |

—

sutinka laikytis elgesio kodekso nuostatų ir, jei taikoma, pateikti savo tarnybinio elgesio kodekso, kurio jie privalo laikytis, tekstą;

| — | garantuoja, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, yra teisinga; |
| --- | --- |

—

garantuoja, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, yra teisinga;

| — | sutinka, kad bet kuris prieš juos nukreiptas skundas bus nagrinėjamas remiantis šio registro elgesio kodekso taisyklėmis; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad bet kuris prieš juos nukreiptas skundas bus nagrinėjamas remiantis šio registro elgesio kodekso taisyklėmis;

| — | sutinka, kad, pažeidus elgesio kodeksą, jiems būtų taikomos konkrečios priemonės, ir pripažįsta, kad jiems galėtų būti taikomos 4 priede numatytos priemonės tuo atveju, jei jie nesilaikytų elgesio kodekse nustatytų taisyklių; |
| --- | --- |

—

sutinka, kad, pažeidus elgesio kodeksą, jiems būtų taikomos konkrečios priemonės, ir pripažįsta, kad jiems galėtų būti taikomos 4 priede numatytos priemonės tuo atveju, jei jie nesilaikytų elgesio kodekse nustatytų taisyklių;

| — | atkreipia dėmesį į tai, gavus prašymą ir laikantis 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4) nuostatų, šalys gali atskleisti su užsiregistravusiųjų veikla susijusią korespondenciją ir kitus dokumentus. |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, gavus prašymą ir laikantis 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4) nuostatų, šalys gali atskleisti su užsiregistravusiųjų veikla susijusią korespondenciją ir kitus dokumentus.

VI.
     
  Priemonės, taikytinos elgesio kodekso nesilaikymo atveju

| 18. | Jei užsiregistravusieji ar jų atstovai nesilaiko elgesio kodekso, atlikus tyrimą ir nepažeidžiant proporcingumo principo ir teisės į gynybą jiems gali būti taikomos tokios 4 priede numatytos priemonės, kaip registracijos galiojimo sustabdymas arba išbraukimas iš registro ir, jei taikoma, leidimo įeiti į Europos Parlamento patalpas atėmimas iš susijusių asmenų ir, jei tinkama, iš jų organizacijų. Sprendimas taikyti tokias priemones gali būti skelbiamas registro tinklavietėje. |
| --- | --- |

18.

Jei užsiregistravusieji ar jų atstovai nesilaiko elgesio kodekso, atlikus tyrimą ir nepažeidžiant proporcingumo principo ir teisės į gynybą jiems gali būti taikomos tokios 4 priede numatytos priemonės, kaip registracijos galiojimo sustabdymas arba išbraukimas iš registro ir, jei taikoma, leidimo įeiti į Europos Parlamento patalpas atėmimas iš susijusių asmenų ir, jei tinkama, iš jų organizacijų. Sprendimas taikyti tokias priemones gali būti skelbiamas registro tinklavietėje.

| 19. | Kiekvienas gali pateikti faktais pagrįstą skundą dėl įtariamo elgesio kodekso nesilaikymo, vadovaujantis 4 priede nustatyta procedūra. |
| --- | --- |

19.

Kiekvienas gali pateikti faktais pagrįstą skundą dėl įtariamo elgesio kodekso nesilaikymo, vadovaujantis 4 priede nustatyta procedūra.

VII.
     
  Įgyvendinimas

| 20. | Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai yra atsakingi už šios sistemos ir visų svarbiausių veikimo aspektų priežiūrą ir bendru sutarimu imasi šiam susitarimui įgyvendinti reikalingų priemonių. |
| --- | --- |

20.

Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai yra atsakingi už šios sistemos ir visų svarbiausių veikimo aspektų priežiūrą ir bendru sutarimu imasi šiam susitarimui įgyvendinti reikalingų priemonių.

| 21. | Siekdamos įgyvendinti šią sistemą, Europos Parlamento ir Europos Komisijos tarnybos sukurs bendrą veiklos struktūrą – Skaidrumo registro jungtinį sekretoriatą. Sekretoriatą sudarys Europos Parlamento ir Europos Komisijos pareigūnų grupė pagal kompetentingų tarnybų sudarytą tvarką. Skaidrumo registro jungtinio sekretoriato veiklą koordinuoja Europos Komisijos generalinio sekretoriato padalinio vadovas. Sekretoriato uždavinys – įgyvendinti priemones, skirtas registro turinio kokybei gerinti. |
| --- | --- |

21.

Siekdamos įgyvendinti šią sistemą, Europos Parlamento ir Europos Komisijos tarnybos sukurs bendrą veiklos struktūrą – Skaidrumo registro jungtinį sekretoriatą. Sekretoriatą sudarys Europos Parlamento ir Europos Komisijos pareigūnų grupė pagal kompetentingų tarnybų sudarytą tvarką. Skaidrumo registro jungtinio sekretoriato veiklą koordinuoja Europos Komisijos generalinio sekretoriato padalinio vadovas. Sekretoriato uždavinys – įgyvendinti priemones, skirtas registro turinio kokybei gerinti.

| 22. | Europos Parlamentas liks atsakingas už ilgalaikių leidimų patekti į Europos Parlamento patalpas išdavimą ir kontrolę. Šie leidimai bus išduodami tik asmenims, atstovaujantiems organizacijoms, kurių veikla patenka į registro taikymo sritį, arba jose dirbantiems, jei tos organizacijos ar asmenys yra užsiregistravę. Tačiau pats registravimosi faktas automatiškai nesuteikia teisės gauti tokį leidimą. |
| --- | --- |

22.

Europos Parlamentas liks atsakingas už ilgalaikių leidimų patekti į Europos Parlamento patalpas išdavimą ir kontrolę. Šie leidimai bus išduodami tik asmenims, atstovaujantiems organizacijoms, kurių veikla patenka į registro taikymo sritį, arba jose dirbantiems, jei tos organizacijos ar asmenys yra užsiregistravę. Tačiau pats registravimosi faktas automatiškai nesuteikia teisės gauti tokį leidimą.

| 23. | Nors sistema veiks bendrai, šalims paliekama teisė laisvai naudotis registru savo konkrečiais tikslais, įskaitant paskatų taikymą, pvz., informacijos apie viešąsias konsultacijas arba organizuojamus renginius perdavimą užsiregistravusiesiems |
| --- | --- |

23.

Nors sistema veiks bendrai, šalims paliekama teisė laisvai naudotis registru savo konkrečiais tikslais, įskaitant paskatų taikymą, pvz., informacijos apie viešąsias konsultacijas arba organizuojamus renginius perdavimą užsiregistravusiesiems

| 24. | Šalys organizuoja atitinkamus mokymus ir vidinės komunikacijos projektus, siekiant savo nariams ir darbuotojams suteikti daugiau informacijos apie registrą ir skundų pateikimo bei nagrinėjimo tvarką. |
| --- | --- |

24.

Šalys organizuoja atitinkamus mokymus ir vidinės komunikacijos projektus, siekiant savo nariams ir darbuotojams suteikti daugiau informacijos apie registrą ir skundų pateikimo bei nagrinėjimo tvarką.

| 25. | Šalys imasi tinkamų veiksmų, siekdamos už institucijų ribų skleisti informaciją apie registrą ir propaguoti jo naudojimą. |
| --- | --- |

25.

Šalys imasi tinkamų veiksmų, siekdamos už institucijų ribų skleisti informaciją apie registrą ir propaguoti jo naudojimą.

| 26. | Europa tinklavietėje skelbiami pagrindiniai statistikos duomenys, paimti iš registro duomenų bazės per vartotojui patogią paieškos sistemą. Pateikus prašymą, tos duomenų bazės informaciją bus galima atsiųsti elektroniniu, kompiuteriui pritaikytu formatu. |
| --- | --- |

26.

Europa tinklavietėje skelbiami pagrindiniai statistikos duomenys, paimti iš registro duomenų bazės per vartotojui patogią paieškos sistemą. Pateikus prašymą, tos duomenų bazės informaciją bus galima atsiųsti elektroniniu, kompiuteriui pritaikytu formatu.

| 27. | Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai, pasikonsultavę su suinteresuotomis šalimis, pateikia metinę registro veikimo ataskaitą Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingiems pirmininkų pavaduotojams. |
| --- | --- |

27.

Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai, pasikonsultavę su suinteresuotomis šalimis, pateikia metinę registro veikimo ataskaitą Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingiems pirmininkų pavaduotojams.

VIII.
     
  Kitų institucijų ir įstaigų dalyvavimas

| 28. | Europos Vadovų Taryba ir Taryba kviečiamos prisijungti prie registro. Kitos ES institucijos, įstaigos ir agentūros raginamos naudoti šią sistemą kaip pagalbinę priemonę bendraujant su organizacijomis ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurie dalyvauja formuojant ir įgyvendinant ES politiką. |
| --- | --- |

28.

Europos Vadovų Taryba ir Taryba kviečiamos prisijungti prie registro. Kitos ES institucijos, įstaigos ir agentūros raginamos naudoti šią sistemą kaip pagalbinę priemonę bendraujant su organizacijomis ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurie dalyvauja formuojant ir įgyvendinant ES politiką.

IX.
     
  Baigiamosios nuostatos

| 29. | Perėjimas nuo esamų šalių registrų prie naujojo bendro registro vyks taikant pereinamąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuo bendrojo registro veikimo pradžios dienos. Organizacijos ir asmenys, šiuo metu užsiregistravę vienoje iš sistemų, raginami atnaujinti savo registraciją bendrojoje sistemoje.
  Bendrajam registrui pradėjus veikti,






  — | užsiregistravusieji turės galimybę persiregistruoti į bendrąjį registrą bet kurią jų norimą dieną, tačiau ne vėliau kaip jų Europos Komisijos registracijos atnaujinimo datą, o užsiregistravusiųjų tik Europos Parlamente atveju – ne vėliau, kaip pasibaigus dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo veiklos pradžios; |
| --- | --- | --- |

29.

Perėjimas nuo esamų šalių registrų prie naujojo bendro registro vyks taikant pereinamąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuo bendrojo registro veikimo pradžios dienos. Organizacijos ir asmenys, šiuo metu užsiregistravę vienoje iš sistemų, raginami atnaujinti savo registraciją bendrojoje sistemoje.

Bendrajam registrui pradėjus veikti,

—

užsiregistravusieji turės galimybę persiregistruoti į bendrąjį registrą bet kurią jų norimą dieną, tačiau ne vėliau kaip jų Europos Komisijos registracijos atnaujinimo datą, o užsiregistravusiųjų tik Europos Parlamente atveju – ne vėliau, kaip pasibaigus dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo veiklos pradžios;

| — | naujai registruotis arba atnaujinti esamą informaciją bus galima tik naudojant bendrąjį registrą. |
| --- | --- |

—

naujai registruotis arba atnaujinti esamą informaciją bus galima tik naudojant bendrąjį registrą.

| 30. | Bendrasis registras peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo jo veikimo pradžios. |
| --- | --- |

30.

Bendrasis registras peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo jo veikimo pradžios.

1 priedas

Skaidrumo registras

Organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, dalyvaujantys formuojant ir įgyvendinant ES politiką

| Kategorijos | Charakteristikos / pastabos |
| --- | --- |
| I.   Profesionalų konsultacijų kontoros /advokatų kontoros/savarankiškai dirbantys konsultantai |
| subkategorija | Profesionalų konsultacijų kontoros | Kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
| subkategorija | Advokatų kontoros | Advokatų kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
| subkategorija | Savarankiškai dirbantys konsultantai | Savarankiškai dirbantys konsultantai arba advokatai, pagal sutartį užsiimantys lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis |
| II.   „Vidaus“ lobistai ir prekybos/ profesinės asociacijos |
| subkategorija | Įmonės ir įmonių grupės | Įmonės arba įmonių grupės (turinčios teisinį statusą ar jo neturinčios), savo vardu užsiimančios „vidaus“ veikla, įskaitant lobistinę veiklą, reklaminę veiklą, viešuosius klausimus, ryšius su viešosiomis institucijomis |
| subkategorija | Prekybos, verslo ir profesinės asociacijos | |
| subkategorija | Profesinės sąjungos | |
| subkategorija | Kitos panašios organizacijos | |
| III.   Nevyriausybinės organizacijos |
| subkategorija | Nevyriausybinės organizacijos, platformos ir tinklai ir panašios organizacijos | Ne pelno organizacijos (turinčios teisinį statusą arba jo neturinčios), nepriklausomos nuo viešųjų institucijų, politinių partijų ar prekybos organizacijų. Šiai subkategorijai priklauso fondai, labdaros asociacijos ir kt. |
| IV.   Tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos |
| subkategorija | Tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos | Specializuotos tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos, kurių veikla susijusi su Europos Sąjungos veikla ir politika |
| subkategorija | Akademinės institucijos | Institucijos, kurių pagrindinis tikslas – švietimas, tačiau kurių veikla susijusi ir su Europos Sąjungos veikla ir politika |
| V. | Organizacijos, atstovaujančios bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms |

Kategorijos

Charakteristikos / pastabos

I.   Profesionalų konsultacijų kontoros /advokatų kontoros/savarankiškai dirbantys konsultantai

subkategorija

Profesionalų konsultacijų kontoros

Kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis

subkategorija

Advokatų kontoros

Advokatų kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis

subkategorija

Savarankiškai dirbantys konsultantai

Savarankiškai dirbantys konsultantai arba advokatai, pagal sutartį užsiimantys lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis

II.   „Vidaus“ lobistai ir prekybos/ profesinės asociacijos

subkategorija

Įmonės ir įmonių grupės

Įmonės arba įmonių grupės (turinčios teisinį statusą ar jo neturinčios), savo vardu užsiimančios „vidaus“ veikla, įskaitant lobistinę veiklą, reklaminę veiklą, viešuosius klausimus, ryšius su viešosiomis institucijomis

subkategorija

Prekybos, verslo ir profesinės asociacijos

subkategorija

Profesinės sąjungos

subkategorija

Kitos panašios organizacijos

III.   Nevyriausybinės organizacijos

subkategorija

Nevyriausybinės organizacijos, platformos ir tinklai ir panašios organizacijos

Ne pelno organizacijos (turinčios teisinį statusą arba jo neturinčios), nepriklausomos nuo viešųjų institucijų, politinių partijų ar prekybos organizacijų. Šiai subkategorijai priklauso fondai, labdaros asociacijos ir kt.

IV.   Tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos

subkategorija

Tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos

Specializuotos tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos, kurių veikla susijusi su Europos Sąjungos veikla ir politika

subkategorija

Akademinės institucijos

Institucijos, kurių pagrindinis tikslas – švietimas, tačiau kurių veikla susijusi ir su Europos Sąjungos veikla ir politika

V.

NB: Pačios bažnyčios neturi registruotis

subkategorija

Organizacijos, atstovaujančios bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms

Juridiniai subjektai, biurai arba tinklai, įsteigti atstovavimo tikslais.

| VI. | Organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijoms, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. |
| --- | --- |

VI.

NB: Pačios valstybinės valdžios institucijos neturi registruotis

subkategorija

Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos (subnacionalinis lygmuo)

Juridiniai subjektai, atstovybės, asociacijos arba tinklai, įsteigti siekiant atstovauti vietos, regioninės ir savivaldos institucijoms (subnacionaliniu lygmeniu)

subkategorija

Kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt.

Įeina kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio (viešieji / privatūs) subjektai

2 priedas

Užsiregistravusiųjų teikiama informacija

| — | Organizacijos pavadinimas (-ai), adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, tinklavietė; |
| --- | --- |

—

Organizacijos pavadinimas (-ai), adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, tinklavietė;

| — | a) teisiškai už organizaciją atsakingo asmens tapatybė ir b) organizacijos direktoriaus ar vadovaujančio partnerio vardas ir pavardė arba, jei taikoma, pagrindinis kontaktinis asmuo, su kuriuo būtų galima susisiekti dėl į registro sritį patenkančios veiklos rūšies; asmenų, dėl kurių prašoma išduoti leidimus patekti į Europos Parlamento patalpas, vardai ir pavardės (5); |
| --- | --- |

—

a) teisiškai už organizaciją atsakingo asmens tapatybė ir b) organizacijos direktoriaus ar vadovaujančio partnerio vardas ir pavardė arba, jei taikoma, pagrindinis kontaktinis asmuo, su kuriuo būtų galima susisiekti dėl į registro sritį patenkančios veiklos rūšies; asmenų, dėl kurių prašoma išduoti leidimus patekti į Europos Parlamento patalpas, vardai ir pavardės (5);

| — | asmenų (narių, darbuotojų, kt.), dalyvaujančių veikloje, patenkančioje į registro taikymo sritį, skaičius; |
| --- | --- |

—

asmenų (narių, darbuotojų, kt.), dalyvaujančių veikloje, patenkančioje į registro taikymo sritį, skaičius;

| — | tikslai, veiklos ir interesų sritys, veikla, valstybės, kuriose vykdoma veikla, priklausymas kuriam nors tinklui, bendra informacija, patenkanti į registro taikymo sritį; |
| --- | --- |

—

tikslai, veiklos ir interesų sritys, veikla, valstybės, kuriose vykdoma veikla, priklausymas kuriam nors tinklui, bendra informacija, patenkanti į registro taikymo sritį;

| — | jei taikoma, narių (asmenų ir organizacijų) skaičius. |
| --- | --- |

—

jei taikoma, narių (asmenų ir organizacijų) skaičius.

Ankstesnių metų užsiregistravusiojo veiksmai, priskirtini Skaidrumo registro taikymo sričiai, susiję su pagrindiniais pasiūlymais dėl teisės aktų.

Visi pateikti finansiniai duomenys turi apimti visus veiklos metus ir turi būti susiję su paskutiniais finansiniais metais nuo registravimosi arba registracijos atnaujinimo dienos.

Dvigubas skaičiavimas nėra neįtrauktas. Profesionalų konsultacijų ir advokatų kontorų pateiktos finansinės deklaracijos apie jų klientus (sąrašas ir lentelė) neatima galimybės iš šių klientų patiems įtraukti šiuos sutartinius veiksmus į savo pačių deklaracijas tam, kad jų deklaruota finansinė veikla nebūtų nepakankamai įvertinta.

| — | Profesionalų konsultacijų/ advokatų kontoros/ savarankiškai dirbantys konsultantai (1 priedo I kategorija): turi būti nurodyta informacija apie organizacijos veiklos, priskirtinos registro taikymo sričiai, apyvartą, taip pat apie santykinę klientų dalį apyvartoje pagal toliau nurodytą lentelę:







  Apyvarta eurais | Kategorijos dydis eurais |
| --- | --- | --- |
| 0 – 499 999 | 50 000 |
| 500 000 – 1 000 000 | 100 000 |
| > 1 000 000 | 250 000 |

—

Profesionalų konsultacijų/ advokatų kontoros/ savarankiškai dirbantys konsultantai (1 priedo I kategorija): turi būti nurodyta informacija apie organizacijos veiklos, priskirtinos registro taikymo sričiai, apyvartą, taip pat apie santykinę klientų dalį apyvartoje pagal toliau nurodytą lentelę:

Apyvarta eurais

Kategorijos dydis eurais

0 – 499 999

50 000

500 000 – 1 000 000

100 000

> 1 000 000

250 000

| — | „Vidaus“ lobistai ir prekybos/profesinės asociacijos (1 priedo II kategorija): turi būti nurodyta veiklos, patenkančios į registro taikymo sritį, išlaidų sąmata. |
| --- | --- |

—

„Vidaus“ lobistai ir prekybos/profesinės asociacijos (1 priedo II kategorija): turi būti nurodyta veiklos, patenkančios į registro taikymo sritį, išlaidų sąmata.

| — | Nevyriausybinės organizacijos, tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos; organizacijos, atstovaujančios bažnyčias ir religines bendruomenes; organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijas, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. (1 priedo III-VI kategorijos): turi būti nurodytas bendras biudžetas ir jo skirstymas pagal pagrindinius finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

—

Nevyriausybinės organizacijos, tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos; organizacijos, atstovaujančios bažnyčias ir religines bendruomenes; organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijas, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. (1 priedo III-VI kategorijos): turi būti nurodytas bendras biudžetas ir jo skirstymas pagal pagrindinius finansavimo šaltinius.

Be to, visiems užsiregistravusiems: turi būti nurodytas paskutinių pasibaigusių finansinių metų nuo registravimosi ar atnaujinimo datos iš ES institucijų gauto finansavimo dydis ir šaltinis.

3 priedas

Elgesio kodeksas

Palaikydami ryšius su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, užsiregistravusieji:

| a) | visada nurodo savo pavadinimą ar pavardę bei subjektą (-us), kuriam (-iems) dirba ar atstovauja; deklaruoja interesus ir tikslus ir, kai tinkama, klientus ar narius, kuriems atstovauja; |
| --- | --- |

a)

visada nurodo savo pavadinimą ar pavardę bei subjektą (-us), kuriam (-iems) dirba ar atstovauja; deklaruoja interesus ir tikslus ir, kai tinkama, klientus ar narius, kuriems atstovauja;

| b) | niekada neišgauna ir nesiekia išgauti informacijos ar sprendimo nesąžiningai arba naudodami netinkamą spaudimą ar netinkamai elgdamiesi; |
| --- | --- |

b)

niekada neišgauna ir nesiekia išgauti informacijos ar sprendimo nesąžiningai arba naudodami netinkamą spaudimą ar netinkamai elgdamiesi;

| c) | bendraudami su trečiosiomis šalimis, neteigia turintys oficialių santykių su ES arba su ES institucijomis, taip pat registruodamiesi niekada nepateikia klaidingų duomenų, kurie galėtų suklaidinti trečiąsias šalis ir (arba) ES pareigūnus ir kitus darbuotojus; |
| --- | --- |

c)

bendraudami su trečiosiomis šalimis, neteigia turintys oficialių santykių su ES arba su ES institucijomis, taip pat registruodamiesi niekada nepateikia klaidingų duomenų, kurie galėtų suklaidinti trečiąsias šalis ir (arba) ES pareigūnus ir kitus darbuotojus;

| d) | užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama;

| e) | neparduoda trečiosioms šalims dokumentų, gautų iš bet kurios ES institucijos, kopijų; |
| --- | --- |

e)

neparduoda trečiosioms šalims dokumentų, gautų iš bet kurios ES institucijos, kopijų;

| f) | niekada neskatina ES institucijų narių, ES pareigūnų ir kitų darbuotojų, ar tų narių padėjėjų ar stažuotojų pažeisti jiems taikomas taisykles ir elgesio reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

niekada neskatina ES institucijų narių, ES pareigūnų ir kitų darbuotojų, ar tų narių padėjėjų ar stažuotojų pažeisti jiems taikomas taisykles ir elgesio reikalavimus;

| g) | įdarbindami buvusius ES pareigūnus ar kitus darbuotojus arba ES institucijų narių padėjėjus ar stažuotojus, turi visada gerbti tokių darbuotojų įsipareigojimą laikytis jiems taikomų taisyklių ir konfidencialumo reikalavimų; |
| --- | --- |

g)

įdarbindami buvusius ES pareigūnus ar kitus darbuotojus arba ES institucijų narių padėjėjus ar stažuotojus, turi visada gerbti tokių darbuotojų įsipareigojimą laikytis jiems taikomų taisyklių ir konfidencialumo reikalavimų;

| h) | laikosi taisyklių dėl buvusių Europos Parlamento ir Europos Komisijos narių teisių ir įsipareigojimų; |
| --- | --- |

h)

laikosi taisyklių dėl buvusių Europos Parlamento ir Europos Komisijos narių teisių ir įsipareigojimų;

| i) | praneša apie savo įsipareigojimus, susijusius su ES institucijomis, tiems, kuriems jie atstovauja; |
| --- | --- |

i)

praneša apie savo įsipareigojimus, susijusius su ES institucijomis, tiems, kuriems jie atstovauja;

Subjektams atstovaujantys ar jiems dirbantys asmenys, kurie užsiregistravo Europos Parlamente, siekiant gauti vardinį kitiems asmenims neperduodamą leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas:

| j) | griežtai laikosi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio, X priedo ir I priedo 2 straipsnio antrosios pastraipos; |
| --- | --- |

j)

griežtai laikosi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio, X priedo ir I priedo 2 straipsnio antrosios pastraipos;

| k) | užtikrina, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių I priedo 2 straipsnio nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre; |
| --- | --- |

k)

užtikrina, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių I priedo 2 straipsnio nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre;

| l) | siekdami išvengti interesų konflikto, gauna išankstinį atitinkamo (-ų) Europos Parlamento nario (-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario padėjėju sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrina, kad tai būtų tinkamai deklaruota registre. |
| --- | --- |

l)

siekdami išvengti interesų konflikto, gauna išankstinį atitinkamo (-ų) Europos Parlamento nario (-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario padėjėju sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrina, kad tai būtų tinkamai deklaruota registre.

4 priedas

Skundų tyrimo ir nagrinėjimo tvarka

| 1. | Skundai gali būti teikiami registro tinklavietėje užpildžius standartinę formą. Toje formoje pateikiama informacija apie užsiregistravusįjį, dėl kurio teikiamas skundas, skundo pateikėjo vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie skundą, įskaitant iš esmės dokumentus ir kitą medžiagą, kuria grindžiamas skundas. Anoniminiai skundai nenagrinėjami. |
| --- | --- |

1.

Skundai gali būti teikiami registro tinklavietėje užpildžius standartinę formą. Toje formoje pateikiama informacija apie užsiregistravusįjį, dėl kurio teikiamas skundas, skundo pateikėjo vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie skundą, įskaitant iš esmės dokumentus ir kitą medžiagą, kuria grindžiamas skundas. Anoniminiai skundai nenagrinėjami.

| 2. | Skunde nurodoma viena ar kelios elgesio kodekso nuostatos, kurios, kaip teigia skundo pateikėjas, buvo pažeistos. Skundai, susiję su registre pateikta informacija, nagrinėjami kaip elgesio kodekso d punkto įtariami pažeidimai (6). |
| --- | --- |

2.

Skunde nurodoma viena ar kelios elgesio kodekso nuostatos, kurios, kaip teigia skundo pateikėjas, buvo pažeistos. Skundai, susiję su registre pateikta informacija, nagrinėjami kaip elgesio kodekso d punkto įtariami pažeidimai (6).

| 3. | Skundo pateikėjai iš esmės privalo pateikti dokumentus ir (arba) kitą medžiagą, pagrindžiančius jų skundą. |
| --- | --- |

3.

Skundo pateikėjai iš esmės privalo pateikti dokumentus ir (arba) kitą medžiagą, pagrindžiančius jų skundą.

| 4. | Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas:






  a) | patikrina, ar pridėta pakankamai įrodymų, patvirtinančių skundą, ar tie įrodymai yra dokumentuose, kituose daiktiniuose arba asmeniniuose pareiškimuose; kad būtų priimtini, daiktiniai įrodymai turėtų iš esmės būti gauti iš skundžiamo užsiregistravusiojo arba iš trečiųjų šalių dokumentų; |
| --- | --- | --- |

4.

Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas:

a)

patikrina, ar pridėta pakankamai įrodymų, patvirtinančių skundą, ar tie įrodymai yra dokumentuose, kituose daiktiniuose arba asmeniniuose pareiškimuose; kad būtų priimtini, daiktiniai įrodymai turėtų iš esmės būti gauti iš skundžiamo užsiregistravusiojo arba iš trečiųjų šalių dokumentų;

| b) | remdamasis tokiu patikrinimu, nusprendžia, ar skundas priimtinas; |
| --- | --- |

b)

remdamasis tokiu patikrinimu, nusprendžia, ar skundas priimtinas;

| c) | jei skundas laikomas priimtinu, užregistruoja skundą ir nustato 20 darbo dienų terminą, per kurį priimamas sprendimas dėl skundo galiojimo. |
| --- | --- |

c)

jei skundas laikomas priimtinu, užregistruoja skundą ir nustato 20 darbo dienų terminą, per kurį priimamas sprendimas dėl skundo galiojimo.

| 5. | Jei skundas nėra priimtinas, skundo pateikėjas informuojamas apie tai laišku, kuriame nurodomos sprendimo priežastys. Jei skundas priimtinas, jis nagrinėjamas pagal toliau nurodytą procedūrą. |
| --- | --- |

5.

Jei skundas nėra priimtinas, skundo pateikėjas informuojamas apie tai laišku, kuriame nurodomos sprendimo priežastys. Jei skundas priimtinas, jis nagrinėjamas pagal toliau nurodytą procedūrą.

| 6. | Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas, užregistravęs skundą, praneša raštu apie skundą ir jo turinį užsiregistravusiajam, kurio atžvilgiu buvo pateiktas skundas, ir paragina užsiregistravusįjį pateikti paaiškinimų, argumentų ar kitų gynybos elementų per 10 darbo dienų. |
| --- | --- |

6.

Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas, užregistravęs skundą, praneša raštu apie skundą ir jo turinį užsiregistravusiajam, kurio atžvilgiu buvo pateiktas skundas, ir paragina užsiregistravusįjį pateikti paaiškinimų, argumentų ar kitų gynybos elementų per 10 darbo dienų.

| 7. | Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas išnagrinėja visą tyrimo metu surinktą informaciją. |
| --- | --- |

7.

Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas išnagrinėja visą tyrimo metu surinktą informaciją.

| 8. | Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas gali nuspręsti išklausyti užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas, arba skundo pateikėją. |
| --- | --- |

8.

Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas gali nuspręsti išklausyti užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas, arba skundo pateikėją.

| 9. | Jei tyrimas rodo, kad skundas nepagrįstas, Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas praneša abiems skundo šalims apie šį sprendimą. Jei nusprendžiama, kad skundas pagrįstas, užsiregistravusiojo registracija gali būti laikinai sustabdyta siekiant išspręsti problemą (žr. toliau pateiktas 11-14 dalis) arba jam gali būti taikomos atitinkamos priemonės, pvz., nuo ilgalaikio registracijos sustabdymo iki išbraukimo iš registro ir leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimo, jei taikytina (žr. 6 ir 7 etapus). |
| --- | --- |

9.

Jei tyrimas rodo, kad skundas nepagrįstas, Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas praneša abiems skundo šalims apie šį sprendimą. Jei nusprendžiama, kad skundas pagrįstas, užsiregistravusiojo registracija gali būti laikinai sustabdyta siekiant išspręsti problemą (žr. toliau pateiktas 11-14 dalis) arba jam gali būti taikomos atitinkamos priemonės, pvz., nuo ilgalaikio registracijos sustabdymo iki išbraukimo iš registro ir leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimo, jei taikytina (žr. 6 ir 7 etapus).

| 10. | Priemonės, kurios gali būti taikomos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju, yra šios – nuo laikino registracijos sustabdymo iki visiško išbraukimo iš registro (žr. toliau pateiktą lentelę). |
| --- | --- |

10.

Priemonės, kurios gali būti taikomos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju, yra šios – nuo laikino registracijos sustabdymo iki visiško išbraukimo iš registro (žr. toliau pateiktą lentelę).

| 11. | Jei nustatoma, kad registre pateikta neteisinga arba neišsami informacija, užsiregistravusiojo paprašoma ištaisyti tą informaciją per aštuonias savaites, o šio laikotarpio metu to užsiregistravusiojo registracija laikinai sustabdoma. Leidimas (-ai) patekti į Europos Parlamentą jei yra išduotas (-i), nėra atimamas (-i) tuo laikotarpiu. |
| --- | --- |

11.

Jei nustatoma, kad registre pateikta neteisinga arba neišsami informacija, užsiregistravusiojo paprašoma ištaisyti tą informaciją per aštuonias savaites, o šio laikotarpio metu to užsiregistravusiojo registracija laikinai sustabdoma. Leidimas (-ai) patekti į Europos Parlamentą jei yra išduotas (-i), nėra atimamas (-i) tuo laikotarpiu.

| 12. | Jei užsiregistravusysis pataiso informaciją per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, jo registracija atnaujinama. Jei užsiregistravusysis nesiima veiksmų per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, gali būti taikomos atitinkamos priemonės. |
| --- | --- |

12.

Jei užsiregistravusysis pataiso informaciją per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, jo registracija atnaujinama. Jei užsiregistravusysis nesiima veiksmų per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, gali būti taikomos atitinkamos priemonės.

| 13. | Jei užsiregistravusysis prašo daugiau laiko pataisyti informacijai pagal 11 dalį ir pakankamai pagrindžia savo prašymą, laikino sustabdymo laikotarpis gali būti pratęstas. |
| --- | --- |

13.

Jei užsiregistravusysis prašo daugiau laiko pataisyti informacijai pagal 11 dalį ir pakankamai pagrindžia savo prašymą, laikino sustabdymo laikotarpis gali būti pratęstas.

| 14. | Jei elgesio kodekso taisyklių nesilaikoma kitu pagrindu, atitinkamo užsiregistravusiojo registracija sustabdoma aštuonioms savaitėms ir šio laikotarpio metu Europos Parlamentas ir Europos Komisija priima galutinį sprendimą dėl galimos priemonės (-ių) taikymo. |
| --- | --- |

14.

Jei elgesio kodekso taisyklių nesilaikoma kitu pagrindu, atitinkamo užsiregistravusiojo registracija sustabdoma aštuonioms savaitėms ir šio laikotarpio metu Europos Parlamentas ir Europos Komisija priima galutinį sprendimą dėl galimos priemonės (-ių) taikymo.

| 15. | Jei priimamas sprendimas išbraukti užsiregistravusįjį iš registro, jame taip pat nurodomas draudimas ateityje iš naujo registruotis vienerius ar dvejus metus. |
| --- | --- |

15.

Jei priimamas sprendimas išbraukti užsiregistravusįjį iš registro, jame taip pat nurodomas draudimas ateityje iš naujo registruotis vienerius ar dvejus metus.

| 16. | Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingos tarnybos kartu parengia sprendimo dėl taikytinos priemonės projektą ir jį nusiunčia tų institucijų generaliniams sekretoriams dėl galutinio sprendimo. Apie tai bus pranešama atsakingiems Europos Komisijos ir Europos Parlamento pirmininkų pavaduotojams. |
| --- | --- |

16.

Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingos tarnybos kartu parengia sprendimo dėl taikytinos priemonės projektą ir jį nusiunčia tų institucijų generaliniams sekretoriams dėl galutinio sprendimo. Apie tai bus pranešama atsakingiems Europos Komisijos ir Europos Parlamento pirmininkų pavaduotojams.

| 17. | Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas nedelsdamas informuoja abi šalis (skundo pateikėją ir užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas) apie priemonę, dėl kurios buvo nuspręsta, ir ją įgyvendina. |
| --- | --- |

17.

Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas nedelsdamas informuoja abi šalis (skundo pateikėją ir užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas) apie priemonę, dėl kurios buvo nuspręsta, ir ją įgyvendina.

| 18. | Jei priimtame sprendime išbraukti iš registro taip pat numatoma atimti leidimą (-us) patekti į Europos Parlamentą, Europos Parlamento generalinis sekretorius jį persiunčia atsakingam kvestoriui, kurio paprašoma leisti panaikinti tokį (tokius) susijusio asmens ar organizacijos turimą (-us) leidimą (-us). |
| --- | --- |

18.

Jei priimtame sprendime išbraukti iš registro taip pat numatoma atimti leidimą (-us) patekti į Europos Parlamentą, Europos Parlamento generalinis sekretorius jį persiunčia atsakingam kvestoriui, kurio paprašoma leisti panaikinti tokį (tokius) susijusio asmens ar organizacijos turimą (-us) leidimą (-us).

| 19. | Užsiregistravusiojo paprašoma grąžinti visus arba kai kuriuos turimus EP leidimus per 15 dienų. |
| --- | --- |

19.

Užsiregistravusiojo paprašoma grąžinti visus arba kai kuriuos turimus EP leidimus per 15 dienų.

Priemonių, taikytinų elgesio kodekso nesilaikymo atveju, lentelė

| | Taisyklių nesilaikymo rūšis | Priemonė | Priemonės nurodymas registre | Ar atimamas leidimas patekti į EP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Netyčinis taisyklių nesilaikymas, kuris nedelsiant ištaisomas | Rašytinis perspėjimas, kuriame nurodomi faktai ir jų ištaisymas | Ne | Ne |
| 2 | Tyčinis kodekso nesilaikymas, kai būtina pakeisti elgesį arba ištaisyti duomenis registre per nurodytą laikotarpį | Laikinas sustabdymas iki šešių mėnesių arba tol, kol atliekami taisomieji veiksmai per nustatytą laikotarpį | Taip – laikino sustabdymo metu | Ne |
| 3 | Nuolatinis kodekso nesilaikymas:






  — | elgesio nesikeitimas; |

Taisyklių nesilaikymo rūšis

Priemonė

Priemonės nurodymas registre

Ar atimamas leidimas patekti į EP

1

Netyčinis taisyklių nesilaikymas, kuris nedelsiant ištaisomas

Rašytinis perspėjimas, kuriame nurodomi faktai ir jų ištaisymas

Ne

Ne

2

Tyčinis kodekso nesilaikymas, kai būtina pakeisti elgesį arba ištaisyti duomenis registre per nurodytą laikotarpį

Laikinas sustabdymas iki šešių mėnesių arba tol, kol atliekami taisomieji veiksmai per nustatytą laikotarpį

Taip – laikino sustabdymo metu

Ne

3

Nuolatinis kodekso nesilaikymas:

—

elgesio nesikeitimas;

| — | duomenys neištaisomi per nurodytą laikotarpį |
| --- | --- |

—

duomenys neištaisomi per nurodytą laikotarpį

Išbraukimas iš registro vieneriems metams

Taip

Taip

4

Rimto pobūdžio, tyčinis kodekso nesilaikymas

Išbraukimas iš registro dvejiems metams

Taip

Taip

---

(1)  COM(2009)0612.

1

(2)  OL C 271E, 2009 11 12, p. 48.

2

(3)  Valstybių narių vyriausybės, trečiųjų šalių vyriausybės, tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos bei jų diplomatinės misijos neturi registruotis.

3

(4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

4

(5)  Šią informaciją užsiregistravusiųjų bus paprašyta pateikti baigiantis registruotis, kuri vėliau bus perduota Europos Parlamentui. Asmenų vardai ir pavardės, kuriems bus paskirti leidimai, bus vėliau automatiškai įterpti į sistemą, remiantis Europos Parlamento turimais naujausiais duomenimis, po to, kai bus priimtas Europos Parlamento sprendimas išduoti leidimus. Užsiregistravus automatiškai nesuteikiama teisė gauti leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas.

5

(6)  Pagal d punktą reikalaujama, kad užsiregistravusieji, bendraudami su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, „užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama.“

6

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. gegužės 10 d., antradienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/188

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisSusitarimas dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo ***

P7_TA(2011)0191

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

2012/C 377 E/30

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16581/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16581/2010),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo projektą (16581/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo dėl Prespos parko teritorijos apsaugos ir tvaraus vystymo sudarymo projektą (16581/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0007/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0007/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7–0078/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7–0078/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, Albanijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, Albanijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/188

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisSusitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti ***

P7_TA(2011)0192

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

2012/C 377 E/31

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05571/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05571/2011),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo dėl uosto valstybių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti projektą (05571/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo dėl uosto valstybių priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti projektą (05571/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0068/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0068/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A7–0142/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A7–0142/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | ragina Europos Komisiją aktyviai skatinti Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, pasirašymą, ratifikavimą ir įgyvendinimą sudarant prekybos susitarimus, palaikant santykius su regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis (RŽVO), sudarant žvejybos partnerystės susitarimus ir vykdant Sąjungos vystymosi politiką; |
| --- | --- |

2.

ragina Europos Komisiją aktyviai skatinti Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, pasirašymą, ratifikavimą ir įgyvendinimą sudarant prekybos susitarimus, palaikant santykius su regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis (RŽVO), sudarant žvejybos partnerystės susitarimus ir vykdant Sąjungos vystymosi politiką;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms bei Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) generaliniam direktoratui. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms bei Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) generaliniam direktoratui.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/189 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/189

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisDėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos ***I

P7_TA(2011)0205

Europos Parlamento pakeitimai, priimti 2011 m. gegužės 10 d. dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos Pakistanui nustatomos autonominės prekybos lengvatos (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2012/C 377 E/32

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Pasiūlymas iš dalies pakeistas taip (1):

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  2 a nurodomoji dalis (nauja) |
| | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Europos Sąjungos pateiktą prašymą Pasaulio Prekybos Organizacijai leisti nukrypti nuo taisyklų suteikiant papildomų autonominės prekybos lengvatų Pakistanui, |
| Pakeitimas 2 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos (toliau – Pakistanas) santykiai plėtojami vadovaujantis 2004 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusiu Bendradarbiavimo susitarimu. Vienas iš jo pagrindinių tikslų – užtikrinti sąlygas Susitariančiųjų Šalių prekybai ir skatinti jos apimtis bei plėtrą. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a nurodomoji dalis (nauja)

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Europos Sąjungos pateiktą prašymą Pasaulio Prekybos Organizacijai leisti nukrypti nuo taisyklų suteikiant papildomų autonominės prekybos lengvatų Pakistanui,

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos (toliau – Pakistanas) santykiai plėtojami vadovaujantis 2004 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusiu Bendradarbiavimo susitarimu. Vienas iš jo pagrindinių tikslų – užtikrinti sąlygas Susitariančiųjų Šalių prekybai ir skatinti jos apimtis bei plėtrą.

| (1) | Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos (toliau – Pakistanas) santykiai plėtojami vadovaujantis 2004 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusiu Bendradarbiavimo susitarimu. Vienas iš jo pagrindinių tikslų – užtikrinti sąlygas Susitariančiųjų Šalių prekybai ir skatinti jos apimtis bei plėtrą.
  Pagarba žmogaus teisėms, įskaitant pagrindines darbo teises ir demokratijos principus, taip pat yra pagrindiniai susitarimo elementai. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos ir Pakistano Islamo Respublikos (toliau – Pakistanas) santykiai plėtojami vadovaujantis 2004 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojusiu Bendradarbiavimo susitarimu. Vienas iš jo pagrindinių tikslų – užtikrinti sąlygas Susitariančiųjų Šalių prekybai ir skatinti jos apimtis bei plėtrą.
  Pagarba žmogaus teisėms, įskaitant pagrindines darbo teises ir demokratijos principus, taip pat yra pagrindiniai susitarimo elementai.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Akivaizdu, kad humanitarinė pagalba yra pirmutinė priemonė susiklosčius tokiai padėčiai, tad nuo pat ekstremaliosios situacijos pradžios Sąjunga pirmiausia apsiėmė ją teikti. |
| --- | --- |

(3)

Akivaizdu, kad humanitarinė pagalba yra pirmutinė priemonė susiklosčius tokiai padėčiai, tad nuo pat ekstremaliosios situacijos pradžios Sąjunga pirmiausia apsiėmė ją teikti.

| (3) | Akivaizdu, kad humanitarinė pagalba yra svarbiausia priemonė susiklosčius tokiai padėčiai, tad nuo pat ekstremaliosios situacijos pradžios Sąjunga pirmiausia apsiėmė ją teikti,
  įsipareigojusi Pakistanui suteikti daugiau kaip už 415 000 000 EUR ekstremalios situacijos atvejams skirtos pagalbos. |
| --- | --- |

(3)

Akivaizdu, kad humanitarinė pagalba yra svarbiausia priemonė susiklosčius tokiai padėčiai, tad nuo pat ekstremaliosios situacijos pradžios Sąjunga pirmiausia apsiėmė ją teikti,
  įsipareigojusi Pakistanui suteikti daugiau kaip už 415 000 000 EUR ekstremalios situacijos atvejams skirtos pagalbos.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Bus svarbu išnaudoti visas turimas priemones, kad Pakistanui būtų padėta atsigauti po šios ekstremaliosios situacijos
  ir toliau vystytis
  . |
| --- | --- |

(4)

Bus svarbu išnaudoti visas turimas priemones, kad Pakistanui būtų padėta atsigauti po šios ekstremaliosios situacijos
  ir toliau vystytis
  .

| (4) | Bus svarbu išnaudoti visas turimas priemones, kad Pakistanui būtų padėta atsigauti po šios ekstremaliosios situacijos,
  įskaitant siūlomas išskirtines prekybos priemones, skirtas paskatinti Pakistano eksportą, siekiant prisidėti prie jo tolesnio ekonomikos vystymosi
  ,
  užtikrinant kad visais lygiais būtų išlaikomi nuoseklumas ir darna siekiant sukurti tvarią ilgalaikę strategiją
  . |
| --- | --- |

(4)

Bus svarbu išnaudoti visas turimas priemones, kad Pakistanui būtų padėta atsigauti po šios ekstremaliosios situacijos,
  įskaitant siūlomas išskirtines prekybos priemones, skirtas paskatinti Pakistano eksportą, siekiant prisidėti prie jo tolesnio ekonomikos vystymosi
  ,
  užtikrinant kad visais lygiais būtų išlaikomi nuoseklumas ir darna siekiant sukurti tvarią ilgalaikę strategiją
  .

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Kadangi šios stichinės nelaimės mastas yra labai didelis, į ją reikia reaguoti nedelsiant ir visapusiškai, taip pat būtų atsižvelgti į strateginę Pakistano ir Sąjungos partnerystės svarbą, ypač stiprinant Pakistano vaidmenį kovoje su terorizmu ir prisidedant prie bendro vystymosi, saugumo ir stabilumo regione. |
| --- | --- |

(4a)

Kadangi šios stichinės nelaimės mastas yra labai didelis, į ją reikia reaguoti nedelsiant ir visapusiškai, taip pat būtų atsižvelgti į strateginę Pakistano ir Sąjungos partnerystės svarbą, ypač stiprinant Pakistano vaidmenį kovoje su terorizmu ir prisidedant prie bendro vystymosi, saugumo ir stabilumo regione.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4b) | Autonominių prekybos lengvatų poveikį turėtų būti galima vertinti atsižvelgiant į konkrečius veiksmus kuriant darbo vietas, mažinant skurdą ir taikant tvarų vystymą dirbantiems ir neturtingiesiems asmenims Pakistane. |
| --- | --- |

(4b)

Autonominių prekybos lengvatų poveikį turėtų būti galima vertinti atsižvelgiant į konkrečius veiksmus kuriant darbo vietas, mažinant skurdą ir taikant tvarų vystymą dirbantiems ir neturtingiesiems asmenims Pakistane.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| (6) | Visų pirma, Europos Vadovų Taryba pabrėžė savo tvirtą apsisprendimą išskirtinai Pakistanui suteikti daugiau galimybių patekti į Sąjungos rinką nedelsiant, tačiau laikinai sumažinant svarbiausių prekių importui iš Pakistano nustatytus muitus. |
| --- | --- |

(6)

Visų pirma, Europos Vadovų Taryba pabrėžė savo tvirtą apsisprendimą išskirtinai Pakistanui suteikti daugiau galimybių patekti į Sąjungos rinką nedelsiant, tačiau laikinai sumažinant svarbiausių prekių importui iš Pakistano nustatytus muitus.

| (6) | Visų pirma, Europos Vadovų Taryba pabrėžė savo tvirtą apsisprendimą išskirtinai Pakistanui padaryti išimtį ir suteikti daugiau galimybių patekti į Sąjungos rinką
  išimtinai
  nedelsiant, tačiau laikinai sumažinant svarbiausių prekių importui iš Pakistano nustatytus muitus.
  Komisija, gavusi šiuos įgaliojimus, pasiūlė priemonių rinkinį, kuriame buvo numatytos 75 tarifų eilutės, susijusios su pagrindiniais Pakistano eksporto sektoriais tose vietovėse, kurias labiausiai paveikė potvyniai, tvirtindama, kad Pakistano eksporto padidėjimas bent 100 000 000 EUR per metus suteiks tikrą, didelę ir vertingą paramą regionui. |
| --- | --- |

(6)

Visų pirma, Europos Vadovų Taryba pabrėžė savo tvirtą apsisprendimą išskirtinai Pakistanui padaryti išimtį ir suteikti daugiau galimybių patekti į Sąjungos rinką
  išimtinai
  nedelsiant, tačiau laikinai sumažinant svarbiausių prekių importui iš Pakistano nustatytus muitus.
  Komisija, gavusi šiuos įgaliojimus, pasiūlė priemonių rinkinį, kuriame buvo numatytos 75 tarifų eilutės, susijusios su pagrindiniais Pakistano eksporto sektoriais tose vietovėse, kurias labiausiai paveikė potvyniai, tvirtindama, kad Pakistano eksporto padidėjimas bent 100 000 000 EUR per metus suteiks tikrą, didelę ir vertingą paramą regionui.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Pakistano prekybą su Sąjunga daugiausiai sudaro ne tik tekstilės gaminiai ir drabužiai, kurie remiantis Komisijos apskaičiavimais sudarė 73,7 %. 2009 m. Pakistano eksporto į Sąjungą, bet taip pat ir etanolis ir oda, kurie tam tikrose valstybėse narėse, kuriose pasaulinė recesija jau yra labai paveikusi darbuotojus, ir kuriose pramonės sektoriai kovoja, siekdami prisitaikyti prie naujos padėties pasaulinės prekybos srityje, yra jautrūs pramoniniai produktai. |
| --- | --- |

(6a)

Pakistano prekybą su Sąjunga daugiausiai sudaro ne tik tekstilės gaminiai ir drabužiai, kurie remiantis Komisijos apskaičiavimais sudarė 73,7 %. 2009 m. Pakistano eksporto į Sąjungą, bet taip pat ir etanolis ir oda, kurie tam tikrose valstybėse narėse, kuriose pasaulinė recesija jau yra labai paveikusi darbuotojus, ir kuriose pramonės sektoriai kovoja, siekdami prisitaikyti prie naujos padėties pasaulinės prekybos srityje, yra jautrūs pramoniniai produktai.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6b) | Tekstilės sektorius yra ypač svarbus Pakistano ekonomikai ir sudaro 8,5 % BVP ir 38 % darbo vietų, kurių pusę užima moterys. |
| --- | --- |

(6b)

Tekstilės sektorius yra ypač svarbus Pakistano ekonomikai ir sudaro 8,5 % BVP ir 38 % darbo vietų, kurių pusę užima moterys.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| (7) | Todėl tikslinga išplėsti autonominių prekybos lengvatų taikymo sritį Pakistano atžvilgiu, laikinai sustabdant visų muitų tarifų, nustatytų tam tikrų Pakistanui eksporto požiūriu svarbių produktų importui, taikymą. Dėl šių prekybos lengvatų Sąjungos vidaus rinka
  nepatirtų jokių esminių neigiamų padarinių ir jos neturėtų neigiamo poveikio mažiausiai išsivysčiusioms PPO narėms. |
| --- | --- |

(7)

Todėl tikslinga išplėsti autonominių prekybos lengvatų taikymo sritį Pakistano atžvilgiu, laikinai sustabdant visų muitų tarifų, nustatytų tam tikrų Pakistanui eksporto požiūriu svarbių produktų importui, taikymą. Dėl šių prekybos lengvatų Sąjungos vidaus rinka
  nepatirtų jokių esminių neigiamų padarinių ir jos neturėtų neigiamo poveikio mažiausiai išsivysčiusioms PPO narėms.

| (7) | Todėl
  , atsižvelgiant į sunkumus, kuriuos dėl pražūtingų potvynių patiria Pakistano žmonės,
  tikslinga išplėsti
  išskirtinių
  autonominių prekybos lengvatų taikymo sritį Pakistano atžvilgiu, laikinai sustabdant visų muitų tarifų, nustatytų tam tikrų Pakistanui eksporto požiūriu svarbių produktų importui, taikymą. Dėl tų prekybos lengvatų Sąjungos vidaus rinka
  turėtų patirti tik ribotus neigiamus padarinius ir jos neturėtų
  turėti
  neigiamo poveikio mažiausiai išsivysčiusioms PPO narėms. |
| --- | --- |

(7)

Todėl
  , atsižvelgiant į sunkumus, kuriuos dėl pražūtingų potvynių patiria Pakistano žmonės,
  tikslinga išplėsti
  išskirtinių
  autonominių prekybos lengvatų taikymo sritį Pakistano atžvilgiu, laikinai sustabdant visų muitų tarifų, nustatytų tam tikrų Pakistanui eksporto požiūriu svarbių produktų importui, taikymą. Dėl tų prekybos lengvatų Sąjungos vidaus rinka
  turėtų patirti tik ribotus neigiamus padarinius ir jos neturėtų
  turėti
  neigiamo poveikio mažiausiai išsivysčiusioms PPO narėms.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7a) | Tos priemonės siūlomos kaip išimtinis paketas atsižvelgiant į konkrečią padėtį Pakistane. Jos neturėtų sudaryti Sąjungos prekybos politikos precedento kitų valstybių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(7a)

Tos priemonės siūlomos kaip išimtinis paketas atsižvelgiant į konkrečią padėtį Pakistane. Jos neturėtų sudaryti Sąjungos prekybos politikos precedento kitų valstybių atžvilgiu.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Autonominių prekybos lengvatų užtikrinimas yra susijęs su pagarba pagrindiniams demokratijos ir žmogaus teisių principams. |
| --- | --- |

(8a)

Autonominių prekybos lengvatų užtikrinimas yra susijęs su pagarba pagrindiniams demokratijos ir žmogaus teisių principams.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| (9) | Teisės prekėms taikyti autonomines prekybos lengvatas suteikimas priklauso nuo to, ar Pakistanas laikosi atitinkamų produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, taip pat nuo to, ar jis prisidės prie veiksmingo administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, siekiant užkirsti kelią bet kokiam sukčiavimui. Lengvatų taikymas turėtų būti laikinai sustabdytas, jeigu rimtai ir nuolat pažeidinėjamos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, ir sukčiaujama ar nebendradarbiaujama administraciniu lygiu, kai tikrinama prekių kilmė. Šiuo atveju Komisijai turėtų būti leista prireikus laikinai imtis minėtų priemonių. |
| --- | --- |

(9)

Teisės prekėms taikyti autonomines prekybos lengvatas suteikimas priklauso nuo to, ar Pakistanas laikosi atitinkamų produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, taip pat nuo to, ar jis prisidės prie veiksmingo administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, siekiant užkirsti kelią bet kokiam sukčiavimui. Lengvatų taikymas turėtų būti laikinai sustabdytas, jeigu rimtai ir nuolat pažeidinėjamos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, ir sukčiaujama ar nebendradarbiaujama administraciniu lygiu, kai tikrinama prekių kilmė. Šiuo atveju Komisijai turėtų būti leista prireikus laikinai imtis minėtų priemonių.

| (9) | Teisės prekėms taikyti
  išskirtines
  autonomines prekybos lengvatas suteikimas priklauso nuo to, ar Pakistanas laikosi atitinkamų produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, taip pat nuo to, ar jis prisidės prie veiksmingo administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, siekiant užkirsti kelią bet kokiam sukčiavimui. Lengvatų taikymas turėtų būti laikinai sustabdytas, jeigu rimtai ir sistematiškai pažeidinėjamos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, ir sukčiaujama ar nebendradarbiaujama administraciniu lygiu, kai tikrinama prekių kilmė
  , arba Pakistane labai pablogėja padėtis, susijusi su pagarba pagrindiniams demokratijos principams ir žmogaus teisėms, įskaitant pagrindines darbo teises
  . Šiuo atžvilgiu Komisijai turėtų būti leista prireikus patvirtinti tokias laikinąsias priemones. |
| --- | --- |

(9)

Teisės prekėms taikyti
  išskirtines
  autonomines prekybos lengvatas suteikimas priklauso nuo to, ar Pakistanas laikosi atitinkamų produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, taip pat nuo to, ar jis prisidės prie veiksmingo administracinio bendradarbiavimo su Sąjunga, siekiant užkirsti kelią bet kokiam sukčiavimui. Lengvatų taikymas turėtų būti laikinai sustabdytas, jeigu rimtai ir sistematiškai pažeidinėjamos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, ir sukčiaujama ar nebendradarbiaujama administraciniu lygiu, kai tikrinama prekių kilmė
  , arba Pakistane labai pablogėja padėtis, susijusi su pagarba pagrindiniams demokratijos principams ir žmogaus teisėms, įskaitant pagrindines darbo teises
  . Šiuo atžvilgiu Komisijai turėtų būti leista prireikus patvirtinti tokias laikinąsias priemones.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Tų lengvatų taikymas taip pat priklauso nuo to, ar Pakistanas neišsaugos, neįves naujų ar nepadidins galiojančių mokesčių ir rinkliavų, turinčių lygiavertį poveikį, arba nenumatys jokių kitokių ribojimų ar draudimų šiame reglamente nurodytų prekių žaliavų eksportui arba pardavimui eksportuoti į Sąjungos teritoriją nuo tos dienos, kai įsigalios šis reglamentas. |
| --- | --- |

(10a)

Tų lengvatų taikymas taip pat priklauso nuo to, ar Pakistanas neišsaugos, neįves naujų ar nepadidins galiojančių mokesčių ir rinkliavų, turinčių lygiavertį poveikį, arba nenumatys jokių kitokių ribojimų ar draudimų šiame reglamente nurodytų prekių žaliavų eksportui arba pardavimui eksportuoti į Sąjungos teritoriją nuo tos dienos, kai įsigalios šis reglamentas.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10b) | Būtina numatyti galimybę vėl įvesti bendrojo muitų tarifo muitus visiems produktams, jei po Komisijos atlikto tyrimo paaiškėja, kad jie kelia arba gali kelti rimtus sunkumus Sąjungos gamintojams, gaminantiems panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus. |
| --- | --- |

(10b)

Būtina numatyti galimybę vėl įvesti bendrojo muitų tarifo muitus visiems produktams, jei po Komisijos atlikto tyrimo paaiškėja, kad jie kelia arba gali kelti rimtus sunkumus Sąjungos gamintojams, gaminantiems panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10c) | Siekiant užtikrinti išankstinę veiksmingą produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, importo tendencijų stebėseną, būtina nustatyti produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, muitų priežiūrą. Pagal stebėsenos išvadas kiekvieną ketvirtį turi būti teikiama reglamento taikymo ir įgyvendinimo ataskaita. |
| --- | --- |

(10c)

Siekiant užtikrinti išankstinę veiksmingą produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, importo tendencijų stebėseną, būtina nustatyti produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, muitų priežiūrą. Pagal stebėsenos išvadas kiekvieną ketvirtį turi būti teikiama reglamento taikymo ir įgyvendinimo ataskaita.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

10 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10d) | Komisija turėtų kiekvienais metais atlikti Pakistanui suteiktų autonominių prekybos lengvatų poveikio vertinimą ir jį pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai, nes tai sudarytų galimybę daryti pakeitimus atsižvelgiant į tikrą importo apimtį ir jo poveikį reglamente nurodytiems sektoriams. |
| --- | --- |

(10d)

Komisija turėtų kiekvienais metais atlikti Pakistanui suteiktų autonominių prekybos lengvatų poveikio vertinimą ir jį pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai, nes tai sudarytų galimybę daryti pakeitimus atsižvelgiant į tikrą importo apimtį ir jo poveikį reglamente nurodytiems sektoriams.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| (12) | Atsižvelgiant į ypatingą skubą dėl padėties Pakistane, reglamentas turėtų būti taikomas
  nuo 2011 m. sausio 1 d., su sąlyga, kad
  PPO patenkins Sąjungos prašymą atleisti ją nuo įsipareigojimų pagal GATT I ir XIII straipsnius. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į ypatingą skubą dėl padėties Pakistane, reglamentas turėtų būti taikomas
  nuo 2011 m. sausio 1 d., su sąlyga, kad
  PPO patenkins Sąjungos prašymą atleisti ją nuo įsipareigojimų pagal GATT I ir XIII straipsnius.

| (12) | Atsižvelgiant į ypatingą skubą dėl padėties Pakistane, reglamentas turėtų būti taikomas
  nuo to momento, kai
  PPO patenkins Sąjungos prašymą atleisti ją nuo įsipareigojimų pagal GATT I ir XIII straipsnius. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į ypatingą skubą dėl padėties Pakistane, reglamentas turėtų būti taikomas
  nuo to momento, kai
  PPO patenkins Sąjungos prašymą atleisti ją nuo įsipareigojimų pagal GATT I ir XIII straipsnius.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| (13) | Siekiant užtikrinti, kad prekybos lengvatų poveikis dėl potvynių sukeltų padarinių Pakistano ekonomikos atgaivinimui būtų neatidėliotinas ir tvarus, rekomenduojama, kad jos galiotų
  iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti, kad prekybos lengvatų poveikis dėl potvynių sukeltų padarinių Pakistano ekonomikos atgaivinimui būtų neatidėliotinas ir tvarus, rekomenduojama, kad jos galiotų
  iki 2013 m. gruodžio 31 d.

| (13) | Siekiant užtikrinti, kad prekybos lengvatų poveikis dėl potvynių sukeltų padarinių Pakistano ekonomikos atgaivinimui būtų neatidėliotinas ir tvarus, rekomenduojama, kad jos galiotų
  ne ilgiau nei vienus metus nuo to laiko, kai bus pradėtos taikyti šios priemonės
  . |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti, kad prekybos lengvatų poveikis dėl potvynių sukeltų padarinių Pakistano ekonomikos atgaivinimui būtų neatidėliotinas ir tvarus, rekomenduojama, kad jos galiotų
  ne ilgiau nei vienus metus nuo to laiko, kai bus pradėtos taikyti šios priemonės
  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| (14) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2). |
| --- | --- |

(14)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2).

| (14) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su lengvatų taikymo laikinu sustabdymu, priežiūra ir apsaugos priemonėmis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3). |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su lengvatų taikymo laikinu sustabdymu, priežiūra ir apsaugos priemonėmis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3).

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimai negali iš esmės pakeisti autonominių prekybos lengvatų pobūdžio. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu, kad būtų atlikti būtini prekių, kurioms taikomos autonominės prekybos lengvatos, sąrašo pakeitimai ir techninės adaptacijos, |
| --- | --- |

(15)

Kombinuotosios nomenklatūros pakeitimai negali iš esmės pakeisti autonominių prekybos lengvatų pobūdžio. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu, kad būtų atlikti būtini prekių, kurioms taikomos autonominės prekybos lengvatos, sąrašo pakeitimai ir techninės adaptacijos,

| (15) | Tvirtinant priežiūros ir laikinąsias apsaugos priemones turėtų būti naudojamasi patariamąja procedūra, siekiant atsižvelgti į šių priemonių poveikį ir loginę seką, susijusią su galutinių apsaugos priemonių priėmimu. Šis principas taikomas ir patvirtinant lengvatų taikymo sustabdymą, kai nevykdomos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, nes Komisija imasi veiksmų tik pagal faktinius įrodymus ir iš jos nereikalaujama naudotis politine veiksmų laisve. |
| --- | --- |

(15)

Tvirtinant priežiūros ir laikinąsias apsaugos priemones turėtų būti naudojamasi patariamąja procedūra, siekiant atsižvelgti į šių priemonių poveikį ir loginę seką, susijusią su galutinių apsaugos priemonių priėmimu. Šis principas taikomas ir patvirtinant lengvatų taikymo sustabdymą, kai nevykdomos sąlygos, kuriomis suteikta teisė taikyti lengvatinę priemonę, nes Komisija imasi veiksmų tik pagal faktinius įrodymus ir iš jos nereikalaujama naudotis politine veiksmų laisve.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Siekiant atlikti būtinus prekių, kurioms taikomos autonominės prekybos lengvatos, sąrašo pakeitimus ir techninį suderinimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl dalinio I ir II priedų pakeitimo, siekiant atspindėti Kombinuotosios nomenklatūros pokyčius ir pradėti taikyti naujas kvotas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.




  Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(15a)

Siekiant atlikti būtinus prekių, kurioms taikomos autonominės prekybos lengvatos, sąrašo pakeitimus ir techninį suderinimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl dalinio I ir II priedų pakeitimo, siekiant atspindėti Kombinuotosios nomenklatūros pokyčius ir pradėti taikyti naujas kvotas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu.

Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| ca) | Pakistanas nepaliks galioti, neįves naujų ar nepadidins galiojančių muitų arba lygiavertį poveikį turinčių mokesčių arba nenumatys jokių kitokių apribojimų ar draudimų žaliavų, visų pirma naudojamų gaminant šiame reglamente nurodytus produktus, eksportui arba pardavimui eksportuoti į Sąjungos teritoriją; |
| --- | --- |

ca)

Pakistanas nepaliks galioti, neįves naujų ar nepadidins galiojančių muitų arba lygiavertį poveikį turinčių mokesčių arba nenumatys jokių kitokių apribojimų ar draudimų žaliavų, visų pirma naudojamų gaminant šiame reglamente nurodytus produktus, eksportui arba pardavimui eksportuoti į Sąjungos teritoriją;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c b punktas (naujas)

| cb) | laikomasi 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XI straipsnio ir su juo susijusių aiškinamųjų pastabų. Šiuo tikslu Pakistanas nenustatys ir nepaliks galioti jokių draudimų ar apribojimų žaliavų, visų pirma naudojamų gaminant į I ir II priedus įtrauktus produktus, eksportui arba pardavimui eksportuoti; |
| --- | --- |

cb)

laikomasi 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos XI straipsnio ir su juo susijusių aiškinamųjų pastabų. Šiuo tikslu Pakistanas nenustatys ir nepaliks galioti jokių draudimų ar apribojimų žaliavų, visų pirma naudojamų gaminant į I ir II priedus įtrauktus produktus, eksportui arba pardavimui eksportuoti;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c c punktas (naujas)

| cc) | Pakistanas neįves naujų muitų arba lygiavertį poveikį turinčių mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, taikomų Sąjungos kilmės importui, nepadidins galiojančių muitų arba mokesčių arba neįves jokių kitų apribojimų. |
| --- | --- |

cc)

Pakistanas neįves naujų muitų arba lygiavertį poveikį turinčių mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, taikomų Sąjungos kilmės importui, nepadidins galiojančių muitų arba mokesčių arba neįves jokių kitų apribojimų.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a.
     
  Nepažeidžiant 1 dalyje nustatytų sąlygų, teisei naudotis 1 straipsniu įvestomis lengvatinėmis priemonėmis taikomas reikalavimas, kad Pakistane būtų gerbiamos žmogaus teisės, įskaitant pagrindines darbo teises, ir laikomasi pagrindinių demokratijos principų.

Jei Pakistanas patvirtina priemones, kurios riboja žmogaus ir darbuotojų teises, lyčių lygybę ir religines teises, arba jei jis suteikia bet kokio pobūdžio teroristinėms organizacijoms palaikymą ar pagalbą, Komisija nedelsdama panaikina šį reglamentą.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a straipsnis (naujas)

3a straipsnis

Skubus tarifinių kvotų įvedimas

1.
     
  Kai Pakistano kilmės produktų, išvardytų I priede, importo apimtis padidėja 20 % arba daugiau, palyginti su tuo pačiu 2010 m. laikotarpiu, Komisijai suteikiami įgaliojimai, naudojantis teise priimti deleguotuosius aktus, taikyti šių produktų importui tarifinę kvotą ir nedelsiant iš dalies pakeisti I ir II priedus. Deleguotiesiems aktams, priimtiems pagal šį straipsnį, taikoma 7a straipsnyje numatyta procedūra.

2.
     
  Duomenys, gauti vykdant muitų priežiūrą, nurodytą 9b straipsnyje, yra pagrindas pradėti įvesti pagal šį straipsnį tarifinę kvotą.

3.
     
  Tarifinė kvota turi būti taikoma kaip įvežimo be muitų kvotos apribojimas iki atitinkamo produkto importo lygio, kuris nustatytas per tą patį 2010 m. laikotarpį ir prie gautojo skaičiaus pridėjus 20 %. Įsigaliojus deleguotajam aktui, importui, viršijančiam minėtą tarifinę kvotą, taikomas didžiausio palankumo režimas arba kiti taikytini muitai.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

Priedų
  pakeitimai

Techniniai
  priedų
  patikslinimai

Vadovaudamasi 5 straipsniu, Komisija, siekdama pakeisti priedus, gali
  priimti deleguotus teisės aktus, kad, padarius Kombinuotosios nomenklatūros kodų ir TARIC subpozicijų pakeitimus, atliktų reikiamus pakeitimus ir technines adaptacijas.

Komisijai pagal 5 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius teisės aktus dėl priedų pakeitimo, kad, padarius Kombinuotosios nomenklatūros kodų ir TARIC subpozicijų pakeitimus, atliktų reikiamus pakeitimus ir technines pritaikymus.

Bet kuriuo atveju Komisijai pirmoje dalyje suteikti įgaliojimai nesuteikia jai galimybės įtraukti papildomų produktų, kurie nėra įrašyti į šio reglamento I ir II prieduose pateikiamus sąrašus.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

Įgaliojimų vykdymas

Įgaliojimų vykdymas

1.   Komisijai
  neribotam laikotarpiui
  suteikiami
  įgaliojimai priimti 4 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus
  .

1.   
  Komisijai suteikiami 3a ir 4 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.
     
  3a ir 4 straipsniuose nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3a ir 4 straipsniuose nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų teisėtumui.

2.
     Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.
     Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 6 ir 7 straipsniuose nustatytų sąlygų.

5.
     
  Visi pagal 4 straipsnį priimtai deleguotieji aktai įsigalioja tik tuomet, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

(Jei šis pakeitimas bus priimtas, 6 ir 7 straipsnis bus išbraukti.)

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7a straipsnis

Skubos procedūra

1.
     
  Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji teisės aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį teisės aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto pagal 5 straipsnyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnis

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas.

1.   Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas.
  Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai
  .
  Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.

2
  .
     Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis
  .

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės priimamos 8
  straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos priemonės priimamos laikantis 8
  straipsnio 1a dalyje nurodytos patariamosios
  procedūros.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9a straipsnis

Apsaugos priemonės

1.
     
  Jei į I arba II priedą įrašytas Pakistano kilmės produktas importuojamas tokiomis sąlygomis, kurios kelia arba gali kelti rimtų sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, tam produktui gali būti bet kuriuo metu pradėta taikyti Bendrojo muitų tarifo muitai (toliau – apsaugos priemonė).

2.
     
  Valstybės narės prašymu, bet kurio juridinio asmens arba juridinio asmens teisių neturinčios asociacijos, veikiančios Sąjungos pramonės vardu, prašymu arba savo iniciatyva Komisija per vieną mėnesį priima oficialų sprendimą pradėti tyrimą. Jeigu Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ji skelbia pranešimą apie tyrimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pranešime turi būti pateikiama gautos informacijos suvestinė ir nurodoma, kad visa susijusi informacija turėtų būti siunčiama Komisijai. Jame nurodomas laikotarpis, ne ilgesnis nei vienas mėnuo nuo pranešimo paskelbimo dienos, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti savo nuomonę.

3.
     
  Komisija reikalauja visos, jos manymu reikalingos informacijos, ir gali patikrinti gautą informaciją, kreipdamasi į Pakistaną ar kitą patikimą šaltinį. Jai gali padėti valstybės narės, kurios teritorijoje gali būti prašoma atlikti patikrinimą, pareigūnai, jei to prašo ta valstybė narė.

4.
     
  Nagrinėdama, ar nėra rimtų sunkumų, Komisija atsižvelgia, inter alia, į šiuos su Bendrijos gamintojais susijusius veiksnius, jei tokia informacija yra prieinama:

| — | rinkos dalies, |
| --- | --- |

—

rinkos dalies,

| — | gamybos kiekio, |
| --- | --- |

—

gamybos kiekio,

| — | prekių atsargų lygio, |
| --- | --- |

—

prekių atsargų lygio,

| — | į gamybos pajėgumus, |
| --- | --- |

—

į gamybos pajėgumus,

| — | pajėgumų panaudojimą, |
| --- | --- |

—

pajėgumų panaudojimą,

| — | užimtumą, |
| --- | --- |

—

užimtumą,

| — | į importą, |
| --- | --- |

—

į importą,

| — | į kainą. |
| --- | --- |

—

į kainą.

5.
     
  Tyrimas baigiamas nedelsiant, bet ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo paskelbimo. Išimtinėmis aplinkybėmis Komisija gali pratęsti šį laikotarpį ne ilgiau kaip vienu mėnesiu.

6.
     
  Kritinėmis aplinkybėmis, kai delsimas sukeltų žalą, kurią būtų sunku atlyginti, Komisija, naudodamasi teise priimti įgyvendinimo aktus, gali patvirtinti laikinąsias apsaugos priemones preliminariai nustačius remdamasi 4 dalyje nurodytais veiksniais, jog yra pakankamai įrodymų, kad produkto, kuriam taikomas šis reglamentas, importas išaugo dėl laikino muitų panaikinimo pagal šį reglamentą ir kad dėl šio importo Sąjungos pramonei kilo arba gali kilti rimtų sunkumų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 1a dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Laikinosios priemonės taikomos ne ilgiau kaip 200 dienų.

7.
     
  Komisija priima sprendimą, ar taikyti galutinę apsaugos priemonę, laikydamasi 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo tvarkos.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

9 b straipsnis (naujas)

9b straipsnis

Priežiūros priemonės

1.
     
  Kai vieno iš I priede nurodytų Pakistano kilmės produktų importo tendencija yra tokia, kad gali susidaryti vien iš 9a straipsnio 1 dalyje nurodytų padėčių, Komisija gali nuspręsti taikyti to produkto importui išankstinės Sąjungos priežiūros priemones.

2.
     
  Komisija, laikydamasi 8 straipsnio 1a dalyje nurodytos patariamosios procedūros, tvirtina priežiūros priemones.

3.
     
  Priežiūros priemonės galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja galioti pasibaigus antrajam šešių mėnesių laikotarpiui.

4.
     
  Vykdant šią priežiūrą reikalaujama atnaujintų ir laiku teikiamų duomenų apie apimtį ir vertę. Tie duomenys nedelsiant pateikiami valstybėms narėms, Europos Parlamentui ir ūkinės veiklos vykdytojams.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

2.   
  Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d. su sąlyga, kad, remiantis PPO suteiktu leidimu, šiame reglamente numatytos muitų tarifų lengvatos yra leidžiamos. Jeigu PPO leidimą suteikia po 2011 m. sausio 1 d., reglamentas taikomas nuo
  šios vėlesnės
  leidimo įsigaliojimo dienos.

2.   
  Šiam reglamentui taikomas Pasaulio prekybos organizacijos suteiktas leidimas nukrypti nuo taisyklių, pagal kurį leidžiama taikyti šiame reglamente numatytas tarifų lengvatas, todėl jis taikomas nuo
  Pasaulio prekybos organizacijos suteikto leidimo įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

3.   Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriuo ūkinės veiklos vykdytojus informuoja apie PPO suteikto leidimo datą.
  Jeigu ši data yra po 2011 m. sausio 1 d., nurodoma data, nuo kurios, remiantis 2 dalies antruoju sakiniu, taikomos muitų tarifų lengvatos.

3.   Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia pranešimą, kuriuo ūkinės veiklos vykdytojus informuoja apie PPO suteikto leidimo nukrypti nuo taisyklių datą.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalis

4.   Šis reglamentas taikomas
  iki 2013 m. gruodžio 31 d.

4.   Šis reglamentas taikomas
  12 mėnesių po jo įsigaliojimo. Iki tos datos Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl šio reglamento poveikio įvertinimo. Remdamiesi nauju Komisijos pateiktu teisėkūros pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba sprendžia, ar pratęsti šio reglamento taikymą dar vieneriems metams.

Pakeitimas 39/rev

Pasiūlymas dėl reglamento

I Priedas

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

| KN kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| 5208 39 00 | KITI DAŽYTI MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS |
| 5209 39 00 | KITI DAŽYTI DROBINIO PYNIMO MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS, KURIŲ M2 MASĖ DIDESNĖ KAIP 200 G |
| 6115 95 00 | PĖDKELNĖS, TRIKO, KOJINĖS, PUSKOJINĖS IR KITOS KOJINĖS, ĮSKAITANT AVALYNĘ BE PRITVIRTINTŲ PADŲ, IŠ MEDVILNĖS, MEGZTOS ARBA NERTOS (IŠSKYRUS LAIPSNIŠKAI KINTAMO SPAUDIMO KOMPRESINES KOJINES, PĖDKELNES IR TRIKO, MOTERIŠKAS KOJINES, ILGAS ARBA IKI KELIŲ), KURIŲ ATSKIRO VIENASIŪLIO VERPALO ILGINIS TANKIS MAŽESNIS KAIP 67 DECITEKSAI |
| 6204 62 31 | MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ KELNĖS IR BRIDŽAI IŠ MEDVILNINIO DŽINSINIO AUDINIO, IŠSKYRUS DARBO IR SPECIALIUOSIUS DRABUŽIUS |
| 6211 42 90 | MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ DRABUŽIAI IŠ MEDVILNĖS |
| 6302 60 00 | SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDVILNINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ |
| 6302 91 00 | SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ MEDVILNĖS, IŠSKYRUS IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ |

KN kodas

Aprašymas

5208 39 00

KITI DAŽYTI MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS

5209 39 00

KITI DAŽYTI DROBINIO PYNIMO MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS, KURIŲ M2 MASĖ DIDESNĖ KAIP 200 G

6115 95 00

PĖDKELNĖS, TRIKO, KOJINĖS, PUSKOJINĖS IR KITOS KOJINĖS, ĮSKAITANT AVALYNĘ BE PRITVIRTINTŲ PADŲ, IŠ MEDVILNĖS, MEGZTOS ARBA NERTOS (IŠSKYRUS LAIPSNIŠKAI KINTAMO SPAUDIMO KOMPRESINES KOJINES, PĖDKELNES IR TRIKO, MOTERIŠKAS KOJINES, ILGAS ARBA IKI KELIŲ), KURIŲ ATSKIRO VIENASIŪLIO VERPALO ILGINIS TANKIS MAŽESNIS KAIP 67 DECITEKSAI

6204 62 31

MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ KELNĖS IR BRIDŽAI IŠ MEDVILNINIO DŽINSINIO AUDINIO, IŠSKYRUS DARBO IR SPECIALIUOSIUS DRABUŽIUS

6211 42 90

MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ DRABUŽIAI IŠ MEDVILNĖS

6302 60 00

SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDVILNINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ

6302 91 00

SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ MEDVILNĖS, IŠSKYRUS IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ

PARLAMENTO SIŪLOMAS PAKEITIMAS

| KN kodas | Aprašymas |
| --- | --- |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |
| Išbraukta. | Išbraukta. |

KN kodas

Aprašymas

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

II Priedas

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | Aprašymas | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEDENATŪRUOTAS ETILO ALKOHOLIS, KURIO FAKTINĖ ALKOHOLIO KONCENTRACIJA NE MAŽESNĖ KAIP 80 % | 100 000
  tonų | 100 000
  tonų | 100 000
  tonų |

Kvotos Nr.

KN kodas

Aprašymas

2011

2012

2013

09.2401

2207 10 00

NEDENATŪRUOTAS ETILO ALKOHOLIS, KURIO FAKTINĖ ALKOHOLIO KONCENTRACIJA NE MAŽESNĖ KAIP 80 %

100 000
  tonų

100 000
  tonų

100 000
  tonų

PARLAMENTO SIŪLOMAS PAKEITIMAS

| Kvotos Nr. | KN kodas | Aprašymas | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | NEDENATŪRUOTAS ETILO ALKOHOLIS, KURIO FAKTINĖ ALKOHOLIO KONCENTRACIJA NE MAŽESNĖ KAIP 80 % | 80 000
  tonų | 80 000
  tonų |
| | 5208 39 00 | KITI DAŽYTI MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS | 1 685 tonos | 1 685 tonos |
| | 5209 39 00 | KITI DAŽYTI DROBINIO PYNIMO MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS, KURIŲ M2 MASĖ DIDESNĖ KAIP 200 G | 3 002 tonos | 3 002 tonos |
| | 6115 95 00 | PĖDKELNĖS, TRIKO, KOJINĖS, PUSKOJINĖS IR KITOS KOJINĖS, ĮSKAITANT AVALYNĘ BE PRITVIRTINTŲ PADŲ, IŠ MEDVILNĖS, MEGZTOS ARBA NERTOS (IŠSKYRUS LAIPSNIŠKAI KINTAMO SPAUDIMO KOMPRESINES KOJINES, PĖDKELNES IR TRIKO, MOTERIŠKAS KOJINES, ILGAS ARBA IKI KELIŲ), KURIŲ ATSKIRO VIENASIŪLIO VERPALO ILGINIS TANKIS MAŽESNIS KAIP 67 DECITEKSAI | 9 052 tonos | 9 052 tonos |
| | 6204 62 31 | MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ KELNĖS IR BRIDŽAI IŠ MEDVILNINIO DŽINSINIO AUDINIO, IŠSKYRUS DARBO IR SPECIALIUOSIUS DRABUŽIUS | 7 571 tona | 7 571 tona |
| | 6211 42 90 | MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ DRABUŽIAI IŠ MEDVILNĖS | 386 tonos | 386 tonos |
| | 6302 60 00 | SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDVILNINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ | 41 905 tonos | 41 905 tonos |
| | 6302 91 00 | SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ MEDVILNĖS, IŠSKYRUS IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ | 9 997 tonos | 9 997 tonos |

Kvotos Nr.

KN kodas

Aprašymas

2011

2012

09.2401

2207 10 00

NEDENATŪRUOTAS ETILO ALKOHOLIS, KURIO FAKTINĖ ALKOHOLIO KONCENTRACIJA NE MAŽESNĖ KAIP 80 %

80 000
  tonų

80 000
  tonų

5208 39 00

KITI DAŽYTI MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS

1 685 tonos

1 685 tonos

5209 39 00

KITI DAŽYTI DROBINIO PYNIMO MEDVILNINIAI AUDINIAI, KURIŲ SUDĖTYJE MEDVILNĖ SUDARO NE MAŽIAU KAIP 85 % MASĖS, KURIŲ M2 MASĖ DIDESNĖ KAIP 200 G

3 002 tonos

3 002 tonos

6115 95 00

PĖDKELNĖS, TRIKO, KOJINĖS, PUSKOJINĖS IR KITOS KOJINĖS, ĮSKAITANT AVALYNĘ BE PRITVIRTINTŲ PADŲ, IŠ MEDVILNĖS, MEGZTOS ARBA NERTOS (IŠSKYRUS LAIPSNIŠKAI KINTAMO SPAUDIMO KOMPRESINES KOJINES, PĖDKELNES IR TRIKO, MOTERIŠKAS KOJINES, ILGAS ARBA IKI KELIŲ), KURIŲ ATSKIRO VIENASIŪLIO VERPALO ILGINIS TANKIS MAŽESNIS KAIP 67 DECITEKSAI

9 052 tonos

9 052 tonos

6204 62 31

MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ KELNĖS IR BRIDŽAI IŠ MEDVILNINIO DŽINSINIO AUDINIO, IŠSKYRUS DARBO IR SPECIALIUOSIUS DRABUŽIUS

7 571 tona

7 571 tona

6211 42 90

MOTERIŠKI ARBA MERGAIČIŲ DRABUŽIAI IŠ MEDVILNĖS

386 tonos

386 tonos

6302 60 00

SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDVILNINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ

41 905 tonos

41 905 tonos

6302 91 00

SKALBINIAI KŪNO PRIEŽIŪRAI IR VIRTUVĖS SKALBINIAI IŠ MEDVILNĖS, IŠSKYRUS IŠ KILPINIŲ RANKŠLUOSTINIŲ MEDŽIAGŲ ARBA IŠ PANAŠIŲ KILPINIŲ MEDŽIAGŲ

9 997 tonos

9 997 tonos

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7–0069/2011).

(2)  

  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(3)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/203 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/203

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisValstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka ***I

P7_TA(2011)0206

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka (COM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

2012/C 377 E/33

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0344), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0344),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0172/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0172/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7–0148/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7–0148/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0197

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka

[1 pakeit., nebent būtų nurodyta kitaip]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tiesioginės užsienio investicijos įtrauktos į bendrai prekybos politikai priskiriamų sričių sąrašą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 3 straipsnio 1 dalies e punktą Sąjunga turi išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje. Taigi, šioje srityje tik Sąjunga gali priimti teisiškai privalomus aktus. Valstybės narės pačios tai gali daryti tik jei pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį jas įgalioja Sąjunga. |
| --- | --- |

(1)

Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tiesioginės užsienio investicijos įtrauktos į bendrai prekybos politikai priskiriamų sričių sąrašą. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 3 straipsnio 1 dalies e punktą Sąjunga turi išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje. Taigi, šioje srityje tik Sąjunga gali priimti teisiškai privalomus aktus. Valstybės narės pačios tai gali daryti tik jei pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį jas įgalioja Sąjunga.

| (2) | Be to, Sutarties IV antraštinės dalies 4 skyriaus trečioje dalyje nustatytos bendrosios kapitalo judėjimo tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių taisyklės, įskaitant su investicijomis susijusio kapitalo judėjimo taisykles. Šioms taisyklėms poveikio gali turėti valstybių narių sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl užsienio investicijų. |
| --- | --- |

(2)

Be to, Sutarties IV antraštinės dalies 4 skyriaus trečioje dalyje nustatytos bendrosios kapitalo judėjimo tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių taisyklės, įskaitant su investicijomis susijusio kapitalo judėjimo taisykles. Šioms taisyklėms poveikio gali turėti valstybių narių sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl užsienio investicijų.

| (3) | Įsigaliojant Lisabonos sutarčiai Sąjungos valstybėse narėse buvo taikoma daug dvišalių susitarimų dėl investicijų su trečiosiomis šalimis. Sutartyje nenumatyta aiškių pereinamojo laikotarpio nuostatų, taikytinų tokiems susitarimams, kurie dabar priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Be to, kai kuriuose tokiuose susitarimuose gali būti nuostatų, kurios turi poveikio Sutarties IV antraštinės dalies 4 skyriaus trečioje dalyje nustatytoms bendrosioms kapitalo judėjimo taisyklėms. |
| --- | --- |

(3)

Įsigaliojant Lisabonos sutarčiai Sąjungos valstybėse narėse buvo taikoma daug dvišalių susitarimų dėl investicijų su trečiosiomis šalimis. Sutartyje nenumatyta aiškių pereinamojo laikotarpio nuostatų, taikytinų tokiems susitarimams, kurie dabar priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Be to, kai kuriuose tokiuose susitarimuose gali būti nuostatų, kurios turi poveikio Sutarties IV antraštinės dalies 4 skyriaus trečioje dalyje nustatytoms bendrosioms kapitalo judėjimo taisyklėms.

| (4) | Nors dvišaliai susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę valstybėms narėms ir toliau yra privalomi ir palaipsniui bus keičiami būsimais su tuo pačiu susitarimo dalyku susijusiais Sąjungos susitarimais, tokių susitarimų tolesnio taikymo ir jų santykio su Sąjungos politika, susijusia su investicijomis, įskaitant, visų pirma, bendrą prekybos politiką, sąlygos turi būti tinkamai taikomos. Sąjungai naudojantis savo kompetencija
  kuriant bendrą investicijų politiką, kurios pagrindinis tikslas – geriausia galima investicijų apsaugos sistema visiems valstybių narių investuotojams ir vienodos investavimo sąlygos trečiųjų šalių rinkose,
  minėtas santykis bus dar daugiau išplėtotas.
  Kadangi nauja investicijų politika bus rengiama atsižvelgiant į tai, kad pereinamuoju laikotarpiu galios valstybių narių sudaryti dvišaliai investicijų susitarimai, joje turėtų būti pripažįstamos investuotojų, kuriems taikomi šie susitarimai, teisės ir užtikrinamas teisinis tikrumas
  . |
| --- | --- |

(4)

Nors dvišaliai susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę valstybėms narėms ir toliau yra privalomi ir palaipsniui bus keičiami būsimais su tuo pačiu susitarimo dalyku susijusiais Sąjungos susitarimais, tokių susitarimų tolesnio taikymo ir jų santykio su Sąjungos politika, susijusia su investicijomis, įskaitant, visų pirma, bendrą prekybos politiką, sąlygos turi būti tinkamai taikomos. Sąjungai naudojantis savo kompetencija
  kuriant bendrą investicijų politiką, kurios pagrindinis tikslas – geriausia galima investicijų apsaugos sistema visiems valstybių narių investuotojams ir vienodos investavimo sąlygos trečiųjų šalių rinkose,
  minėtas santykis bus dar daugiau išplėtotas.
  Kadangi nauja investicijų politika bus rengiama atsižvelgiant į tai, kad pereinamuoju laikotarpiu galios valstybių narių sudaryti dvišaliai investicijų susitarimai, joje turėtų būti pripažįstamos investuotojų, kuriems taikomi šie susitarimai, teisės ir užtikrinamas teisinis tikrumas
  .

| (5) | Dėl ES investuotojų ir jų investicijų trečiosiose šalyse, taip pat užsienio investuotojus ir investicijas priimančiųjų valstybių narių interesų, dvišaliai susitarimai, kuriuose nustatomos ir užtikrinamos investicijų sąlygos, turėtų toliau galioti.
  Komisija turėtų imtis veiksmų, kurių reikia, kad visi galiojantys valstybių narių dvišaliai investicijų susitarimai laipsniškai būtų pakeisti naujais ES masto susitarimais. [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

Dėl ES investuotojų ir jų investicijų trečiosiose šalyse, taip pat užsienio investuotojus ir investicijas priimančiųjų valstybių narių interesų, dvišaliai susitarimai, kuriuose nustatomos ir užtikrinamos investicijų sąlygos, turėtų toliau galioti.
  Komisija turėtų imtis veiksmų, kurių reikia, kad visi galiojantys valstybių narių dvišaliai investicijų susitarimai laipsniškai būtų pakeisti naujais ES masto susitarimais. [6 pakeit.]

| (6) | Šiame reglamente išdėstomos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms turėtų būti leidžiama toliau taikyti galiojančius tarptautinius susitarimus dėl investicijų arba leidžiama tokiems susitarimams įsigalioti. |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente išdėstomos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms turėtų būti leidžiama toliau taikyti galiojančius tarptautinius susitarimus dėl investicijų arba leidžiama tokiems susitarimams įsigalioti.

| (7) | Šiame reglamente nustatomos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms suteikiamos teisės
  toliau taikyti
  , iš dalies keisti arba sudaryti tarptautinius susitarimus dėl investicijų. |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente nustatomos sąlygos, kuriomis valstybėms narėms suteikiamos teisės
  toliau taikyti
  , iš dalies keisti arba sudaryti tarptautinius susitarimus dėl investicijų.

| (8) | Leidimas toliau taikyti, iš dalies keisti arba sudaryti susitarimus, kuriems taikomas šis reglamentas, suteikiamas Sąjungos išimtinei kompetencijai priskiriamoje srityje, todėl toks leidimas turi būti vertinamas kaip
  pereinamojo laikotarpio
  priemonė. Leidimu nepažeidžiamas Sutarties 258 straipsnio taikymas dėl valstybių narių pareigų pagal Sutartis nevykdymo, išskyrus pareigas, susijusias su nesuderinamumais, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Leidimas toliau taikyti, iš dalies keisti arba sudaryti susitarimus, kuriems taikomas šis reglamentas, suteikiamas Sąjungos išimtinei kompetencijai priskiriamoje srityje, todėl toks leidimas turi būti vertinamas kaip
  pereinamojo laikotarpio
  priemonė. Leidimu nepažeidžiamas Sutarties 258 straipsnio taikymas dėl valstybių narių pareigų pagal Sutartis nevykdymo, išskyrus pareigas, susijusias su nesuderinamumais, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis.

▐

| (9) | Komisija turėtų ▐ atšaukti leidimą
  dėl susitarimo su trečiąją šalimi, jei Sąjungos investicijų
  susitarimas
  su ta pačia trečiąją šalimi, dėl kurio susitarė Komisija, jau ratifikuotas. Komisija gali atšaukti leidimą dėl susitarimo, jei jis
  prieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų, arba dėl jo kyla rimtų kliūčių sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus
  dėl investicijų
  su šia trečiąja šalimi.
  Pagaliau, galimybė atšaukti leidimą būtų sudaryta, jei per metus nuo Komisijos pagal Sutarties 218 straipsnio 3 dalį parengtos rekomendacijos pateikimo Taryba nepriimtų sprendimo leisti pradėti derybas dėl investicijų.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Komisija turėtų ▐ atšaukti leidimą
  dėl susitarimo su trečiąją šalimi, jei Sąjungos investicijų
  susitarimas
  su ta pačia trečiąją šalimi, dėl kurio susitarė Komisija, jau ratifikuotas. Komisija gali atšaukti leidimą dėl susitarimo, jei jis
  prieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų, arba dėl jo kyla rimtų kliūčių sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus
  dėl investicijų
  su šia trečiąja šalimi.
  Pagaliau, galimybė atšaukti leidimą būtų sudaryta, jei per metus nuo Komisijos pagal Sutarties 218 straipsnio 3 dalį parengtos rekomendacijos pateikimo Taryba nepriimtų sprendimo leisti pradėti derybas dėl investicijų.

▐

| (10) | Ne vėliau kaip po
  dešimties
  metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ▐ šio reglamento taikymo ataskaitą. ▐ Valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudaryti dvišaliai susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę šalims toliau galioja, išskyrus jei jie pakeičiami Sąjungos susitarimu dėl investicijų arba kitu būdu nutraukiami. |
| --- | --- |

(10)

Ne vėliau kaip po
  dešimties
  metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ▐ šio reglamento taikymo ataskaitą. ▐ Valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudaryti dvišaliai susitarimai pagal viešąją tarptautinę teisę šalims toliau galioja, išskyrus jei jie pakeičiami Sąjungos susitarimu dėl investicijų arba kitu būdu nutraukiami.

| (11) | Bet kuriuo atveju turi būti užkirstas kelias tam, kad susitarimai, kuriems pagal šį reglamentą suteiktas leidimas, arba leidimai pradėti derybas dėl ▐ naujo dvišalio susitarimo su trečiąją šalimi sudarymo taptų
  rimta
  kliūtimi
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su trečiąja šalimi dėl investicijų
  . |
| --- | --- |

(11)

Bet kuriuo atveju turi būti užkirstas kelias tam, kad susitarimai, kuriems pagal šį reglamentą suteiktas leidimas, arba leidimai pradėti derybas dėl ▐ naujo dvišalio susitarimo su trečiąją šalimi sudarymo taptų
  rimta
  kliūtimi
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su trečiąja šalimi dėl investicijų
  .

| (12) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2). |
| --- | --- |

(12)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų užtikrinti, kad konfidencialia įvardyta informacija būtų naudojamasi pagal 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (2).

| (13) | Šis reglamentas netaikomas tarp valstybių narių sudarytiems susitarimams dėl investicijų. |
| --- | --- |

(13)

Šis reglamentas netaikomas tarp valstybių narių sudarytiems susitarimams dėl investicijų.

| (14) | Būtina nustatyti tam tikrą tvarką, kuria būtų užtikrinta, kad susitarimai, kuriuos pagal šį reglamentą leidžiama toliau taikyti, ir toliau veiktų, įskaitant ginčų sprendimus, ir kartu būtų atsižvelgiama į išimtinę Sąjungos kompetenciją. |
| --- | --- |

(14)

Būtina nustatyti tam tikrą tvarką, kuria būtų užtikrinta, kad susitarimai, kuriuos pagal šį reglamentą leidžiama toliau taikyti, ir toliau veiktų, įskaitant ginčų sprendimus, ir kartu būtų atsižvelgiama į išimtinę Sąjungos kompetenciją.

| (15) | Siekiant, kad būtų užtikrintos vienodos
  šio reglamento
  įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  .
  Šie įgaliojimai
  turėtų būti
  įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3), |
| --- | --- |

(15)

Siekiant, kad būtų užtikrintos vienodos
  šio reglamento
  įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  .
  Šie įgaliojimai
  turėtų būti
  įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (3),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

Taikymo sritis

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiame reglamente nustatomos sąlygos ir tvarka, kurias taikant valstybėms narėms leidžiama toliau taikyti galiojančius dvišalius susitarimus dėl investicijų su trečiosiomis šalimis, iš dalies juos keisti ar sudaryti.

II   SKYRIUS

Leidimas toliau taikyti galiojančius susitarimus

2 straipsnis

Pranešimas Komisijai

Valstybės narės per trisdešimt dienų po šio reglamento įsigaliojimo praneša Komisijai apie visus su trečiosiomis šalimis prieš įsigaliojant šiam reglamentui sudarytus
  ir (arba) pasirašytus
  dvišalius susitarimus dėl investicijų, kuriuos, jų pageidavimu, pagal šį skyrių norima toliau taikyti arba prašoma leisti jiems įsigalioti. Prie pranešimo pridedamos tokių dvišalių susitarimų kopijos.
  Valstybės narės taip pat praneša Komisijai, kaip ateityje pasikeis šių susitarimų statusas.

3 straipsnis

Leidimas toliau taikyti galiojančius susitarimus

Nepaisant su investicijomis susijusių Sąjungos kompetencijų ir nepažeidžiant valstybių narių kitų pareigų pagal Sąjungos teisės aktus, valstybėms narėms pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį leidžiama toliau taikyti galiojančius dvišalius susitarimus dėl investicijų, apie kuriuos buvo pranešta pagal šio reglamento 2 straipsnį.

4 straipsnis

Skelbimas

1.   Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kas dvylika mėnesių skelbia susitarimų, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį arba 11 straipsnio 7 dalį, sąrašą.

2.   Pirmą kartą 1 dalyje nurodytų susitarimų sąrašas skelbiamas ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo pranešimų pagal 2 straipsnį pateikimo termino.

5 straipsnis

Peržiūra

1.   Komisija
  gali peržiūrėti
  susitarimus, apie kuriuos pranešta pagal 2 straipsnį, ir ▐ įvertina, ar:

| a) | susitarimai neprieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų,
  arba
  ▐ |
| --- | --- |

a)

susitarimai neprieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų,
  arba

▐

| b) | susitarimai nekelia
  rimtų
  kliūčių
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl investicijų
  . |
| --- | --- |

b)

susitarimai nekelia
  rimtų
  kliūčių
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl investicijų
  .

▐

2.   Ne vėliau kaip po
  dešimties
  metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija ▐ Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą
  apie esamą padėtį, susijusią su galiojančiais dvišaliais susitarimais su trečiosiomis šalimis
  .

▐

6 straipsnis

Leidimo atšaukimas

1.   
  3 straipsnyje nurodytas leidimas atšaukiamas, jei Sąjunga su ta pačia trečiąja šalimi jau ratifikavo susitarimą dėl investicijų, dėl kurio susitarė Komisija.

3 straipsnyje numatytas leidimas gali būti atšauktas, jei:

| a) | susitarimas prieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų
  , arba
  ▐ |
| --- | --- |

a)

susitarimas prieštarauja Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų
  , arba

▐

| b) | dėl susitarimo kyla
  rimta
  kliūtis
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su šia trečiąja šalimi dėl investicijų
  , arba |
| --- | --- |

b)

dėl susitarimo kyla
  rimta
  kliūtis
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su šia trečiąja šalimi dėl investicijų
  , arba

| c) | per metus nuo Komisijos pagal Sutarties 218 straipsnio 3 dalį parengtos rekomendacijos pateikimo Taryba nepriėmė sprendimo leisti pradėti derybas dėl susitarimo, kuris visas arba iš dalies sutampa su susitarimu, apie kurį pranešta pagal 2 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

per metus nuo Komisijos pagal Sutarties 218 straipsnio 3 dalį parengtos rekomendacijos pateikimo Taryba nepriėmė sprendimo leisti pradėti derybas dėl susitarimo, kuris visas arba iš dalies sutampa su susitarimu, apie kurį pranešta pagal 2 straipsnį.

2.   Komisijai nusprendus, kad yra priežasčių 3 straipsnyje numatytam leidimui atšaukti, susijusiai valstybei narei ji pateikia pagrįstą nuomonę ▐. Surengiamos Komisijos ir susijusios valstybės narės konsultacijos.
  Vykdant konsultacijas valstybei narei gali būti suteikiama galimybė po sutarto laikotarpio iš naujo derėtis dėl susitarimo su trečiąja šalimi.

3.   Jei surengus 2 dalyje nurodytas konsultacijas klausimo išspręsti
  per tam tikrą laikotarpį
  nepavyksta, Komisija
  gali atšaukti
  susijusiam susitarimui suteiktą leidimą
  arba, jei tikslinga, pagal Sutarties 207 straipsnio 3 dalį rekomenduoti Tarybai leisti derėtis dėl Sąjungos susitarimo, susijusio su investicijomis.
  Komisija 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka priima sprendimą dėl leidimo atšaukimo. Sprendime taip pat nustatomas reikalavimas, kad valstybė narė imtųsi tinkamų veiksmų ir, prireikus, nutrauktų susijusį susitarimą.

4.   Jei leidimas atšaukiamas, Komisija susitarimą išbraukia iš 4 straipsnyje nurodyto sąrašo.

III   SKYRIUS

Leidimas iš dalies keisti arba sudaryti susitarimus

7 straipsnis

Leidimas iš dalies keisti arba sudaryti susitarimus

Atsižvelgiant į 8–12 straipsniuose nustatytas sąlygas, valstybei narei leidžiama pradėti derybas su trečiąja šalimi dėl galiojančio
  dvišalio
  susitarimo dėl investicijų dalinio pakeitimo arba dėl naujo tokio susitarimo sudarymo.

8 straipsnis

Pranešimas Komisijai

1.   Jeigu valstybė narė ketina pradėti derybas su trečiąja šalimi, siekdama iš dalies pakeisti galiojantį
  dvišalį
  susitarimą dėl investicijų arba sudaryti naują tokį susitarimą, ji praneša Komisijai apie savo ketinimą raštu.

2.   Prie pranešimo pridedami susiję dokumentai, be to, jame nurodomos nuostatos, kurios turi būti aptariamos per derybas, derybų tikslai ir kita svarbi informacija. Jei iš dalies keičiamas galiojantis susitarimas, pranešime nurodomos nuostatos, dėl kurių turi būti iš naujo deramasi.

3.   Komisija pranešimą ir, jei prašoma, pridedamus dokumentus kitoms valstybėms narėms pateikia laikydamasi 14 straipsnyje nustatytų konfidencialumo reikalavimų.

4.
     
  Jei valstybė narė rengiasi sudaryti naują susitarimą dėl investicijų su trečiąja šalimi, Komisija per trisdešimties dienų laikotarpį pasitaria su kitomis valstybėmis narėmis ir nusprendžia, ar būtų naudinga sudaryti Sąjungos susitarimą.

5.   1 dalyje nurodytas pranešimas perduodamas ne vėliau kaip prieš
  tris
  kalendorinius mėnesius iki oficialių derybų su atitinkama trečiąja šalimi pradžios.

6.   Jei valstybės narės perduotos informacijos nepakanka, kad pagal 9 straipsnį būtų suteiktas leidimas pradėti oficialias derybas, Komisija gali paprašyti pateikti papildomos informacijos.

9 straipsnis

Leidimas pradėti oficialias derybas

1.   Komisija leidžia pradėti oficialias derybas, išskyrus tuos atvejus, kai nustato, kad pradėjus derybas:

| a) | būtų prieštaraujama Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų
  , arba |
| --- | --- |

a)

būtų prieštaraujama Sąjungos teisės aktams, išskyrus nesuderinamumus, kurie atsiranda Sąjungai ir jos valstybėms narėms pasiskirsčius kompetencijos sritis
  dėl tiesioginių užsienio investicijų
  , arba

| b) | būtų kenkiama Sąjungos ir susijusios trečiosios šalies jau vykstančių ▐ derybų tikslams, arba |
| --- | --- |

b)

būtų kenkiama Sąjungos ir susijusios trečiosios šalies jau vykstančių ▐ derybų tikslams, arba

| c) | nebūtų laikomasi Sąjungos politikos, susijusios su investicijomis, arba |
| --- | --- |

c)

nebūtų laikomasi Sąjungos politikos, susijusios su investicijomis, arba

| d) | atsirastų
  rimta
  kliūtis
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su šia trečiąja šalimi dėl investicijų
  . |
| --- | --- |

d)

atsirastų
  rimta
  kliūtis
  sudaryti būsimuosius Sąjungos susitarimus su šia trečiąja šalimi dėl investicijų
  .

2.   Suteikdama 1 dalyje nurodytą leidimą Komisija gali reikalauti, kad valstybė narė į tokias derybas įtrauktų visas reikiamas išlygas.

3.   Sprendimai dėl 1 dalyje nurodyto leidimo priimami laikantis 15 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. Komisija sprendimą priima per 90 dienų nuo 8 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo. Jei sprendimui priimti reikia papildomos informacijos, 90 dienų laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo papildomos informacijos gavimo dienos.

4.
     
  Jei, remiantis 8 straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka, paprasta valstybių narių dauguma išreiškia interesą sudaryti Sąjungos susitarimą dėl investicijų su atitinkama trečiąja šalimi, Komisija gali nesuteikti leidimo ir vietoj to pasiūlyti suteikti derybų įgaliojimus Tarybai pagal Sutarties 207 straipsnio 3 dalį. Visais šios procedūros etapais Komisija nedelsiant ir išsamiai informuoja Europos Parlamentą.

Priimdama sprendimą Komisija atsižvelgia į Sąjungos investavimo strategijos geografinius prioritetus ir Komisijos gebėjimus derėtis dėl naujo Sąjungos susitarimo su atitinkama trečiąją šalimi.

10 straipsnis

Komisijos dalyvavimas derybose

Komisijai visais derybų etapais pranešama apie pažangą ir rezultatus, be to, Komisija gali pageidauti dalyvauti valstybės narės derybose dėl investicijų su trečiąja šalimi.
  Komisija gali dalyvauti valstybės narės ir trečiosios šalies derybose stebėtojos teisėmis, kai tai susiję su Sąjungos išimtine kompetencija.

11 straipsnis

Leidimas pasirašyti ir sudaryti susitarimą

1.   Prieš pasirašydama susitarimą, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie derybų rezultatus ir pateikia Komisijai susitarimo tekstą.

2.   1 dalyje numatytas reikalavimas pranešti taikomas ir susitarimams, dėl kurių derybos vyko dar prieš įsigaliojant šiam reglamentui, tačiau nebuvo baigtos ir dėl to pagal 2 straipsnį apie tokius susitarimus pranešti nereikėjo.

3.   Gavusi tokį pranešimą Komisija įvertina, ar susitarimas, dėl kurio derėtasi,
  neprieštarauja 9 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimams, apie kuriuos valstybei narei pranešė Komisija.

4.   Jeigu Komisija nustato, kad derybose susitarta dėl susitarimo, kuris neatitinka 3 dalyje nurodytų reikalavimų, valstybei narei neleidžiama pasirašyti ir sudaryti susitarimo.

5.   Jeigu Komisija nustato, kad derybose susitarta dėl susitarimo, kuris atitinka 3 dalyje nurodytus reikalavimus, valstybei narei leidžiama pasirašyti ir sudaryti susitarimą.

6.   Sprendimai pagal 4 ir 5 dalis priimami 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Komisija sprendimą priima per
  60 dienų
  nuo 1 ir 2 dalyse nurodytų pranešimų gavimo. Jei sprendimui priimti reikia papildomos informacijos,
  60 dienų
  laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo papildomos informacijos gavimo dienos.

7.   Jei leidimas suteiktas pagal 5 dalį, susijusi valstybė narė Komisijai praneša apie susitarimo sudarymą ir įsigaliojimą.

8.
     
  Jei Komisija nusprendžia derėtis su trečiąja šalimi dėl dvišalio investicijų susitarimo arba dėl susitarimo dėl tiesioginių užsienio investicijų, ji tinkamai informuoja visas valstybes nares apie savo ketinimą ir apie naujojo susitarimo taikymo sritį.

12 straipsnis

Peržiūra

1.   Ne vėliau kaip po
  dešimties
  metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio skyriaus taikymo ataskaitą, kurioje pateikiama rekomendacija, ar būtina toliau taikyti
  šį reglamentą arba bet kurį iš jo skyrių
  .

2.   1 dalyje nurodytoje ataskaitoje taip pat apžvelgiami leidimai, kuriuos prašyta suteikti ir kurie suteikti pagal šį
  reglamentą
  .

▐

IV   SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

13 straipsnis

Valstybių narių veiksmai dėl susitarimų su trečiąja šalimi

1.   Visų susitarimų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju susijusi valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus susitikimus, kurie rengiami vadovaujantis susitarimo nuostatomis. Komisijai pateikiama darbotvarkė ir visa klausimams, kurie bus aptariami, suprasti būtina susijusi informacija. Komisija gali prašyti susijusios valstybės narės pateikti papildomos informacijos. Jei klausimas, kuris bus aptariamas, gali turėti poveikio su investicijomis susijusios Sąjungos politikos, įskaitant, visų pirma, bendrą prekybos politiką, įgyvendinimui, Komisija gali pareikalauti, kad susijusi valstybė narė laikytųsi tam tikros pozicijos.

2.   Visų susitarimų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju susijusi valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus pateiktus pareiškimus, kad konkreti priemonė neatitinka susitarimo. Be to, valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus vadovaujantis susitarimu pateiktus ginčų sprendimo prašymus, kai tik valstybė narė sužino apie tokį prašymą. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja ir imasi visų būtinų priemonių veiksmingai gynybai užtikrinti, įskaitant, prireikus, Komisijos dalyvavimą ginčo sprendimo procedūroje.

3.   Visų susitarimų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju susijusi valstybė narė prieš pradėdama taikyti bet kurį susitarime numatytą ginčo sprendimo mechanizmą
  prieš trečiąją šalį
  siekia gauti Komisijos sutikimą ir, Komisijai pareikalavus, tokį mechanizmą pradeda taikyti. Minėti mechanizmai – konsultacijos su kita susitarimo šalimi ir ginčo sprendimas, jei tai numatyta susitarime. Valstybė narė ir Komisija visapusiškai bendradarbiauja vykdydamos ginčo sprendimo procedūras pagal atitinkamą mechanizmą, įskaitant, prireikus, Komisijos dalyvavimą susijusiose procedūrose.

14 straipsnis

Konfidencialumas

Pagal 8 ir 11 straipsnį pranešdamos Komisijai apie derybas ir jų rezultatus valstybės narės gali nurodyti, ar kurią nors pateiktą informaciją reikėtų laikyti konfidencialia ir ar galima ja dalytis su kitomis valstybėmis narėmis.

15 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Tarptautiniams investicijų susitarimams skirtos pereinamojo laikotarpio tvarkos administravimo patariamasis komitetas.
  Šis komitetas – tai komitetas pagal Reglamente (ES) Nr. 182/2011 pateiktą apibrėžtį.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis
  .

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

2

(3)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

3

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/211 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/211

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisPapildomos makrofinansinės pagalbos suteikimas Gruzijai ***I

P7_TA(2011)0207

2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl papildomos makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai (COM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

2012/C 377 E/34

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0804), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0804),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0019/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0019/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7–0053/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A7–0053/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau išdėstytą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau išdėstytą savo poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2011 m. gegužės 10 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0390

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

įstatymo galią turinčio teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Gruzijos ir Europos Sąjungos santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika. 2006 m. Bendrija ir Gruzija susitarė dėl Europos kaimynystės politikos veiksmų plano, kuriame nustatyti ES ir Gruzijos santykių vidutinės trukmės prioritetai. 2010 m. Sąjunga ir Gruzija pradėjo derybas dėl asociacijos susitarimo, kuris, kaip tikimasi, pakeistų šiuo metu galiojantį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą. ES ir Gruzijos santykius dar labiau sustiprino naujai pradėta Rytų partnerystė. |
| --- | --- |

(1)

Gruzijos ir Europos Sąjungos santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika. 2006 m. Bendrija ir Gruzija susitarė dėl Europos kaimynystės politikos veiksmų plano, kuriame nustatyti ES ir Gruzijos santykių vidutinės trukmės prioritetai. 2010 m. Sąjunga ir Gruzija pradėjo derybas dėl asociacijos susitarimo, kuris, kaip tikimasi, pakeistų šiuo metu galiojantį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą. ES ir Gruzijos santykius dar labiau sustiprino naujai pradėta Rytų partnerystė.

| (2) | 2008 m. rugsėjo 1 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo patvirtintas Sąjungos pasiryžimas stiprinti ES ir Gruzijos santykius po 2008 m. rugpjūčio mėn. vykusio ginkluoto Gruzijos ir Rusijos Federacijos konflikto. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. rugsėjo 1 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo patvirtintas Sąjungos pasiryžimas stiprinti ES ir Gruzijos santykius po 2008 m. rugpjūčio mėn. vykusio ginkluoto Gruzijos ir Rusijos Federacijos konflikto.

| (3) | Nuo 2008 m. trečio ketvirčio Gruzijos ekonomikai poveikio turėjo tarptautinė finansų krizė – mažėjo gamyba, biudžeto pajamos ir didėjo išorės finansavimo poreikiai. |
| --- | --- |

(3)

Nuo 2008 m. trečio ketvirčio Gruzijos ekonomikai poveikio turėjo tarptautinė finansų krizė – mažėjo gamyba, biudžeto pajamos ir didėjo išorės finansavimo poreikiai.

| (4) | 2008 m. spalio 22 d. surengtoje tarptautinėje donorų konferencijoje tarptautinė bendrija įsipareigojo remti Gruzijos ekonomikos atkūrimą pagal Jungtinių Tautų ir Pasaulio banko atliktą bendrą poreikių vertinimą. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. spalio 22 d. surengtoje tarptautinėje donorų konferencijoje tarptautinė bendrija įsipareigojo remti Gruzijos ekonomikos atkūrimą pagal Jungtinių Tautų ir Pasaulio banko atliktą bendrą poreikių vertinimą.

| (5) | Sąjunga paskelbė, kad ji Gruzijai skirtų iki 500 mln. EUR finansinę pagalbą. |
| --- | --- |

(5)

Sąjunga paskelbė, kad ji Gruzijai skirtų iki 500 mln. EUR finansinę pagalbą.

| (6) | Gruzijos ekonomikos koregavimas ir atkūrimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba. 2008 m. rugsėjo mėn. Gruzijos valdžios institucijos sutarė su TVF dėl 750 mln. EUR rezervinio susitarimo Gruzijos ekonomikai paremti siekiant prisitaikyti prie ekonominės krizės sąlygų. |
| --- | --- |

(6)

Gruzijos ekonomikos koregavimas ir atkūrimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba. 2008 m. rugsėjo mėn. Gruzijos valdžios institucijos sutarė su TVF dėl 750 mln. EUR rezervinio susitarimo Gruzijos ekonomikai paremti siekiant prisitaikyti prie ekonominės krizės sąlygų.

| (7) | Ekonominei padėčiai Gruzijoje dar labiau pablogėjus ir kilus būtinybei peržiūrėti ekonomines prielaidas, kuriomis grindžiama TVF programa, taip pat išaugus išorės finansavimo poreikiams, Gruzija ir TVF susitarė 424 mlrd. USD padidinti rezerviniame susitarime numatytą sumą, o šį susitarimą TVF valdyba patvirtino 2009 m. rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

(7)

Ekonominei padėčiai Gruzijoje dar labiau pablogėjus ir kilus būtinybei peržiūrėti ekonomines prielaidas, kuriomis grindžiama TVF programa, taip pat išaugus išorės finansavimo poreikiams, Gruzija ir TVF susitarė 424 mlrd. USD padidinti rezerviniame susitarime numatytą sumą, o šį susitarimą TVF valdyba patvirtino 2009 m. rugpjūčio mėn.

| (8) | Sąjunga ketina 2010-2012 m. suteikti iš viso 37 mln. EUR per metus biudžeto paramos dotacijas pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP). |
| --- | --- |

(8)

Sąjunga ketina 2010-2012 m. suteikti iš viso 37 mln. EUR per metus biudžeto paramos dotacijas pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP).

| (9) | Gruzija, atsižvelgdama į blogėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, paprašė Sąjungos makrofinansinės pagalbos. |
| --- | --- |

(9)

Gruzija, atsižvelgdama į blogėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, paprašė Sąjungos makrofinansinės pagalbos.

| (10) | Gruzijos mokėjimų balanse yra susidaręs didelis finansavimo trūkumas, todėl makrofinansinė pagalba yra laikoma tinkama priemone reaguojant į Gruzijos prašymą dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis suteikti ekonomikos stabilizavimo paramą kartu įgyvendinant dabartinę TVF programą. |
| --- | --- |

(10)

Gruzijos mokėjimų balanse yra susidaręs didelis finansavimo trūkumas, todėl makrofinansinė pagalba yra laikoma tinkama priemone reaguojant į Gruzijos prašymą dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis suteikti ekonomikos stabilizavimo paramą kartu įgyvendinant dabartinę TVF programą.

| (11) | Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri bus skiriama Gruzijai (toliau - Sąjungos makrofinansinė pagalba) turėtų ne tik papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir išteklius, bet ir užtikrinti papildomą Sąjungos dalyvavimu suteikiamą naudą. |
| --- | --- |

(11)

Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri bus skiriama Gruzijai (toliau - Sąjungos makrofinansinė pagalba) turėtų ne tik papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir išteklius, bet ir užtikrinti papildomą Sąjungos dalyvavimu suteikiamą naudą.

| (12) | Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintas priemones bei kitas susijusias Sąjungos politikos sritis. |
| --- | --- |

(12)

Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų įvairiose išorės veiksmų srityse patvirtintas priemones bei kitas susijusias Sąjungos politikos sritis.

| (13) | Konkrečiais Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslais turėtų būti stiprinamas pagalbos veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip siekiama tų tikslų. |
| --- | --- |

(13)

Konkrečiais Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslais turėtų būti stiprinamas pagalbos veiksmingumas, skaidrumas ir atskaitomybė. Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip siekiama tų tikslų.

| (14) | Sąlygos, kuriomis grindžiama teikiama Sąjungos makrofinansinė pagalba, turėtų atitikti svarbiausius politikos, kurią Sąjunga vykdo Gruzijos atžvilgiu, principus ir tikslus. |
| --- | --- |

(14)

Sąlygos, kuriomis grindžiama teikiama Sąjungos makrofinansinė pagalba, turėtų atitikti svarbiausius politikos, kurią Sąjunga vykdo Gruzijos atžvilgiu, principus ir tikslus.

| (15) | Siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų, susijusių su šia makrofinansine pagalba, apsaugą, būtina, kad Gruzija priimtų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia finansine pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Taip pat būtina, kad Komisija vykdytų tinkamą kontrolę ir kad Audito Rūmai atliktų tinkamą auditą. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų, susijusių su šia makrofinansine pagalba, apsaugą, būtina, kad Gruzija priimtų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia finansine pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Taip pat būtina, kad Komisija vykdytų tinkamą kontrolę ir kad Audito Rūmai atliktų tinkamą auditą.

| (16) | Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nepažeidžia Sąjungos biudžeto valdymo institucijos galių. |
| --- | --- |

(16)

Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nepažeidžia Sąjungos biudžeto valdymo institucijos galių.

| (17) | Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Ekonomikos ir finansų komitetas galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos nuolat informuoti apie Sąjungos makrofinansinės pagalbos eigą ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus. |
| --- | --- |

(17)

Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Ekonomikos ir finansų komitetas galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos nuolat informuoti apie Sąjungos makrofinansinės pagalbos eigą ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus.

| (18) | Siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti
  įgyvendinimo
  įgaliojimus. Tais įgaliojimais reikėtų naudotis vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės, kurią vykdo valstybės narės, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (2), [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

Siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti
  įgyvendinimo
  įgaliojimus. Tais įgaliojimais reikėtų naudotis vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės, kurią vykdo valstybės narės, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (2), [1 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Sąjunga, siekdama padėti Gruzijai stabilizuoti ekonomiką ir patenkinti jos mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta dabartinėje TVF programoje, suteikia Gruzijai makrofinansinę pagalbą, kurios didžiausia suma 46 mln. EUR. Iš tos didžiausios sumos iki 23 mln. EUR teikiama dotacijų forma, ir iki 23 mln. EUR – paskolų forma. Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimas priklauso nuo to, ar 2011 m. Europos Sąjungos biudžetą patvirtins Sąjungos biudžeto valdymo institucija.

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pasiskolinti reikalingus išteklius Sąjungos makrofinansinės pagalbos paskolos daliai finansuoti. Ilgiausias paskolos grąžinimo terminas – 15 metų.

3.   Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimą administruoja Komisija, laikydamasi TVF ir Gruzijos susitarimų ar susitarimo memorandumų ir pagrindinių ekonomikos reformos principų ir tikslų, išdėstytų ES ir Gruzijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime. Komisija nuolat informuoja Europos Parlamentą bei Ekonomikos ir finansų komitetą apie Sąjungos makrofinansinės pagalbos administravimo pokyčius ir teikia jiems atitinkamus dokumentus.

4.   Sąjungos makrofinansinė pagalba teikiama dvejus metus ir šešis mėnesius nuo pirmos 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo dienos.

2 straipsnis

1.   
  Komisija įgyvendinimo aktais priima susitarimo memorandumą
  ,
  kuriame nurodomos
  ekonominės politikos
  ir finansinės sąlygos, taikomos
  Sąjungos
  makrofinansinei pagalbai, įskaitant šių sąlygų laikymosi tvarkaraštį. Šie įgyvendinimo aktai tvirtinami laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Susitarimo memorandume nustatytos ekonominės politikos ir finansinės
  sąlygos dera su 1 straipsnio 3 dalyje nurodytais susitarimais ir susitarimo memorandumais. Tomis sąlygomis siekiama visų pirma pagerinti Sąjungos makrofinansinės pagalbos, o kartu Gruzijos viešųjų finansų valdymo sistemų, veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę. Komisija nuolat stebi pažangą siekiant šių tikslų. Sąjungos makrofinansinės pagalbos išsamios finansinės sąlygos nustatomos dotacijos ir paskolos susitarimuose, dėl kurių turės susitarti Komisija ir Gruzijos valdžios institucijos. [2 pakeit.]

2.   Sąjungos makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija stebi, ar Gruzijos finansiniai mechanizmai, administracinės procedūros, vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai, susiję su tokia pagalba, yra patikimi, taip pat, ar laikomasi susitarto tvarkaraščio.

3.   Komisija periodiškai tikrina, ar Gruzijos ekonominė politika atitinka Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus ir ar tinkamai vykdomos sutartos ekonominės politikos sąlygos. Atlikdama tokius tikrinimus, Komisija glaudžiai bendradarbiauja su TVF ir Pasaulio banku, ir prireikus su Ekonomikos ir finansų komitetu.

3 straipsnis

1.   Laikantis 2 dalies sąlygų, Komisija suteikia Sąjungos makrofinansinę pagalbą Gruzijai dviem dalimis; kiekvieną dalį sudaro dotacija ir paskola. Kiekvienos dalies dydis nustatomas susitarimo memorandume.

2.   Komisija nusprendžia dėl atskirų dalių išmokėjimo, atsižvelgdama į tai, ar yra tinkamai įgyvendinamos ekonominės politikos sąlygos, sutartos susitarimo memorandume. Antroji dalis neišmokama anksčiau nei praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo.

3.   Sąjungos lėšos mokamos Gruzijos nacionaliniam bankui. Remiantis susitarimo memorandumo nuostatomis, dėl kurių bus susitarta, įskaitant nepatenkintų biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervestos į Gruzijos iždą, kuris yra galutinis pagalbos gavėjas.

4 straipsnis

1.   Su Sąjungos makrofinancinės pagalbos dalimi, kuri teikiama paskolos forma, susijusios skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo dieną, ir dėl jų Sąjunga neturi spręsti su paskolos mokėjimo terminų pasikeitimu, valiutų kurso ar palūkanų normos rizika arba kokia nors kita komercine rizika susijusių klausimų.

2.   Komisija, Gruzijai paprašius, imasi visų būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga, atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir sąlygų nuostatą.

3.   Gruzijos prašymu ir susidarius palankioms aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali refinansuoti visą ar dalį jos pradinių paskolų arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimo arba pakeitimo operacijos atliekamos laikantis 1 dalyje nustatytų sąlygų, ir dėl jų neturi būti pratęstas vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas arba padidėti refinansavimo arba pakeitimo operacijos dieną likusi mokėtino kapitalo suma.

4.   Visas Sąjungos išlaidas, susijusias su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Gruzija.

5.   Europos Parlamentas ir Ekonomikos ir finansų komitetas informuojami apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų eigą.

5 straipsnis

Sąjungos makrofinansinė pagalba įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3) nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles (4). Susitarimo memorandume ir paskolos bei dotacijos susitarimuose, dėl kurių turi būti susitarta su Gruzijos valdžios institucijomis, visų pirma numatomos konkrečios priemonės, kurias turi įgyvendinti Gruzija, susijusios su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su Sąjungos makrofinansine pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Siekiant užtikrinti didesnį lėšų administravimo ir mokėjimo skaidrumą, susitarimo memorandume ir paskolos bei dotacijų susitarimuose taip pat numatoma Komisijos, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, vykdoma kontrolė, apimanti patikrinimus vietoje ir inspektavimus. Tuose dokumentuose taip pat numatomas Audito Rūmų vykdomas auditas, įskaitant auditą, kuris, prireikus, atliekamas vietoje.

6 straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.
  Tas komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. [3 pakeit.]

7 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą praėjusiais kalendoriniais metais, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Ataskaitoje nurodomas susitarimo memorandume nustatytų ekonomikos politikos sąlygų, Gruzijos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinancinės pagalbos dalis ryšys.

2.   Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post vertinimo ataskaitą.

8 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

2

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

3

(4)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

4

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienis

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/216 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/216

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisNuorodos arba žymos maisto produkto partijai identifikuoti ***I

P7_TA(2011)0208

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

2012/C 377 E/35

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0506), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0506),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0285/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0285/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0095/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0095/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau nurodytą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau nurodytą savo poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 34.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0259

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/91/ES.)

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/217 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/217

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisValstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimas ***I

P7_TA(2011)0209

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

2012/C 377 E/36

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0507), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0507),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0287/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0287/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0089/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0089/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 31.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0260

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1979 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 80/181/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1979 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 80/181/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Matavimo vienetai yra svarbūs naudojant visas matavimo priemones bei išreiškiant dydžių matavimo rezultatus ar priemonių rodomas vertes. Matavimo vienetai yra vartojami daugelyje žmogaus veiklos sričių. Būtina užtikrinti, kad jų vartojimas būtų kaip galima aiškesnis. Dėl to Sąjungoje būtina nustatyti jų vartojimo taisykles dėl ekonominių, visuomenės sveikatos, visuomenės saugumo ar administracinių tikslų. |
| --- | --- |

(2)

Matavimo vienetai yra svarbūs naudojant visas matavimo priemones bei išreiškiant dydžių matavimo rezultatus ar priemonių rodomas vertes. Matavimo vienetai yra vartojami daugelyje žmogaus veiklos sričių. Būtina užtikrinti, kad jų vartojimas būtų kaip galima aiškesnis. Dėl to Sąjungoje būtina nustatyti jų vartojimo taisykles dėl ekonominių, visuomenės sveikatos, visuomenės saugumo ar administracinių tikslų.

| (3) | Matavimo vienetai yra tarptautinių rezoliucijų, kurias priėmė Generalinė svarsčių ir matų konferencija (CGPM), įsteigta pagal 1875 m. gegužės 20 d. Paryžiuje pasirašytą Metro konvenciją, prie kurios prisijungė visos valstybės narės, objektas. Pagal šias rezoliucijas buvo parengta Tarptautinė vienetų sistema (SI). |
| --- | --- |

(3)

Matavimo vienetai yra tarptautinių rezoliucijų, kurias priėmė Generalinė svarsčių ir matų konferencija (CGPM), įsteigta pagal 1875 m. gegužės 20 d. Paryžiuje pasirašytą Metro konvenciją, prie kurios prisijungė visos valstybės narės, objektas. Pagal šias rezoliucijas buvo parengta Tarptautinė vienetų sistema (SI).

| (4) | Tarptautinio transporto srityje galioja tarptautinės konvencijos arba sutartys, kurios įpareigoja Sąjungą arba valstybes nares. Šių konvencijų arba sutarčių reikia laikytis. |
| --- | --- |

(4)

Tarptautinio transporto srityje galioja tarptautinės konvencijos arba sutartys, kurios įpareigoja Sąjungą arba valstybes nares. Šių konvencijų arba sutarčių reikia laikytis.

| (5) | Praktika parodė, kad dėl tam tikrų išimčių vietinio pobūdžio ir riboto susijusių produktų skaičiaus, palikus galioti šias išimtis nebūtų sukurta netarifinių kliūčių prekybai, todėl nėra būtina nustoti taikyti šių išimtis. |
| --- | --- |

(5)

Praktika parodė, kad dėl tam tikrų išimčių vietinio pobūdžio ir riboto susijusių produktų skaičiaus, palikus galioti šias išimtis nebūtų sukurta netarifinių kliūčių prekybai, todėl nėra būtina nustoti taikyti šių išimtis.

| (6) | Kai kurios trečiosios šalys neįsileidžia į rinką produktų, ant kurių yra nurodomi tik įteisinti matavimo vienetai, nustatyti šia direktyva. Bendrovės, eksportuojančios produktus į šias šalis, atsidurtų nepalankioje padėtyje, jei būtų uždrausta vartoti papildomąsias nuorodas. Todėl turėtų būti toliau leidžiama vartoti papildomąsias nuorodas neįteisintais matavimo vienetais. |
| --- | --- |

(6)

Kai kurios trečiosios šalys neįsileidžia į rinką produktų, ant kurių yra nurodomi tik įteisinti matavimo vienetai, nustatyti šia direktyva. Bendrovės, eksportuojančios produktus į šias šalis, atsidurtų nepalankioje padėtyje, jei būtų uždrausta vartoti papildomąsias nuorodas. Todėl turėtų būti toliau leidžiama vartoti papildomąsias nuorodas neįteisintais matavimo vienetais.

| (7) | Naudojant tokias papildomąsias nuorodas taip pat būtų galima palaipsniui sklandžiai įdiegti naujus metrinės sistemos vienetus, kurie gali būti nustatyti tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

(7)

Naudojant tokias papildomąsias nuorodas taip pat būtų galima palaipsniui sklandžiai įdiegti naujus metrinės sistemos vienetus, kurie gali būti nustatyti tarptautiniu lygiu.

| (8) | Vis dėlto nebūtinai pageidaujama, kad papildomosios nuorodos būtų sistemingai naudojamos visoms matavimo priemonėms, tarp jų ir medicininiams prietaisams. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista reikalauti, kad jų teritorijoje matavimo priemonėse dydžio vertės būtų nurodomos tiktai vienu įteisintuoju matavimo vienetu. |
| --- | --- |

(8)

Vis dėlto nebūtinai pageidaujama, kad papildomosios nuorodos būtų sistemingai naudojamos visoms matavimo priemonėms, tarp jų ir medicininiams prietaisams. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista reikalauti, kad jų teritorijoje matavimo priemonėse dydžio vertės būtų nurodomos tiktai vienu įteisintuoju matavimo vienetu.

| (9) | Ši direktyva neturi įtakos gaminių, iki Direktyvos 80/181/EEB taikymo pradžios esančių rinkoje, tolesnei gamybai. Ji vis dėlto daro įtaką gaminių ir įrangos, kuriuose yra dydžio vertės nurodomos matavimo vienetais, kurie jau nebėra įteisintieji matavimo vienetai, pateikimui į rinką ir jų naudojimui, kai tokie gaminiai ir įranga yra būtini jau rinkoje esančių gaminių, įrangos ir prietaisų komponentams arba dalims papildyti arba pakeisti. Dėl to būtina valstybėms narėms leisti pateikti tokius gaminius ir įrangą į rinką ir juos naudoti komponentams papildyti ir pakeisti, netgi jeigu ant jų yra dydžio vertės nurodomos matavimo vienetais, kurie jau nebėra įteisintieji, kad būtų įmanoma ir toliau naudoti tokius rinkoje esančius gaminius, įrangą arba prietaisus. |
| --- | --- |

(9)

Ši direktyva neturi įtakos gaminių, iki Direktyvos 80/181/EEB taikymo pradžios esančių rinkoje, tolesnei gamybai. Ji vis dėlto daro įtaką gaminių ir įrangos, kuriuose yra dydžio vertės nurodomos matavimo vienetais, kurie jau nebėra įteisintieji matavimo vienetai, pateikimui į rinką ir jų naudojimui, kai tokie gaminiai ir įranga yra būtini jau rinkoje esančių gaminių, įrangos ir prietaisų komponentams arba dalims papildyti arba pakeisti. Dėl to būtina valstybėms narėms leisti pateikti tokius gaminius ir įrangą į rinką ir juos naudoti komponentams papildyti ir pakeisti, netgi jeigu ant jų yra dydžio vertės nurodomos matavimo vienetais, kurie jau nebėra įteisintieji, kad būtų įmanoma ir toliau naudoti tokius rinkoje esančius gaminius, įrangą arba prietaisus.

| (10) | Šia direktyva remiamas sklandus vidaus rinkos veikimas nustatant matavimo vienetų suderinimo lygį. Todėl yra tikslinga, kad Komisija stebėtų su šia direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, visų pirma dėl galimų kliūčių vidaus rinkos veikimui ir dėl papildomo suderinimo, kurio reikia toms kliūtims įveikti. |
| --- | --- |

(10)

Šia direktyva remiamas sklandus vidaus rinkos veikimas nustatant matavimo vienetų suderinimo lygį. Todėl yra tikslinga, kad Komisija stebėtų su šia direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, visų pirma dėl galimų kliūčių vidaus rinkos veikimui ir dėl papildomo suderinimo, kurio reikia toms kliūtims įveikti.

| (11) | Yra tikslinga, kad Komisija, palaikydama prekybos santykius su trečiosiomis šalimis, įskaitant veiklą Transatlantinėje ekonominėje taryboje, toliau aktyviai siektų, kad trečiųjų šalių rinkose būtų leidžiama prekiauti tik SI vienetais paženklintais produktais. |
| --- | --- |

(11)

Yra tikslinga, kad Komisija, palaikydama prekybos santykius su trečiosiomis šalimis, įskaitant veiklą Transatlantinėje ekonominėje taryboje, toliau aktyviai siektų, kad trečiųjų šalių rinkose būtų leidžiama prekiauti tik SI vienetais paženklintais produktais.

| (12) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais II priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(12)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais II priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šioje direktyvoje įteisinami matavimo vienetai, kuriuos privaloma vartoti dydžiui išreikšti, yra šie:

| a) | tie, kurie yra nurodyti I priedo I skyriuje; |
| --- | --- |

a)

tie, kurie yra nurodyti I priedo I skyriuje;

| b) | tie, kurie yra nurodyti I priedo II skyriuje, tik tose valstybėse narėse, kuriose juos buvo leista naudoti 1973 m. balandžio 21 d. |
| --- | --- |

b)

tie, kurie yra nurodyti I priedo II skyriuje, tik tose valstybėse narėse, kuriose juos buvo leista naudoti 1973 m. balandžio 21 d.

2 straipsnis

1.   Dėl 1 straipsnio nuostatų atsirandantys įsipareigojimai yra susiję su naudojamomis matavimo priemonėmis, atliekamais matavimais ir matavimo vienetais išreikštomis dydžio vertėmis.

2.   Ši direktyva neturi įtakos oro, jūrų ir geležinkelio transporto srityse vartojamiems vienetams, kurie nėra privalomi pagal šią direktyvą ir kurie yra nustatyti tarptautinėse konvencijose arba sutartyse, privalomose Sąjungai arba valstybėms narėms.

3 straipsnis

1.   Šioje direktyvoje „papildomoji nuoroda“ – tai viena arba kelios dydžio vertės, išreikštos matavimo vienetais, kurie nėra nurodyti I priedo I skyriuje šalia dydžio verčių, išreikštų tame skyriuje nurodomu vienetu.

2.   Leidžiama naudoti papildomąsias nuorodas.

Tačiau valstybės narės gali reikalauti, kad ant matavimo priemonių dydžio vertės būtų nurodomos tiktai įteisintuoju matavimo vienetu.

3.   Turi vyrauti I priedo I skyriuje išvardytais matavimo vienetais išreikšta dydžio vertė. Ypač minėtame I skyriuje neįvardytais matavimo vienetais išreikštos dydžio vertės turi būti išreiškiamos rašmenimis ne plačiau negu I skyriuje išvardytais matavimo vienetais išreikštų atitinkamų dydžio verčių rašmenys.

4 straipsnis

Matavimo vienetus, kurie nėra įteisinti arba daugiau nebėra įteisinti, leidžiama vartoti:

| a) | gaminiams ir įrangai, kurie jau yra rinkoje ir (arba) buvo naudojami 1979 m. gruodžio 20 d.; |
| --- | --- |

a)

gaminiams ir įrangai, kurie jau yra rinkoje ir (arba) buvo naudojami 1979 m. gruodžio 20 d.;

| b) | gaminių ir įrangos komponentams ir dalims, būtinoms a punkte nurodytų gaminių ir įrangos komponentams arba dalims papildyti arba pakeisti. |
| --- | --- |

b)

gaminių ir įrangos komponentams ir dalims, būtinoms a punkte nurodytų gaminių ir įrangos komponentams arba dalims papildyti arba pakeisti.

Tačiau gali būti reikalaujama matavimo priemonių rodytuvuose vartoti įteisintuosius matavimo vienetus.

5 straipsnis

Šios direktyvos įgyvendinimo klausimai ir ypač papildomųjų nuorodų klausimas tiriami išsamiau ir, jei būtina, priimamos atitinkamos priemonės, laikantis 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/34/EB dėl bendrų nuostatų, susijusių su matavimo priemonėmis ir metrologinės kontrolės metodais (5) 17 straipsnyje nustatytos tvarkos.

6 straipsnis

Komisija stebi su šia direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, atsižvelgdama į sklandų vidaus rinkos veikimą bei tarptautinę prekybą ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tų pokyčių ataskaitą, prireikus, kartu su pasiūlymais.

7 straipsnis

Valstybės narės užtikrina Komisiją, kad pateiks bet kokius įstatymų ir kitų teisės aktų projektus, kuriuos jos ketina priimti šios direktyvos taikymo srityje, kad Komisijai būtų pakankamai laiko pateikti savo pastabas.

8 straipsnis

Direktyva 80/181/EEB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis II priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais II priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

9 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

10 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 31.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 39, 1980 2 15, p. 40.

3

(4)  Žr. II priedo A dalį.

4

(5)  OL L 106, 2009 4 28, p. 7.

5

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisI PRIEDAS

I   SKYRIUS

1 STRAIPSNIO a PUNKTE NURODYTI ĮTEISINTIEJI MATAVIMO VIENETAI

1.   SI VIENETAI IR JŲ DEŠIMTAINIAI KARTOTINIAI IR DALINIAI MATAVIMO VIENETAI

1.1.   Pagrindiniai SI vienetai

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis |
| Ilgis | metras | m |
| Masė | kilogramas | kg |
| Laikas | sekundė | s |
| Elektros srovės stipris | amperas | A |
| Termodinaminė temperatūra | kelvinas | K |
| Medžiagos kiekis | molis | mol |
| Šviesos stipris | kandela | cd |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Ilgis

metras

m

Masė

kilogramas

kg

Laikas

sekundė

s

Elektros srovės stipris

amperas

A

Termodinaminė temperatūra

kelvinas

K

Medžiagos kiekis

molis

mol

Šviesos stipris

kandela

cd

Pagrindinių SI vienetų apibrėžimai:

Ilgio vienetas

Metras – tai atstumas, kurį vakuume nusklinda šviesa per 1/299 792 458 sekundės dalį.

(17-sios Generalinės svarsčių ir matų konferencijos (CGPM) (1983) 1 rezoliucija.

Masės vienetas

Kilogramas yra masės vienetas; jis yra lygus tarptautinio kilogramo etalono masei.

(Trečioji CGPM (1901 m.), konferencijos ataskaitos 70 psl.).

Laiko vienetas

Sekundė yra spinduliavimo, atitinkančio šuolį tarp cezio 133 atomo pagrindinės būsenos dviejų hipersmulkiosios sandaros lygmenų, 9 192 631 770 periodų trukmė.

(Tryliktoji CGPM (1967 m.), 1 rezoliucija).

Elektros srovės stiprio vienetas

Amperas yra stipris nuolatinės srovės, kuri tekėdama dviem tiesiais lygiagrečiais be galo ilgais nykstamojo apvalaus skerspjūvio laidais, esančiais vakuume 1 m atstumu vienas nuo kito, sukelia tarp jų 2 × 10–7 N sąveikos jėgą kiekvienam laidų ilgio metrui.

(Tarptautinis svorio ir matavimo komitetas (CIPM) (1946 m.), 2 rezoliucija, patvirtinta devintąja CGPM (1948 m.)).

Termodinaminės temperatūros vienetas

Termodinaminės temperatūros vienetas kelvinas yra vandens trigubojo taško termodinaminės temperatūros 1/273,16 dalis.

Šioje sąvokos apibrėžtyje nurodytas vanduo, kurio izotopinė sudėtis apibrėžiama šiomis medžiagos kiekio proporcijomis: 0,00015576 molių 2H molyje 1H, 0,0003799 molių 17O molyje 16O ir 0,0020052 molių 18O molyje 16O.

(Tryliktoji CGPM (1967 m.), 4 rezoliucija ir dvidešimt trečia CGPM (2007 m.), 10 rezoliucija).

Medžiagos kiekio vienetas

Molis yra medžiagos kiekis sistemos, turinčios tiek pat struktūrinių elementų, kiek atomų yra 0,012 kg anglies 12.

Kai vartojamas molis, struktūriniai elementai turi būti tiksliai apibrėžti ir jais gali būti atomai, molekulės, jonai, elektronai, kitokios dalelės arba apibrėžtos tokių dalelių grupės.

(Keturioliktoji CGPM (1971 m.), 3 rezoliucija).

Šviesos stiprio vienetas

Kandela yra šviesos stipris tokio šaltinio, kuris tam tikra kryptimi skleidžia vienspalvę 540 × 1012 hercų dažnio ir 1/683 vatų steradianui stiprio spinduliuotę.

(Šešioliktoji CGPM (1979 m.), 3 rezoliucija).

1.1.1.   Specialusis išvestinio SI temperatūros vieneto pavadinimas ir simbolis Celsijaus temperatūrai išreikšti

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis |
| Celsijaus temperatūra | Celsijaus laipsnis | °C |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Celsijaus temperatūra

Celsijaus laipsnis

°C

Celsijaus temperatūra t yra apibrėžiama kaip dviejų termodinaminių temperatūrų T ir T0
  skirtumas t = T – T0
  ; čia T0
  = 273,15 K. Temperatūros intervalas arba temperatūrų skirtumas gali būti išreiškiamas kelvinais arba Celsijaus laipsniais. Vienetas „Celsijaus laipsnis“ yra lygus vienetui „kelvinas“.

1.2.   Išvestiniai SI vienetai

1.2.1.   Bendroji taisyklė išvestiniams SI vienetams

Iš pagrindinių SI vienetų nuosekliai išvesti vienetai yra pateikiami kaip pagrindinių SI vienetų laipsnių sandaugų algebrinės išraiškos forma su skaitmeniniu daugikliu lygiu 1.

1.2.2.   Specialius pavadinimus ir simbolius turintys išvestiniai SI vienetai

| Dydis | Vienetas | Išraiška |
| --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Kitais SI vienetais | Pagrindiniais SI vienetais |
| Plokščias kampas | radianas | rad | | m · m-1 |
| Erdvinis kampas | steradianas | sr | | m2 · m-2 |
| Dažnis | hercas | Hz | | s-1 |
| Jėga | niutonas | N | | m · kg · s-2 |
| Slėgis, įtempis | paskalis | Pa | N · m-2 | m-1 · kg · s-2 |
| Energija, darbas; šilumos kiekis | džaulis | J | N · m | m2 · kg · s-2 |
| Galia (1), spinduliuotės srautas | vatas | W | J · s-1 | m2 · kg · s-3 |
| Elektros kiekis, elektros krūvis | kulonas | C | | s · A |
| Elektrinis potencialas, potencialų skirtumas, elektrovara | voltas | V | W · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-1 |
| Elektrinė varža | omas | Ω | V · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-2 |
| Elektrinis laidis | simensas | S | A · V-1 | m-2 · kg-1 · s3 · A2 |
| Elektrinė talpa | faradas | F | C · V-1 | m-2 · kg-1 · s4 · A2 |
| Magnetinis srautas | vėberis | Wb | V · s | m2 · kg · s-2 · A-1 |
| Magnetinio srauto tankis | tesla | T | Wb · m-2 | kg · s-2 · A-1 |
| Induktyvumas | henris | H | Wb · A-1 | m2 · kg · s-2 · A-2 |
| Šviesos srautas | liumenas | lm | cd · sr | cd |
| Apšvieta | liuksas | lx | lm · m-2 | m-2 · cd |
| (Radionuklido) aktyvumas | bekerelis | Bq | | s-1 |
| Sugertoji dozė, savitoji perduotoji energija, kerma, sugertosios dozės rodiklis | grėjus | Gy | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Lygiavertė dozė | sivertas | Sv | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Katalizinis aktyvumas | katalas | kat | | mol · s-1 |

Dydis

Vienetas

Išraiška

Pavadinimas

Simbolis

Kitais SI vienetais

Pagrindiniais SI vienetais

Plokščias kampas

radianas

rad

m · m-1

Erdvinis kampas

steradianas

sr

m2 · m-2

Dažnis

hercas

Hz

s-1

Jėga

niutonas

N

m · kg · s-2

Slėgis, įtempis

paskalis

Pa

N · m-2

m-1 · kg · s-2

Energija, darbas; šilumos kiekis

džaulis

J

N · m

m2 · kg · s-2

Galia (1), spinduliuotės srautas

vatas

W

J · s-1

m2 · kg · s-3

Elektros kiekis, elektros krūvis

kulonas

C

s · A

Elektrinis potencialas, potencialų skirtumas, elektrovara

voltas

V

W · A-1

m2 · kg · s-3 · A-1

Elektrinė varža

omas

Ω

V · A-1

m2 · kg · s-3 · A-2

Elektrinis laidis

simensas

S

A · V-1

m-2 · kg-1 · s3 · A2

Elektrinė talpa

faradas

F

C · V-1

m-2 · kg-1 · s4 · A2

Magnetinis srautas

vėberis

Wb

V · s

m2 · kg · s-2 · A-1

Magnetinio srauto tankis

tesla

T

Wb · m-2

kg · s-2 · A-1

Induktyvumas

henris

H

Wb · A-1

m2 · kg · s-2 · A-2

Šviesos srautas

liumenas

lm

cd · sr

cd

Apšvieta

liuksas

lx

lm · m-2

m-2 · cd

(Radionuklido) aktyvumas

bekerelis

Bq

s-1

Sugertoji dozė, savitoji perduotoji energija, kerma, sugertosios dozės rodiklis

grėjus

Gy

J · kg-1

m2 · s-2

Lygiavertė dozė

sivertas

Sv

J · kg-1

m2 · s-2

Katalizinis aktyvumas

katalas

kat

mol · s-1

Iš pagrindinių SI vienetų išvesti vienetai gali būti išreiškiami I skyriuje nurodytais vienetais.

Išvestiniai SI vienetai gali būti išreiškiami pirmiau pateiktoje lentelėje specialiais pavadinimais ir simboliais; pvz., SI dinaminės klampos vienetas gali būti išreiškiamas arba m-1 · kg · s-1, arba N · s · m-2, arba Pa · s.

1.3.   Priešdėliai ir jų simboliai, vartojami tam tikriems dešimtainiams kartotiniams bei dešimtainiams daliniams nurodyti

| Daugiklis | Priešdėlis | Simbolis |
| --- | --- | --- |
| 1024 | Jota | Y |
| 1021 | Zeta | Z |
| 1018 | Eksa | E |
| 1015 | Peta | P |
| 1012 | Tera | T |
| 109 | Giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | Kilo | k |
| 102 | hekto | h |
| 101 | deka | da |
| 10-1 | deci | d |
| 10-2 | centi | c |
| 10-3 | mili | m |
| 10-6 | mikro | μ |
| 10-9 | nano | n |
| 10-12 | piko | p |
| 10-15 | femto | f |
| 10-18 | ato | a |
| 10-21 | zepto | z |
| 10-24 | jokto | y |

Daugiklis

Priešdėlis

Simbolis

1024

Jota

Y

1021

Zeta

Z

1018

Eksa

E

1015

Peta

P

1012

Tera

T

109

Giga

G

106

mega

M

103

Kilo

k

102

hekto

h

101

deka

da

10-1

deci

d

10-2

centi

c

10-3

mili

m

10-6

mikro

μ

10-9

nano

n

10-12

piko

p

10-15

femto

f

10-18

ato

a

10-21

zepto

z

10-24

jokto

y

Dešimtainių kartotinių ir dalinių masės vienetų pavadinimai yra sudaromi pridedant priešdėlius prie žodžio „gramas“ ir jų simbolius – prie simbolio „g“.

Kai išvestinis vienetas yra išreiškiamas trupmena, jo dešimtainiai kartotiniai ir daliniai gali būti nurodyti pridedant priešdėlius prie šių vienetų dviejų dalių skaitiklio arba vardiklio.

Negali būti vartojami sudurtiniai priešdėliai, t. y. priešdėliai, kurie yra sudaromi sujungus keletą pirmiau minėtų priešdėlių.

1.4.   Specialieji leisti dešimtainių kartotinių ir dalinių SI vienetų pavadinimai ir simboliai

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Vertė |
| Tūris | litras | l arba L (2) | 1 l = 1 dm3 = 10–3 m3 |
| Masė | tona | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| Slėgis, įtempis | baras | bar (3) | 1 bar = 105 Pa |
| Pastaba: | 1.3 pateikti priešdėliai ir jų simboliai gali būti vartojami kartu su 1.4 lentelėje pateiktais vienetais ir simboliais. |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Vertė

Tūris

litras

l arba L (2)

1 l = 1 dm3 = 10–3 m3

Masė

tona

t

1 t = 1 Mg = 103 kg

Slėgis, įtempis

baras

bar (3)

1 bar = 105 Pa

Pastaba:

1.3 pateikti priešdėliai ir jų simboliai gali būti vartojami kartu su 1.4 lentelėje pateiktais vienetais ir simboliais.

2.   VIENETAI, KURIE YRA APIBRĖŽIAMI PAGAL SI VIENETUS, TAČIAU NĖRA JŲ DEŠIMTAINIAI KARTOTINIAI IR DALINIAI

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Vertė |
| Plokščiasis kampas | sūkis (*) (4)
   (5) | | 1 sūkis = 2 π rad |
| laipsnis (*) arba gonas (*) | gon (*) | 1 gon = π/200 rad |
| laipsnis | ° | 1° = π/180 rad |
| minutė | ′ | 1′ = π/10 800 rad |
| sekundė | ′′ | 1′′ = π/648 000 rad |
| Laikas | minutė | min | 1 min = 60 s |
| valanda | h | 1 h = 3 600 s |
| para | d | 1 d = 86 400 s |
| Pastaba: | 1.3 nurodyti priešdėliai gali būti vartojami tiktai kartu su pavadinimais „laipsnis“ arba „gonas“ ir simboliu „gon“. |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Vertė

Plokščiasis kampas

sūkis (*) (4)
   (5)

1 sūkis = 2 π rad

laipsnis (*) arba gonas (*)

gon (*)

1 gon = π/200 rad

laipsnis

°

1° = π/180 rad

minutė

′

1′ = π/10 800 rad

sekundė

′′

1′′ = π/648 000 rad

Laikas

minutė

min

1 min = 60 s

valanda

h

1 h = 3 600 s

para

d

1 d = 86 400 s

Pastaba:

1.3 nurodyti priešdėliai gali būti vartojami tiktai kartu su pavadinimais „laipsnis“ arba „gonas“ ir simboliu „gon“.

3.   SI TAIKOMI VIENETAI, KURIŲ VERTĖS GAUNAMOS EKSPERIMENTIŠKAI

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Apibrėžimas |
| Energija | elektronvoltas | eV | Elektronvoltas — kinetinė energija, kurią įgauna elektronas vakuume įveikdamas 1 V potencialų skirtumą |
| Masė | standartinis atominės masės vienetas | u | Standartinis atominės masės vienetas yra lygus 1/12 12C nuklido atomo masės |
| Pastaba: | Priešdėliai ir jų simboliai, išvardyti 1.3 punkte, gali būti vartojami su šiais dviem vienetais ir jų simboliais. |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Apibrėžimas

Energija

elektronvoltas

eV

Elektronvoltas — kinetinė energija, kurią įgauna elektronas vakuume įveikdamas 1 V potencialų skirtumą

Masė

standartinis atominės masės vienetas

u

Standartinis atominės masės vienetas yra lygus 1/12 12C nuklido atomo masės

Pastaba:

Priešdėliai ir jų simboliai, išvardyti 1.3 punkte, gali būti vartojami su šiais dviem vienetais ir jų simboliais.

4.   TIKTAI SPECIALIZUOTOSE SRITYSE LEIDŽIAMI VIENETAI IR VIENETŲ PAVADINIMAI

| Dydis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Apibrėžtis |
| Optinių sistemų laužiamoji geba | dioptrija (*) | | 1 dioptrija = 1 m–1 |
| Brangakmenių masė | metrinis karatas | | 1 metrinis karatas = 2 × 10–4 kg |
| Ūkio žemės ir statybų žemės plotas | aras | a | 1 a = 102 m2 |
| Tekstilės gijų ir siūlų vienetinio ilgio masė | teksas (*) | tex (*) | 1 tex = 10–6 kg · m–1 |
| Kraujospūdis ir kitų kūno skysčių slėgis | Gyvsidabrio milimetras | mm Hg (*) | 1 mm Hg = 133,322 Pa |
| Efektinis skerspjūvis | Barnas | b | 1 b = 10–28 m2 |
| Pastaba: | 1.3 punkte išvardytus priešdėlius ir jų simbolius galima vartoti kartu su pirmiau minėtais vienetais ir simboliais, išskyrus gyvsidabrio milimetrą ir jo simbolį. Tačiau kartotinis 102 a vadinamas „hektaru“. |

Dydis

Vienetas

Pavadinimas

Simbolis

Apibrėžtis

Optinių sistemų laužiamoji geba

dioptrija (*)

1 dioptrija = 1 m–1

Brangakmenių masė

metrinis karatas

1 metrinis karatas = 2 × 10–4 kg

Ūkio žemės ir statybų žemės plotas

aras

a

1 a = 102 m2

Tekstilės gijų ir siūlų vienetinio ilgio masė

teksas (*)

tex (*)

1 tex = 10–6 kg · m–1

Kraujospūdis ir kitų kūno skysčių slėgis

Gyvsidabrio milimetras

mm Hg (*)

1 mm Hg = 133,322 Pa

Efektinis skerspjūvis

Barnas

b

1 b = 10–28 m2

Pastaba:

1.3 punkte išvardytus priešdėlius ir jų simbolius galima vartoti kartu su pirmiau minėtais vienetais ir simboliais, išskyrus gyvsidabrio milimetrą ir jo simbolį. Tačiau kartotinis 102 a vadinamas „hektaru“.

5.   SUDĖTINIAI VIENETAI

I skyriuje nurodytų vienetų deriniai sudaro sudėtinius vienetus.

II   SKYRIUS

1 STRAIPSNIO b PUNKTE NURODYTI ĮTEISINTIEJI MATAVIMO VIENETAI, KURIUOS GALIMA VARTOTI TIK YPATINGAIS ATVEJAIS

| Taikymo sritis | Vienetas |
| --- | --- |
| Pavadinimas | Apytikslė vertė | Simbolis |
| Kelių eismo ženklai, atstumo ir greičio matavimas | mylia | 1 mile = 1 609 m | mile |
| jardas | 1 yd = 0,9144 m | yd |
| pėda | 1 ft = 0,3048 m | ft |
| colis | 1 in = 2,54 × 10–2 m | in |
| Pilstomo alaus ir sidro dozavimas; į grąžinamąją tarą išpilstytas pienas | pinta | 1 pt = 0,5683 × 10–3 m3 | pt |
| Tauriųjų metalų sandoriai | trojos uncija | 1 oz tr = 31,10 × 10–3 kg | oz tr |

Taikymo sritis

Vienetas

Pavadinimas

Apytikslė vertė

Simbolis

Kelių eismo ženklai, atstumo ir greičio matavimas

mylia

1 mile = 1 609 m

mile

jardas

1 yd = 0,9144 m

yd

pėda

1 ft = 0,3048 m

ft

colis

1 in = 2,54 × 10–2 m

in

Pilstomo alaus ir sidro dozavimas; į grąžinamąją tarą išpilstytas pienas

pinta

1 pt = 0,5683 × 10–3 m3

pt

Tauriųjų metalų sandoriai

trojos uncija

1 oz tr = 31,10 × 10–3 kg

oz tr

Šiame skyriuje išvardyti vienetai gali būti derinami vienas su kitu arba su I skyriuje išvardytais vienetais sudėtiniams vienetams sudaryti.

---

(1)  Specialieji galios vienetų pavadinimai: pavadinimas „voltamperas“ (simbolis „VA“), kai jis vartojamas kintamosios elektros srovės galiai išreikšti, ir varas (simbolis „var“), kai jis vartojamas kintamosios elektros srovės reaktyviajai galiai išreikšti. „Varas“ nėra įtrauktas į CGPM rezoliucijas.

(2)  Du simboliai „l“ ir „L“ gali būti vartojami litro vienetui pažymėti. (Šešioliktoji CGPM (1979 m.), 5 rezoliucija).

(3)  Vienetas, nurodytas Tarptautinio svarsčių ir matų biuro knygelėje tarp laikinai leistų vienetų.

| Pastaba: | 1.3 pateikti priešdėliai ir jų simboliai gali būti vartojami kartu su 1.4 lentelėje pateiktais vienetais ir simboliais. |
| --- | --- |

Pastaba:

1.3 pateikti priešdėliai ir jų simboliai gali būti vartojami kartu su 1.4 lentelėje pateiktais vienetais ir simboliais.

(4)  Ženklas (*) po vieneto pavadinimo arba simbolio nurodo, kad jo nėra sąraše, kurį parengė CGPM, CIPM arba BIPM. Tai taikoma visam šiam priedui.

(5)  Nėra tarptautinio simbolio.

| Pastaba: | 1.3 nurodyti priešdėliai gali būti vartojami tiktai kartu su pavadinimais „laipsnis“ arba „gonas“ ir simboliu „gon“. |
| --- | --- |

Pastaba:

1.3 nurodyti priešdėliai gali būti vartojami tiktai kartu su pavadinimais „laipsnis“ arba „gonas“ ir simboliu „gon“.

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisII PRIEDAS

A   dalis

Panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai

(nurodyta 8 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 80/181/EEB
  (OL L 39, 1980 2 15, p. 40) | |
| --- | --- |
| Tarybos direktyva 85/1/EEB
  (OL L 2, 1985 1 3, p. 11) | |
| Tarybos direktyva 89/617/EEB
  (OL L 357, 1989 12 7, p. 28) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/103/EB
  (OL L 34, 2000 2 9, p. 17) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/3/EB
  (OL L 114, 2009 5 7, p. 10) | |

Tarybos direktyva 80/181/EEB

(OL L 39, 1980 2 15, p. 40)

Tarybos direktyva 85/1/EEB

(OL L 2, 1985 1 3, p. 11)

Tarybos direktyva 89/617/EEB

(OL L 357, 1989 12 7, p. 28)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/103/EB

(OL L 34, 2000 2 9, p. 17)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/3/EB

(OL L 114, 2009 5 7, p. 10)

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminų sąrašas

(nurodytas 8 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas | Taikymo pradžios data |
| --- | --- | --- |
| 80/181/EEB | 1981 m. birželio 30 d. | 1981 m. spalio 1 d. |
| 85/1/EEB | 1985 m. liepos 1 d. | — |
| 89/617/EEB | 1991 m. lapkričio 30 d. | — |
| 1999/103/EB | 2001 m. vasario 8 d. | — |
| 2009/3/EB | 2009 m. gruodžio 31 d. | 2010 m. sausio 1 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

Taikymo pradžios data

80/181/EEB

1981 m. birželio 30 d.

1981 m. spalio 1 d.

85/1/EEB

1985 m. liepos 1 d.

—

89/617/EEB

1991 m. lapkričio 30 d.

—

1999/103/EB

2001 m. vasario 8 d.

—

2009/3/EB

2009 m. gruodžio 31 d.

2010 m. sausio 1 d.

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisIII PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Direktyva 80/181/EEB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnio a ir b punktai | 1 straipsnio a ir b punktai |
| 1 straipsnio c ir d punktai | — |
| 2 straipsnio a punktas | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio b punktas | 2 straipsnio 2 dalis |
| 3 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| 3 straipsnio 3 dalis | 3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 3 straipsnio 4 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 4 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė formuluotė | 4 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė formuluotė |
| 4 straipsnio pirmos pastraipos pirma įtrauka | 4 straipsnio pirmos pastraipos a punktas |
| 4 straipsnio pirmos pastraipos antra įtrauka | 4 straipsnio pirmos pastraipos b punktas |
| 4 straipsnio antra pastraipa | 4 straipsnio antra pastraipa |
| 5 straipsnis | — |
| 6 straipsnis | — |
| 6a straipsnis | 5 straipsnis |
| 6b straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnio a punktas | — |
| 7 straipsnio b punktas | 7 straipsnis |
| — | 8 straipsnis |
| — | 9 straipsnis |
| 8 straipsnis | 10 straipsnis |
| Priedo I skyriaus 1–1.2 punktai | I priedo I skyriaus 1–1.2 punktai |
| Priedo I skyriaus 1.2.2 punktas | I priedo I skyriaus 1.2.1 punktas |
| Priedo I skyriaus 1.2.3 punktas | I priedo I skyriaus 1.2.2 punktas |
| Priedo I skyriaus 1.3–5 punktai | I priedo I skyriaus 1.3–5 punktai |
| Priedo II skyrius | I priedo II skyrius |
| Priedo III ir IV skyriai | — |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Direktyva 80/181/EEB

Ši direktyva

1 straipsnio a ir b punktai

1 straipsnio a ir b punktai

1 straipsnio c ir d punktai

—

2 straipsnio a punktas

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio b punktas

2 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

4 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė formuluotė

4 straipsnio pirmos pastraipos pirma įtrauka

4 straipsnio pirmos pastraipos a punktas

4 straipsnio pirmos pastraipos antra įtrauka

4 straipsnio pirmos pastraipos b punktas

4 straipsnio antra pastraipa

4 straipsnio antra pastraipa

5 straipsnis

—

6 straipsnis

—

6a straipsnis

5 straipsnis

6b straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnio a punktas

—

7 straipsnio b punktas

7 straipsnis

—

8 straipsnis

—

9 straipsnis

8 straipsnis

10 straipsnis

Priedo I skyriaus 1–1.2 punktai

I priedo I skyriaus 1–1.2 punktai

Priedo I skyriaus 1.2.2 punktas

I priedo I skyriaus 1.2.1 punktas

Priedo I skyriaus 1.2.3 punktas

I priedo I skyriaus 1.2.2 punktas

Priedo I skyriaus 1.3–5 punktai

I priedo I skyriaus 1.3–5 punktai

Priedo II skyrius

I priedo II skyrius

Priedo III ir IV skyriai

—

—

II priedas

—

III priedas

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/228 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/228

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisLeistinas motorinių transporto priemonių garso lygis ir dujų išmetimo sistemos ***I

P7_TA(2011)0210

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

2012/C 377 E/37

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0508), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0508),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0288/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0093/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 32.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0261

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2)

kadangi:

| (1) | 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Dėl aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Dėl aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 70/157/EEB – tai viena iš 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (5) numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų nustatanti techninius reikalavimus dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai transporto priemonių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo tvarką, numatytą Direktyvoje 2007/46/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2007/46/EB išdėstytos nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirųjų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 70/157/EEB – tai viena iš 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (5) numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų nustatanti techninius reikalavimus dėl leistino motorinių transporto priemonių garso lygio ir dujų išmetimo sistemų. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai transporto priemonių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo tvarką, numatytą Direktyvoje 2007/46/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2007/46/EB išdėstytos nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirųjų techninių mazgų.

| (3) | Pageidautina atsižvelgti į techninius reikalavimus, nustatytus JT Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) reglamentuose, kurie pridėti prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (6). |
| --- | --- |

(3)

Pageidautina atsižvelgti į techninius reikalavimus, nustatytus JT Europos ekonominės komisijos (JT/EEK) reglamentuose, kurie pridėti prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (6).

| (4) | Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais IV priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(4)

Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais IV priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šioje direktyvoje „transporto priemonė“ – tai keliuose skirta naudoti kiekviena motorinė transporto priemonė, su kėbulu arba be jo, kuri turi bent keturis ratus ir kurios maksimalus konstrukcinis greitis viršija 25 km/h, išskyrus bėgiais važiuojančias transporto priemones ir žemės bei miškų ūkio traktorius ir mobiliąją įrangą.

2 straipsnis

1.   Jei transporto priemonės ar dujų išmetimo sistemos atitinka šios direktyvos reikalavimus, dėl priežasčių, susijusių su leistinu garso lygiu ar dujų išmetimo sistema, valstybės narės negali:

| a) | atsisakyti suteikti EB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonės tipui ar dujų išmetimo sistemos tipui, arba |
| --- | --- |

a)

atsisakyti suteikti EB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą transporto priemonės tipui ar dujų išmetimo sistemos tipui, arba

| b) | atsisakyti užregistruoti ar drausti parduoti, pradėti eksploatuoti ar eksploatuoti transporto priemones, arba parduoti ar pradėti eksploatuoti dujų išmetimo sistemas. |
| --- | --- |

b)

atsisakyti užregistruoti ar drausti parduoti, pradėti eksploatuoti ar eksploatuoti transporto priemones, arba parduoti ar pradėti eksploatuoti dujų išmetimo sistemas.

2.   Jei nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, transporto priemonės tipui ar dujų išmetimo sistemos tipui valstybės narės:

| a) | nesuteikia EB tipo patvirtinimo, ir |
| --- | --- |

a)

nesuteikia EB tipo patvirtinimo, ir

| b) | atsisako suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą. |
| --- | --- |

b)

atsisako suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą.

3.   Nepaisydamos 2 dalies, valstybės narės toliau suteikia EB tipo patvirtinimą keičiamosioms dalims ir leidžia parduoti ar pradėti eksploatuoti dujų išmetimo sistemas pagal Direktyvos 70/157/EEB redakcijas prieš 1999 m. gruožio 15 d. Komisijos direktyvos 1999/101/EB, derinančios su technikos pažanga Direktyvą 70/157/EEB (7) padarytus nuostatų pakeitimus, jei šios dujų išmetimo sistemos:

| a) | yra skirtos montuoti į jau eksploatuojamas transporto priemones, ir |
| --- | --- |

a)

yra skirtos montuoti į jau eksploatuojamas transporto priemones, ir

| b) | atitinka tos direktyvos, kuri buvo taikoma pirmą kartą užregistruojant transporto priemones, reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

atitinka tos direktyvos, kuri buvo taikoma pirmą kartą užregistruojant transporto priemones, reikalavimus.

3 straipsnis

Jokia valstybė narė, remdamasi su leidžiamu garso lygiu arba dujų išmetimo sistema susijusiomis priežastimis, negali atsisakyti suteikti EB arba nacionalinį tipo patvirtinimą atskiruoju techniniu mazgu laikomai išmetimo sistemos sudėtinei daliai, jeigu:

| a) | atsižvelgiant į garso lygį ir dujų išmetimo sistemą transporto priemonė atitinka I priedo reikalavimus, |
| --- | --- |

a)

atsižvelgiant į garso lygį ir dujų išmetimo sistemą transporto priemonė atitinka I priedo reikalavimus,

| b) | dujų išmetimo sistemos sudėtinė dalis, kuri pagal Direktyvos 2007/46/EB 1 3 straipsnio 25 punktą laikoma atskiruoju techniniu mazgu, atitinka šios direktyvos II priedo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

dujų išmetimo sistemos sudėtinė dalis, kuri pagal Direktyvos 2007/46/EB 1 3 straipsnio 25 punktą laikoma atskiruoju techniniu mazgu, atitinka šios direktyvos II priedo reikalavimus.

4 straipsnis

1.   Jokia valstybė narė, remdamasi su leidžiamu garso lygiu arba dujų išmetimo sistema susijusiomis priežastimis, negali uždrausti pateikti į rinką bet kokios dujų išmetimo sistemos sudėtinės dalies, kuri pagal Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punkto apibrėžimą laikoma atskiruoju techniniu mazgu, jeigu atsižvelgiant į šios direktyvos 3 straipsnį ji yra to tipo, kuriam buvo suteiktas tipo patvirtinimas.

2.   Valstybės narės uždraudžia pradėti eksploatuoti motorines transporto priemones, kurių garso lygis arba dujų išmetimo sistemos neatitinka šia direktyva nustatytų reikalavimų.

5 straipsnis

Būtini pakeitimai, kad I, II ir III priedų reikalavimai atsižvelgtų į technikos pažangą, išskyrus I priedo 2.1 ir 2.2 punktuose nurodytus reikalavimus, priimami laikantis Direktyvos 2007/46/EB 40 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.

6 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje jų priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstus.

7 straipsnis

Direktyva 70/157/EEB su pakeitimais, padarytais IV priedo A dalyje nurodytais aktais, panaikinama nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais IV priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą, ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikmenų lentelę.

8 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

9 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 32.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 42, 1970 2 23, p. 16.

3

(4)  Žr. IV priedo A dalį.

4

(5)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

5

(6)  Paskelbtas kaip Tarybos sprendimo 97/836/EB I priedas (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

6

(7)  OL L 334, 1999 12 28, p. 41.

7

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisPriedų sąrašas

| I PRIEDAS: | Nuostatos dėl motorinės transporto priemonės tipo EB tipo patvirtinimo atsižvelgiant į garso lygį






  1 priedėlis: | Informacinis dokumentas |
| --- | --- | --- |

I PRIEDAS:

Nuostatos dėl motorinės transporto priemonės tipo EB tipo patvirtinimo atsižvelgiant į garso lygį

1 priedėlis:

Informacinis dokumentas

| 2 priedėlis: | EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys |
| --- | --- |

2 priedėlis:

EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys

EB tipo patvirtinimo sertifikato papildymas

II PRIEDAS:

Administracinės nuostatos dėl dujų išmetimo sistemų kaip atskirųjų techninių mazgų (atsarginių dujų išmetimo sistemų) EB tipo patvirtinimo

| 1 priedėlis: | Informacinis dokumentas |
| --- | --- |

1 priedėlis:

Informacinis dokumentas

| 2 priedėlis: | EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys |
| --- | --- |

2 priedėlis:

EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys

EB tipo patvirtinimo sertifikato papildymas

| 3 priedėlis: | EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys |
| --- | --- |

3 priedėlis:

EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys

III PRIEDAS:

Techniniai reikalavimai

IV PRIEDAS:

| A dalis, | panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai |
| --- | --- |

A dalis,

panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai

| B dalis, | Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminų sąrašas |
| --- | --- |

B dalis,

Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminų sąrašas

V PRIEDAS:

Atitikmenų lentelė

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/232 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/232

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisSiauros tarpvėžės ratiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktoriai ***I

P7_TA(2011)0211

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

2012/C 377 E/38

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0610), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0610),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0340/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0340/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0098/2011),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 54.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0302

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 87/402/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 87/402/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 87/402/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų EB tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių konstrukcijoms, apsaugančioms nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš vairuotojo sėdynę. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 87/402/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų EB tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių konstrukcijoms, apsaugančioms nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš vairuotojo sėdynę. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų.

| (3) | Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais VIII priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais VIII priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šios direktyvos nuostatos taikomos Direktyvos 2003/37/EB 2 straipsnio j punkte apibrėžtiems traktoriams, kurių charakteristikos yra tokios:

| a) | važiuoklės prošvaisa, išmatuota nuo žemiausių priekinės arba užpakalinės ašies taškų, paliekant erdvės diferencialui, ne didesnė kaip 600 mm; |
| --- | --- |

a)

važiuoklės prošvaisa, išmatuota nuo žemiausių priekinės arba užpakalinės ašies taškų, paliekant erdvės diferencialui, ne didesnė kaip 600 mm;

| b) | vienos iš dviejų ašių nereguliuojamas arba reguliuojamas tarpvėžės plotis ne didesnis kaip 1 150 mm, kai šios ašies ratams sumontuotos didesnių matmenų padangos. Tariama, kad ašies, kurios ratams sumontuotos platesnės padangos, nustatytas ne didesnis kaip 1 150 mm tarpvėžės plotis. Kitos ašies tarpvėžės plotį turi būti įmanoma nustatyti taip, kad išoriniai siauresnių padangų kraštai neatsidurtų už kitos ašies padangų išorinių kraštų; kai dviem ašims sumontuoti vienodo dydžio ratlankiai ir padangos, abiejų ašių ratų reguliuojamos ar nereguliuojamos tarpvėžės plotis turi būti ne didesnis kaip 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

vienos iš dviejų ašių nereguliuojamas arba reguliuojamas tarpvėžės plotis ne didesnis kaip 1 150 mm, kai šios ašies ratams sumontuotos didesnių matmenų padangos. Tariama, kad ašies, kurios ratams sumontuotos platesnės padangos, nustatytas ne didesnis kaip 1 150 mm tarpvėžės plotis. Kitos ašies tarpvėžės plotį turi būti įmanoma nustatyti taip, kad išoriniai siauresnių padangų kraštai neatsidurtų už kitos ašies padangų išorinių kraštų; kai dviem ašims sumontuoti vienodo dydžio ratlankiai ir padangos, abiejų ašių ratų reguliuojamos ar nereguliuojamos tarpvėžės plotis turi būti ne didesnis kaip 1 150 mm;

| c) | masė didesnė kaip 600 ir ne didesnė kaip 3 000 kilogramų, atitinkanti parengto eksploatuoti traktoriaus masę, apibrėžtą Direktyvos 2003/37/EB I priedo A pavyzdžio 2.1. punkte, įskaitant konstrukciją, apsaugančią nuo apvirtimo, sumontuotą pagal šios direktyvos nuostatas, ir didžiausių matmenų, kokius rekomenduoja gamintojas, padangas. |
| --- | --- |

c)

masė didesnė kaip 600 ir ne didesnė kaip 3 000 kilogramų, atitinkanti parengto eksploatuoti traktoriaus masę, apibrėžtą Direktyvos 2003/37/EB I priedo A pavyzdžio 2.1. punkte, įskaitant konstrukciją, apsaugančią nuo apvirtimo, sumontuotą pagal šios direktyvos nuostatas, ir didžiausių matmenų, kokius rekomenduoja gamintojas, padangas.

2 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisų, kuriais šios konstrukcijos montuojamos prie traktoriaus, tipui, atitinkančiam konstrukcijos ir bandymo reikalavimus, nustatytus šios direktyvos I ir II prieduose, suteikia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą.

2.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi reikiamų priemonių, jeigu tai būtina ir, jeigu reikia, bendradarbiaudama su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, patikrinti, ar produkcijos pavyzdžiai atitinka patvirtintą tipą. Tokie patikrinimai atliekami tik rengiant atsitiktinius tikrinimus.

3 straipsnis

Valstybės narės kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisų, kuriais šios konstrukcijos montuojamos prie traktoriaus, tipui, kurį jos tvirtina pagal 2 straipsnio nuostatas, traktoriaus ar konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, gamintojui arba gamintojo įgaliotajam atstovui išduoda EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, atitinkantį šios direktyvos IV priede nustatytą pavyzdį.

Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad nebūtų naudojami ženklai, galintys kelti painiavą, susijusią su konstrukcijomis, apsaugančiomis nuo apvirtimo, kurioms pagal 2 straipsnio nuostatas suteiktas sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ir su kitais įtaisais.

4 straipsnis

Valstybė narė negali uždrausti pateikti į rinką konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, arba įtaisų, kuriais šios konstrukcijos montuojamos prie traktoriaus, dėl priežasčių, susijusių su jų konstrukcija, jeigu konstrukcijos ir įtaisai turi EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą.

Tačiau valstybė narė gali uždrausti pateikti į rinką konstrukcijas, apsaugančias nuo apvirtimo, su EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu, kurios neatitinka patvirtinto tipo reikalavimų.

Valstybė narė nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie priemones, kurių imtasi, ir nurodo priežastis, dėl kurių priimtas toks sprendimas.

5 straipsnis

Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms per mėnesį nusiunčia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikatų, kurių pavyzdys pateikiamas V priede, užpildytų kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, tipui, kuriam valstybės narės suteikia patvirtinimą arba atsisako suteikti patvirtinimą, kopijas.

6 straipsnis

1.   Jeigu EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad kai kurios konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisai, kuriais šios konstrukcijos montuojamos prie traktoriaus, turintys tą patį EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, neatitinka tipo, kurį valstybė narė yra patvirtinusi, reikalavimų, ši valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad produkcijos pavyzdžiai atitiktų patvirtinto tipo reikalavimus.

Šios valstybės narės kompetentingos institucijos kitos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie priimtas priemones, kurios prireikus, jeigu pakartotinai ir šiurkščiai pažeidžiami nustatyti reikalavimai, gali apimti ir EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimą negaliojančiu.

Šios institucijos imasi tokių pat priemonių, jeigu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos joms praneša apie reikalavimų nesilaikymą.

2.   Valstybių narių kompetentingos institucijos per mėnesį viena kitoms praneša apie visus EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimus, paskelbtus negaliojančiais, ir apie priežastis, dėl kurių tokios priemonės imtasi.

7 straipsnis

Kai, remiantis nuostatomis, priimtomis įgyvendinant šią direktyvą, priimamas sprendimas atsisakyti išduoti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą konstrukcijai, apsaugančiai nuo apvirtimo, ir įtaisams, kuriais ji montuojama prie traktoriaus, arba paskelbti šį tipo patvirtinimą negaliojančiu, arba uždrausti konstrukciją ar įtaisą pateikti į rinką arba juos naudoti, nurodomos išsamios tokio sprendimo priežastys.

Apie tokį sprendimą pranešama suinteresuotai šaliai, kuri kartu informuojama apie savo teisių gynimo priemones pagal valstybėse narėse galiojančius įstatymus ir apie terminus, per kuriuos leidžiama tokiomis teisių gynimo priemonėmis pasinaudoti.

8 straipsnis

1.   Jei traktoriai atitinka šios direktyvos reikalavimus, valstybės narės negali:

| a) | atsisakyti suteikti traktoriams EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą; |
| --- | --- |

a)

atsisakyti suteikti traktoriams EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą;

| b) | uždrausti pradėti eksploatuoti traktorius. |
| --- | --- |

b)

uždrausti pradėti eksploatuoti traktorius.

2.   Valstybės narės gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą traktoriaus tipui, jei jis neatitinka šia direktyva nustatytų reikalavimų.

9 straipsnis

1.   Jokia valstybė narė negali atsisakyti registruoti arba uždrausti parduoti arba naudoti traktorių dėl priežasčių, susijusių su konstrukcija, apsaugančia nuo apvirtimo, ir su įtaisais, kuriais ši konstrukcija montuojama prie traktoriaus, jeigu konstrukcijos ir įtaisai turi EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą ir jeigu laikomasi VI priede išdėstytų reikalavimų.

Tačiau valstybės narės, laikydamosi Sutarties nuostatų, gali nustatyti 1 straipsnyje nurodytų traktorių naudojimo apribojimus tose srityse, kur to reikalauja saugos interesai, susiję su tam tikrų teritorijų arba kultūrų specifiniu pobūdžiu. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius pirmiau minėtus apribojimus iki jų įgyvendinimo ir apie priežastis, paskatinusias juos nustatyti.

2.   Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių teisei – deramai laikantis Sutarties nuostatų – nustatyti reikalavimų, kuriuos jos laiko būtinais siekiant užtikrinti, kad darbuotojai, dirbantys su atitinkamais traktoriais, būtų apsaugoti, jeigu tai nereiškia, jog apsaugos konstrukcijos modifikuojamos šioje direktyvoje nenurodytu būdu.

10 straipsnis

1.   Taikant EB tipo patvirtinimo nuostatas, kiekvienam 1 straipsnyje nurodytam traktoriui turi būti sumontuota konstrukcija, apsauganti nuo apvirtimo.

2.   1 dalyje nurodyta konstrukcija, jeigu tai nėra užpakalinėje traktoriaus dalyje montuojama apsaugos konstrukcija, turi atitikti šios direktyvos I ir II prieduose arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/57/EB (6) ar 2009/75/EB (7) I–IV prieduose nustatytus reikalavimus.

11 straipsnis

Pakeitimai, būtini šios direktyvos I–VII priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos.

12 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

13 straipsnis

Direktyva 87/402/EEB su pakeitimais, padarytais VIII priedo A dalyje nurodytais teisės aktais, nurodytais, panaikinama nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nustatytais VIII priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal IX priede pateiktą atitikmenų lentelę.

14 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta [...]

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 54.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 220, 1987 8 8, p. 1.

3

(4)  Žr. VIII priedo A dalį.

4

(5)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

5

(6)  OL L 261, 2009 10 3, p. 1.

6

(7)  OL L 261, 2009 10 3, p. 40.

7

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/237

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisŽemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisai ***I

P7_TA(2011)0212

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

2012/C 377 E/39

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0717), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0717),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0404/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0404/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0090/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0090/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 74.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0348

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 86/415/EEB dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1986 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 86/415/EEB dėl žemės ūkio ir miškų ūkio ratinių traktorių valdymo įtaisų montavimo, išdėstymo, veikimo ir identifikavimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 86/415/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius reikalavimus valdymo įtaisų montavimui, išdėstymui, veikimui ir identifikavimui. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 86/415/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius reikalavimus valdymo įtaisų montavimui, išdėstymui, veikimui ir identifikavimui. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų.

| (3) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

1.   Žemės ir miškų ūkio traktorius – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ūkyje ir miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.

2.   Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis yra ne mažesnis kaip 6 km/h ir ne didesnis kaip 40 km/h.

2 straipsnis

Valstybės narės negali atsisakyti suteikti traktoriui EB tipo patvirtinimą ar nacionalinį tipo patvirtinimą, atsisakyti juos registruoti ar uždrausti traktorių prekybą, pradėti eksploatuoti ar naudoti dėl priežasčių, susijusių su traktoriaus valdymo įtaisų montavimu, išdėstymu, veikimu ir identifikavimu, jeigu šie įtaisai atitinka I–IV prieduose nustatytus reikalavimus.

3 straipsnis

Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių teisei – deramai atsižvelgiant į Sutartį – nustatyti reikalavimus, kuriuos jos laiko būtinais užtikrinant, kad darbuotojai būtų apsaugoti, kai jie dirba su atitinkamais traktoriais, jeigu tai nereiškia, jog traktoriai modifikuojami šioje direktyvoje nenurodytu būdu.

4 straipsnis

Bet kokie pakeitimai, būtini I–V priedus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos.

5 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų, kurias jos priima šios direktyvos taikymo srityje, tekstus.

6 straipsnis

Direktyva 86/415/EEB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis VI priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą, ir skaitomos pagal VII priede pateiktą atitikmenų lentelę.

7 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 74.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 240, 1986 8 26, p. 1.

3

(4)  Žr. VI priedo A dalį.

4

(5)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

5

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/239 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/239

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisRatiniai žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisai ***I

P7_TA(2011)0213

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

2012/C 377 E/40

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0729), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0729),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0421/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0421/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0092/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0092/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 75.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0349

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisų (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1976 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva 76/432/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisus, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1976 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva 76/432/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisus, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 76/432/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius reikalavimus stabdymo įtaisams. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 76/432/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius reikalavimus stabdymo įtaisams. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ir miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų.

| (3) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

1.   Žemės ūkio ar miškų ūkio traktorius – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ar miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.

2.   Ši direktyva taikoma tik šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis yra 6–40 km/h.

2 straipsnis

1.   Jei traktoriai atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus nė viena valstybė narė neturi teisės dėl su stabdymo įtaisais susijusių priežasčių:

| a) | atsisakyti tam tikram traktorių tipui suteikti EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą; arba |
| --- | --- |

a)

atsisakyti tam tikram traktorių tipui suteikti EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą; arba

| b) | atsisakyti registruoti, arba uždrausti parduoti ar pradėti eksploatuoti traktorius. |
| --- | --- |

b)

atsisakyti registruoti, arba uždrausti parduoti ar pradėti eksploatuoti traktorius.

2.   Valstybės narės gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą traktorių tipui dėl su stabdymo įtaisais susijusių priežasčių, jei nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų.

3 straipsnis

Valstybės narės negali uždrausti naudoti traktorius dėl priežasčių, susijusių su stabdymo įtaisais, jeigu tie traktoriai turi I–IV prieduose nurodytus stabdymo įtaisus ir jei tie įtaisai atitinka tuose prieduose pateiktus reikalavimus.

4 straipsnis

Traktoriaus EB tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė turi imtis reikiamų priemonių, siekdama užtikrinti, kad jai būtų teikiama informacija apie visus I priedo 1.1 punkte nurodytų sudėtinių dalių ar savybių pakeitimus. Tos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos sprendžia, ar reikia iš naujo atlikti pakeisto traktoriaus tipo bandymus ir parengti naują ataskaitą. Jei atlikus tokius bandymus paaiškėja, kad traktoriaus tipas neatitinka šios direktyvos reikalavimų, pakeitimas nepatvirtinamas.

5 straipsnis

Visi pakeitimai, būtini šios direktyvos I–V priedų reikalavimus derinant su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos.

6 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

7 straipsnis

Direktyva 76/432/EEB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis VI priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VI priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą, ir skaitomos pagal VII priede pateiktą atitikmenų lentelę.

8 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ji taikoma nuo [...].

9 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 75.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 122, 1976 5 8, p. 1.

3

(4)  Žr. VI priedo A dalį.

4

(5)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

5

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/242 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/242

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisRatinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo vieta, durys ir langai ***I

P7_TA(2011)0214

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

2012/C 377 E/41

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0746), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0746),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0428/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0428/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0096/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0096/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 76.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0358

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdvės, vairuotojo vietos prieigos, durų ir langų (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1980 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 80/720/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdve, vairuotojo vietos prieiga, durimis ir langais, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1980 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 80/720/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdve, vairuotojo vietos prieiga, durimis ir langais, suderinimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 80/720/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5) numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairo mechanizmams. Tie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 80/720/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje 74/150/EEB, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5) numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairo mechanizmams. Tie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų.

| (3) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais III priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais III priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

1.   Šioje direktyvoje „traktorius“ – traktorius, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/37/EB 2 straipsnio j punkte.

Šioje direktyvoje traktorių kategorijos – kategorijos, apibrėžtos Direktyvos 2003/37/EB II priede.

2.   Ši direktyva taikoma T1, T3 ir T4 kategorijų traktoriams, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/37/EB II priede.

Ši direktyva netaikoma T4.3 kategorijos traktoriams, kurių vairuotojo sėdynės atskaitos taškas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/144/EB (6) II priede, yra daugiau kaip 100 mm nutolęs nuo vidurinės išilginės traktoriaus plokštumos.

2 straipsnis

1.   Traktoriams, kurie atitinka I priede pateiktus reikalavimus, jokia valstybė narė negali atsisakyti suteikti EB tipo patvirtinimą arba nacionalinį tipo patvirtinimą, atsisakyti registruoti arba uždrausti prekybą, pradėti eksploatuoti arba juos naudoti dėl priežasčių, susijusių su:

| a) | vairuotojo darbo erdve; |
| --- | --- |

a)

vairuotojo darbo erdve;

| b) | vairuotojo vietos prieiga (įlipimo ir išlipimo priemonėmis); |
| --- | --- |

b)

vairuotojo vietos prieiga (įlipimo ir išlipimo priemonėmis);

| c) | durimis ir langais. |
| --- | --- |

c)

durimis ir langais.

2.   Valstybės narės gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą traktorių tipui, kurio vairuotojo darbo erdvė, vairuotojo vietos prieiga, durys bei langai neatitinka šios direktyvos nuostatų.

3 straipsnis

Bet kokie pakeitimai, būtini I priedo reikalavimus suderinti su technikos pažanga, priimami laikantis Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

4 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

5 straipsnis

Direktyva 80/720/EEB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis III priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais III priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikmenų lentelę.

6 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 76.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 194, 1980 7 28, p. 1.

3

(4)  Žr. III priedo A dalį.

4

(5)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

5

(6)  OL L 27, 2010 1 30, p. 33.

6

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/245 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/245

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisKonstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, pritvirtinamos prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies ***I

P7_TA(2011)0215

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

2012/C 377 E/42

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0510), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0510),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0290/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0101/2011),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 33.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0264

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 1986 m. gegužės 26 d. Tarybos direktyva 86/298/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1986 m. gegužės 26 d. Tarybos direktyva 86/298/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, pritvirtinamų prie siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių galinės dalies (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (4). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 86/298/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių nuo apvirtimo apsaugančioms konstrukcijoms, pritvirtinamoms prie galinės dalies. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 86/298/EEB – tai viena iš Tarybos direktyvoje, pakeistoje 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos ir Europos Parlamento direktyva 2003/37/EB dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir panaikinančia Direktyvą 74/150/EEB (5), numatytos EB tipo patvirtinimo sistemos atskirųjų direktyvų, nustatanti techninius dizaino ir konstrukcijos reikalavimus žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių nuo apvirtimo apsaugančioms konstrukcijoms, pritvirtinamoms prie galinės dalies. Šie techniniai reikalavimai susiję su valstybių narių įstatymų derinimu, siekiant kiekvienai traktorių rūšiai taikyti EB tipo patvirtinimo procedūrą, numatytą Direktyvoje 2003/37/EB. Todėl šiai direktyvai taikomos Direktyvoje 2003/37/EB išdėstytos nuostatos dėl žemės ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų.

| (3) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VII priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais VII priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Šios direktyvos nuostatos taikomos Direktyvos 2003/37/EB 2 straipsnio j punkte apibrėžtiems traktoriams, kurių techniniai rodikliai yra tokie:

| a) | važiuoklės prošvaisa, išmatuota nuo žemiausių priekinės arba galinės ašies taškų, paliekant erdvės diferencialui, ne didesnė kaip 600 mm; |
| --- | --- |

a)

važiuoklės prošvaisa, išmatuota nuo žemiausių priekinės arba galinės ašies taškų, paliekant erdvės diferencialui, ne didesnė kaip 600 mm;

| b) | ašių, ant kurių sumontuotos plačiausios padangos, nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis yra mažesnis kaip 1 150 mm; kadangi ašis, ant kurios sumontuotos plačiausios padangos, laikoma nustatyta didžiausiu 1 150 mm tarpvėžės pločiu, kitą ašį turi būti įmanoma nustatyti taip, kad siauriausių padangų išorinis kraštas neišsikištų už ašies su plačiausiomis padangomis padangų išorinio krašto; kai ant abiejų ašių sumontuoti to paties dydžio ratai ir padangos, abiejų ašių nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis turi būti mažesnis kaip 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

ašių, ant kurių sumontuotos plačiausios padangos, nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis yra mažesnis kaip 1 150 mm; kadangi ašis, ant kurios sumontuotos plačiausios padangos, laikoma nustatyta didžiausiu 1 150 mm tarpvėžės pločiu, kitą ašį turi būti įmanoma nustatyti taip, kad siauriausių padangų išorinis kraštas neišsikištų už ašies su plačiausiomis padangomis padangų išorinio krašto; kai ant abiejų ašių sumontuoti to paties dydžio ratai ir padangos, abiejų ašių nereguliuojamos arba reguliuojamos tarpvėžės plotis turi būti mažesnis kaip 1 150 mm;

| c) | masė didesnė kaip 600 kg ir atitinkanti parengto eksploatuoti traktoriaus masę, apibrėžtą Direktyvos 2003/37/EB I priedo A pavyzdžio 2.1. punkte, įskaitant konstrukciją, apsaugančią nuo apvirtimo, pritvirtintą pagal šios direktyvos nuostatas, ir didžiausių matmenų, kokius rekomenduoja gamintojas, padangas. |
| --- | --- |

c)

masė didesnė kaip 600 kg ir atitinkanti parengto eksploatuoti traktoriaus masę, apibrėžtą Direktyvos 2003/37/EB I priedo A pavyzdžio 2.1. punkte, įskaitant konstrukciją, apsaugančią nuo apvirtimo, pritvirtintą pagal šios direktyvos nuostatas, ir didžiausių matmenų, kokius rekomenduoja gamintojas, padangas.

2 straipsnis

1.   Kiekviena valstybė narė kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisų, kuriais šios konstrukcijos pritvirtinamos prie traktoriaus, tipui, atitinkančiam konstrukcijos ir bandymų reikalavimus, nustatytus šios direktyvos I ir II prieduose, suteikia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą.

2.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė, jeigu tai būtina, imasi reikiamų priemonių patikrinti, ar produkcijos pavyzdžiai atitinka patvirtintą tipą, jeigu reikia, bendradarbiaudama su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis. Tokie patikrinimai atliekami rengiant atsitiktinius tikrinimus.

3 straipsnis

Valstybės narės kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisų, kuriais šios konstrukcijos pritvirtinamos prie traktoriaus, tipui, kurį jos patvirtina pagal 2 straipsnio nuostatas, traktoriaus ar konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, gamintojui arba gamintojo įgaliotajam atstovui išduoda EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, atitinkantį šios direktyvos III priede nustatytą pavyzdį.

Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad nebūtų naudojami ženklai, galintys kelti painiavą tarp konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurioms pagal 2 straipsnio nuostatas suteiktas sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ir kitų įtaisų.

4 straipsnis

Valstybė narė negali uždrausti pateikti į rinką konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, arba įtaisų, kuriais šios konstrukcijos pritvirtinamos prie joms skirto traktoriaus, dėl priežasčių, susijusių su jų konstrukcija, jeigu konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, yra su EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu.

Tačiau valstybė narė gali uždrausti pateikti į rinką konstrukcijas, apsaugančias nuo apvirtimo, su EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu, kurios aiškiai neatitinka patvirtinto tipo reikalavimų.

Valstybė narė nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie priemones, kurių imtasi, ir nurodo priežastis, dėl kurių priimtas toks sprendimas.

5 straipsnis

Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms per mėnesį nusiunčia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato, kurio pavyzdys pateiktas IV priede, užpildytų kiekvienam konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, tipui, kuriam valstybės narės suteikia patvirtinimą arba atsisako suteikti patvirtinimą, kopijas.

6 straipsnis

1.   Jeigu EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad kai kurios konstrukcijos, apsaugančios nuo apvirtimo, ir įtaisai, kuriais šios konstrukcijos pritvirtinamos prie traktoriaus, turintys tą patį EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, neatitinka tipo, kurį valstybė narė yra patvirtinusi, reikalavimų, ši valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad produkcijos pavyzdžiai atitiktų patvirtinto tipo reikalavimus.

Šios valstybės narės kompetentingos institucijos kitos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie priemones, kurių imtasi ir kurios prireikus, jeigu pakartotinai ir šiurkščiai pažeidžiami nustatyti reikalavimai, gali apimti ir EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios.

Šios institucijos imasi tokių pat priemonių, jeigu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos joms praneša apie reikalavimų nesilaikymą.

2.   Valstybių narių kompetentingos institucijos per mėnesį viena kitoms praneša apie visus EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimus, paskelbtus netekusiais galios, ir apie priežastis, dėl kurių tokios priemonės imtasi.

7 straipsnis

Kai remiantis nuostatomis, priimtomis įgyvendinant šią direktyvą, priimamas bet koks sprendimas atsisakyti suteikti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą konstrukcijai, apsaugančiai nuo apvirtimo, ir įtaisams, kuriais ji pritvirtinama prie traktoriaus, arba paskelbti šį tipo patvirtinimą netekusiu galios ar uždrausti konstrukciją pateikti į rinką ar naudoti ją, nurodomos išsamios tokio sprendimo priežastys.

Apie tokį sprendimą pranešama suinteresuotai šaliai, kuri kartu informuojama apie savo teisių gynimo priemones pagal valstybėse narėse galiojančius įstatymus ir apie terminus, per kuriuos leidžiama tokiomis savo teisių gynimo priemonėmis pasinaudoti.

8 straipsnis

1.   Jei traktoriai atitinka šios direktyvos reikalavimus, valstybės narės negali:

| a) | atsisakyti suteikti traktoriams EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą; |
| --- | --- |

a)

atsisakyti suteikti traktoriams EB tipo patvirtinimą arba suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą;

| b) | uždrausti pradėti eksploatuoti traktorius. |
| --- | --- |

b)

uždrausti pradėti eksploatuoti traktorius.

2.   Valstybės narės gali atsisakyti suteikti nacionalinį tipo patvirtinimą traktoriaus tipui, jei jis neatitinka šia direktyva nustatytų reikalavimų.

9 straipsnis

Jokia valstybė narė negali atsisakyti įregistruoti arba uždrausti parduoti, arba naudoti kokį nors traktorių dėl priežasčių, susijusių su konstrukcija, apsaugančia nuo apvirtimo, ir su įtaisais, kuriais ši konstrukcija pritvirtinama prie traktoriaus, jeigu jie yra su EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu ir jeigu laikomasi V priede išdėstytų reikalavimų.

10 straipsnis

Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių teisei, tinkamai laikantis Sutarties nuostatų, nustatyti reikalavimus, kuriuos jos laiko būtinais siekiant užtikrinti, kad darbuotojai, dirbantys su atitinkamais traktoriais, būtų apsaugoti, jeigu tie reikalavimai nereiškia, jog saugos konstrukcijos modifikuojamos šioje direktyvoje nenurodytu būdu.

11 straipsnis

1.   Taikant nuostatas dėl EB tipo patvirtinimo, kiekvienam 1 straipsnyje nurodytam traktoriui turi būti pritvirtinta konstrukcija, apsauganti nuo apvirtimo.

2.   Jeigu apsaugos konstrukcija nėra sudaryta iš dviejų prieš vairuotojo sėdynę pritvirtintų atramų, 1 dalyje nurodyta konstrukcija turi atitikti šios direktyvos I ir II prieduose arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/57/EB (6) arba 2009/75/EB (7) I-IV prieduose nustatytus reikalavimus.

12 straipsnis

Pakeitimai, būtini I–VI priedų reikalavimams su technikos pažanga suderinti, priimami Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.

13 straipsnis

Valstybės narės perduoda Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių teisės aktų nuostatų tekstus.

14 straipsnis

Direktyva 86/298/EEB su pakeitimais, padarytais Aktais, nurodytais VII priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminais, nurodytais VII priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal VIII priede pateiktą atitikmenų lentelę.

15 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 33.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 186, 1986 7 8, p. 26.

3

(4)  Žr. VII priedo A dalį.

4

(5)  OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

5

(6)  OL L 261, 2009 10 3, p. 1.

6

(7)  OL L 261, 2009 10 3, p. 40.

7

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisPRIEDŲ SĄRAŠAS

| I PRIEDAS | EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sąlygos |
| --- | --- |
| II PRIEDAS | Techniniai reikalavimai |
| III PRIEDAS | Ženklai |
| IV PRIEDAS | EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys |
| V PRIEDAS | EB tipo patvirtinimo sąlygos |
| VI PRIEDAS | Pavyzdys: EB tipo patvirtinimo sertifikato, išduoto traktoriui, priedas dėl saugos konstrukcijos ir įtaisų, kuriais ji pritvirtinama prie traktoriaus, stiprumo |
| VII PRIEDAS | A dalis: | Panaikinama direktyva su vėlesnių pakeitimų sąrašu |

I PRIEDAS

EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sąlygos

II PRIEDAS

Techniniai reikalavimai

III PRIEDAS

Ženklai

IV PRIEDAS

EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys

V PRIEDAS

EB tipo patvirtinimo sąlygos

VI PRIEDAS

Pavyzdys: EB tipo patvirtinimo sertifikato, išduoto traktoriui, priedas dėl saugos konstrukcijos ir įtaisų, kuriais ji pritvirtinama prie traktoriaus, stiprumo

VII PRIEDAS

A dalis:

Panaikinama direktyva su vėlesnių pakeitimų sąrašu

| B dalis: | Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminų sąrašas |
| --- | --- |

B dalis:

Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminų sąrašas

VIII PRIEDAS

Atitikties lentelė

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/250

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisApdorotam tabakui taikomi akcizai *

P7_TA(2011)0216

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

2012/C 377 E/43

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis – kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0587) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2010)0641), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2007)0587) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2010)0641),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. poziciją (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. poziciją (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0403/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0403/2010),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0100/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0100/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 119.

(2)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/251 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/251

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisApyvartai skirtų euro monetų nominalai ir techniniai duomenys *

P7_TA(2011)0217

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų (kodifikuota redakcija) (COM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

2012/C 377 E/44

(Konsultavimasis: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0691), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0691),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0034/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0034/2011),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 86 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0102/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0102/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/252 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/252

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisTekstilės pavadinimai ir susijęs tekstilės gaminių ženklinimas ***II

P7_TA(2011)0218

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/73/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/121/EB (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

2012/C 377 E/45

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (13807/4/2010 – C7–0017/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (13807/4/2010 – C7–0017/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0031) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0031) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai per antrąjį svarstymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai per antrąjį svarstymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0086/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0086/2011),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | patvirtina Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

patvirtina Parlamento ir Tarybos bendrą pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 255, 2010 9 22, p. 37.

(2)  2010 m. gegužės 18 d. priimti tekstai, P7_TA(2010)0168.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2009)0006

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB bei 2008/121/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1007/2011.)

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisPRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas

Europos Parlamentas ir Taryba suvokia, kad svarbu teikti tikslią informaciją vartotojams, ypač kai ant gaminio pažymima jo kilmė, taip vartotojus apsaugant nuo melagingų, netikslių ar klaidinančių teiginių. Naujų technologijų, pvz., elektroninio ženklinimo, įskaitant radijo dažnių atpažinimą, naudojimas gali būti naudinga priemonė tokiai informacijai teikti neatsiliekant nuo techninių pokyčių. Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją rengiant ataskaitą pagal šio reglamento 24 straipsnį apsvarstyti jų poveikį galimiems naujiems ženklinimo reikalavimams, be kita ko, siekiant pagerinti tekstilės gaminių atsekamumą.<BR>

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/253

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisIšskirtinės prekybos priemonės, skirtos Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms ***I

P7_TA(2011)0219

2011 m. gegužės 11 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimo (COM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) (1)

2012/C 377 E/46

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 12 |
| Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas


  7 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (7a) | Siekiant priimti nuostatas, būtinas šiam reglamentui taikyti, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl išsamių „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisyklių, pakeitimų ir techninių patikslinimų pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius, taip pat būtinų patikslinimų Sąjungai ir šiame reglamente nurodytoms šalims ir teritorijoms sudarius kitas sutartis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(7a)

Siekiant priimti nuostatas, būtinas šiam reglamentui taikyti, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl išsamių „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisyklių, pakeitimų ir techninių patikslinimų pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius, taip pat būtinų patikslinimų Sąjungai ir šiame reglamente nurodytoms šalims ir teritorijoms sudarius kitas sutartis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (7b) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su autentiškumo sertifikatų, kuriais patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos šalies arba teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento apibrėžtį, išdavimu ir šiame reglamente numatytų visų arba dalies priemonių laikinu sustabdymu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011/ES, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2). Atsižvelgiant į šių priemonių poveikį, priimant įgyvendinimo aktus dėl autentiškumo sertifikatų, kuriais patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos šalies arba teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento apibrėžtį, išdavimo, taip pat priimant įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos priemonės, skirtos visų arba dalies šiame reglamente numatytų priemonių sustabdymui trims mėnesiams, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra. |
| --- | --- |

(7b)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su autentiškumo sertifikatų, kuriais patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos šalies arba teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento apibrėžtį, išdavimu ir šiame reglamente numatytų visų arba dalies priemonių laikinu sustabdymu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011/ES, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2). Atsižvelgiant į šių priemonių poveikį, priimant įgyvendinimo aktus dėl autentiškumo sertifikatų, kuriais patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos šalies arba teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento apibrėžtį, išdavimo, taip pat priimant įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos priemonės, skirtos visų arba dalies šiame reglamente numatytų priemonių sustabdymui trims mėnesiams, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 2 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

2 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| (2a) | 2 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:



  „Jei nesilaikoma [...] 1 arba 2 dalies nuostatų, Komisija įgyvendinimo aktais gali sustabdyti visų arba dalies šiame reglamente numatytų privilegijų taikymą šalims ir teritorijoms. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

(2a)

2 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jei nesilaikoma [...] 1 arba 2 dalies nuostatų, Komisija įgyvendinimo aktais gali sustabdyti visų arba dalies šiame reglamente numatytų privilegijų taikymą šalims ir teritorijoms. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 3 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

Prie visų importo pagal šią kvotą prašymų pridedamas eksportuojančios teritorijos kompetentingos institucijos išduotas autentiškumo sertifikatas, kuriuo patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento II priede pateiktą apibrėžtį. Šį sertifikatą
  parengia
  Komisija
  , vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“), 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“

Prie visų importo pagal šią kvotą prašymų pridedamas eksportuojančios teritorijos kompetentingos institucijos išduotas autentiškumo sertifikatas, kuriuo patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento II priede pateiktą apibrėžtį. Šį sertifikatą Komisija
  parengia priimdama įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 4 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

3 straipsnio 4 dalis

| (4a) | 3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:



  „4.   Nepaisant kitų šio reglamento nuostatų, ypač 10 straipsnio nuostatų, atsižvelgiant į ypatingą žemės ūkio ir žuvininkystės rinkų jautrumą, jeigu dėl žemės ūkio ir žuvininkystės produktų importo sutrikdomos Sąjungos rinkos ir jų reguliavimo mechanizmai, Komisija įgyvendinimo aktais gali patvirtinti atitinkamas priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

(4a)

3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Nepaisant kitų šio reglamento nuostatų, ypač 10 straipsnio nuostatų, atsižvelgiant į ypatingą žemės ūkio ir žuvininkystės rinkų jautrumą, jeigu dėl žemės ūkio ir žuvininkystės produktų importo sutrikdomos Sąjungos rinkos ir jų reguliavimo mechanizmai, Komisija įgyvendinimo aktais gali patvirtinti atitinkamas priemones. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

4 straipsnis

| 5. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:



  „4 straipsnis


  „Jaučių jauniklių mėsos“ tarifinės kvotos įgyvendinimas



  „Išsamias „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisykles nustato Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“), 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“ |
| --- | --- |

5.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

„Jaučių jauniklių mėsos“ tarifinės kvotos įgyvendinimas

„Išsamias „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisykles nustato Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“), 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“

Išbraukta.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

7 straipsnis

| 5a. | 7 straipsnis pakeičiamas taip:



  „7 straipsnis

  Įgaliojimų suteikimas


  Pagal 7a straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl:









  a) | pakeitimų ir techninių patikslinimų, kuriuos būtina padaryti pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius; |
| --- | --- | --- |

5a.

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Įgaliojimų suteikimas

Pagal 7a straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl:

a)

pakeitimų ir techninių patikslinimų, kuriuos būtina padaryti pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius;

| b) | patikslinimų, kuriuos būtina padaryti Sąjungai ir 1 straipsnyje nurodytoms šalims ir teritorijoms sudarius kitas sutartis; |
| --- | --- |

b)

patikslinimų, kuriuos būtina padaryti Sąjungai ir 1 straipsnyje nurodytoms šalims ir teritorijoms sudarius kitas sutartis;

| c) | išsamių „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisyklių. |
| --- | --- |

c)

išsamių „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisyklių.

Jeigu to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 7b straipsnyje numatyta procedūra.“

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 b punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

7 a straipsnis (naujas)

| 5b. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „7a straipsnis


  Naudojimasis įgaliojimais



  1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.




  2.
     
  7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami iki 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki šio laikotarpio pabaigos.




  3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.




  4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.




  5.
     
  Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.“ |
| --- | --- |

5b.

Įterpiamas šis straipsnis:

„7a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.
     
  7 straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami iki 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki šio laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 7 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.
     
  Pagal 7 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.“

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 c punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

7 b straipsnis (naujas)

| 5c. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „7b straipsnis


  Skubos procedūra



  1.
     
  Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.




  2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 7a straipsnyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina teisės aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“ |
| --- | --- |

5c.

Įterpiamas šis straipsnis:

„7b straipsnis

Skubos procedūra

1.
     
  Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 7a straipsnyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina teisės aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.“

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 d punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

8 straipsnis

| 5d. | 8 straipsnis pakeičiamas taip:



  „8 straipsnis


  Komiteto procedūra


  1.   Komisijai padeda Vakarų Balkanų įgyvendinimo komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.



  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.



  3.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“ |
| --- | --- |

5d.

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Vakarų Balkanų įgyvendinimo komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento – iš dalies keičiantis aktas

1 straipsnio 5 e punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009

10 straipsnio 1 dalis

| 5e. | 10 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:










  a) | a punktas pakeičiamas taip:









  „a) | informavo Vakarų Balkanų įgyvendinimo komitetą;“ |
| --- | --- | --- | --- |

5e.

10 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

informavo Vakarų Balkanų įgyvendinimo komitetą;“

| b) | įterpiama ši pastraipa:




  „pirmoje pastraipoje minimos priemonės tvirtinamos priimant įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“ |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši pastraipa:

„pirmoje pastraipoje minimos priemonės tvirtinamos priimant įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.“

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7–0243/2010).

(2)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

---

| 7.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 377/258 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 377/258

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisRadijo spektro politika ***I

P7_TA(2011)0220

2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (COM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0471),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0270/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0151/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0151/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 53.

---

2011 m. gegužės 11 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0252

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. gegužės 11 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2011/ES, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (3) 8a straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos, kuriose nustatomos naudojimosi radijo spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal direktyvas, taikomas elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, politikos kryptys ir tikslai. Šios politikos kryptys ir tikslai turėtų būti susiję su radijo spektro, kurio reikia vidaus rinkai sukurti ir veikti, prieinamumu ir efektyviu naudojimu.
  Pagal radijo spektro politikos programą remiami strategijoje „Europa 2020“ ir skaitmeninėje darbotvarkėje apibrėžti tikslai ir pagrindiniai veiksmai; tai viena iš 50 prioritetinių veiklos programų, išvardytų Bendrosios rinkos akte.
  Šiuo sprendimu nepažeidžiami kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai, visų pirma
  1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
  1999/5/EB
  dėlies pripažinimo (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva) (5)

  ,
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
  2002/20/EB
  dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų Direktyva) (6),
  Direktyva 2002/21/EB
  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB (7), iš dalies keičianti Direktyvą 2002/21/EB, Direktyvą 2002/19/EB ir Direktyvą 2002/20/EB,
  taip pat
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  sprendimas Nr. 676/2002/EB
  dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (8)

  . Juo taip pat nepažeidžiamos pagal Sąjungos teisės aktus nacionaliniu lygmeniu taikomos priemonės, kurių imtasi siekiant bendrojo intereso tikslų, ypač tikslų, susijusių su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo politika; nepažeidžiama ir valstybių narių teisė tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo tikslais ir gynybai. [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (3) 8a straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Komisija gali teikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais nustatomos daugiametės radijo spektro politikos programos, kuriose nustatomos naudojimosi radijo spektru strateginio planavimo ir derinimo pagal direktyvas, taikomas elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, politikos kryptys ir tikslai. Šios politikos kryptys ir tikslai turėtų būti susiję su radijo spektro, kurio reikia vidaus rinkai sukurti ir veikti, prieinamumu ir efektyviu naudojimu.
  Pagal radijo spektro politikos programą remiami strategijoje „Europa 2020“ ir skaitmeninėje darbotvarkėje apibrėžti tikslai ir pagrindiniai veiksmai; tai viena iš 50 prioritetinių veiklos programų, išvardytų Bendrosios rinkos akte.
  Šiuo sprendimu nepažeidžiami kiti galiojantys Sąjungos teisės aktai, visų pirma
  1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
  1999/5/EB
  dėlies pripažinimo (4), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva) (5)

  ,
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
  2002/20/EB
  dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų Direktyva) (6),
  Direktyva 2002/21/EB
  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/140/EB (7), iš dalies keičianti Direktyvą 2002/21/EB, Direktyvą 2002/19/EB ir Direktyvą 2002/20/EB,
  taip pat
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  sprendimas Nr. 676/2002/EB
  dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (8)

  . Juo taip pat nepažeidžiamos pagal Sąjungos teisės aktus nacionaliniu lygmeniu taikomos priemonės, kurių imtasi siekiant bendrojo intereso tikslų, ypač tikslų, susijusių su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo politika; nepažeidžiama ir valstybių narių teisė tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo tikslais ir gynybai. [1 pakeit.]

| (2) | Radijo spektras – vienas iš svarbiausių pagrindinių sektorių ir paslaugų, įskaitant judrųjį, belaidį plačiajuostį ir palydovinį ryšį, televizijos ir radijo transliacijas, transportą, radiolokaciją, taip pat tokias taikymo sritis kaip signalizacija, nuotolinis valdymas, klausos aparatai, mikrofonai ir medicinos įranga,
  viešųjų
  išteklių. Jo reikia viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, saugumo ir saugos tarnyboms, įskaitant civilinę saugą, taip pat mokslinei veiklai, pavyzdžiui, meteorologijai, Žemės stebėjimui, radioastronomijai ir kosmoso tyrimams.
  Veiksmingai naudojant radijo spektrą, galima užtikrinti visuotinę prieigą prie elektroninių ryšių, ypač piliečiams ir įmonėms, kurios dirba ne taip tankiai gyvenamose arba atokiose vietovėse, pavyzdžiui, kaimuose arba salose.
  Todėl radijo spektro reguliavimo priemonės reikšmingos ekonomikos, saugos, sveikatos, viešojo intereso, kultūros, mokslo, socialinėje, aplinkos ir technikos srityse. [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Radijo spektras – vienas iš svarbiausių pagrindinių sektorių ir paslaugų, įskaitant judrųjį, belaidį plačiajuostį ir palydovinį ryšį, televizijos ir radijo transliacijas, transportą, radiolokaciją, taip pat tokias taikymo sritis kaip signalizacija, nuotolinis valdymas, klausos aparatai, mikrofonai ir medicinos įranga,
  viešųjų
  išteklių. Jo reikia viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, saugumo ir saugos tarnyboms, įskaitant civilinę saugą, taip pat mokslinei veiklai, pavyzdžiui, meteorologijai, Žemės stebėjimui, radioastronomijai ir kosmoso tyrimams.
  Veiksmingai naudojant radijo spektrą, galima užtikrinti visuotinę prieigą prie elektroninių ryšių, ypač piliečiams ir įmonėms, kurios dirba ne taip tankiai gyvenamose arba atokiose vietovėse, pavyzdžiui, kaimuose arba salose.
  Todėl radijo spektro reguliavimo priemonės reikšmingos ekonomikos, saugos, sveikatos, viešojo intereso, kultūros, mokslo, socialinėje, aplinkos ir technikos srityse. [2 pakeit.]

| (3) | Turėtų būti patvirtintas atnaujintas ekonominis ir socialinis radijo spektro valdymo, skirstymo ir naudojimo principas, kurio laikantis ypatingas dėmesys būtų skirtas siekiui parengti reglamentą, pagal kurį būtų užtikrintas didesnis radijo spektro veiksmingumas, geresnis dažnių planavimas ir apsauginės priemonės, skirtos apsisaugoti nuo konkurencijai žalingų veiksmų ir nuo antivisuomeninių priemonių, susijusių su radijo spektro naudojimu. [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Turėtų būti patvirtintas atnaujintas ekonominis ir socialinis radijo spektro valdymo, skirstymo ir naudojimo principas, kurio laikantis ypatingas dėmesys būtų skirtas siekiui parengti reglamentą, pagal kurį būtų užtikrintas didesnis radijo spektro veiksmingumas, geresnis dažnių planavimas ir apsauginės priemonės, skirtos apsisaugoti nuo konkurencijai žalingų veiksmų ir nuo antivisuomeninių priemonių, susijusių su radijo spektro naudojimu. [3 pakeit.]

| (4) | Europos Sąjungos lygmeniu strategiškai planuojant ir derinant radijo spektro naudojimą turėtų būti sustiprinta belaidžio elektroninio ryšio ir įrangos vidaus rinka bei kita su radijo spektro naudojimu susijusi Europos Sąjungos politika, todėl būtų sukurta naujų galimybių diegti inovacijas
  , kurti darbo vietas
  ir
  tuo pat metu
  prisidėta prie ekonomikos atsigavimo ir socialinės integracijos visoje Europos Sąjungoje, kartu atsižvelgiant į ypatingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę.
  Radijo spektro naudojimo suderinimas taip pat svarbus norint užtikrinti elektroninių ryšių paslaugų kokybę ir sukurti masto ekonomiją, kurios sąlygomis mažėtų judriojo ryšio tinklų diegimo išlaidos ir kaina, kurią už judriojo ryšio prietaisus moka vartotojai.
  Šiems dalykams įgyvendinti Europos Sąjungai reikia politikos programos, kuri vidaus rinkoje būtų įgyvendinama visose su radijo spektro naudojimu susijusiose Europos Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų ir plėtros, transporto
  , kultūros
  ir energetikos srityse.
  Dabartinių radijo spektro teisių turėtojų susirūpinimas savo galimomis teisėmis jokiu būdu neturėtų būti reikalingų reformų atidėliojimo priežastis. [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

Europos Sąjungos lygmeniu strategiškai planuojant ir derinant radijo spektro naudojimą turėtų būti sustiprinta belaidžio elektroninio ryšio ir įrangos vidaus rinka bei kita su radijo spektro naudojimu susijusi Europos Sąjungos politika, todėl būtų sukurta naujų galimybių diegti inovacijas
  , kurti darbo vietas
  ir
  tuo pat metu
  prisidėta prie ekonomikos atsigavimo ir socialinės integracijos visoje Europos Sąjungoje, kartu atsižvelgiant į ypatingą socialinę, kultūrinę ir ekonominę radijo spektro vertę.
  Radijo spektro naudojimo suderinimas taip pat svarbus norint užtikrinti elektroninių ryšių paslaugų kokybę ir sukurti masto ekonomiją, kurios sąlygomis mažėtų judriojo ryšio tinklų diegimo išlaidos ir kaina, kurią už judriojo ryšio prietaisus moka vartotojai.
  Šiems dalykams įgyvendinti Europos Sąjungai reikia politikos programos, kuri vidaus rinkoje būtų įgyvendinama visose su radijo spektro naudojimu susijusiose Europos Sąjungos politikos srityse, pavyzdžiui, elektroninių ryšių, mokslinių tyrimų ir plėtros, transporto
  , kultūros
  ir energetikos srityse.
  Dabartinių radijo spektro teisių turėtojų susirūpinimas savo galimomis teisėmis jokiu būdu neturėtų būti reikalingų reformų atidėliojimo priežastis. [4 pakeit.]

| (5) | Ši pirmoji programa turėtų skatinti konkurenciją, taikyti visai Europos vienodas sąlygas ir pakloti pamatus bendrai skaitmeninei rinkai. Siekiant užtikrinti šios radijo spektro programos visą potencialą, naudą vartotojams ir bendrą rinką, programa turėtų būti papildyta būsimais ir naujais pasiūlymais, kurie sudarytų sąlygas plėtoti elektroninę ekonomiką, kaip antai duomenų apsauga ir Europos licencijų sistema internetiniam turiniui. [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

Ši pirmoji programa turėtų skatinti konkurenciją, taikyti visai Europos vienodas sąlygas ir pakloti pamatus bendrai skaitmeninei rinkai. Siekiant užtikrinti šios radijo spektro programos visą potencialą, naudą vartotojams ir bendrą rinką, programa turėtų būti papildyta būsimais ir naujais pasiūlymais, kurie sudarytų sąlygas plėtoti elektroninę ekonomiką, kaip antai duomenų apsauga ir Europos licencijų sistema internetiniam turiniui. [5 pakeit.]

| (6) | Šia pirmąja programa visų pirma turėtų būti remiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“, atsižvelgiant didžiules belaidžio ryšio paslaugų galimybes skatinti informacija grindžiamą ekonomiką, kurti ir remti nuo informacinių ir ryšio technologijų priklausomus sektorius ir įveikti skaitmeninę atskirtį.
  Visų pirma audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų ir internetinio turinio suklestėjimas skatina spartos ir aprėpties paklausą
  . Ji taip pat yra vienas iš svarbiausių Europos skaitmeninės darbotvarkės (9), kurioje numatyta užtikrinti spartųjį plačiajuostį interneto ryšį būsimoje tinklais grindžiamoje žinių ekonomikoje, nustačius plataus užmojo tikslą – ▐ garantuoti visuotinę ▐ plačiajuosčio ryšio aprėptį
  , punktų
  .
  Siekiant skatinti ekonomikos augimą ir pasaulinį konkurencingumą
  ir taip užsitikrinti ekonominę ir socialinę bendrosios skaitmeninės rinkos naudą,
  labai svarbu teikti kuo didesnės spartos ir pajėgumo plačiajuostį ryšį, užtikrinant, kad iki 2020 m. visi Europos namų ūkiai turėtų galimybę turėti ne mažesnės kaip 30 Mb/s, o bent pusė jų – ne mažesnės kaip 100 Mb/s spartos ryšį
  . Šia programa turėtų būti remiama ir skatinama kituose sektoriuose įgyvendinama Europos Sąjungos politika, pavyzdžiui, tvari aplinka ir ekonominė bei socialinė visų Europos Sąjungos piliečių įtrauktis. Atsižvelgiant į belaidžių taikomųjų sistemų svarbą inovacijoms, ši programa taip pat yra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos inovacijų politikos rėmimo iniciatyvų. [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

Šia pirmąja programa visų pirma turėtų būti remiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“, atsižvelgiant didžiules belaidžio ryšio paslaugų galimybes skatinti informacija grindžiamą ekonomiką, kurti ir remti nuo informacinių ir ryšio technologijų priklausomus sektorius ir įveikti skaitmeninę atskirtį.
  Visų pirma audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų ir internetinio turinio suklestėjimas skatina spartos ir aprėpties paklausą
  . Ji taip pat yra vienas iš svarbiausių Europos skaitmeninės darbotvarkės (9), kurioje numatyta užtikrinti spartųjį plačiajuostį interneto ryšį būsimoje tinklais grindžiamoje žinių ekonomikoje, nustačius plataus užmojo tikslą – ▐ garantuoti visuotinę ▐ plačiajuosčio ryšio aprėptį
  , punktų
  .
  Siekiant skatinti ekonomikos augimą ir pasaulinį konkurencingumą
  ir taip užsitikrinti ekonominę ir socialinę bendrosios skaitmeninės rinkos naudą,
  labai svarbu teikti kuo didesnės spartos ir pajėgumo plačiajuostį ryšį, užtikrinant, kad iki 2020 m. visi Europos namų ūkiai turėtų galimybę turėti ne mažesnės kaip 30 Mb/s, o bent pusė jų – ne mažesnės kaip 100 Mb/s spartos ryšį
  . Šia programa turėtų būti remiama ir skatinama kituose sektoriuose įgyvendinama Europos Sąjungos politika, pavyzdžiui, tvari aplinka ir ekonominė bei socialinė visų Europos Sąjungos piliečių įtrauktis. Atsižvelgiant į belaidžių taikomųjų sistemų svarbą inovacijoms, ši programa taip pat yra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos inovacijų politikos rėmimo iniciatyvų. [6 pakeit.]

| (7) | Pirmoji programa turi būti pamatu vystymuisi srityse, kuriose Sąjunga gali pirmauti, turint mintyje plačiajuosčio ryšio spartą, judrumą, aprėptį ir pajėgumą. Toks lyderės vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant sukurti konkurencingą skaitmeninę bendrąją rinką, kuri veiktų kaip pirmoji vidaus rinką visiems Sąjungos piliečiams atverianti priemonė. [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

Pirmoji programa turi būti pamatu vystymuisi srityse, kuriose Sąjunga gali pirmauti, turint mintyje plačiajuosčio ryšio spartą, judrumą, aprėptį ir pajėgumą. Toks lyderės vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant sukurti konkurencingą skaitmeninę bendrąją rinką, kuri veiktų kaip pirmoji vidaus rinką visiems Sąjungos piliečiams atverianti priemonė. [7 pakeit.]

| (8) | Pirmojoje programoje valstybėms narėms ir Europos Sąjungos institucijoms turėtų būti
  nustatyti
  vadovaujamieji principai ir tikslai iki 2015 m., taip pat nustatytos konkrečios įgyvendinimo iniciatyvos. Nors radijo spektro valdymas vis dar iš esmės yra nacionalinės kompetencijos dalykas, jis turėtų būti vykdomas pagal galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus ir taip, kad būtų galima įgyvendinti Europos Sąjungos politiką. [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

Pirmojoje programoje valstybėms narėms ir Europos Sąjungos institucijoms turėtų būti
  nustatyti
  vadovaujamieji principai ir tikslai iki 2015 m., taip pat nustatytos konkrečios įgyvendinimo iniciatyvos. Nors radijo spektro valdymas vis dar iš esmės yra nacionalinės kompetencijos dalykas, jis turėtų būti vykdomas pagal galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus ir taip, kad būtų galima įgyvendinti Europos Sąjungos politiką. [8 pakeit.]

| (9) | Programoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į Sprendimą 676/2002/EB ir į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT) techninę kompetenciją, kad nuo radijo spektro priklausoma Europos Parlamento ir Tarybos sutarta Europos Sąjungos politika galėtų būti įgyvendinta techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, pabrėžiant tai, kad prireikus tokių priemonių galima imtis esamai Europos Sąjungos politikai įgyvendinti. |
| --- | --- |

(9)

Programoje taip pat turėtų būti atsižvelgta į Sprendimą 676/2002/EB ir į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (CEPT) techninę kompetenciją, kad nuo radijo spektro priklausoma Europos Parlamento ir Tarybos sutarta Europos Sąjungos politika galėtų būti įgyvendinta techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, pabrėžiant tai, kad prireikus tokių priemonių galima imtis esamai Europos Sąjungos politikai įgyvendinti.

| (10) | Siekiant užtikrinti optimalų
  ir našų
  radijo spektro
  , kaip viešosios gėrybės,
  naudojimą, gali prireikti
  , kad Komisija ir valstybės narės be tradicinių sprendimų, pavyzdžiui, aukcionų, priimtų ir pažangesnius
  leidimų išdavimo
  sprendimus
  , pavyzdžiui, taikyti kolektyvinį radijo spektro naudojimą, bendruosius leidimus arba bendrai naudotis infrastruktūra. Europos Sąjungoje šie principai galėtų būti taikomi lengviau, nustačius
  geriausią praktiką ir skatinant dalintis informacija, taip pat nustačius
  tam tikras bendras arba panašias radijo spektro naudojimo sąlygas. Jei trukdžiai neapsunkina kitų paslaugų plėtros, reikėtų visų pirma išnagrinėti galimybes išduoti bendruosius leidimus (tokių leidimų sistema
  tinkamiausia ir
  paprasčiausia),
  ir tai tinkamiausia pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio nuostatas
  . [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti optimalų
  ir našų
  radijo spektro
  , kaip viešosios gėrybės,
  naudojimą, gali prireikti
  , kad Komisija ir valstybės narės be tradicinių sprendimų, pavyzdžiui, aukcionų, priimtų ir pažangesnius
  leidimų išdavimo
  sprendimus
  , pavyzdžiui, taikyti kolektyvinį radijo spektro naudojimą, bendruosius leidimus arba bendrai naudotis infrastruktūra. Europos Sąjungoje šie principai galėtų būti taikomi lengviau, nustačius
  geriausią praktiką ir skatinant dalintis informacija, taip pat nustačius
  tam tikras bendras arba panašias radijo spektro naudojimo sąlygas. Jei trukdžiai neapsunkina kitų paslaugų plėtros, reikėtų visų pirma išnagrinėti galimybes išduoti bendruosius leidimus (tokių leidimų sistema
  tinkamiausia ir
  paprasčiausia),
  ir tai tinkamiausia pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio nuostatas
  . [9 pakeit.]

| (11) | Prekyba radijo spektro naudojimo teisėmis ir lankstesnės naudojimo sąlygos turėtų duoti nemažai naudos ekonomikos augimui. Todėl, jei Europos Sąjungos teisės aktais nustatytos dažnių juostų lankstesnio naudojimo sąlygos, turėtų būti nedelsiant leista prekiauti tų juostų naudojimo teisėmis pagal Direktyvą 2002/21/EB. Be to, tokių prekinių teisių formato ir turinio bendrieji principai, taip pat bendrosios priemonės, kuriomis siekiama neleisti kaupti radijo spektro naudojimo teisių (taip gali būti užsitikrinama dominuojamoji padėtis) arba nepagrįstai nenaudoti įsigyto radijo spektro, padėtų valstybėms narėms suderintai nustatyti šias priemones, o tokias teises įsigyti bet kur Europos Sąjungoje būtų lengviau.
  Be to, siekiant įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus, dalis nuo dažnių spektro naudojimo teisių („skaitmeninis dividendas“) pardavimo aukcione gautų pajamų turėtų būti naudojama plačiajuosčio ryšio aprėpties plėtrai paspartinti. [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

Prekyba radijo spektro naudojimo teisėmis ir lankstesnės naudojimo sąlygos turėtų duoti nemažai naudos ekonomikos augimui. Todėl, jei Europos Sąjungos teisės aktais nustatytos dažnių juostų lankstesnio naudojimo sąlygos, turėtų būti nedelsiant leista prekiauti tų juostų naudojimo teisėmis pagal Direktyvą 2002/21/EB. Be to, tokių prekinių teisių formato ir turinio bendrieji principai, taip pat bendrosios priemonės, kuriomis siekiama neleisti kaupti radijo spektro naudojimo teisių (taip gali būti užsitikrinama dominuojamoji padėtis) arba nepagrįstai nenaudoti įsigyto radijo spektro, padėtų valstybėms narėms suderintai nustatyti šias priemones, o tokias teises įsigyti bet kur Europos Sąjungoje būtų lengviau.
  Be to, siekiant įgyvendinti Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus, dalis nuo dažnių spektro naudojimo teisių („skaitmeninis dividendas“) pardavimo aukcione gautų pajamų turėtų būti naudojama plačiajuosčio ryšio aprėpties plėtrai paspartinti. [11 pakeit.]

| (12) | Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama, kad belaidis plačiajuostis ryšys yra svarbi priemonė konkurencijai skatinti,
  vienodoms galimybėms visoje Europoje sukurti,
  vartotojų pasirinkimo galimybėms gerinti ir prieigai kaimo ir kitose vietovėse, kuriose diegti laidinį plačiajuostį ryšį sunku arba ekonomiškai neperspektyvu, plėtoti. Tačiau valdant radijo spektrą gali būti pakeistas rinkos dalyvių vaidmuo ir jų įtaka (pavyzdžiui, jei esami naudotojai įgyja nepelnytą konkurencinį pranašumą), o tai gali turėti poveikio konkurencijai. Ribota radijo spektro prieiga, ypač kai nepakanka reikiamo radijo spektro išteklių, gali būti kliūtis į rinką patekti naujoms paslaugoms arba taikomosioms sistemoms ir stabdytų inovacijas ir konkurenciją. Naujų naudojimo teisių įsigijimo būdai (įskaitant prekybą radijo spektro naudojimo teisėmis arba kitokius naudotojų sandorius) ir nustatyti nauji lankstaus radijo spektro naudojimo kriterijai gali turėti poveikio esamai konkurencijai. Todėl valstybės narės turėtų
  atlikti išsamią poveikio konkurencijai analizę, prieš imdamosi naujo dažnių spektro paskirstymo, taip pat
  imtis reikiamų ex ante arba ex post priemonių (pavyzdžiui, pakeisti galiojančias teises, neleisti įsigyti tam tikro radijo spektro naudojimo teisių, nustatyti sąlygas, susijusias su radijo spektro atsargų kaupimu ir efektyviu jo naudojimu, kokios nurodytos Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 7 dalyje, apriboti kiekvieno operatoriaus naudojamo radijo spektro kiekį arba neleisti kaupti radijo spektro pertekliaus), kad išvengtų konkurencijos iškreipimo, pagal pagrindinius Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 6 dalies ir
  1987 m. birželio 25 d. Tarybos
  direktyvos 87/372/EEB
  dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (10)

  (GSM direktyva) 1 straipsnio 2 dalies principus.
  Valstybės narės taip pat gali imtis veiksmų, kad užtikrintų tolygesnį spektro paskirstymą ekonominės veiklos vykdytojams, rezervuodamos dažnio juostos ar panašių ypatybių dažnių juostų grupės spektrą naujiems rinkos dalyviams. [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama, kad belaidis plačiajuostis ryšys yra svarbi priemonė konkurencijai skatinti,
  vienodoms galimybėms visoje Europoje sukurti,
  vartotojų pasirinkimo galimybėms gerinti ir prieigai kaimo ir kitose vietovėse, kuriose diegti laidinį plačiajuostį ryšį sunku arba ekonomiškai neperspektyvu, plėtoti. Tačiau valdant radijo spektrą gali būti pakeistas rinkos dalyvių vaidmuo ir jų įtaka (pavyzdžiui, jei esami naudotojai įgyja nepelnytą konkurencinį pranašumą), o tai gali turėti poveikio konkurencijai. Ribota radijo spektro prieiga, ypač kai nepakanka reikiamo radijo spektro išteklių, gali būti kliūtis į rinką patekti naujoms paslaugoms arba taikomosioms sistemoms ir stabdytų inovacijas ir konkurenciją. Naujų naudojimo teisių įsigijimo būdai (įskaitant prekybą radijo spektro naudojimo teisėmis arba kitokius naudotojų sandorius) ir nustatyti nauji lankstaus radijo spektro naudojimo kriterijai gali turėti poveikio esamai konkurencijai. Todėl valstybės narės turėtų
  atlikti išsamią poveikio konkurencijai analizę, prieš imdamosi naujo dažnių spektro paskirstymo, taip pat
  imtis reikiamų ex ante arba ex post priemonių (pavyzdžiui, pakeisti galiojančias teises, neleisti įsigyti tam tikro radijo spektro naudojimo teisių, nustatyti sąlygas, susijusias su radijo spektro atsargų kaupimu ir efektyviu jo naudojimu, kokios nurodytos Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 7 dalyje, apriboti kiekvieno operatoriaus naudojamo radijo spektro kiekį arba neleisti kaupti radijo spektro pertekliaus), kad išvengtų konkurencijos iškreipimo, pagal pagrindinius Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 6 dalies ir
  1987 m. birželio 25 d. Tarybos
  direktyvos 87/372/EEB
  dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (10)

  (GSM direktyva) 1 straipsnio 2 dalies principus.
  Valstybės narės taip pat gali imtis veiksmų, kad užtikrintų tolygesnį spektro paskirstymą ekonominės veiklos vykdytojams, rezervuodamos dažnio juostos ar panašių ypatybių dažnių juostų grupės spektrą naujiems rinkos dalyviams. [12 pakeit.]

| (13) | Siekiant, kad radijo spektras būtų naudojamas optimaliai ir efektyviai, būtina nuolatinė pokyčių stebėsena ir naujausia skaidri informacija apie radijo spektro naudojimą visoje Europos Sąjungoje. Pagal 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimą 2007/344/EB dėl suderintų galimybių gauti informaciją apie radijo spektro naudojimą Bendrijoje (11) valstybės narės turi skelbti naudojimosi teisių informaciją, tačiau Sąjungoje būtina parengti išsamų esamo radijo spektro naudojimo aprašą
  ir jo veiksmingumą, atliekant bendrą
  persvarstymo ir vertinimo metodiką siekiant pagerinti radijo spektro ir radijo įrangos naudojimo efektyvumą, ypač 300 MHz–
  6 GHz
  diapazone
  , o taip pat 6 GHz–70 GHz diapazone, nes vykstant sparčiai technologijų plėtrai šie dažniai bus vis svarbesni. Šis aprašas turėtų būti pakankamai išsamus, kad
  padėtų
  privačiame
  ir viešajame sektoriuose nustatyti neefektyvias technologijas ir naudojimą, paskirtas radijo spektro dalis, kuriomis nesinaudojama, bendro naudojimo galimybes, taip pat įvertinti būsimus vartotojų ir verslo poreikius.
  Be to, valstybės narės, atsižvelgdamos į didėjantį belaidžio ryšio duomenis naudojančių taikomųjų sistemų skaičių, turėtų skatinti veiksmingą radijo spektro, naudojamo vartotojų taikomosioms sistemoms, naudojimą. [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

Siekiant, kad radijo spektras būtų naudojamas optimaliai ir efektyviai, būtina nuolatinė pokyčių stebėsena ir naujausia skaidri informacija apie radijo spektro naudojimą visoje Europos Sąjungoje. Pagal 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos sprendimą 2007/344/EB dėl suderintų galimybių gauti informaciją apie radijo spektro naudojimą Bendrijoje (11) valstybės narės turi skelbti naudojimosi teisių informaciją, tačiau Sąjungoje būtina parengti išsamų esamo radijo spektro naudojimo aprašą
  ir jo veiksmingumą, atliekant bendrą
  persvarstymo ir vertinimo metodiką siekiant pagerinti radijo spektro ir radijo įrangos naudojimo efektyvumą, ypač 300 MHz–
  6 GHz
  diapazone
  , o taip pat 6 GHz–70 GHz diapazone, nes vykstant sparčiai technologijų plėtrai šie dažniai bus vis svarbesni. Šis aprašas turėtų būti pakankamai išsamus, kad
  padėtų
  privačiame
  ir viešajame sektoriuose nustatyti neefektyvias technologijas ir naudojimą, paskirtas radijo spektro dalis, kuriomis nesinaudojama, bendro naudojimo galimybes, taip pat įvertinti būsimus vartotojų ir verslo poreikius.
  Be to, valstybės narės, atsižvelgdamos į didėjantį belaidžio ryšio duomenis naudojančių taikomųjų sistemų skaičių, turėtų skatinti veiksmingą radijo spektro, naudojamo vartotojų taikomosioms sistemoms, naudojimą. [13 pakeit.]

| (14) | Nors technologiškai vis dar kuriamos, vadinamosios „pažinimo technologijos“ jau turėtų būti toliau tiriamos ir taikomos, pasitelkiant spektro naudojimo antžeminio lokalizavimo informaciją, kuri turėtų būti nurodoma sąraše. [89 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

Nors technologiškai vis dar kuriamos, vadinamosios „pažinimo technologijos“ jau turėtų būti toliau tiriamos ir taikomos, pasitelkiant spektro naudojimo antžeminio lokalizavimo informaciją, kuri turėtų būti nurodoma sąraše. [89 pakeit.]

| (15) | Pagal Direktyvą 1999/5/EB darnieji standartai būtini siekiant efektyviai naudoti radijo spektrą ir turėtų atitikti nustatytas teisines bendro naudojimo sąlygas. Europos elektros ir elektroninės ne radijo įrangos ir tinklų standartuose turėtų būti taip pat numatyta vengti trikdyti radijo spektro naudojimą. Belaidžių įrenginių, taikomųjų sistemų, kurių skaičius ir tankis didėja, ir radijo spektro naudojimo tikslų įvairovės suminis poveikis toks, kad dabartinių trukdžių valdymo metodų nepakanka. Šie metodai, taip pat imtuvų charakteristikos ir tobulesni trukdžių išvengimo mechanizmai turėtų būti išnagrinėti ir dar kartą įvertinti
  , kad esami ir būsimi spektro naudotojai nepatirtų žalingų trukdžių arba trikdžių
  .
  Be to, esant reikalui, valstybėms narėms turėtų būti leista, laikantis nacionalinės teisės, pradėti taikyti kompensacines priemones, susijusias su tiesioginiais trukdžių problemų sprendimo sąnaudomis ir migracijos sąnaudomis. [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

Pagal Direktyvą 1999/5/EB darnieji standartai būtini siekiant efektyviai naudoti radijo spektrą ir turėtų atitikti nustatytas teisines bendro naudojimo sąlygas. Europos elektros ir elektroninės ne radijo įrangos ir tinklų standartuose turėtų būti taip pat numatyta vengti trikdyti radijo spektro naudojimą. Belaidžių įrenginių, taikomųjų sistemų, kurių skaičius ir tankis didėja, ir radijo spektro naudojimo tikslų įvairovės suminis poveikis toks, kad dabartinių trukdžių valdymo metodų nepakanka. Šie metodai, taip pat imtuvų charakteristikos ir tobulesni trukdžių išvengimo mechanizmai turėtų būti išnagrinėti ir dar kartą įvertinti
  , kad esami ir būsimi spektro naudotojai nepatirtų žalingų trukdžių arba trikdžių
  .
  Be to, esant reikalui, valstybėms narėms turėtų būti leista, laikantis nacionalinės teisės, pradėti taikyti kompensacines priemones, susijusias su tiesioginiais trukdžių problemų sprendimo sąnaudomis ir migracijos sąnaudomis. [14 pakeit.]

| (16) | Pagal Komisijos pagrindinės iniciatyvos „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ tikslus
  belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugos būtų
  labai
  naudingos
  ekonomikos atsigavimui ir augimui, jei būtų skirta pakankamai radijo spektro, naudojimo teisės būtų suteikiamos greitai, ir atsižvelgiant į rinkos raidą būtų leista prekiauti radijo spektru. Skaitmeninėje darbotvarkėje raginama, kad iki 2020 m. visiems Europos Sąjungos piliečiams būtų užtikrintas bent 30 Mb/s spartos plačiajuostis ryšys. Todėl iki 2012 m. turėtų būti leista
  suderintą
  radijo spektrą naudoti antžeminiam ryšiui, kad visiems būtų užtikrinta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio, visų pirma radijo spektro juostose, paskirtose Komisijos sprendimais 2008/477/EB (12), 2008/411/EB (13) ir 2009/766/EB (14). Prieinamas palydovinis plačiajuostis ryšys galėtų būti greitas ir praktiškai įmanomas sprendimas siekiant papildyti antžemines plačiajuosčio ryšio paslaugas ir užtikrinti aprėptį atokiose Sąjungos vietovėse. [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

Pagal Komisijos pagrindinės iniciatyvos „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ tikslus
  belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugos būtų
  labai
  naudingos
  ekonomikos atsigavimui ir augimui, jei būtų skirta pakankamai radijo spektro, naudojimo teisės būtų suteikiamos greitai, ir atsižvelgiant į rinkos raidą būtų leista prekiauti radijo spektru. Skaitmeninėje darbotvarkėje raginama, kad iki 2020 m. visiems Europos Sąjungos piliečiams būtų užtikrintas bent 30 Mb/s spartos plačiajuostis ryšys. Todėl iki 2012 m. turėtų būti leista
  suderintą
  radijo spektrą naudoti antžeminiam ryšiui, kad visiems būtų užtikrinta lengva prieiga prie belaidžio plačiajuosčio ryšio, visų pirma radijo spektro juostose, paskirtose Komisijos sprendimais 2008/477/EB (12), 2008/411/EB (13) ir 2009/766/EB (14). Prieinamas palydovinis plačiajuostis ryšys galėtų būti greitas ir praktiškai įmanomas sprendimas siekiant papildyti antžemines plačiajuosčio ryšio paslaugas ir užtikrinti aprėptį atokiose Sąjungos vietovėse. [15 pakeit.]

| (17) | Vadovaujantis daugeliu susijusių tyrimų, judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautai sparčiai didėja ir kiekvienais metais padvigubėja. Tokia sparta, kuri, tikėtina, bus ir ateinančiais metais, judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautai nuo 2009 iki 2014 m. padidės beveik 40 kartų. Siekiant spręsti šio proporcingo augimo problemas, reikės, kad reguliuotojai ir rinkos dalyviai imtųsi tam tikrų veiksmų, įskaitant visuotinai pagerintą spektro veiksmingumą, galimą labiau suderintą belaidžio plačiajuosčio ryšio spektro paskirstymą ir srautų perkėlimą į kitus tinklus panaudojant dvejopo naudojimo įrenginius. [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

Vadovaujantis daugeliu susijusių tyrimų, judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautai sparčiai didėja ir kiekvienais metais padvigubėja. Tokia sparta, kuri, tikėtina, bus ir ateinančiais metais, judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautai nuo 2009 iki 2014 m. padidės beveik 40 kartų. Siekiant spręsti šio proporcingo augimo problemas, reikės, kad reguliuotojai ir rinkos dalyviai imtųsi tam tikrų veiksmų, įskaitant visuotinai pagerintą spektro veiksmingumą, galimą labiau suderintą belaidžio plačiajuosčio ryšio spektro paskirstymą ir srautų perkėlimą į kitus tinklus panaudojant dvejopo naudojimo įrenginius. [16 pakeit.]

| (18) | Būtina įdiegti lankstesnę tvarką, reglamentuojančią spektro naudojimą, siekiant skatinti inovacijas ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio sujungimą, kuris firmoms padėtų sumažinti išlaidas ir padidinti jų konkurencingumą bei suteiktų galimybes sukurti naujas interaktyvias internetines paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos ir visuotinės svarbos paslaugų srityse. [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

Būtina įdiegti lankstesnę tvarką, reglamentuojančią spektro naudojimą, siekiant skatinti inovacijas ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio sujungimą, kuris firmoms padėtų sumažinti išlaidas ir padidinti jų konkurencingumą bei suteiktų galimybes sukurti naujas interaktyvias internetines paslaugas, pvz., švietimo, sveikatos ir visuotinės svarbos paslaugų srityse. [17 pakeit.]

| (19) | Beveik 500 mln. sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam vartotojui sudarytų papildomą vertę, o Sąjungai suteiktų pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Sparti plačiajuosčio ryšio plėtra būtina siekiant vystyti Sąjungos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti įvairių sektorių, pvz., sveikatos priežiūros, gamybos ir paslaugų pramonės, lyderėmis. [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

Beveik 500 mln. sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, kiekvienam vartotojui sudarytų papildomą vertę, o Sąjungai suteiktų pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika. Sparti plačiajuosčio ryšio plėtra būtina siekiant vystyti Sąjungos produktyvumą ir kurti naujas ir mažas įmones, galinčias tapti įvairių sektorių, pvz., sveikatos priežiūros, gamybos ir paslaugų pramonės, lyderėmis. [18 pakeit.]

| (20) | Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) vertinimu, 2020 m. kiekvieno ITU regiono, įskaitant Europą, komercinei judriojo ryšio industrijai ateityje reikės 1 280–1 720 MHz dažnių juostos spektro tarptautinio judriojo ryšio telekomunikacijų 2000 (angl. IMT-2000) ir IMT pažangiųjų sistemų (pvz., 3G ir 4G judriojo ryšio komunikacijų) plėtrai. Jei nebus atlaisvinamas papildomas spektras (pageidautina suderintas pasauliniu lygiu), judriojo ryšio tinklų pajėgumo apribojimai sudarys kliūčių naujoms paslaugoms ir ekonomikos augimui. [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) vertinimu, 2020 m. kiekvieno ITU regiono, įskaitant Europą, komercinei judriojo ryšio industrijai ateityje reikės 1 280–1 720 MHz dažnių juostos spektro tarptautinio judriojo ryšio telekomunikacijų 2000 (angl. IMT-2000) ir IMT pažangiųjų sistemų (pvz., 3G ir 4G judriojo ryšio komunikacijų) plėtrai. Jei nebus atlaisvinamas papildomas spektras (pageidautina suderintas pasauliniu lygiu), judriojo ryšio tinklų pajėgumo apribojimai sudarys kliūčių naujoms paslaugoms ir ekonomikos augimui. [19 pakeit.]

| (21) | Nors laiku ir skatinant konkurenciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2009/114/EB (15) atvertos 880–915 MHz ir 925–960 MHz dažnių juostos (900 MHz juosta), 790–862 MHz dažnių juosta (800 MHz juosta) gali būti naudojama optimaliai
  didelių plotų aprėpčiai belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Remiantis techninių sąlygų derinimu pagal
  2010 m. gegužės 6 d. Komisijos
  sprendimą 2010/267/ES
  dėl antžeminių sistemų, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, naudojimo 790–862 MHz dažnių juostoje Europos Sąjungoje suderintų techninių sąlygų (16)

  ir 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija
  2009/848/EB dėl „skaitmeninio dividendo“ naudojimo Europos Sąjungoje (17)

  , kurioje raginama antžeminį analoginį transliavimą nutraukti iki 2012 m. sausio 1 d., bei atsižvelgiant į sparčius nacionalinio reguliavimo pokyčius, ši juosta elektroniniams ryšiams Sąjungoje turėtų būti iš esmės suteikta iki 2013 m.
  Kad būtų išvengta techninių trukdžių, ypač pasienio regionuose prie sienų tarp valstybių narių, reikalingas skubus įdiegimas, atsižvelgiant į šią juostą.
  Atsižvelgiant į 800 MHz juostos perdavimo dideliais atstumais galimybes, teisės turėtų būti siejamos su aprėpties įpareigojimais
  , priimtais remiantis techninio ir paslaugų neutralumo principais. Siekiant patenkinti didėjantį duomenų perdavimo judriuoju ryšiu poreikį, reikėtų atlaisvinti papildomą 1 452–1 492 MHz dažnių juostos (1,5 GHz juostos) ir 2 300–2 400 MHz dažnių juostos (2,3 GHz juostos) spektrą, kuris būtų skiriamas belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms, ir tai turėtų užtikrinti vienodas galimybes skirtingiems technologiniams spendimams ir Sąjungoje paremtų Europos masto operatorių atsiradimą. Atsižvelgiant į belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų ir antžeminės televizijos pajėgumo poreikius ateityje, reikėtų įvertinti, ar judriojo ryšio paslaugoms skirti tokį papildomą spektrą kaip 694–790 MHz dažnių juosta (700 MHz juosta). [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

Nors laiku ir skatinant konkurenciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2009/114/EB (15) atvertos 880–915 MHz ir 925–960 MHz dažnių juostos (900 MHz juosta), 790–862 MHz dažnių juosta (800 MHz juosta) gali būti naudojama optimaliai
  didelių plotų aprėpčiai belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Remiantis techninių sąlygų derinimu pagal
  2010 m. gegužės 6 d. Komisijos
  sprendimą 2010/267/ES
  dėl antžeminių sistemų, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, naudojimo 790–862 MHz dažnių juostoje Europos Sąjungoje suderintų techninių sąlygų (16)

  ir 2009 m. spalio 28 d. Komisijos rekomendacija
  2009/848/EB dėl „skaitmeninio dividendo“ naudojimo Europos Sąjungoje (17)

  , kurioje raginama antžeminį analoginį transliavimą nutraukti iki 2012 m. sausio 1 d., bei atsižvelgiant į sparčius nacionalinio reguliavimo pokyčius, ši juosta elektroniniams ryšiams Sąjungoje turėtų būti iš esmės suteikta iki 2013 m.
  Kad būtų išvengta techninių trukdžių, ypač pasienio regionuose prie sienų tarp valstybių narių, reikalingas skubus įdiegimas, atsižvelgiant į šią juostą.
  Atsižvelgiant į 800 MHz juostos perdavimo dideliais atstumais galimybes, teisės turėtų būti siejamos su aprėpties įpareigojimais
  , priimtais remiantis techninio ir paslaugų neutralumo principais. Siekiant patenkinti didėjantį duomenų perdavimo judriuoju ryšiu poreikį, reikėtų atlaisvinti papildomą 1 452–1 492 MHz dažnių juostos (1,5 GHz juostos) ir 2 300–2 400 MHz dažnių juostos (2,3 GHz juostos) spektrą, kuris būtų skiriamas belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms, ir tai turėtų užtikrinti vienodas galimybes skirtingiems technologiniams spendimams ir Sąjungoje paremtų Europos masto operatorių atsiradimą. Atsižvelgiant į belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų ir antžeminės televizijos pajėgumo poreikius ateityje, reikėtų įvertinti, ar judriojo ryšio paslaugoms skirti tokį papildomą spektrą kaip 694–790 MHz dažnių juosta (700 MHz juosta). [20 pakeit.]

| (22) | Padidintos judriojo plačiajuosčio ryšio galimybės nepaprastai svarbios siekiant suteikti kultūros sektoriui naujas sklaidos platformas ir taip sudaryti sąlygas sėkmingai sektoriaus plėtrai ateityje. Labai svarbu, kad antžeminės televizijos paslaugų teikėjai ir kiti subjektai galėtų išlaikyti esamas paslaugas, kai papildoma spektro dalis bus atlaisvinta belaidžio ryšio paslaugoms. Perėjimo išlaidas, susidarančias dėl papildomo spektro atlaisvinimo, galima padengti licencijų mokesčiais, kad transliuotojai turėtų tokias pačias galimybes, kokias turi šiandien, susijusias su kitomis spektro dalimis. [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

Padidintos judriojo plačiajuosčio ryšio galimybės nepaprastai svarbios siekiant suteikti kultūros sektoriui naujas sklaidos platformas ir taip sudaryti sąlygas sėkmingai sektoriaus plėtrai ateityje. Labai svarbu, kad antžeminės televizijos paslaugų teikėjai ir kiti subjektai galėtų išlaikyti esamas paslaugas, kai papildoma spektro dalis bus atlaisvinta belaidžio ryšio paslaugoms. Perėjimo išlaidas, susidarančias dėl papildomo spektro atlaisvinimo, galima padengti licencijų mokesčiais, kad transliuotojai turėtų tokias pačias galimybes, kokias turi šiandien, susijusias su kitomis spektro dalimis. [21 pakeit.]

| (23) | Belaidės prieigos sistemos, įskaitant radijo vietinės prieigos tinklus, be licencijų išeina už šiuo metu joms skiriamų 2,4 GHz ir 5 GHz juostų dažnių ribų. Siekiant priimti naujos kartos belaides technologijas, reikia platesnių kanalų, kuriais būtų galima perduoti duomenis viršijant 1 Gb/s spartą. Be to, reikia įvertinti, ar ekonomiškai pagrįsta taikyti nelicencijuojamo spektro skirstymą belaidėms prieigos sistemoms, įskaitant vietinio radijo ryšio tinklus, kaip nurodyta Komisijos sprendime 2005/513/EB (18), remiantis dabartinio radijo spektro naudojimo ir naujo radijo spektro poreikio aprašo rezultatais, taip pat atsižvelgiant į spektro naudojimą kitais tikslais. [22 ir 25 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

Belaidės prieigos sistemos, įskaitant radijo vietinės prieigos tinklus, be licencijų išeina už šiuo metu joms skiriamų 2,4 GHz ir 5 GHz juostų dažnių ribų. Siekiant priimti naujos kartos belaides technologijas, reikia platesnių kanalų, kuriais būtų galima perduoti duomenis viršijant 1 Gb/s spartą. Be to, reikia įvertinti, ar ekonomiškai pagrįsta taikyti nelicencijuojamo spektro skirstymą belaidėms prieigos sistemoms, įskaitant vietinio radijo ryšio tinklus, kaip nurodyta Komisijos sprendime 2005/513/EB (18), remiantis dabartinio radijo spektro naudojimo ir naujo radijo spektro poreikio aprašo rezultatais, taip pat atsižvelgiant į spektro naudojimą kitais tikslais. [22 ir 25 pakeit.]

| (24) | Nors transliavimas išliks svarbi turinio platinimo platforma, nes jis tebėra ekonomiškiausia visuotinio platinimo platforma, plačiajuostis ryšys, ir fiksuotasis ir judrusis, ir kitos naujos paslaugos atveria kultūros sektoriui naujų galimybių padidinti savo platinimo platformų įvairovę, teikti paslaugas pagal pareikalavimą ir išnaudoti labai padidėjusio duomenų srauto teikiamą ekonominį potencialą. [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

Nors transliavimas išliks svarbi turinio platinimo platforma, nes jis tebėra ekonomiškiausia visuotinio platinimo platforma, plačiajuostis ryšys, ir fiksuotasis ir judrusis, ir kitos naujos paslaugos atveria kultūros sektoriui naujų galimybių padidinti savo platinimo platformų įvairovę, teikti paslaugas pagal pareikalavimą ir išnaudoti labai padidėjusio duomenų srauto teikiamą ekonominį potencialą. [23 pakeit.]

| (25) | Panašiai kaip ir GSM standarto, kuris buvo sėkmingai priimtas visame pasaulyje, nes jį iš anksto ir galutinai suderino visa Europa, atveju Sąjunga turėtų siekti nustatyti pasaulinę spektro, o ypač našiausios spektro dalies, perskirstymo ateityje darbotvarkę. Siekiant užtikrinti pasaulinį suderinimą ir koordinavimą su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, atspirties taškas bus 2016 m. pasaulinės radijo ryšio konferencijos (PRK) susitarimai. [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

Panašiai kaip ir GSM standarto, kuris buvo sėkmingai priimtas visame pasaulyje, nes jį iš anksto ir galutinai suderino visa Europa, atveju Sąjunga turėtų siekti nustatyti pasaulinę spektro, o ypač našiausios spektro dalies, perskirstymo ateityje darbotvarkę. Siekiant užtikrinti pasaulinį suderinimą ir koordinavimą su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, atspirties taškas bus 2016 m. pasaulinės radijo ryšio konferencijos (PRK) susitarimai. [24 pakeit.]

| (26) | Kadangi bendras metodas ir masto ekonomija turi lemiamos reikšmės plėtojant plačiajuostį ryšį visoje Sąjungoje bei užkertant kelią konkurencijos iškreipimui ir rinkos suskaidymui tarp valstybių narių, valstybės narės tarpusavyje ir drauge su Komisija, veikdamos suderintai,
  turėtų
  nustatyti tam tikras leidimo ir procedūrines sąlygas.
  Visų pirma, sąlygose naujiems rinkos dalyviams prieiga turėtų būti užtikrinta taikant aukcionus ar kitas konkursų procedūras
  . Sąlygos galėtų būti
  ir šios
  : aprėpties įpareigojimas, radijo spektro bloko dydis, teisių suteikimo terminas, prieiga virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir naudojimo teisių galiojimo trukmė. Atsižvelgiant į prekybos radijo spektru svarbą didesniam radijo spektro naudojimo efektyvumui
  , sąlygų visoje Europoje veikiantiems operatoriams atsirasti sudarymui
  ir belaidės įrangos ir paslaugų vidaus rinkos plėtrai, šios sąlygos turėtų būti taikomos belaidžiam ryšiui paskirtoms radijo spektro juostoms, kurių naudojimo teisės gali būti perduotos arba išnuomotos. [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

Kadangi bendras metodas ir masto ekonomija turi lemiamos reikšmės plėtojant plačiajuostį ryšį visoje Sąjungoje bei užkertant kelią konkurencijos iškreipimui ir rinkos suskaidymui tarp valstybių narių, valstybės narės tarpusavyje ir drauge su Komisija, veikdamos suderintai,
  turėtų
  nustatyti tam tikras leidimo ir procedūrines sąlygas.
  Visų pirma, sąlygose naujiems rinkos dalyviams prieiga turėtų būti užtikrinta taikant aukcionus ar kitas konkursų procedūras
  . Sąlygos galėtų būti
  ir šios
  : aprėpties įpareigojimas, radijo spektro bloko dydis, teisių suteikimo terminas, prieiga virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir naudojimo teisių galiojimo trukmė. Atsižvelgiant į prekybos radijo spektru svarbą didesniam radijo spektro naudojimo efektyvumui
  , sąlygų visoje Europoje veikiantiems operatoriams atsirasti sudarymui
  ir belaidės įrangos ir paslaugų vidaus rinkos plėtrai, šios sąlygos turėtų būti taikomos belaidžiam ryšiui paskirtoms radijo spektro juostoms, kurių naudojimo teisės gali būti perduotos arba išnuomotos. [26 pakeit.]

| (27) | Daugiau radijo spektro gali prireikti kituose, pavyzdžiui, transporto (saugos, informacijos ir valdymo sistemoms), mokslinių tyrimų ir plėtros,
  kultūros,
  e. sveikatos, e. įtraukties
  ir
  visuomenės apsaugos bei pagalbos ištikus nelaimėms, sektoriuose
  ; pagalbos ištikus nelaimėms sektoriuje reikia atsižvelgti į tai, kad dažniau perduodama video informacija ir duomenys siekiant, jos ši paslauga būtų atliekama greitai ir veiksmingiau.
  Radijo spektro politikos ir mokslinių tyrimų ir plėtros sinergijos efekto ir
  tiesioginių sąsajų
  optimizavimas, taip pat įvairių radijo spektro naudotojų radijo suderinamumo tyrimai turėtų skatinti inovacijas.
  Atitinkamos mokslinių tyrimų organizacijos
  turėtų padėti techniniais radijo spektro teisinio reguliavimo aspektais, visų pirma suteikti bandymo priemones, kad būtų patikrinti trukdžių modeliai, kuriems taikytini Europos Sąjungos teisės aktai. Be to, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (19), rezultatus būtina išnagrinėti, kiek radijo spektro reikia didelių ekonominių arba investicinių galimybių projektams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), pavyzdžiui, kognityviosios radijo įrangos arba e. sveikatos projektams. Kad moksliniai tyrimai ir plėtra nenutrūktų, turėtų būti taip pat užtikrinta tinkama apsauga nuo žalingųjų trukdžių. [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

Daugiau radijo spektro gali prireikti kituose, pavyzdžiui, transporto (saugos, informacijos ir valdymo sistemoms), mokslinių tyrimų ir plėtros,
  kultūros,
  e. sveikatos, e. įtraukties
  ir
  visuomenės apsaugos bei pagalbos ištikus nelaimėms, sektoriuose
  ; pagalbos ištikus nelaimėms sektoriuje reikia atsižvelgti į tai, kad dažniau perduodama video informacija ir duomenys siekiant, jos ši paslauga būtų atliekama greitai ir veiksmingiau.
  Radijo spektro politikos ir mokslinių tyrimų ir plėtros sinergijos efekto ir
  tiesioginių sąsajų
  optimizavimas, taip pat įvairių radijo spektro naudotojų radijo suderinamumo tyrimai turėtų skatinti inovacijas.
  Atitinkamos mokslinių tyrimų organizacijos
  turėtų padėti techniniais radijo spektro teisinio reguliavimo aspektais, visų pirma suteikti bandymo priemones, kad būtų patikrinti trukdžių modeliai, kuriems taikytini Europos Sąjungos teisės aktai. Be to, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų, atliktų pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (19), rezultatus būtina išnagrinėti, kiek radijo spektro reikia didelių ekonominių arba investicinių galimybių projektams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), pavyzdžiui, kognityviosios radijo įrangos arba e. sveikatos projektams. Kad moksliniai tyrimai ir plėtra nenutrūktų, turėtų būti taip pat užtikrinta tinkama apsauga nuo žalingųjų trukdžių. [27 pakeit.]

| (28) | Strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tvarios ir konkurencingos ekonomikos, kurioje ištekliai vartojami efektyviai, tikslai, pavyzdžiui, išteklių naudojimo efektyvumą padidinti 20 proc. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus svarba. Pasiūlytos šios priemonės: visoje Europos Sąjungoje sparčiau diegti pažangiosios energetikos valdymo sistemas (pažangius tinklus ir pažangias apskaitos sistemas), kuriose naudojamomis ryšio galimybėmis mažinamas energijos suvartojimas, taip pat sukurti pažangiąsias transporto sistemas ir pažangų transporto valdymą, kad būtų sumažintas transporto sektoriuje išmetamas anglies dioksido kiekis. Efektyviai naudojamos su radijo spektru susijusios technologijos gali padėti sumažinti radijo įrangos suvartojamos elektros energijos kiekį ir sumažinti jos poveikį aplinkai kaimo ir atokiose vietovėse. |
| --- | --- |

(28)

Strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tvarios ir konkurencingos ekonomikos, kurioje ištekliai vartojami efektyviai, tikslai, pavyzdžiui, išteklių naudojimo efektyvumą padidinti 20 proc. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus svarba. Pasiūlytos šios priemonės: visoje Europos Sąjungoje sparčiau diegti pažangiosios energetikos valdymo sistemas (pažangius tinklus ir pažangias apskaitos sistemas), kuriose naudojamomis ryšio galimybėmis mažinamas energijos suvartojimas, taip pat sukurti pažangiąsias transporto sistemas ir pažangų transporto valdymą, kad būtų sumažintas transporto sektoriuje išmetamas anglies dioksido kiekis. Efektyviai naudojamos su radijo spektru susijusios technologijos gali padėti sumažinti radijo įrangos suvartojamos elektros energijos kiekį ir sumažinti jos poveikį aplinkai kaimo ir atokiose vietovėse.

| (29) | Saugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų būtina siekiant užtikrinti piliečių gerovę ir taikyti nuoseklų leidimo naudoti radijo spektrą metodą Sąjungoje. Nors 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz–300 GHz) (20) jau reglamentuojama visuomenės sveikatos nuo elektromagnetinių laukų apsauga, būtina
  stengtis geriau suprasti, kaip gyvi organizmai reaguoja ir elektromagnetinius laukus, ir
  užtikrinti, kad radijo spektro naudojimo jonizuojantysis ir nejonizuojantysis poveikis sveikatai būtų nuolat stebimas, įskaitant faktinį suminį poveikį, atsirandantį, kai įvairiais radijo spektro dažniais naudojamasi vis įvairesne įranga.
  Valstybės narės, siekdamos tinkamo visuomenės saugumo, turėtų užtikrinti, kad saugos priemonės nedarytų poveikio technologijoms ir paslaugoms. [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

Saugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų būtina siekiant užtikrinti piliečių gerovę ir taikyti nuoseklų leidimo naudoti radijo spektrą metodą Sąjungoje. Nors 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų poveikio plačiajai visuomenei ribojimo (0 Hz–300 GHz) (20) jau reglamentuojama visuomenės sveikatos nuo elektromagnetinių laukų apsauga, būtina
  stengtis geriau suprasti, kaip gyvi organizmai reaguoja ir elektromagnetinius laukus, ir
  užtikrinti, kad radijo spektro naudojimo jonizuojantysis ir nejonizuojantysis poveikis sveikatai būtų nuolat stebimas, įskaitant faktinį suminį poveikį, atsirandantį, kai įvairiais radijo spektro dažniais naudojamasi vis įvairesne įranga.
  Valstybės narės, siekdamos tinkamo visuomenės saugumo, turėtų užtikrinti, kad saugos priemonės nedarytų poveikio technologijoms ir paslaugoms. [28 pakeit.]

| (30) | Siekiant svarbiausių viešojo intereso tikslų, pavyzdžiui, gyvenimo saugos, būtini suderinti techniniai sprendimai, užtikrinantys valstybių narių saugos ir skubios pagalbos paslaugų sąveiką.
  Koordinuojant visos Europos radijo spektro blokus
  turėtų būti suteikta pakankamai radijo spektro tam, kad būtų sukurtos ir laisvai platinamos saugos paslaugos ir prietaisai, taip pat naujoviški Europos masto arba sąveikieji saugos ir skubios pagalbos sprendimai. Iš tyrimų paaiškėjo, kad per artimiausius 5–10 metų visoje Europos Sąjungoje papildomai reikės suderinto radijo spektro žemiau 1 GHz, kad visuomenės apsaugai ir pagalbos ištikus nelaimėms teikimui būtų užtikrintos judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos.
  Papildomai skiriant suderintą radijo spektrą žemiau 1 GHz visuomenės apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos ištikus nelaimėms tikslams reikia numatyti, kad gali būti atlaisvinta daugiau spektro arba dalinamasi kitu visuomenės apsaugai ir pagalbai ištikus nelaimėms skirtu radijo spektru. [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

Siekiant svarbiausių viešojo intereso tikslų, pavyzdžiui, gyvenimo saugos, būtini suderinti techniniai sprendimai, užtikrinantys valstybių narių saugos ir skubios pagalbos paslaugų sąveiką.
  Koordinuojant visos Europos radijo spektro blokus
  turėtų būti suteikta pakankamai radijo spektro tam, kad būtų sukurtos ir laisvai platinamos saugos paslaugos ir prietaisai, taip pat naujoviški Europos masto arba sąveikieji saugos ir skubios pagalbos sprendimai. Iš tyrimų paaiškėjo, kad per artimiausius 5–10 metų visoje Europos Sąjungoje papildomai reikės suderinto radijo spektro žemiau 1 GHz, kad visuomenės apsaugai ir pagalbos ištikus nelaimėms teikimui būtų užtikrintos judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugos.
  Papildomai skiriant suderintą radijo spektrą žemiau 1 GHz visuomenės apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos ištikus nelaimėms tikslams reikia numatyti, kad gali būti atlaisvinta daugiau spektro arba dalinamasi kitu visuomenės apsaugai ir pagalbai ištikus nelaimėms skirtu radijo spektru. [29 pakeit.]

| (31) | Radijo spektro reguliavimui būdingi svarbūs tarpvalstybiniai ir tarptautiniai aspektai, susiję su sklidimo charakteristikomis, tarptautiniu rinkų, priklausomų nuo radijo ryšiu grindžiamų paslaugų, pobūdžiu ir būtinybe išvengti tarpvalstybinių žalingųjų trukdžių. Be to, į direktyvas 2002/21/EB ir 2002/20/EB, iš dalies pakeistas Direktyva 2009/140/EB, įtrauktos nuorodos į tarptautinius susitarimus reiškia, kad valstybės narės neprisiima tarptautinių įsipareigojimų, dėl kurių jos negalėtų arba kurie joms trukdytų įgyvendinti Sąjungos lygmens įsipareigojimus. Valstybės narės pagal teismo praktiką turėtų remti visas būtinas pastangas, kad Sąjunga būtų tinkamai atstovaujama jos kompetencijos srities klausimais tarptautinėse organizacijose, atsakingose už radijo spektro koordinavimą. Sprendžiant esminius Sąjungos politikos arba kompetencijos srities klausimus Sąjunga turėtų imtis politinės iniciatyvos pasirengti deryboms ir
  siekiant visuotinės sąveikos bei masto ekonomikos naudojant spektrą užtikrinti, kad būtų kalbama vienu balsu
  daugiašalėse derybose (įskaitant derybas Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje), atitinkančiose jos atsakomybės radijo spektro klausimais lygmenį pagal Sąjungos teisės aktus. [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

Radijo spektro reguliavimui būdingi svarbūs tarpvalstybiniai ir tarptautiniai aspektai, susiję su sklidimo charakteristikomis, tarptautiniu rinkų, priklausomų nuo radijo ryšiu grindžiamų paslaugų, pobūdžiu ir būtinybe išvengti tarpvalstybinių žalingųjų trukdžių. Be to, į direktyvas 2002/21/EB ir 2002/20/EB, iš dalies pakeistas Direktyva 2009/140/EB, įtrauktos nuorodos į tarptautinius susitarimus reiškia, kad valstybės narės neprisiima tarptautinių įsipareigojimų, dėl kurių jos negalėtų arba kurie joms trukdytų įgyvendinti Sąjungos lygmens įsipareigojimus. Valstybės narės pagal teismo praktiką turėtų remti visas būtinas pastangas, kad Sąjunga būtų tinkamai atstovaujama jos kompetencijos srities klausimais tarptautinėse organizacijose, atsakingose už radijo spektro koordinavimą. Sprendžiant esminius Sąjungos politikos arba kompetencijos srities klausimus Sąjunga turėtų imtis politinės iniciatyvos pasirengti deryboms ir
  siekiant visuotinės sąveikos bei masto ekonomikos naudojant spektrą užtikrinti, kad būtų kalbama vienu balsu
  daugiašalėse derybose (įskaitant derybas Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje), atitinkančiose jos atsakomybės radijo spektro klausimais lygmenį pagal Sąjungos teisės aktus. [30 pakeit.]

| (32) | Jei PRK arba kitose daugiašalėse derybose aptariami principai ir politikos klausimai, turintys reikšmingų Sąjungai aspektų, laikydamasi dabartinės praktikos ir remdamasi 1992 m. vasario 3 d. Tarybos išvadose dėl procedūrų, kurių turi būti laikomasi 1992 m. Pasaulio vykdomojoje radijo ryšio konferencijoje, nustatytais principais Sąjunga turėtų turėti galimybę nustatyti naujas procedūras, kad apgintų savo interesus daugiašalėse derybose ir įgyvendintų ilgojo laikotarpio tikslą – tapti tokia Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos nare, kokios yra valstybės narės; todėl Komisija, atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG) nuomonę, Europos Parlamentui ir Tarybai gali taip pat siūlyti bendrus politikos tikslus, kaip numatyta Direktyvoje 2002/21/EB. |
| --- | --- |

(32)

Jei PRK arba kitose daugiašalėse derybose aptariami principai ir politikos klausimai, turintys reikšmingų Sąjungai aspektų, laikydamasi dabartinės praktikos ir remdamasi 1992 m. vasario 3 d. Tarybos išvadose dėl procedūrų, kurių turi būti laikomasi 1992 m. Pasaulio vykdomojoje radijo ryšio konferencijoje, nustatytais principais Sąjunga turėtų turėti galimybę nustatyti naujas procedūras, kad apgintų savo interesus daugiašalėse derybose ir įgyvendintų ilgojo laikotarpio tikslą – tapti tokia Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos nare, kokios yra valstybės narės; todėl Komisija, atsižvelgdama į Radijo spektro politikos grupės (RSPG) nuomonę, Europos Parlamentui ir Tarybai gali taip pat siūlyti bendrus politikos tikslus, kaip numatyta Direktyvoje 2002/21/EB.

| (33) | Siekiant išvengti augančio spaudimo tai dažnių juostai, kuri rezervuota palydovinei navigacijai ir palydoviniam ryšiui, ta dažnių juosta turi būti apsaugota naujame spektro naudojimo plane.
  2012 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje bus nagrinėjami konkretūs Europos Sąjungai svarbūs klausimai, pavyzdžiui, „skaitmeninis dividendas“, mokslo ir meteorologijos paslaugos, tvari plėtra ir klimato kaita, palydovinis ryšys ir radijo spektro naudojimas vykdant programą „Galileo“ (nustatytos 2002 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 876/2002 dėl bendros įmonės „Galileo“ įsteigimo (21) ir 2004 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (22)), taip pat Europos Žemės stebėsenos programa (GMES) (23), taikoma siekiant geriau naudoti Žemės stebėjimo duomenis. [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(33)

Siekiant išvengti augančio spaudimo tai dažnių juostai, kuri rezervuota palydovinei navigacijai ir palydoviniam ryšiui, ta dažnių juosta turi būti apsaugota naujame spektro naudojimo plane.
  2012 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje bus nagrinėjami konkretūs Europos Sąjungai svarbūs klausimai, pavyzdžiui, „skaitmeninis dividendas“, mokslo ir meteorologijos paslaugos, tvari plėtra ir klimato kaita, palydovinis ryšys ir radijo spektro naudojimas vykdant programą „Galileo“ (nustatytos 2002 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 876/2002 dėl bendros įmonės „Galileo“ įsteigimo (21) ir 2004 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo (22)), taip pat Europos Žemės stebėsenos programa (GMES) (23), taikoma siekiant geriau naudoti Žemės stebėjimo duomenis. [31 pakeit.]

| (34) | Valstybės narės turėtų tęsti dvišales derybas su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir potencialias kandidates, kad galėtų įvykdyti Sąjungos dažnių koordinavimo įpareigojimus ir pamėgintų rasti sprendimus, kurie galėtų sudaryti teigiamą precedentą kitoms valstybėms narėms. Teikdama techninę ir politinę paramą, Sąjunga turėtų padėti
  valstybėms narėms
  jų
  dvišalėse
  ir daugiašalėse
  derybose su
  trečiosiomis šalimis, visų pirma
  kaimyninėmis ▐ šalimis
  ,
  įskaitant
  šalis kandidates ir potencialias kandidates
  . Tai turėtų padėti išvengti žalingųjų trukdžių, padidinti radijo spektro naudojimo efektyvumą ir suvienodinti radijo spektro naudojimą net už Europos Sąjungos sienų. Veiksmų kuo skubiau būtina imtis dėl 800 MHz ir 3,4–3,8 GHz dažnių juostų, kad būtų pereita prie korinio plačiajuosčio ryšio technologijų ir kad būtų suderintas radijo spektras, būtinas skrydžių valdymui modernizuoti. [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

Valstybės narės turėtų tęsti dvišales derybas su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, įskaitant šalis kandidates ir potencialias kandidates, kad galėtų įvykdyti Sąjungos dažnių koordinavimo įpareigojimus ir pamėgintų rasti sprendimus, kurie galėtų sudaryti teigiamą precedentą kitoms valstybėms narėms. Teikdama techninę ir politinę paramą, Sąjunga turėtų padėti
  valstybėms narėms
  jų
  dvišalėse
  ir daugiašalėse
  derybose su
  trečiosiomis šalimis, visų pirma
  kaimyninėmis ▐ šalimis
  ,
  įskaitant
  šalis kandidates ir potencialias kandidates
  . Tai turėtų padėti išvengti žalingųjų trukdžių, padidinti radijo spektro naudojimo efektyvumą ir suvienodinti radijo spektro naudojimą net už Europos Sąjungos sienų. Veiksmų kuo skubiau būtina imtis dėl 800 MHz ir 3,4–3,8 GHz dažnių juostų, kad būtų pereita prie korinio plačiajuosčio ryšio technologijų ir kad būtų suderintas radijo spektras, būtinas skrydžių valdymui modernizuoti. [32 pakeit.]

| (35) | Siekiant įgyvendinti šios programos tikslus, svarbu sukurti tinkamą institucijų struktūrą, kuria Sąjungos lygmeniu būtų koordinuojamas radijo spektro teisinis reguliavimas ir valdymas, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių administracijų kompetenciją ir profesinę patirtį. Tokia struktūra padėtų valstybių narių vykdomą radijo spektro koordinavimą susieti su vidaus rinkos aplinkybėmis. Svarbus standartizavimo įstaigų, mokslinių tyrimų institucijų ir CEPT bendradarbiavimas ir koordinavimas. |
| --- | --- |

(35)

Siekiant įgyvendinti šios programos tikslus, svarbu sukurti tinkamą institucijų struktūrą, kuria Sąjungos lygmeniu būtų koordinuojamas radijo spektro teisinis reguliavimas ir valdymas, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių administracijų kompetenciją ir profesinę patirtį. Tokia struktūra padėtų valstybių narių vykdomą radijo spektro koordinavimą susieti su vidaus rinkos aplinkybėmis. Svarbus standartizavimo įstaigų, mokslinių tyrimų institucijų ir CEPT bendradarbiavimas ir koordinavimas.

| (36) | Komisija turėtų
  kasmet
  pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimo rezultatus, taip pat apie planuojamus būsimus veiksmus. [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

Komisija turėtų
  kasmet
  pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai apie šio sprendimo įgyvendinimo rezultatus, taip pat apie planuojamus būsimus veiksmus. [33 pakeit.]

| (37) | Rengdama šį pasiūlymą, Komisija visapusiškai atsižvelgė į RSPG nuomonę. |
| --- | --- |

(37)

Rengdama šį pasiūlymą, Komisija visapusiškai atsižvelgė į RSPG nuomonę.

| (38) | Šiuo sprendimu nedaromas poveikis rinkos dalyvių apsaugai, suteikiamai pagal Direktyvą 2009/140/EB, [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

Šiuo sprendimu nedaromas poveikis rinkos dalyvių apsaugai, suteikiamai pagal Direktyvą 2009/140/EB, [34 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Tikslas
  ir taikymo sritis

1.
     Šiuo sprendimu nustatoma
  daugiametė
  radijo spektro politikos programa, pagal kurią strategiškai planuojamas ir derinamas radijo spektro naudojimas siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą.

2.
     
  Šiuo sprendimu apimama vidaus rinka visose Sąjungos politikos srityse, susijusiose su spektro naudojimu, kaip antai elektroniniai ryšiai, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei inovacijos, transportas, energetika, garso ir vaizdo politika.

3.
     
  Šis sprendimas dera su galiojančia Sąjungos teise, o ypač direktyvomis 2002/19/EB, 2002/20/EB, 2002/21/EB ir 1999/5/EB bei Sprendimu Nr. 676/2002/EB, o taip pat nacionaliniu lygmeniu vykdomomis priemonėmis, kurios taip pat dera su Sąjungos teise ir jomis laikomasi atitinkamų tarptautinių susitarimų, atsižvelgiant į ITU Radijo ryšio reglamentus.

4.
     
  Šiuo sprendimu nedaroma poveikio nacionalinio lygio priemonėms, kurios visiškai atitinka Sąjungos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine politika. [35 pakeit.]

2 straipsnis

Bendrieji
  reguliavimo
  principai

1.
     Valstybės narės skaidriai bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, siekdamos užtikrinti, kad visoje Europos Sąjungoje būtų nuosekliai taikomi šie bendrieji reguliavimo principai:

| a) | skatinamas efektyvus radijo spektro naudojimas, kad būtų kuo geriau
  patenkinti didėjantys
  radijo dažnių naudojimo
  poreikiai, atspindint ir svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę spektro vertę
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

skatinamas efektyvus radijo spektro naudojimas, kad būtų kuo geriau
  patenkinti didėjantys
  radijo dažnių naudojimo
  poreikiai, atspindint ir svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę spektro vertę
  ;

▐

| b) | pati tinkamiausia, nediskriminacinė ir
  kuo paprastesnė leidimų sistema taikoma taip, kad radijo spektro naudojimo sąlygos būtų kuo lankstesnės, o efektyvumas kuo didesnis; |
| --- | --- |

b)

pati tinkamiausia, nediskriminacinė ir
  kuo paprastesnė leidimų sistema taikoma taip, kad radijo spektro naudojimo sąlygos būtų kuo lankstesnės, o efektyvumas kuo didesnis;

| c) | garantuojamas vidaus rinkos
  ir skaitmeninių paslaugų plėtojimas
  , užtikrinant veiksmingą konkurenciją,
  vienodas veiklos sąlygas visoje Europoje ir skatinant visoje Europoje veikiančių paslaugų atsiradimą; |
| --- | --- |

c)

garantuojamas vidaus rinkos
  ir skaitmeninių paslaugų plėtojimas
  , užtikrinant veiksmingą konkurenciją,
  vienodas veiklos sąlygas visoje Europoje ir skatinant visoje Europoje veikiančių paslaugų atsiradimą;

| d) | skatinamos naujovės; |
| --- | --- |

d)

skatinamos naujovės;

| e) | nustatant technines spektro naudojimo sąlygas, visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl skleidžiamų elektromagnetinių laukų poveikio žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

e)

nustatant technines spektro naudojimo sąlygas, visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl skleidžiamų elektromagnetinių laukų poveikio žmonių sveikatai;

| f) | skatinamas technologijų ir paslaugų neutralumas, susiję su spektro naudojimu. [36 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

skatinamas technologijų ir paslaugų neutralumas, susiję su spektro naudojimu. [36 pakeit.]

2.
     
  Elektroniniams ryšiams taikomi šie konkretūs principai, kaip reikalaujama pagal Direktyvos 2002/21/EB 8a, 9 ir 9b straipsnius ir pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB:

| a) | radijo spektrą naudojant elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, laikomasi technologijų ir paslaugų neutralumo principo ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar nuomos principų
  ; |
| --- | --- |

a)

radijo spektrą naudojant elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms, laikomasi technologijų ir paslaugų neutralumo principo ir individualių radijo dažnių naudojimo teisių perdavimo ar nuomos principų
  ;

| b) | skatinamas radijo dažnių naudojimo visoje Sąjungoje derinimas taip, kad būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti veiksmingą ir našų tų dažnių naudojimą; |
| --- | --- |

b)

skatinamas radijo dažnių naudojimo visoje Sąjungoje derinimas taip, kad būtų atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti veiksmingą ir našų tų dažnių naudojimą;

| c) | sudaromos sąlygas padidintam judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautui ir plačiajuosčio ryšio paslaugoms (visų pirma nustatant lankstesnes naudojimo sąlygas ir skatinant inovacijas), atsižvelgiant į poreikį vengti žalingųjų trukdžių bei užtikrinti techninę paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

c)

sudaromos sąlygas padidintam judriuoju ryšiu perduodamų duomenų srautui ir plačiajuosčio ryšio paslaugoms (visų pirma nustatant lankstesnes naudojimo sąlygas ir skatinant inovacijas), atsižvelgiant į poreikį vengti žalingųjų trukdžių bei užtikrinti techninę paslaugų kokybę;

| d) | veiksmingos konkurencijos išlaikymas ir plėtojimas prevencinėmis ex ante arba ex post priemonėmis užtikrinant, kad nebūtų kaupiama pernelyg daug radijo dažnių, nes tai kenkia konkurencijai. [37 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

veiksmingos konkurencijos išlaikymas ir plėtojimas prevencinėmis ex ante arba ex post priemonėmis užtikrinant, kad nebūtų kaupiama pernelyg daug radijo dažnių, nes tai kenkia konkurencijai. [37 pakeit.]

3 straipsnis

Politikos tikslai

Atsižvelgdamos į šios pirmosios programos prioritetus, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad paremtų ir įgyvendintų šiuos politikos tikslus:

| a) | laiku suteikti tinkamo radijo spektro
  , skirto judriuoju ryšiu perduodamam duomenų srautui, kuris siektų bent 1 200 MHz iki 2015 m., nebent radijo spektro politikos programoje būtų nurodyta kitaip,
  tiek, kiek reikia Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti
  , kad būtų kuo geriau patenkinti augantys judriuoju ryšiu perduodamo duomenų srauto poreikiai, taigi, būtų sudarytos sąlygos komercinių ir viešųjų paslaugų plėtrai, atsižvelgiant į tokius svarbius bendro intereso tikslus kaip kultūrų įvairovė ir žiniasklaidos pliuralizmas
  ; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

laiku suteikti tinkamo radijo spektro
  , skirto judriuoju ryšiu perduodamam duomenų srautui, kuris siektų bent 1 200 MHz iki 2015 m., nebent radijo spektro politikos programoje būtų nurodyta kitaip,
  tiek, kiek reikia Sąjungos politikos tikslams įgyvendinti
  , kad būtų kuo geriau patenkinti augantys judriuoju ryšiu perduodamo duomenų srauto poreikiai, taigi, būtų sudarytos sąlygos komercinių ir viešųjų paslaugų plėtrai, atsižvelgiant į tokius svarbius bendro intereso tikslus kaip kultūrų įvairovė ir žiniasklaidos pliuralizmas
  ; [38 pakeit.]

| b) | įveikti skaitmeninį „atotrūkį“ ir įvykdyti Europos skaitmeninės darbotvarkės uždavinius, užtikrinant, kad iki 2020 m. visi Sąjungos piliečiai turėtų prieigą prie plačiajuosčio bent 30 Mb/s spartos ryšio, ir sudarant galimybę Sąjungai turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

įveikti skaitmeninį „atotrūkį“ ir įvykdyti Europos skaitmeninės darbotvarkės uždavinius, užtikrinant, kad iki 2020 m. visi Sąjungos piliečiai turėtų prieigą prie plačiajuosčio bent 30 Mb/s spartos ryšio, ir sudarant galimybę Sąjungai turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį; [39 pakeit.]

| c) | belaidžio elektroninės komunikacijos plačiajuosčio ryšio paslaugoms atlaisvinti pakankamai papildomo spektro labiausiai ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad šios paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir taip sudaryti galimybes Sąjungai pirmauti šioje srityje; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

belaidžio elektroninės komunikacijos plačiajuosčio ryšio paslaugoms atlaisvinti pakankamai papildomo spektro labiausiai ekonomiškai perspektyviose dažnių juostose, kad šios paslaugos būtų plačiai prieinamos, ir taip sudaryti galimybes Sąjungai pirmauti šioje srityje; [40 pakeit.]

| d) | padidinti judriojo plačiajuosčio ryšio pajėgumą ir taip užtikrinti, kad tiek komercinis, tiek viešųjų paslaugų sektorius turėtų galimybių; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

padidinti judriojo plačiajuosčio ryšio pajėgumą ir taip užtikrinti, kad tiek komercinis, tiek viešųjų paslaugų sektorius turėtų galimybių; [41 pakeit.]

| e) | ▐ kuo
  labiau padidinti
  radijo spektro naudojimo
  sąlygų lankstumą
  , kad inovacijos ir investicijos būtų skatinamos
  nuosekliai
  taikant technologijų ir paslaugų neutralumo principus,
  kurie būtų nuosekliai taikomi visoje Sąjungoje siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, taikomas technologiniams sprendimams, kurie gali būti priimti, ir užtikrinant pakankamą reguliavimo nuspėjamumą,
  atveriant
  suderintą
  radijo spektrą naujoms
  pažangioms technologijoms
  ir suteikiant galimybę prekiauti radijo spektro naudojimo teisėmis
  , taip sudarant galimybes ateityje plėtosi visoje Europoje teikiamas paslaugas
  ; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

▐ kuo
  labiau padidinti
  radijo spektro naudojimo
  sąlygų lankstumą
  , kad inovacijos ir investicijos būtų skatinamos
  nuosekliai
  taikant technologijų ir paslaugų neutralumo principus,
  kurie būtų nuosekliai taikomi visoje Sąjungoje siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, taikomas technologiniams sprendimams, kurie gali būti priimti, ir užtikrinant pakankamą reguliavimo nuspėjamumą,
  atveriant
  suderintą
  radijo spektrą naujoms
  pažangioms technologijoms
  ir suteikiant galimybę prekiauti radijo spektro naudojimo teisėmis
  , taip sudarant galimybes ateityje plėtosi visoje Europoje teikiamas paslaugas
  ; [42 pakeit.]

| f) | efektyvų radijo spektro naudojimą skatinti naudojantis bendrųjų leidimų privalumais ir plačiau taikant tokios rūšies leidimus; |
| --- | --- |

f)

efektyvų radijo spektro naudojimą skatinti naudojantis bendrųjų leidimų privalumais ir plačiau taikant tokios rūšies leidimus;

| g) | skatinti dalinimąsi pasyviąja infrastruktūra, jei tai atitinka proporcingumo ir nediskriminavimo principus, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 12 straipsnyje; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

skatinti dalinimąsi pasyviąja infrastruktūra, jei tai atitinka proporcingumo ir nediskriminavimo principus, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 12 straipsnyje; [43 pakeit.]

| h) | veiksmingą konkurenciją, ypač elektroninių ryšių paslaugų srityje, išlaikyti ir plėtoti prevencinėmis ex ante arba taisomosiomis ex post priemonėmis užtikrinant,
  t. y. panaikinant dažnių naudojimo teises arba taikant kitas priemones, arba skirstant dažnius tokiais būdais, kurie koreguotų rinkos iškreipimus,
  kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo dažnių, nes tai kenkia konkurencijai; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

veiksmingą konkurenciją, ypač elektroninių ryšių paslaugų srityje, išlaikyti ir plėtoti prevencinėmis ex ante arba taisomosiomis ex post priemonėmis užtikrinant,
  t. y. panaikinant dažnių naudojimo teises arba taikant kitas priemones, arba skirstant dažnius tokiais būdais, kurie koreguotų rinkos iškreipimus,
  kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo dažnių, nes tai kenkia konkurencijai; [44 pakeit.]

| i) | siekiant sudaryti vienodas visoje Europoje veiklos sąlygas ir taip skatinti ekonomikos augimą ir įvairovės ir masto ekonomiją Sąjungos lygiu,
  mažinti vidaus rinkos suskaidymą
  ir visapusiškai panaudoti jos potencialą
  , geriau koordinuojant ir derinant radijo spektro naudojimo ir prieinamumo technines sąlygas ▐; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

siekiant sudaryti vienodas visoje Europoje veiklos sąlygas ir taip skatinti ekonomikos augimą ir įvairovės ir masto ekonomiją Sąjungos lygiu,
  mažinti vidaus rinkos suskaidymą
  ir visapusiškai panaudoti jos potencialą
  , geriau koordinuojant ir derinant radijo spektro naudojimo ir prieinamumo technines sąlygas ▐; [45 pakeit.]

| j) | vengti kitų radijo arba ne radijo prietaisų žalingųjų trukdžių arba trikdžių, sukuriant kuo geresnes sąlygas parengti standartus, pagal kuriuos radijo spektrą būtų galima naudoti lanksčiai ir efektyviai, ypač atsižvelgiant į radijo prietaisų ir taikomųjų sistemų suminį poveikį ir vis didesnį jų tankį; |
| --- | --- |

j)

vengti kitų radijo arba ne radijo prietaisų žalingųjų trukdžių arba trikdžių, sukuriant kuo geresnes sąlygas parengti standartus, pagal kuriuos radijo spektrą būtų galima naudoti lanksčiai ir efektyviai, ypač atsižvelgiant į radijo prietaisų ir taikomųjų sistemų suminį poveikį ir vis didesnį jų tankį;

| k) | nustatant radijo spektro paskirstymo technines sąlygas visapusiškai atsižvelgti į atitinkamų tarptautinių organizacijų pripažintų mokslinių tyrimų, koks galimas skleidžiamų elektromagnetinių laukų poveikis žmonių sveikatai, rezultatus
  ir taikyti juos technologijų ir paslaugų požiūriu neutraliu būdu; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

nustatant radijo spektro paskirstymo technines sąlygas visapusiškai atsižvelgti į atitinkamų tarptautinių organizacijų pripažintų mokslinių tyrimų, koks galimas skleidžiamų elektromagnetinių laukų poveikis žmonių sveikatai, rezultatus
  ir taikyti juos technologijų ir paslaugų požiūriu neutraliu būdu; [46 pakeit.]

| l) | užtikrinti naujų vartotojams skirtų produktų ir technologijų prieinamumą, kad būtų užsitikrinta vartotojų parama perėjimui prie skaitmeninės technologijos ir efektyvus vadinamųjų skaitmeninių dividendų panaudojimas; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

užtikrinti naujų vartotojams skirtų produktų ir technologijų prieinamumą, kad būtų užsitikrinta vartotojų parama perėjimui prie skaitmeninės technologijos ir efektyvus vadinamųjų skaitmeninių dividendų panaudojimas; [47 pakeit.]

| m) | mažinti Sąjungos išmetamą anglies dioksido kiekį didinant techninį belaidžių telekomunikacijų tinklų ir taikomųjų sistemų našumą; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

m)

mažinti Sąjungos išmetamą anglies dioksido kiekį didinant techninį belaidžių telekomunikacijų tinklų ir taikomųjų sistemų našumą; [48 pakeit.]

4 straipsnis

Didesnis efektyvumas ir lankstesnės sąlygos

1.   Pagal Direktyvą 2002/20/EB valstybės narės iki 2013 m. sausio 1 d. priima
  viena į kitą panašias
  leidimo ir paskyrimo priemones, kokių reikia plačiajuosčio ryšio paslaugų plėtrai, kad atitinkami operatoriai, jei įmanoma ir remiantis konsultacijomis pagal 12 straipsnį, turėtų tiesioginę arba netiesioginę prieigą prie gretutinių ne mažiau kaip 10 MHz radijo spektro blokų
  , taip sudarant galimybes pasiekti kuo didesnio pajėgumo ir spartos plačiajuostį ryšį, taip pat sąlygas veiksmingai konkurencijai
  . [49 pakeit.]

2.   Bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės skatina kolektyvinį ir pasidalijamąjį
  nelicencijuojamą
  radijo spektro naudojimą.
  Jos taip pat sudaro galimybes plėtoti esamas ir naujas technologijas, kaip antai geolokacijos duomenų bazes ir kognityvųjį radiją, pavyzdžiui, baltųjų dėmių srityse, atlikus tinkamą poveikio įvertinimą. Tie poveikio vertinimi pateikiami per dvylika mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo. [90 pakeit.]

3.   Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, kad parengtų ir suderintų radijo įrangos ir telekomunikacijų galinių įrenginių, taip pat elektrinės ir elektroninės įrangos ir tinklų standartus, prireikus naudodamosi atitinkamoms standartizavimo įstaigoms Komisijos suteikiamais standartizavimo įgaliojimais.
  Ypatingas dėmesys turi būti skirtas įrangos, kuria naudosis neįgalieji, standartams, tačiau, jeigu neįgalus asmuo linkęs rinktis nestandartinę įrangą, jam turi būti sudarytos sąlygos naudotis ir šia įranga. Todėl itin svarbu veiksmingai koordinuoti spektro derinimą ir standartizaciją, kad vartotojai visoje vidaus rinkoje galėtų nevaržomai naudotis radijo spektru grindžiamomis programomis. [51 pakeit.]

4.
     
  Valstybės narės aktyviau vykdo mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, susijusius su naujomis technologijomis, nes jų plėtra galėtų suteikti papildomos vertės ateityje spektro naudojimo efektyvumo požiūriu. [52 pakeit.]

5.   Valstybės narės užtikrina, kad atrankos sąlygomis ir procedūromis būtų
  skatinama konkurencija ir vienodos visoje Europoje veiklos sąlygos,
  investicijos ir efektyvus radijo spektro
  , kaip viešosios gėrybės,
  naudojimas
  bei naujų ir dabartinių paslaugų ir prietaisų bendras veikimas
  .
  Be to, valstybės narės skatina, kad tiek tinklams, tiek naudotojų taikomosioms sistemoms reikalingas spektras būtų nuolat naudojamas efektyviai. [53 pakeit.]

6.   Kad būtų išvengta galimo vidaus rinkos suskaidymo dėl skirtingų atrankos sąlygų ir procedūrų, pagal kurias suderintos radijo spektro juostos skiriamos elektroninių ryšių paslaugoms teikti ir pagal kurias visose valstybėse narėse leidžiama prekyba tomis juostomis, kaip nustatyta Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnyje, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis
  ir laikydamasi subsidiarumo principo
  ,
  nustato, kokia praktika geriausia, skatina dalintis informacija apie tokias dažnių juostas ir
  parengia tokioms juostoms skirtas leidimų išdavimo sąlygų,
  pavyzdžiui,
  pasidalijamojo infrastruktūros naudojimo ir aprėpties sąlygų, ir procedūrų gaires
  , siekiant užtikrinti vienodas visoje Europoje veiklos sąlygas, suderintas su technologijų ir paslaugų neutralumo principais; [54 pakeit.]

7.   
  Kai būtina,
  valstybės narės imasi tinkamų priemonių, įskaitant pinigines baudas
  , skatinamųjų mokesčių priemonių panaudojimą
  ir teisių atėmimą, siekdamos užtikrinti, kad radijo spektro teisėmis būtų naudojamasi veiksmingai ir kad nebūtų kaupiamos radijo spektro atsargos. [55 pakeit.]

8.
     
  Vadovaujantis GSM direktyva ir taikant konkurencijos skatinimo metodus artimiausiu metu be atvertos 900 MHz juostos turi būti pradėtos taikyti ir priemonės, kurias valstybės narės turi patvirtinti pagal 1 dalį. Tokios priemonės įgyvendinamos nediskriminuojant ir neturi iškraipyti konkurencijos ir suteikti pranašumo dabar rinkoje dominuojantiems operatoriams. [56 pakeit.]

5 straipsnis

Konkurencija

1.   Valstybės narės išlaiko ir skatina veiksmingą konkurenciją ir užtikrina, kad konkurencija
  tiek
  vidaus rinkoje
  , tiek konkrečiose nacionalinėse rinkose
  nebūtų iškreipta. [57 pakeit.]

2.   Siekdamos
  visapusiškai
  įvykdyti 1 dalyje nustatytą įpareigojimą, visų pirma užtikrinti, kad konkurencija nebūtų iškreipta
  skirstant,
  kaupiant, perduodant arba keičiant radijo dažnių naudojimo teises, valstybės narės
  prieš suplanuotą spektro skyrimą kruopščiai ištiria, ar numatytas spektro skyrimas, atsižvelgiant į atitinkamų rinkos operatorių turimas spektro naudojimo teises, galėtų sumažinti arba iškreipti konkurenciją atitinkamose judriojo ryšio rinkose. Jei dėl spektro skyrimo gali sumažėti ar būti iškreipta konkurencija, valstybės narės priima tinkamiausias veiksmingos konkurencijos skatinimo priemones ir bent vieną šių
  konkurencijos taisyklių taikymo
  nepažeidžiančių priemonių
  : [58 pakeit.]

| a) | valstybės narės gali apriboti radijo spektro, kurio naudojimo teisės gali būti suteiktos vienam ▐ veiklos vykdytojui, kiekį arba tokias naudojimo teises tam tikrose juostose arba tam tikrose panašių charakteristikų juostų grupėse (pavyzdžiui, žemiau 1 GHz esančiose juostose, skirtose elektroninių ryšių paslaugoms) gali susieti su tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, įpareigojimu teikti didmeninę prieigą
  , nacionalinį ar regioninį tarptinklinį ryšį
  ; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

valstybės narės gali apriboti radijo spektro, kurio naudojimo teisės gali būti suteiktos vienam ▐ veiklos vykdytojui, kiekį arba tokias naudojimo teises tam tikrose juostose arba tam tikrose panašių charakteristikų juostų grupėse (pavyzdžiui, žemiau 1 GHz esančiose juostose, skirtose elektroninių ryšių paslaugoms) gali susieti su tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui, įpareigojimu teikti didmeninę prieigą
  , nacionalinį ar regioninį tarptinklinį ryšį
  ; [59 pakeit.]

| b) | valstybės narės gali rezervuoti tam tikrą spektro juostos ar juostų grupės dalį, kurią galėtų paskirti naujiems rinkos dalyviams, kuriems anksčiau visai nebuvo skirta spektro arba buvo skirta ženkliai mažiau, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas neseniai pradėjusiems veiklą judriojo ryšio rinkoje ir naujiems rinkos dalyviams, užtikrinant prieigą prie žemesnių dažnių spektro juostų vienodomis sąlygomis; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

valstybės narės gali rezervuoti tam tikrą spektro juostos ar juostų grupės dalį, kurią galėtų paskirti naujiems rinkos dalyviams, kuriems anksčiau visai nebuvo skirta spektro arba buvo skirta ženkliai mažiau, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas neseniai pradėjusiems veiklą judriojo ryšio rinkoje ir naujiems rinkos dalyviams, užtikrinant prieigą prie žemesnių dažnių spektro juostų vienodomis sąlygomis; [60 pakeit.]

| c) | valstybės narės gali nesuteikti naujų naudojimo teisių arba neleisti naudoti radijo spektro pagal naują paskirtį tam tikrose juostose, arba susieti naujų naudojimo teisių išdavimą arba radijo spektro naudojimo pagal naują paskirtį leidimą su tam tikromis sąlygomis, jei suteikus naujas naudojimo teises arba leidus naudoti radijo spektrą pagal naują paskirtį tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai sukauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių
  , tais atvejais, kai dėl tokio kaupimo
  galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

valstybės narės gali nesuteikti naujų naudojimo teisių arba neleisti naudoti radijo spektro pagal naują paskirtį tam tikrose juostose, arba susieti naujų naudojimo teisių išdavimą arba radijo spektro naudojimo pagal naują paskirtį leidimą su tam tikromis sąlygomis, jei suteikus naujas naudojimo teises arba leidus naudoti radijo spektrą pagal naują paskirtį tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai sukauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių
  , tais atvejais, kai dėl tokio kaupimo
  galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija; [61 pakeit.]

| d) | jei tam tikriems radijo spektro naudojimo teisių perdavimo sandoriams netaikomos nacionalinės arba Europos Sąjungos įmonių susijungimo kontrolės priemonės, valstybės narės gali uždrausti perduoti radijo spektro naudojimo teises arba nustatyti jų perdavimo sąlygas, jei perdavus teises galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija; |
| --- | --- |

d)

jei tam tikriems radijo spektro naudojimo teisių perdavimo sandoriams netaikomos nacionalinės arba Europos Sąjungos įmonių susijungimo kontrolės priemonės, valstybės narės gali uždrausti perduoti radijo spektro naudojimo teises arba nustatyti jų perdavimo sąlygas, jei perdavus teises galėtų būti labai sutrikdyta konkurencija;

| e) | pagal Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnį valstybės narės gali keisti galiojančias teises, jei taisomosiomis ex-post priemonėmis reikia užtikrinti, kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių, nes tai
  galėtų iškreipti
  konkurenciją. [62 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

pagal Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnį valstybės narės gali keisti galiojančias teises, jei taisomosiomis ex-post priemonėmis reikia užtikrinti, kad tam tikri ekonominės veiklos vykdytojai nekauptų pernelyg daug radijo spektro dažnių, nes tai
  galėtų iškreipti
  konkurenciją. [62 pakeit.]

3.
     
  Kai valstybės narės nori patvirtinti bet kurias 2 dalyje nurodytas priemones, jos tai daro nustatydamos sąlygas, vadovaudamosi šių sąlygų, susijusių su naudojimosi spektru teisėmis, nustatymo ar keitimo procedūrų, kurios išdėstytos Direktyvoje 2002/20/EB. [63 pakeit.]

4.   Valstybės narės užtikrina, kad nebūtų vėluojama vykdyti leidimų ir atrankos procedūras
  , kad jos būtų nediskriminuojančios
  ir kad jomis būtų skatinama veiksminga konkurencija
  , neleisdamos atsirasti jokioms galimoms konkurencijai kliudančioms pasekmėms, kurios nenaudingos Sąjungos piliečiams ir vartotojams
  . [64 pakeit.]

6 straipsnis

Radijo spektras belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui

1.   Nepažeisdamos paslaugų ir technologijų neutralumo principų, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, imasi visų būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad Europos Sąjungoje pakankamai
  suderinto
  radijo spektro būtų skirta reikiamai aprėpčiai ir pajėgumui
  sudarant galimybes Sąjungai turėti sparčiausią plačiajuostį ryšį pasaulyje
  ir taip užtikrinta, kad belaidžio ryšio taikomosios sistemos
  ir Europos pirmavimas naujų paslaugų srityje veiksmingai prisidėtų prie ekonominio augimo ir
  būtų veiksmingai
  panaudoti
  tam, kad iki 2020 m. visi piliečiai galėtų naudotis
  ne lėtesniu kaip
  30 Mb/s spartos plačiajuosčiu ryšiu. [65 pakeit.]

2.   Iki 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės
  sudaro galimybių
  naudoti ▐ sprendimais 2008/477/EB (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EB (3,4–3,8 GHz) ir 2009/766/EB (900 ir 1 800 MHz)
  paskirtas dažnių juostas
  , kad
  paskatintų Sąjungos piliečiams ir vartotojams naudingą platesnę prieigą
  prie belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų
  , nepažeidžiant esamų ir tų, kurios bus įdiegtos ateityje, kitų paslaugų, kurioms teikti suteikiama vienoda prieiga prie šio spektro tuose Komisijos sprendimuose nurodytomis sąlygomis
  ,
  teikimo sąlygų
  . [66 pakeit.]

3.
     
  Valstybės narės skatina paslaugų teikėjų nuolat vykdomą jų tinklų elektroninių telekomunikacijų atnaujinimą pagal naujausias efektyviausias technologijas, siekiant, kad jos atsipirktų. [67 pakeit.]

4.   Iki 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės suteikia 800 MHz juostą elektroninių ryšių paslaugoms pagal suderintas technines sąlygas, nustatytas remiantis Sprendimu Nr. 676/2002/EB. Komisija gali leisti iki 2015 m.
  pabaigos
  taikyti ▐ išimtis
  dėl techninių priežasčių tik tinkamai pagrįstais atvejais, reaguodama į tinkamai pagrįstą atitinkamos valstybės narės pateiktą prašymą
  .
  Jei tarpvalstybinės dažnių koordinavimo su viena ar daugiau trečiųjų šalių problemos ir toliau neleidžia naudoti dažnių juostos, Komisija gali kasmet leisti taikyti išimtis, kol šios kliūtys pašalinamos.
  Pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnį Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, persvarsto, kaip naudojamas radijo spektras žemiau 1 GHz, ir įvertina, ar galima atlaisvinti daugiau radijo spektro ▐. [68 pakeit.]

5.
     
  Komisija raginama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis veiksmų atitinkamais lygiais, kad būtų labiau suderintas ir efektyvesnis 1,5 GHz juostos ir 2,3 GHz juostos naudojimas belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti.

Komisija nuolat stebi belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų sąlygojamus pajėgumo poreikius ir, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ne vėliau kaip iki 2015 m. sausio 1 d. įvertina, ar reikia imtis veiksmų ir suderinti papildomo spektro juostų, pvz., 700 MHz juostos naudojimą. Atliekant šį vertinimą atsižvelgiama į spektro technologijų vystymąsi, rinkos patirtį naujų paslaugų srityje. galimus radijo ir televizijos transliavimo poreikius ateityje ir spektro trūkumą kitose juostose, kurios tinka belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui.

Valstybės narės gali užtikrinti, kad, jei tikslinga, perėjimo ar spektro naudojimo perskirstymo tiesioginės išlaidos būtų atitinkamai kompensuojamos pagal nacionalinę teisę. [69 pakeit.]

6.   Komisija,
  bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
  užtikrina, kad retai gyvenamose vietovėse prieigos prie plačiajuosčio ryšio ▐ paslaugų teikimas 800 MHz juostą būtų skatinamas,
  pavyzdžiui
  , nustatant aprėpties įpareigojimus
  , suderintus su technologijų ir paslaugų neutralumo principais.

Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija,
  nagrinėja įvairius skatinimo būdus ir prireikus imasi
  techninių ir reguliavimo
  priemonių siekdamos užtikrinti, kad 800 MHz juostos atlaisvinimas neturėtų neigiamo poveikio naudotojams programų kūrimo ir specialiųjų renginių (angl. PMSE) srityse. [70 pakeit.]

7.
     
  Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, vertina, ar ekonomiškai pagrįsta taikyti nelicencijuojamo spektro skirstymą belaidėms prieigos sistemoms, įskaitant vietinio radijo ryšio tinklus, kaip nurodyta Sprendime 2005/513/EB, ir visai 5 GHz dažnių juostai.

Komisija raginama laikytis atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, ypač ITU pasaulinėse radijo komunikacijos konferencijose, priimtos suderinimo darbotvarkės. [71 pakeit.]

8.   Komisija raginama visų pirma priimti reikiamas priemones pagal Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnio 3 dalį, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės leistų Europos Sąjungoje prekiauti suderintų radijo spektro juostų (790–862 MHz („800 MHz juosta“), 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ir 3,4–3,8 GHz)
  ir kitų papildomų spektro dalių, kurios atlaisvinamos judriojo ryšio paslaugoms teikti, neapribojant esamų ir būsimų kitų paslaugų, kurioms teikti suteikiama vienoda prieiga prie šio spektro Komisijos sprendimuose, priimtuose vadovaujantis Sprendimu 676/2002/EB, nurodytomis sąlygomis, įdiegimo galimybių,
  naudojimo teisėmis. [72 pakeit.]

9.   
  Siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pažangių skaitmeninių paslaugų, įskaitant plačiajuostį ryšį, visų pirma atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse, valstybės narės ir
  Komisija
  gali nagrinėti, kokios galimybės turėti pakankamai
  spektro
  plačiajuosčio
  palydovinio ryšio paslaugoms, kuriomis
  sudaroma galimybė turėti interneto prieigą, teikti
  . [73 pakeit.]

10.
     
  Valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, nagrinėja galimybę plėsti pikoląstelių ir femtoląstelių naudojimo galimybes. Jos visiškai atsižvelgia į šių korinių bazinių stočių ir pasidalijamojo nelicencijuojamo radijo spektro naudojimo potencialą tam, kad suteiktų pagrindą belaidžiams jungliesiems tinklams, kurie gali atlikti esminį vaidmenį įveikiant skaitmeninę atskirtį. [92 pakeit.]

7
  straipsnis

Radijo spektro naudojimo poreikis kitų belaidžių komunikacijų politikai

Siekiant remti tolesnį novatoriškų audiovizualinių žiniasklaidos ir kitų paslaugų Sąjungos piliečiams plėtojimą, atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę skaitmeninės bendrosios rinkos naudą, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, užtikrina, kad būtų galima naudoti pakankamą spektro dalį tokioms palydovinio ir antžeminio ryšio paslaugoms teikti. [75 pakeit.]

8 straipsnis

Radijo spektro poreikis įgyvendinant
  kitas
  konkrečias Sąjungos politikos kryptis [76 pakeit.]

1.   Valstybės narės ir Komisija užtikrina radijo spektro prieinamumą ir saugo radijo dažnius, būtinus Žemės atmosferai ir paviršiui stebėti, leisdamos kurti ir naudoti taikomąsias kosmoso sistemas ir tobulinti transporto sistemas, visų pirma skirtas pasaulinei civilinei navigacijos palydovų sistemai „Galileo“ ir Pasaulinei aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemai GMES, taip pat pažangiosioms transporto saugos ir transporto valdymo sistemoms.

2.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija atlieka tyrimus ir nagrinėja galimybes sukurti tokias leidimų sistemas, kurios padėtų įgyvendinti mažos taršos anglies dvideginiu politiką, taupant radijo spektrui naudoti reikiamą energiją, taip pat suteikiant radijo spektrą belaidžio ryšio technologijoms, kurios padėtų sutaupyti energijos
  ir padidinti kitų paskirstymo tinklų, pavyzdžiui, vandentiekio tinklų, efektyvumą
  , įskaitant pažangius tinklus ir pažangias apskaitos sistemas. [77 pakeit.]

3.   ▐ Komisija užtikrina, kad pakankamai radijo spektro suderintomis sąlygomis ir naudojant suderintas juostas būtų suteikta skatinti
  visuomenės apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos ištikus nelaimėms
  paslaugų
  bei galimybių imtis atitinkamų veiksmų
  plėtrą ir laisvą susijusių prietaisų apyvartą, taip pat novatoriškų sąveikiųjų visuomenės ▐ apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos teikimo ištikus nelaimėms sprendimų kūrimą.
  Siekdama užtikrinti veiksmingą spektro naudojimą, Komisija nagrinėja galimybes teikti visuomenės apsaugos, civilinės saugos ir pagalbos teikimo ištikus nelaimėms paslaugas naudojantis karinėms struktūroms skirtais dažniais. [78 pakeit.]

4.   Valstybės narės ir Komisija svarsto mokslo
  ir akademinės
  bendruomenės radijo spektro poreikius ir su ja bendradarbiauja; nustato mokslinių tyrimų ir plėtros iniciatyvas ir inovacines taikomąsias sistemas, kurios galėtų turėti svarbaus socialinio ir ekonominio poveikio ir (arba) yra susijusios su galimybėmis investuoti, ir pasirengia tokioms taikomosioms sistemoms skirti pakankamai radijo spektro suderintomis techninėmis sąlygomis ir taikant kuo paprastesnius administracinius reikalavimus. [79 pakeit.]

5.
     
  Valstybės narės, atsižvelgdamos į Sąjungos tikslus gerinti vidaus rinkos integraciją ir kultūros prieinamumą ir bendradarbiaudamos su Komisija, siekia nustatyti minimalų programų kūrimo ir specialiųjų renginių įrangai Sąjungoje skirtų suderintų pagrindinių juostų rinkinį. Šios suderintos juostos turi būti 1 GHz arba didesnio dažnio. [80 pakeit.]

6.
     
  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad radijo spektrą būtų galima naudoti RDA (radijo dažnio atpažinimo) ir kitoms DI (daiktų interneto) bevielio ryšio technologijoms ir stengiasi standartizuoti radijo spektro paskirstymą DI ryšiui visose valstybėse narėse. [81 pakeit.]

9 straipsnis

Išsamus radijo spektro naudojimo aprašas ir naujo radijo spektro poreikio stebėjimas

1.   Komisija ▐ parengia išsamų
  viso
  dabartinio radijo spektro naudojimo ▐ aprašą
  , o valstybės narės šiuo tikslu pateikia Komisijai visus būtinus faktinius duomenis
  .

Valstybių narių pateikta informacija turi būti pakankamai išsami, kad pagal aprašą būtų galima įvertinti spektro naudojimo efektyvumą, taip pat nustatyti galimas ateities radijo spektro suderinimo siekiant remti Sąjungos politikos kryptis galimybes
  .

Iš pradžių į aprašą įtraukiami 300 MHz–6 GHz diapazono dažniai, o vėliau jis papildomas duomenimis apie 6 GHz–70 GHz dažnius.

Prireikus valstybės narės teikia informaciją, nurodydamos konkrečias licencijas, įskaitant komercinius ir viešojo sektoriaus naudotojus, nepažeisdamos verslo neskelbtinos ir konfidencialios informacijos apsaugos principų. [82 pakeit.]

2.   Pagal 1 dalyje nurodytą aprašą
  , remiantis aiškiai apibrėžtais ir skaidriais kriterijais ir metodais,
  galima įvertinti techninį dabartinio radijo spektro naudojimo efektyvumą, nustatyti neefektyvias technologijas ir taikomąsias sistemas, nenaudojamą arba neefektyviai naudojamą radijo spektrą, taip pat radijo spektro pasidalijamojo naudojimo galimybes
  , remiantis skaidriais, aiškiai ir bendrai apibrėžtais vertinimo kriterijais ir metodika
  .
  Taip pat reikia užtikrinti, kad, kai spektras nėra naudojamas optimaliai, būtų imtasi reikiamų priemonių siekiant kuo labiau padidinti naudojimo efektyvumą.
  Sudarant aprašą atsižvelgiama į būsimą radijo spektro poreikį,
  įskaitant ilgalaikius poreikius,
  grindžiamą vartotojų
  , bendruomenių, įmonių
  ir operatorių reikmėmis, taip pat į tų reikmių patenkinimo galimybes. [83 pakeit.]

3.   Rengiant 1 dalyje nurodytą aprašą persvarstomos įvairios privataus ir viešojo sektorių naudotojų radijo spektro naudojimo rūšys; pagal aprašą galima nustatyti radijo spektro juostas, kurias būtų galima paskirti arba perskirstyti siekiant padidinti jų naudojimo efektyvumą, skatinti inovacijas ir konkurenciją vidaus rinkoje ir taip suteikti naudos privačiojo ir viešojo sektorių naudotojams, kartu atsižvelgiant į galimą teigiamą ir neigiamą poveikį esamiems tokių juostų naudotojams.

4.
     
  Į aprašą taip pat įtraukiama ataskaita dėl valstybių narių priemonių, taikytų įgyvendinant Sąjungos lygmens sprendimus dėl konkrečių dažnių juostų naudojimo suderinimo. [84 pakeit.]

10 straipsnis

Tarptautinės derybos

1.   Kad apgintų savo interesus
  ir užtikrintų vieningą Sąjungos poziciją
  , Europos Sąjunga dalyvauja tarptautinėse derybose radijo spektro klausimais, veikdama pagal Europos Sąjungos teisės aktus, susijusius, be kitų dalykų, su Europos Sąjungos vidaus ir išorės kompetencijos principais. [85 pakeit.]

2.   Valstybės narės užtikrina, kad susitarimai, kurių šalimis jos tampa dalyvaudamos ITU veikloje, atitiktų galiojančius Europos Sąjungos teisės aktus, visų pirma atitinkamas Europos Sąjungos elektroninių ryšių reguliavimo sistemos taisykles ir principus.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal tarptautines taisykles dažnių juostas būtų galima visapusiškai naudoti Sąjungos teisės aktuose numatytais tikslais ir kad tinkamai apsaugoto radijo spektro pakaktų Sąjungos įvairių sektorių politikai įgyvendinti. [86 pakeit. – tekstui lietuvių kalba įtakos neturi]

4.   
  Kad būtų išspręsti radijo spektro koordinavimo klausimai, dėl kurių valstybės narės negali įgyvendinti savo įsipareigojimų pagal Sąjungos teisės aktus dėl radijo spektro politikos ir valdymo,
  Sąjunga
  padeda valstybėms narėms, nustatydama
  politinę ir techninę paramą dvišalėse
  ir daugiašalėse
  jų derybose su
  trečiosiomis šalimis, ypač su
  Sąjungai nepriklausančiomis kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, įskaitant valstybes kandidates ir potencialias valstybes kandidates ▐. Siekdama užtikrinti Sąjungos radijo spektro politikos tikslus, Sąjunga remia trečiųjų šalių pastangas radijo spektro valdymą įgyvendinti taip, kad jis būtų suderinamas su Sąjungos radijo spektro valdymu. [87 pakeit.]

5.   Derėdamosi su trečiosiomis šalimis, valstybės narės laikosi įsipareigojimų pagal Sąjungos teisės aktus. Pasirašydamos dokumentus arba kitokiais būdais prisiimdamos tarptautinius su radijo spektru susijusius įsipareigojimus valstybės narės prie pasirašomo dokumento arba kito priėmimo akto prideda bendrą deklaraciją, kurioje pareiškia, kad tokius tarptautinius susitarimus įgyvendina arba įsipareigojimus vykdo laikydamosi įsipareigojimų pagal sutartis.

11 straipsnis

Įvairių įstaigų bendradarbiavimas

1.   Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja, siekdamos stiprinti esamą institucinę struktūrą, kad skatintų radijo spektro valdymo koordinavimą Sąjungos lygmeniu, įskaitant dviem arba daugiau valstybių narių tiesioginio poveikio turinčius klausimus, siekdamos plėtoti vidaus rinką ir užtikrinti, kad Sąjungos radijo spektro politikos tikslai būtų visiškai įgyvendinti. Jos siekia propaguoti su radijo spektru susijusius Sąjungos interesus už Sąjungos ribų pagal 10 straipsnį.

2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad standartizavimo įstaigos, CEPT ir Komisijos Jungtinis tyrimų centras prireikus glaudžiai bendradarbiautų visais techniniais klausimais, kad užtikrintų efektyvų radijo spektro naudojimą. Todėl jos radijo spektro valdymą ir standartizavimą nuosekliai susieja taip, kad stiprintų vidaus rinką.

12 straipsnis

Viešos konsultacijos

Prireikus Komisija organizuoja viešas konsultacijas, kad surinktų visų suinteresuotųjų šalių ir visuomenės nuomones apie radijo spektro naudojimą Sąjungoje.

13 straipsnis

Ataskaitos

Iki 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija apsvarsto, kaip taikoma ši radijo spektro politikos programa
  . Komisija kasmet
  Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pagal šį sprendimą vykdytos veiklos ir priimtų priemonių ataskaitą. [88 pakeit.]

14 straipsnis

Pranešimas

Jei ankstesniuose straipsniuose nenurodyta kitaip, valstybės narės šių politikos krypčių ir tikslų laikosi iki 2015 m. liepos 1 d.

Jos pateikia Komisijai visą informaciją, kurios reikia šio sprendimo taikymui persvarstyti.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 53.

1

(2)  2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

3

(4)  

  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

4

OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

(5)  

  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

5

OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

(6)  

  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

6

OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

(7)  

  OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

7

OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

(8)  

  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

8

OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

(9)  COM(2010)0245.

9

(10)  

  OL L 196, 1987 7 17, p. 85.

10

OL L 196, 1987 7 17, p. 85.

(11)  OL L 129, 2007 5 17, p. 67.

11

(12)  2008 m. birželio 13 d. Komisijos sprendimas 2008/477/EB dėl 2 500–2 690 MHz dažnių juostos suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje galima teikti elektroninio ryšio paslaugas (OL L 163, 2008 6 24, p. 37).

12

(13)  2008 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas 2008/411/EB dėl 3 400–3 800 MHz dažnių juostos antžeminėms sistemoms, kuriomis Bendrijoje galima teikti elektroninių ryšių paslaugas, suderinimo (OL L 144, 2008 6 4, p. 77).

13

(14)  2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/766/EB dėl 900 ir 1 800 MHz dažnių juostų suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti Europos masto elektroninių ryšių paslaugas Bendrijoje (OL L 274, 2009 10 20, p. 32).

14

(15)  

  OL L 274, 2009 10 20, p. 25.

15

OL L 274, 2009 10 20, p. 25.

(16)  

  OL L 117, 2010 5 11, p. 95.

16

OL L 117, 2010 5 11, p. 95.

(17)  

  OL L 308, 2009 11 24, p. 24.

17

OL L 308, 2009 11 24, p. 24.

(18)  
  2005 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimas 2005/513/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo 5 GHz dažnių juostoje įgyvendinant bevielės prieigos sistemas, įskaitant vietinio radijo ryšio tinklus (WAS/RLAN) (OL L 187, 2005 7 19, p. 22).

18

2005 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimas 2005/513/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo 5 GHz dažnių juostoje įgyvendinant bevielės prieigos sistemas, įskaitant vietinio radijo ryšio tinklus (WAS/RLAN) (OL L 187, 2005 7 19, p. 22).

(19)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

19

(20)  

  OL L 199, 1999 7 30, p. 59.

20

OL L 199, 1999 7 30, p. 59.

(21)  OL L 138, 2002 5 28, p. 1.

21

(22)  OL L 246, 2004 7 20, p. 1.

22

(23)  OL L 276, 2010 10 20, p. 1.

23

---