# Uradni list C 340/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.340.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 340 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 558. november 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.340.slv

Uradni list

Evropske unije

C 340

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 558. november 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 340/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2012/C 340/02 | Odločba Nadzornega organa Efte št. 264/12/COL z dne 5. julija 2012 o statusu Norveške glede infekciozne hematopoetske nekroze in virusne hemoragične septikemije ter o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa Efte št. 302/08/COL | 2 |
| 2012/C 340/03 | Odločba Nadzornega organa Efte št. 265/12/COL z dne 5. julija 2012 za odobritev načrta ukrepov, ki ga je Norveška predložila za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali | 4 |
| 2012/C 340/04 | Priporočilo Nadzornega organa Efte z dne 13. aprila 2011 o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih držav Efta | 5 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 340/01

Menjalni tečaji eura

1

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2012/C 340/02

Odločba Nadzornega organa Efte št. 264/12/COL z dne 5. julija 2012 o statusu Norveške glede infekciozne hematopoetske nekroze in virusne hemoragične septikemije ter o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa Efte št. 302/08/COL

2

2012/C 340/03

Odločba Nadzornega organa Efte št. 265/12/COL z dne 5. julija 2012 za odobritev načrta ukrepov, ki ga je Norveška predložila za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali

4

2012/C 340/04

Priporočilo Nadzornega organa Efte z dne 13. aprila 2011 o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih držav Efta

5

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski urad za izbor osebja (EPSO) |
| 2012/C 340/05 | Razpis javnega natečaja | 12 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 340/06 | Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov (tj. celice in rezine) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 13 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

2012/C 340/05

Razpis javnega natečaja

12

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2012/C 340/06

Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov (tj. celice in rezine) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

13

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. novembra 2012

2012/C 340/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2746 |
| JPY | japonski jen | 102,11 |
| DKK | danska krona | 7,4594 |
| GBP | funt šterling | 0,79840 |
| SEK | švedska krona | 8,5547 |
| CHF | švicarski frank | 1,2065 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,3195 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,395 |
| HUF | madžarski forint | 282,10 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6963 |
| PLN | poljski zlot | 4,1131 |
| RON | romunski leu | 4,5163 |
| TRY | turška lira | 2,2713 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2228 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2662 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8788 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5403 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5586 |
| KRW | južnokorejski won | 1 384,34 |
| ZAR | južnoafriški rand | 11,0253 |
| CNY | kitajski juan | 7,9770 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5375 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 251,94 |
| MYR | malezijski ringit | 3,8917 |
| PHP | filipinski peso | 52,183 |
| RUB | ruski rubelj | 40,0973 |
| THB | tajski bat | 39,117 |
| BRL | brazilski real | 2,5911 |
| MXN | mehiški peso | 16,5991 |
| INR | indijska rupija | 69,1020 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2746

JPY

japonski jen

102,11

DKK

danska krona

7,4594

GBP

funt šterling

0,79840

SEK

švedska krona

8,5547

CHF

švicarski frank

1,2065

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,3195

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,395

HUF

madžarski forint

282,10

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6963

PLN

poljski zlot

4,1131

RON

romunski leu

4,5163

TRY

turška lira

2,2713

AUD

avstralski dolar

1,2228

CAD

kanadski dolar

1,2662

HKD

hongkonški dolar

9,8788

NZD

novozelandski dolar

1,5403

SGD

singapurski dolar

1,5586

KRW

južnokorejski won

1 384,34

ZAR

južnoafriški rand

11,0253

CNY

kitajski juan

7,9770

HRK

hrvaška kuna

7,5375

IDR

indonezijska rupija

12 251,94

MYR

malezijski ringit

3,8917

PHP

filipinski peso

52,183

RUB

ruski rubelj

40,0973

THB

tajski bat

39,117

BRL

brazilski real

2,5911

MXN

mehiški peso

16,5991

INR

indijska rupija

69,1020

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/2

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 264/12/COL

z dne 5. julija 2012

o statusu Norveške glede infekciozne hematopoetske nekroze in virusne hemoragične septikemije ter o razveljavitvi Odločbe Nadzornega organa Efte št. 302/08/COL (1)

2012/C 340/02

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju akta iz točke 8a, dela 3.1, poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP

Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (2), kakor je bila popravljena in spremenjena;

ob upoštevanju akta iz točke 89, dela 4.2, poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP

Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (3), kakor je bila spremenjena;

ob upoštevanju Odločbe kolegija št. 259/12/COL o pooblastitvi pristojnega člana kolegija za sprejetje te odločbe;

ob upoštevanju naslednjega:

Norveška je z dopisom z dne 3. maja 1994 predložila Nadzornemu organu Efte ustrezne utemeljitve za pridobitev statusa odobrene cone na svojem ozemlju glede infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) in virusne hemoragične septikemije (VHS) ter nacionalne predpise za zagotovitev izpolnjevanja pogojev, ki jih je treba spoštovati za ohranitev odobrenega statusa.

Z Odločbo Nadzornega organa Efte št. 71/94/COL z dne 27. junija 1994, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 244/02/COL z dne 11. decembra 2002, je bilo ugotovljeno, da so deli Norveške, navedeni v Prilogi k navedeni odločbi, priznani kot odobrena celinska cona in odobrena obalna cona za ribe glede IHN in VHS.

Dne 26. novembra 2007 je bil potrjen izbruh VHS v okraju Møre og Romsdal na Norveškem. Pristojni organ na Norveškem je obvestil Nadzorni organ Efte o ukrepih, sprejetih za odpravljanje bolezni in preprečitev njene širitve. Po mnenju Nadzornega organa Efte so bili ti ukrepi primerni.

Nadzorni organ Efte je z Odločbo št. 302/08/COL odločil, da je treba Norveško z izjemo območij, navedenih v Prilogi k tej odločbi, še naprej priznavati kot odobreno celinsko cono in odobreno obalno cono za ribe glede IHN in VHS.

Norveška je 8. maja 2012 Nadzornemu organu Efte predložila izjavo o statusu brez bolezni VHS in spremno dokumentacijo o nadzoru in vzorčenju za vso območje, z izjemo norveškega dela povodij rek Grense Jacobselv in Pasvik in rek, ki tečejo vmes, ter pripadajočega obalnega območja.

Nadzorni organ Efte je v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo pregledal izjavo in priloženo dokumentacijo ter meni, da izjava izpolnjuje zahteve za izjavo o statusu brez bolezni iz Direktive 2006/88/ES in Odločbe Komisije 2009/177/ES.

Nadzorni organ Efte je s svojo Odločbo št. 259/12/COL predložil zadevo Veterinarskemu odboru Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte. Odbor je soglasno sprejel predlog, ki ga je predložil Nadzorni organ Efte. Zato so ukrepi iz te odločbe v skladu s soglasnim mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte, in končna različica besedila o ukrepih ostane nespremenjena.

V skladu s tem bi morala biti Norveška, z izjemo norveškega dela povodij rek Grense Jacobselv in Pasvik in rek, ki tečejo vmes, ter pripadajočega obalnega območja, razglašena za prosto bolezni VHS.

Na Norveškem ni prišlo do nobenih sprememb v zvezi z IHN. Status Norveške za to bolezen bi se moral ohraniti.

Primerno je, da se Odločba Nadzornega organa Efte št. 302/08/COL razveljavi in nadomesti s to odločbo –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Norveška, z izjemo norveškega dela povodij rek Grense Jacobselv in Pasvik in rek, ki tečejo vmes, ter pripadajočega obalnega območja, se razglasi za prosto bolezni IHN.

Člen 2

Norveška, z izjemo norveškega dela povodij rek Grense Jacobselv in Pasvik in rek, ki tečejo vmes, ter pripadajočega obalnega območja, se razglasi za prosto bolezni VHS.

Člen 3

Odločba Nadzornega organa Efte št. 302/08/COL z dne 21. maja 2008 se razveljavi.

Člen 4

Ta odločba začne veljati 5. julija 2012.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Norveško.

Člen 6

Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 5. julija 2012

Za Nadzorni organ Efte

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

Florence SIMONETTI

V. d. direktorja

---

(1)  UL L 41, 12.2.2009, str. 32, in Dopolnilo EGP št. 7, 12.2.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14, in Dopolnilo EGP št. 32, 17.6.2010, str. 1 v islandskem jeziku in št. 35, 23.6.2011, str. 44 v norveškem jeziku.

2

(3)  UL L 63, 7.3.2009, str. 15.

3

---

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/4

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 265/12/COL

z dne 5. julija 2012

za odobritev načrta ukrepov, ki ga je Norveška predložila za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali

2012/C 340/03

NADZORNI ORGAN EFTE JE –

ob upoštevanju akta iz točke 8a, dela 3.1, poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP

Direktiva Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1), kakor je bila popravljena in spremenjena;

ob upoštevanju Odločbe kolegija št. 259/12/COL o pooblastitvi pristojnega člana kolegija za sprejetje te odločbe;

ob upoštevanju naslednjega:

V skladu s členom 47(1) Direktive 2006/88/ES je Norveška pripravila načrt ukrepov za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali.

Norveška je 30. junija 2011 v skladu s členom 47(4) Direktive 2006/88/ES predložila načrt ukrepov Nadzornemu organu Efte v odobritev.

Nadzorni organ Efte je v tesnem sodelovanju z Evropsko komisijo pregledal načrt ukrepov za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali.

Poleg tega je Nadzorni organ Efte aprila 2012 v zvezi z načrti ukrepov izvedel misijo na Norveško.

Pregled Nadzornega organa Efte in preiskave, ki so bile opravljene med misijo na Norveško kažejo, da načrt ukrepov, ki ga je predložila Norveška, izpolnjuje zahteve iz člena 47 in Priloge VII k Direktivi 2006/88/ES.

Nadzorni organ je s svojo Odločbo št. 259/12/COL predložil zadevo Veterinarskemu odboru Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte. Odbor je soglasno sprejel predlog, ki ga je dal Nadzorni organ Efte. Posledično so ukrepi iz te odločbe v skladu s soglasnim mnenjem Veterinarskega odbora Efte, ki pomaga Nadzornemu organu Efte, in končna različica besedila o ukrepih ostane nespremenjena.

Zato je primerno, da se odobri načrt ukrepov, ki ga je predložila Norveška, za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Načrt ukrepov, ki ga je Norveška predložila za eksotične bolezni s seznama, ki prizadenejo vodne živali, se odobri.

Člen 2

Ta odločba začne veljati 5. julija 2012.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Norveško.

Člen 4

Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

V Bruslju, 5. julija 2012

Za Nadzorni organ Efte

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

Florence SIMONETTI

V. d. direktorja

---

(1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14, ter Dopolnilo EGP št. 32, 17.6.2010, str. 1 v islandskem jeziku in št. 35, 23.6.2011, str. 44 v norveškem jeziku.

1

---

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/5

---

PRIPOROČILO NADZORNEGA ORGANA EFTE

z dne 13. aprila 2011

o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih držav Efta (1)

2012/C 340/04

NADZORNI ORGAN EFTE JE (2) –

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (3),

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča ter zlasti člena 5(2)(b) Sporazuma,

ob upoštevanju akta iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP Direktiva 2002/21/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4), in zlasti člen 19(1) Direktive, kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu,

po posvetovanju z Odborom EFTA za komunikacije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 8(3) okvirne direktive nacionalni regulativni organi (NRO) prispevajo k razvoju notranjega trga med drugim tako, da na pregleden način sodelujejo med seboj in z Evropsko komisijo in/ali Nadzornim organom, kadar je primerno, da bi zagotovili razvoj dosledne regulativne prakse. Vendar je bilo med ocenjevanjem več kot 850 osnutkov ukrepov, priglašenih na podlagi člena 7 okvirne direktive 2002/21/ES, ugotovljeno, da še vedno obstajajo nedoslednosti pri reguliranju cen zaključevanja govornega klica. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 8(3) okvirne direktive nacionalni regulativni organi (NRO) prispevajo k razvoju notranjega trga med drugim tako, da na pregleden način sodelujejo med seboj in z Evropsko komisijo in/ali Nadzornim organom, kadar je primerno, da bi zagotovili razvoj dosledne regulativne prakse. Vendar je bilo med ocenjevanjem več kot 850 osnutkov ukrepov, priglašenih na podlagi člena 7 okvirne direktive 2002/21/ES, ugotovljeno, da še vedno obstajajo nedoslednosti pri reguliranju cen zaključevanja govornega klica.

| (2) | Čeprav je v večini držav EGP na splošno predvidena določena stroškovna naravnanost, se ukrepi za nadzorovanje cen v EGP še vedno večinoma razlikujejo. Poleg številnih različnih instrumentov za razčlenitev stroškov se ti instrumenti tudi različno izvajajo. To še povečuje razlike med veleprodajnimi cenami zaključevanja klicev v EGP, kar je mogoče le delno razložiti z nacionalnimi posebnostmi. Skupina evropskih regulatorjev (ERG), ustanovljena z aktom iz točke 5ci Priloge XI k Sporazumu EGP (Sklep Komisije 2002/627/ES
   (5)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, (6) je to potrdila v svojem Skupnem stališču o simetričnosti cen zaključevanja klicev v fiksnem in mobilnem omrežju. NRO so obenem manjšim operaterjem fiksne ali mobilne telefonije večkrat odobrili višje cene zaključevanja klicev in to utemeljili tako, da so ti operaterji novi operaterji na trgu, ki še ne dosegajo prihrankov obsega, in/ali pa zanje veljajo drugačni stroškovni pogoji. Te asimetrije so prisotne znotraj držav in prek državnih meja, čeprav postopoma izginjajo. Skupina evropskih regulatorjev je v skupnem stališču priznala, da bi cene zaključevanja klicev običajno morale biti simetrične in da je treba asimetrijo primerno upravičiti. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav je v večini držav EGP na splošno predvidena določena stroškovna naravnanost, se ukrepi za nadzorovanje cen v EGP še vedno večinoma razlikujejo. Poleg številnih različnih instrumentov za razčlenitev stroškov se ti instrumenti tudi različno izvajajo. To še povečuje razlike med veleprodajnimi cenami zaključevanja klicev v EGP, kar je mogoče le delno razložiti z nacionalnimi posebnostmi. Skupina evropskih regulatorjev (ERG), ustanovljena z aktom iz točke 5ci Priloge XI k Sporazumu EGP (Sklep Komisije 2002/627/ES
   (5)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, (6) je to potrdila v svojem Skupnem stališču o simetričnosti cen zaključevanja klicev v fiksnem in mobilnem omrežju. NRO so obenem manjšim operaterjem fiksne ali mobilne telefonije večkrat odobrili višje cene zaključevanja klicev in to utemeljili tako, da so ti operaterji novi operaterji na trgu, ki še ne dosegajo prihrankov obsega, in/ali pa zanje veljajo drugačni stroškovni pogoji. Te asimetrije so prisotne znotraj držav in prek državnih meja, čeprav postopoma izginjajo. Skupina evropskih regulatorjev je v skupnem stališču priznala, da bi cene zaključevanja klicev običajno morale biti simetrične in da je treba asimetrijo primerno upravičiti.

| (3) | Zelo različne regulacije cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih bistveno izkrivljajo razmere na trgu. Pri trgih zaključevanja klicev gre za dvostranski dostop, saj imata oba povezovalna operaterja koristi od povezovanja klicev, ker pa tudi tekmujeta med seboj za naročnike, imajo cene zaključevanja klicev pomembne strateške in konkurenčne posledice. Kadar cene zaključevanja klicev presegajo dejanske stroške, to povzroči precejšnje premike med trgi fiksne in mobilne telefonije in uporabniki. Poleg tega lahko pride na trgih, kjer imajo operaterji asimetrične tržne deleže, do precej večjih plačil manjših konkurentov večjim. Ob tem pa absolutne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih v primerjavi s cenami v številnih državah zunaj EGP ter cenami zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih na splošno v nekaterih državah EGP ostajajo visoke, kar pomeni visoke, čeprav padajoče cene za končne uporabnike. Visoke cene zaključevanja klicev običajno pomenijo visoke maloprodajne cene odhodnih klicev, kar zmanjšuje njihovo uporabo ter posledično blaginjo potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

Zelo različne regulacije cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih bistveno izkrivljajo razmere na trgu. Pri trgih zaključevanja klicev gre za dvostranski dostop, saj imata oba povezovalna operaterja koristi od povezovanja klicev, ker pa tudi tekmujeta med seboj za naročnike, imajo cene zaključevanja klicev pomembne strateške in konkurenčne posledice. Kadar cene zaključevanja klicev presegajo dejanske stroške, to povzroči precejšnje premike med trgi fiksne in mobilne telefonije in uporabniki. Poleg tega lahko pride na trgih, kjer imajo operaterji asimetrične tržne deleže, do precej večjih plačil manjših konkurentov večjim. Ob tem pa absolutne cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih v primerjavi s cenami v številnih državah zunaj EGP ter cenami zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih na splošno v nekaterih državah EGP ostajajo visoke, kar pomeni visoke, čeprav padajoče cene za končne uporabnike. Visoke cene zaključevanja klicev običajno pomenijo visoke maloprodajne cene odhodnih klicev, kar zmanjšuje njihovo uporabo ter posledično blaginjo potrošnikov.

| (4) | Dosedanje pomanjkanje usklajevanja pri uporabi načel stroškovnega računovodstva na trgu zaključevanja klicev potrjuje, da je potreben skupni pristop, ki bo zagotovil večjo pravno varnost in spodbujal morebitne vlagatelje, obenem pa zmanjšal regulativno breme za obstoječe operaterje, ki trenutno delujejo v več državah EGP. Cilj enotne regulacije na trgih zaključevanja klicev je jasen; Cilj enotne regulacije na trgih zaključevanja klicev je jasen; priznavajo ga NRO in Evropska komisija in Nadzorni organ sta ga večkrat poudarila pri ocenjevanju osnutkov ukrepov na podlagi člena 7 okvirne direktive 2002/21/ES. |
| --- | --- |

(4)

Dosedanje pomanjkanje usklajevanja pri uporabi načel stroškovnega računovodstva na trgu zaključevanja klicev potrjuje, da je potreben skupni pristop, ki bo zagotovil večjo pravno varnost in spodbujal morebitne vlagatelje, obenem pa zmanjšal regulativno breme za obstoječe operaterje, ki trenutno delujejo v več državah EGP. Cilj enotne regulacije na trgih zaključevanja klicev je jasen; Cilj enotne regulacije na trgih zaključevanja klicev je jasen; priznavajo ga NRO in Evropska komisija in Nadzorni organ sta ga večkrat poudarila pri ocenjevanju osnutkov ukrepov na podlagi člena 7 okvirne direktive 2002/21/ES.

| (5) | Nekatere določbe regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve predvidevajo izvajanje nujno potrebnih in primernih mehanizmov stroškovnega računovodstva in obveznosti cenovnega nadzora, in sicer v členih 9, 11 in 13 v povezavi z uvodno izjavo 20 akta iz točke 5cj Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (7)) (Direktiva o dostopu), kakor je bila Sporazumu EGP prilagojena s Protokolom 1 k Sporazumu (8). |
| --- | --- |

(5)

Nekatere določbe regulativnega okvira za elektronska komunikacijska omrežja in storitve predvidevajo izvajanje nujno potrebnih in primernih mehanizmov stroškovnega računovodstva in obveznosti cenovnega nadzora, in sicer v členih 9, 11 in 13 v povezavi z uvodno izjavo 20 akta iz točke 5cj Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (7)) (Direktiva o dostopu), kakor je bila Sporazumu EGP prilagojena s Protokolom 1 k Sporazumu (8).

| (6) | Akt iz točke 26j Priloge XI l Sporazumu EGP (Priporočilo Komisije 2005/698/ES z dne 19. septembra 2005 o ločenem računovodstvu in sistemih stroškovnega računovodstva na osnovi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (9)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom i k Sporazumu (10), vsebuje okvir za dosledno uporabo posebnih določb v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom, katerih namen je izboljšati preglednost regulativnih računovodskih sistemov, metod, revizijskih postopkov in postopkov poročanja v korist vseh udeleženih strank. |
| --- | --- |

(6)

Akt iz točke 26j Priloge XI l Sporazumu EGP (Priporočilo Komisije 2005/698/ES z dne 19. septembra 2005 o ločenem računovodstvu in sistemih stroškovnega računovodstva na osnovi regulativnega okvira za elektronske komunikacije (9)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom i k Sporazumu (10), vsebuje okvir za dosledno uporabo posebnih določb v zvezi s stroškovnim računovodstvom in ločenim računovodstvom, katerih namen je izboljšati preglednost regulativnih računovodskih sistemov, metod, revizijskih postopkov in postopkov poročanja v korist vseh udeleženih strank.

| (7) | Veleprodajno zaključevanje govornih klicev je storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na klicanih številkah (v fiksnih omrežjih) ali klicih naročnikom (v mobilnih omrežjih). Sistem zaračunavanja v EGP temelji na načelu „plača tisti, ki kliče“, kar pomeni, da klicano omrežje določa ceno zaključevanja klica, plača pa jo kličoče omrežje. Storitev se klicani stranki ne zaračuna, zato se ta običajno ne odzove na ceno zaključevanja klica, ki jo določi njen ponudnik omrežja. V tem smislu so glavna skrb regulativnih organov na področju konkurence pretirane cene. Visoke cene zaključevanja klicev se povrnejo z višjimi cenami klicev za končne uporabnike. Če upoštevamo dvostransko naravo trgov zaključevanja klicev, je druga morebitna težava na področju konkurence med drugim navzkrižno subvencioniranje med operaterji. Te morebitne težave na področju konkurence so značilne tako za trge zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih kot tudi za trge zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih. Ker lahko operaterji, ki zaključujejo klice, cene dvignejo bistveno nad raven stroškov, velja stroškovna naravnanost za najprimernejši srednjeročni odziv na ta problem. V uvodni izjavi 20 Direktive o dostopu je navedeno, da mora biti metoda pokrivanja stroškov v skladu z okoliščinami. Glede na posebne značilnosti trgov zaključevanja klicev ter z njimi povezanih vprašanj na področju konkurence in distribucije Evropska komisija in Nadzorni organ že dlje časa priznavata, da bi se z določitvijo skupnega pristopa na podlagi standarda dejanskih stroškov in uporabe simetričnih cen za zaključevanje klicev spodbujala učinkovitost in trajnostna konkurenca ter povečale koristi za uporabnike v smislu cene in ponudbe storitev. |
| --- | --- |

(7)

Veleprodajno zaključevanje govornih klicev je storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na klicanih številkah (v fiksnih omrežjih) ali klicih naročnikom (v mobilnih omrežjih). Sistem zaračunavanja v EGP temelji na načelu „plača tisti, ki kliče“, kar pomeni, da klicano omrežje določa ceno zaključevanja klica, plača pa jo kličoče omrežje. Storitev se klicani stranki ne zaračuna, zato se ta običajno ne odzove na ceno zaključevanja klica, ki jo določi njen ponudnik omrežja. V tem smislu so glavna skrb regulativnih organov na področju konkurence pretirane cene. Visoke cene zaključevanja klicev se povrnejo z višjimi cenami klicev za končne uporabnike. Če upoštevamo dvostransko naravo trgov zaključevanja klicev, je druga morebitna težava na področju konkurence med drugim navzkrižno subvencioniranje med operaterji. Te morebitne težave na področju konkurence so značilne tako za trge zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih kot tudi za trge zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih. Ker lahko operaterji, ki zaključujejo klice, cene dvignejo bistveno nad raven stroškov, velja stroškovna naravnanost za najprimernejši srednjeročni odziv na ta problem. V uvodni izjavi 20 Direktive o dostopu je navedeno, da mora biti metoda pokrivanja stroškov v skladu z okoliščinami. Glede na posebne značilnosti trgov zaključevanja klicev ter z njimi povezanih vprašanj na področju konkurence in distribucije Evropska komisija in Nadzorni organ že dlje časa priznavata, da bi se z določitvijo skupnega pristopa na podlagi standarda dejanskih stroškov in uporabe simetričnih cen za zaključevanje klicev spodbujala učinkovitost in trajnostna konkurenca ter povečale koristi za uporabnike v smislu cene in ponudbe storitev.

| (8) | V skladu s členom 8(1) okvirne direktive države EGP zagotovijo, da NRO pri opravljanju regulativnih nalog, opredeljenih v navedeni direktivi in v posebnih direktivah, zlasti v direktivah, katerih namen je zagotovitvi učinkovito konkurenco, dosledno upoštevajo zahtevo po tehnološko nevtralni zakonski ureditvi. V členu 8(2) okvirne direktive je tudi predvideno, da NRO podpirajo konkurenco tako, da med drugim poskrbijo, da uporabniki v celoti izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti storitve ter da ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence. Da bi dosegli te cilje in enotno uporabo v vseh državah EGP, bi bilo treba regulirane cene zaključevanja klicev čim prej znižati na raven stroškov, ki jih imajo učinkoviti operaterji. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 8(1) okvirne direktive države EGP zagotovijo, da NRO pri opravljanju regulativnih nalog, opredeljenih v navedeni direktivi in v posebnih direktivah, zlasti v direktivah, katerih namen je zagotovitvi učinkovito konkurenco, dosledno upoštevajo zahtevo po tehnološko nevtralni zakonski ureditvi. V členu 8(2) okvirne direktive je tudi predvideno, da NRO podpirajo konkurenco tako, da med drugim poskrbijo, da uporabniki v celoti izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti storitve ter da ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence. Da bi dosegli te cilje in enotno uporabo v vseh državah EGP, bi bilo treba regulirane cene zaključevanja klicev čim prej znižati na raven stroškov, ki jih imajo učinkoviti operaterji.

| (9) | V konkurenčnem okolju bi operaterji tekmovali glede na tekoče stroške in ne bi prejeli nadomestila za stroške, ki so jih ustvarili z neučinkovitim delovanjem. Zato bi bilo treba podatke o preteklih stroških pretvoriti v podatke o tekočih stroških, kar bi odražalo stroške učinkovitega operaterja, ki uporablja sodobno tehnologijo. |
| --- | --- |

(9)

V konkurenčnem okolju bi operaterji tekmovali glede na tekoče stroške in ne bi prejeli nadomestila za stroške, ki so jih ustvarili z neučinkovitim delovanjem. Zato bi bilo treba podatke o preteklih stroških pretvoriti v podatke o tekočih stroških, kar bi odražalo stroške učinkovitega operaterja, ki uporablja sodobno tehnologijo.

| (10) | Operaterji, ki prejmejo nadomestilo za dejanske stroške, nastale pri zaključevanju klicev, niso dovolj spodbujeni k izboljšanju učinkovitosti. Izvajanje modela „od spodaj navzgor“ je v skladu s konceptom omrežja, ki naj bi ga uvedel učinkovit operater, medtem ko ekonomski oziroma tehnični model učinkovitega omrežja temelji na tekočih stroških. Upošteva potrebno količino opreme in ne dejansko zagotovljene količine opreme ter zanemarja neposredne stroške. |
| --- | --- |

(10)

Operaterji, ki prejmejo nadomestilo za dejanske stroške, nastale pri zaključevanju klicev, niso dovolj spodbujeni k izboljšanju učinkovitosti. Izvajanje modela „od spodaj navzgor“ je v skladu s konceptom omrežja, ki naj bi ga uvedel učinkovit operater, medtem ko ekonomski oziroma tehnični model učinkovitega omrežja temelji na tekočih stroških. Upošteva potrebno količino opreme in ne dejansko zagotovljene količine opreme ter zanemarja neposredne stroške.

| (11) | Glede na to, da model „od spodaj navzgor“ temelji predvsem na izpeljanih stroških (npr. omrežni stroški se izračunajo na podlagi informacij prodajalcev opreme), želijo regulativni organi morda uskladiti rezultate modela „od spodaj navzgor“ z rezultati modela „od zgoraj navzdol“, da bi dobili čim robustnejše rezultate in se izognili velikim neskladnostim pri stroških poslovanja, stroških kapitala in porazdelitvi stroškov na domnevnega in dejanskega operaterja. Da bi NRO ugotovil in izboljšal morebitne pomanjkljivosti modela „od spodaj navzgor“, kot je asimetričnost podatkov, lahko rezultate uporabe modela „od spodaj navzgor“ primerja z rezultati, ki izhajajo iz ustreznega modela „od zgoraj navzdol“, pri katerem se uporabljajo revidirani podatki. |
| --- | --- |

(11)

Glede na to, da model „od spodaj navzgor“ temelji predvsem na izpeljanih stroških (npr. omrežni stroški se izračunajo na podlagi informacij prodajalcev opreme), želijo regulativni organi morda uskladiti rezultate modela „od spodaj navzgor“ z rezultati modela „od zgoraj navzdol“, da bi dobili čim robustnejše rezultate in se izognili velikim neskladnostim pri stroških poslovanja, stroških kapitala in porazdelitvi stroškov na domnevnega in dejanskega operaterja. Da bi NRO ugotovil in izboljšal morebitne pomanjkljivosti modela „od spodaj navzgor“, kot je asimetričnost podatkov, lahko rezultate uporabe modela „od spodaj navzgor“ primerja z rezultati, ki izhajajo iz ustreznega modela „od zgoraj navzdol“, pri katerem se uporabljajo revidirani podatki.

| (12) | Model izračunavanja stroškov bi moral temeljiti na izbiri učinkovitih tehnologij, ki se lahko zagotovijo v obdobju, ki ga model obravnava, če jih je mogoče opredeliti. Torej bi lahko danes pripravljeni model „od spodaj navzgor“ načeloma predpostavljal, da osrednje omrežje za fiksna omrežja temelji na omrežjih naslednje generacije. Model za mobilna omrežja „od spodaj navzgor“ bi moral temeljiti na tehnologijah druge in tretje generacije, ki se uporabljajo pri dostopovnem delu omrežja, in odražati pričakovano stanje, medtem ko bi lahko osrednji del temeljil na omrežjih prihodnje generacije. |
| --- | --- |

(12)

Model izračunavanja stroškov bi moral temeljiti na izbiri učinkovitih tehnologij, ki se lahko zagotovijo v obdobju, ki ga model obravnava, če jih je mogoče opredeliti. Torej bi lahko danes pripravljeni model „od spodaj navzgor“ načeloma predpostavljal, da osrednje omrežje za fiksna omrežja temelji na omrežjih naslednje generacije. Model za mobilna omrežja „od spodaj navzgor“ bi moral temeljiti na tehnologijah druge in tretje generacije, ki se uporabljajo pri dostopovnem delu omrežja, in odražati pričakovano stanje, medtem ko bi lahko osrednji del temeljil na omrežjih prihodnje generacije.

| (13) | Glede na posebne značilnosti trgov zaključevanja klicev je treba stroške storitev zaključevanja klicev izračunati na podlagi predvidenih dolgoročnih prirastnih stroškov (LRIC). Pri modelu LRIC so vsi stroški spremenljivi, in ker se predvideva, da se vsa sredstva dolgoročno nadomestijo, omogoča določanje cen na osnovi modela LRIC učinkovito povrnitev stroškov. Modeli LRIC upoštevajo le tiste stroške, ki nastanejo pri zagotavljanju predvidenega prirasta. Pristop, ki temelji na prirastnih stroških, upošteva samo dejansko nastale stroške, ki jih ne bi bilo, če storitve, vključene v prirast, ne bi več izvajali (tem stroškom se je torej mogoče izogniti), in spodbuja učinkovito proizvodnjo in potrošnjo ter zmanjšuje morebitno izkrivljanje konkurence. Bolj ko se cene zaključevanja klicev razlikujejo od prirastnih stroškov, večje je izkrivljanje konkurence med trgi fiksne in mobilne telefonije in/ali med operaterji z asimetričnimi tržnimi deleži in prometnimi tokovi. Zato je upravičena uporaba čistega pristopa LRIC, pri čemer je ustrezni prirastek veleprodajna storitev zaključevanja klicev, vključeni pa so samo stroški, ki se jim je mogoče izogniti. Poleg tega bi bilo na podlagi pristopa LRIC mogoče kriti vse stalne in spremenljive stroške (ker stalni stroški postanejo v daljšem časovnem obdobju spremenljivi), ki dodatno nastanejo pri opravljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev, kar bi olajšalo učinkovito povrnitev stroškov. |
| --- | --- |

(13)

Glede na posebne značilnosti trgov zaključevanja klicev je treba stroške storitev zaključevanja klicev izračunati na podlagi predvidenih dolgoročnih prirastnih stroškov (LRIC). Pri modelu LRIC so vsi stroški spremenljivi, in ker se predvideva, da se vsa sredstva dolgoročno nadomestijo, omogoča določanje cen na osnovi modela LRIC učinkovito povrnitev stroškov. Modeli LRIC upoštevajo le tiste stroške, ki nastanejo pri zagotavljanju predvidenega prirasta. Pristop, ki temelji na prirastnih stroških, upošteva samo dejansko nastale stroške, ki jih ne bi bilo, če storitve, vključene v prirast, ne bi več izvajali (tem stroškom se je torej mogoče izogniti), in spodbuja učinkovito proizvodnjo in potrošnjo ter zmanjšuje morebitno izkrivljanje konkurence. Bolj ko se cene zaključevanja klicev razlikujejo od prirastnih stroškov, večje je izkrivljanje konkurence med trgi fiksne in mobilne telefonije in/ali med operaterji z asimetričnimi tržnimi deleži in prometnimi tokovi. Zato je upravičena uporaba čistega pristopa LRIC, pri čemer je ustrezni prirastek veleprodajna storitev zaključevanja klicev, vključeni pa so samo stroški, ki se jim je mogoče izogniti. Poleg tega bi bilo na podlagi pristopa LRIC mogoče kriti vse stalne in spremenljive stroške (ker stalni stroški postanejo v daljšem časovnem obdobju spremenljivi), ki dodatno nastanejo pri opravljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev, kar bi olajšalo učinkovito povrnitev stroškov.

| (14) | Stroški, ki se jim je mogoče izogniti, so razlika med opredeljenimi skupnimi dolgoročnimi stroški operaterja, ko izvaja vse svoje storitve, in opredeljenimi skupnimi dolgoročnimi stroški istega operaterja, ko izvaja vse svoje storitve razen veleprodajne storitve zaključevanja klicev, s katero oskrbuje tretje stranke (tj. ločeni stroški operaterja, ki ne zagotavlja zaključevanja klicev tretjim strankam). Da bi zagotovili primeren pripis stroškov, je treba razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, tj. vsemi stalnimi in spremenljivimi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet, in stroški, ki niso odvisni od prometa, tj. vsemi stroški, ki se ne povečajo, ko se poveča promet. Da bi opredelili stroške, ki se jim je mogoče izogniti pri veleprodajnem zaključevanju klicev, je treba zanemariti stroške, ki niso odvisni od prometa. Poleg tega bi bilo morda primerno, da se stroške, odvisne od prometa, najprej dodeli drugim storitvam (npr. vzpostavljanju povezave, sporočilom SMS in MMS, širokopasovnim storitvam, zakupljenim vodom itd.), pri čemer bi bilo veleprodajno zaključevanje klicev storitev, ki bi jo upoštevali kot zadnjo. Stroški, nastali pri veleprodajni storitvi zaključevanja klicev, bi morali biti torej visoki samo toliko kot dodatni stroški, ki nastanejo pri opravljanju storitve. Posledično bi moralo stroškovno računovodstvo, ki temelji na dolgoročnih prirastnih stroških veleprodajne storitve zaključevanja klicev na trgih fiksne in mobilne telefonije, dopuščati povrnitev samo tistih stroškov, ki se jim je mogoče izogniti, če se veleprodajne storitve zaključevanja klicev ne bi več zagotavljale tretjim strankam. |
| --- | --- |

(14)

Stroški, ki se jim je mogoče izogniti, so razlika med opredeljenimi skupnimi dolgoročnimi stroški operaterja, ko izvaja vse svoje storitve, in opredeljenimi skupnimi dolgoročnimi stroški istega operaterja, ko izvaja vse svoje storitve razen veleprodajne storitve zaključevanja klicev, s katero oskrbuje tretje stranke (tj. ločeni stroški operaterja, ki ne zagotavlja zaključevanja klicev tretjim strankam). Da bi zagotovili primeren pripis stroškov, je treba razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, tj. vsemi stalnimi in spremenljivimi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet, in stroški, ki niso odvisni od prometa, tj. vsemi stroški, ki se ne povečajo, ko se poveča promet. Da bi opredelili stroške, ki se jim je mogoče izogniti pri veleprodajnem zaključevanju klicev, je treba zanemariti stroške, ki niso odvisni od prometa. Poleg tega bi bilo morda primerno, da se stroške, odvisne od prometa, najprej dodeli drugim storitvam (npr. vzpostavljanju povezave, sporočilom SMS in MMS, širokopasovnim storitvam, zakupljenim vodom itd.), pri čemer bi bilo veleprodajno zaključevanje klicev storitev, ki bi jo upoštevali kot zadnjo. Stroški, nastali pri veleprodajni storitvi zaključevanja klicev, bi morali biti torej visoki samo toliko kot dodatni stroški, ki nastanejo pri opravljanju storitve. Posledično bi moralo stroškovno računovodstvo, ki temelji na dolgoročnih prirastnih stroških veleprodajne storitve zaključevanja klicev na trgih fiksne in mobilne telefonije, dopuščati povrnitev samo tistih stroškov, ki se jim je mogoče izogniti, če se veleprodajne storitve zaključevanja klicev ne bi več zagotavljale tretjim strankam.

| (15) | Opaziti je mogoče, da je zaključevanje klicev storitev, ki ustvarja ugodnosti tako za kličoče kot tudi za klicane (če prejemnik ne bi imel ugodnosti, klica ne bi sprejel), kar pomeni, da pri ustvarjanju stroškov sodelujeta obe strani. Če bi se cene določale na podlagi vzročnih zvez stroškov, bi morala stran, ki ustvari stroške, te tudi kriti. S priznavanjem dvostranske narave trgov zaključevanja klicev, ko stroške ustvarjata obe strani, ni treba povrniti vseh nastalih stroškov z reguliranimi veleprodajnimi cenami zaključevanja klicev. Za namen tega priporočila se lahko vsi stroški, ki nastanejo pri opravljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev in se jim je mogoče izogniti, povrnejo na podlagi veleprodajne cene, tj. vsi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet na področju veleprodajnega zaključevanja klicev. |
| --- | --- |

(15)

Opaziti je mogoče, da je zaključevanje klicev storitev, ki ustvarja ugodnosti tako za kličoče kot tudi za klicane (če prejemnik ne bi imel ugodnosti, klica ne bi sprejel), kar pomeni, da pri ustvarjanju stroškov sodelujeta obe strani. Če bi se cene določale na podlagi vzročnih zvez stroškov, bi morala stran, ki ustvari stroške, te tudi kriti. S priznavanjem dvostranske narave trgov zaključevanja klicev, ko stroške ustvarjata obe strani, ni treba povrniti vseh nastalih stroškov z reguliranimi veleprodajnimi cenami zaključevanja klicev. Za namen tega priporočila se lahko vsi stroški, ki nastanejo pri opravljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev in se jim je mogoče izogniti, povrnejo na podlagi veleprodajne cene, tj. vsi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet na področju veleprodajnega zaključevanja klicev.

| (16) | Pri določanju cen zaključevanja klicev je treba vsako odstopanje od posamične stopnje učinkovitih stroškov utemeljiti z objektivnimi razlikami v stroških, na katere operaterji ne morejo vplivati. V fiksnih omrežjih stroškovne razlike, na katere operater ne more vplivati, niso bile ugotovljene. V mobilnih omrežjih se lahko neenakomerna dodelitev spektra obravnava kot zunanji dejavnik, ki med mobilnimi operaterji povzroča razlike v stroških na enoto. Razlike v zunanjih stroških lahko nastanejo, kadar spekter ni bil dodeljen na podlagi tržno zasnovanih mehanizmov, ampak po zaporednem izdajanju dovoljenj. Frekvenčno pogojene stroškovne razlike so interno določene in verjetno je, da se bodo bistveno zmanjšale ali izničile, če se spekter dodeli s tržno zasnovanim mehanizmom, kot je dražba, ali kadar obstaja sekundarni trg. |
| --- | --- |

(16)

Pri določanju cen zaključevanja klicev je treba vsako odstopanje od posamične stopnje učinkovitih stroškov utemeljiti z objektivnimi razlikami v stroških, na katere operaterji ne morejo vplivati. V fiksnih omrežjih stroškovne razlike, na katere operater ne more vplivati, niso bile ugotovljene. V mobilnih omrežjih se lahko neenakomerna dodelitev spektra obravnava kot zunanji dejavnik, ki med mobilnimi operaterji povzroča razlike v stroških na enoto. Razlike v zunanjih stroških lahko nastanejo, kadar spekter ni bil dodeljen na podlagi tržno zasnovanih mehanizmov, ampak po zaporednem izdajanju dovoljenj. Frekvenčno pogojene stroškovne razlike so interno določene in verjetno je, da se bodo bistveno zmanjšale ali izničile, če se spekter dodeli s tržno zasnovanim mehanizmom, kot je dražba, ali kadar obstaja sekundarni trg.

| (17) | Vendar lahko za nove operaterje na trgih mobilne telefonije veljajo v prehodnem obdobju višji stroški na enoto, dokler ti ne dosežejo minimalnega učinkovitega obsega. NRO jim lahko v takih primerih – potem ko so ugotovili, da na maloprodajnem trgu pri vstopu na trg in njegovi širitvi obstajajo ovire – dovolijo, da višje prirastne stroške v primerjavi z operaterjem, pri katerem je uporabljen model, kompenzirajo v prehodnem obdobju do največ štirih let po vstopu na trg. Glede na skupno stališče skupine evropskih regulatorjev je upravičeno izhajati iz časovnega okvira štirih let za odpravo asimetrij; Glede na skupno stališče skupine evropskih regulatorjev je upravičeno izhajati iz časovnega okvira štirih let za odpravo asimetrij; podlaga za to je ocena, da bo po pričakovanjih na trgu mobilne telefonije tržni delež med 15 in 20 % dosežen v treh do štirih letih, s tem pa bo dosežena raven minimalnega učinkovitega obsega. Drugače je pri novih operaterjih na trgih fiksne telefonije, ki lahko dosežejo nizke stroške na enoto, s tem da svoja omrežja na posebnih geografskih območjih usmerijo na povezave z veliko prometa in/ali najamejo ustrezne povezave pri glavnih operaterjih. |
| --- | --- |

(17)

Vendar lahko za nove operaterje na trgih mobilne telefonije veljajo v prehodnem obdobju višji stroški na enoto, dokler ti ne dosežejo minimalnega učinkovitega obsega. NRO jim lahko v takih primerih – potem ko so ugotovili, da na maloprodajnem trgu pri vstopu na trg in njegovi širitvi obstajajo ovire – dovolijo, da višje prirastne stroške v primerjavi z operaterjem, pri katerem je uporabljen model, kompenzirajo v prehodnem obdobju do največ štirih let po vstopu na trg. Glede na skupno stališče skupine evropskih regulatorjev je upravičeno izhajati iz časovnega okvira štirih let za odpravo asimetrij; Glede na skupno stališče skupine evropskih regulatorjev je upravičeno izhajati iz časovnega okvira štirih let za odpravo asimetrij; podlaga za to je ocena, da bo po pričakovanjih na trgu mobilne telefonije tržni delež med 15 in 20 % dosežen v treh do štirih letih, s tem pa bo dosežena raven minimalnega učinkovitega obsega. Drugače je pri novih operaterjih na trgih fiksne telefonije, ki lahko dosežejo nizke stroške na enoto, s tem da svoja omrežja na posebnih geografskih območjih usmerijo na povezave z veliko prometa in/ali najamejo ustrezne povezave pri glavnih operaterjih.

| (18) | Amortizacijska metoda, ki odraža ekonomsko vrednost sredstev, je prednostni pristop. Vendar če robustnega ekonomskega modela za amortizacijo ni mogoče razviti, so mogoči tudi drugi pristopi, vključno z linearno amortizacijo, rentami in diferencialnimi rentami. Merilo pri izbiri morebitnih pristopov je, kako zelo se bodo približali ekonomskemu merilu amortizacije. Če torej robustnega ekonomskega modela za amortizacijo ni mogoče pripraviti, bi morali v modelu „od spodaj navzdol“ posebej pregledati amortizacijski profil vsakega večjega sredstva in izbrati pristop, ki ustvari amortizacijski profil, podoben profilu ekonomske amortizacije. |
| --- | --- |

(18)

Amortizacijska metoda, ki odraža ekonomsko vrednost sredstev, je prednostni pristop. Vendar če robustnega ekonomskega modela za amortizacijo ni mogoče razviti, so mogoči tudi drugi pristopi, vključno z linearno amortizacijo, rentami in diferencialnimi rentami. Merilo pri izbiri morebitnih pristopov je, kako zelo se bodo približali ekonomskemu merilu amortizacije. Če torej robustnega ekonomskega modela za amortizacijo ni mogoče pripraviti, bi morali v modelu „od spodaj navzdol“ posebej pregledati amortizacijski profil vsakega večjega sredstva in izbrati pristop, ki ustvari amortizacijski profil, podoben profilu ekonomske amortizacije.

| (19) | Glede učinkovitega poslovnega obsega se na trgu fiksne in mobilne telefonije uporabljajo različni pristopi. Minimalni učinkoviti obseg, ki velja za posamezne stopnje v sektorju fiksne in mobilne telefonije, je odvisen od ustreznih regulativnih in komercialnih danosti. |
| --- | --- |

(19)

Glede učinkovitega poslovnega obsega se na trgu fiksne in mobilne telefonije uporabljajo različni pristopi. Minimalni učinkoviti obseg, ki velja za posamezne stopnje v sektorju fiksne in mobilne telefonije, je odvisen od ustreznih regulativnih in komercialnih danosti.

| (20) | Pri reguliranju veleprodajnih cen zaključevanja klicev NRO operaterjev ne bi smeli ovirati niti jim preprečevati, da v prihodnosti izberejo alternativne rešitve za izmenjavo zaključevanja prometa, pod pogojem da so te rešitve v skladu s konkurenčnim trgom. |
| --- | --- |

(20)

Pri reguliranju veleprodajnih cen zaključevanja klicev NRO operaterjev ne bi smeli ovirati niti jim preprečevati, da v prihodnosti izberejo alternativne rešitve za izmenjavo zaključevanja prometa, pod pogojem da so te rešitve v skladu s konkurenčnim trgom.

| (21) | Prehodno obdobje, ki traja do 31. decembra 2012, bi moralo biti dovolj dolgo, da NRO uvedejo model izračunavanja stroškov in da operaterji v skladu z njim prilagodijo svoje poslovne načrte ter hkrati upoštevajo nujno potrebo uporabnikov, da čim bolj izkoristijo ugodnosti, ki jih imajo učinkovite cene zaključevanja klicev, ki temeljijo na stroških. |
| --- | --- |

(21)

Prehodno obdobje, ki traja do 31. decembra 2012, bi moralo biti dovolj dolgo, da NRO uvedejo model izračunavanja stroškov in da operaterji v skladu z njim prilagodijo svoje poslovne načrte ter hkrati upoštevajo nujno potrebo uporabnikov, da čim bolj izkoristijo ugodnosti, ki jih imajo učinkovite cene zaključevanja klicev, ki temeljijo na stroških.

| (22) | NRO z omejenimi sredstvi lahko izjemoma potrebujejo dodatno prehodno obdobje za pripravo priporočenega modela izračunavanja stroškov. V tem primeru lahko NRO, ki lahko dokaže, da kaka druga metoda (npr. primerjalna analiza), ki ni model LRIC „od spodaj navzgor“, je pa zasnovana na tekočih stroških, zagotavlja rezultate, ki so skladni s tem priporočilom in konkurenčnim trgom, do 1. julija 2014 določi začasne cene, ki temeljijo na alternativnem pristopu. Kadar je za NRO z omejenimi viri objektivno nesorazmerno, da po tem datumu uporabljajo priporočeno metodo izračunavanja stroškov, lahko ti NRO do datuma pregleda te uredbe še naprej uporabljajo nadomestno metodo, razen če organ, ustanovljen za sodelovanje med NRO ter Evropsko komisijo in Nadzornim organom, vključno z njegovimi delovnimi skupinami, zagotavlja zadostno praktično podporo in jih usmerja pri premoščanju/reševanju problema omejenih virov in zlasti stroškov, nastalih pri izvajanju priporočene metode. Rezultati, pridobljeni z nadomestnimi metodami, ne smejo presegati povprečnih cen zaključevanja klicev, ki jih NRO določajo z izvajanjem priporočene metode za izračunavanje stroškov. |
| --- | --- |

(22)

NRO z omejenimi sredstvi lahko izjemoma potrebujejo dodatno prehodno obdobje za pripravo priporočenega modela izračunavanja stroškov. V tem primeru lahko NRO, ki lahko dokaže, da kaka druga metoda (npr. primerjalna analiza), ki ni model LRIC „od spodaj navzgor“, je pa zasnovana na tekočih stroških, zagotavlja rezultate, ki so skladni s tem priporočilom in konkurenčnim trgom, do 1. julija 2014 določi začasne cene, ki temeljijo na alternativnem pristopu. Kadar je za NRO z omejenimi viri objektivno nesorazmerno, da po tem datumu uporabljajo priporočeno metodo izračunavanja stroškov, lahko ti NRO do datuma pregleda te uredbe še naprej uporabljajo nadomestno metodo, razen če organ, ustanovljen za sodelovanje med NRO ter Evropsko komisijo in Nadzornim organom, vključno z njegovimi delovnimi skupinami, zagotavlja zadostno praktično podporo in jih usmerja pri premoščanju/reševanju problema omejenih virov in zlasti stroškov, nastalih pri izvajanju priporočene metode. Rezultati, pridobljeni z nadomestnimi metodami, ne smejo presegati povprečnih cen zaključevanja klicev, ki jih NRO določajo z izvajanjem priporočene metode za izračunavanje stroškov.

| (23) | O tem priporočilu je bilo izvedeno posvetovanje z Odborom EFTA za komunikacije, ki je o njem dalo mnenje – |
| --- | --- |

(23)

O tem priporočilu je bilo izvedeno posvetovanje z Odborom EFTA za komunikacije, ki je o njem dalo mnenje –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Kadar nacionalni regulativni organi (NRO) v skladu s členom 13 Direktive o dostopu operaterjem, ki jih NRO na podlagi tržne analize, izvedene v skladu s členom 16 okvirne direktive, štejejo za operaterje s pomembno tržno močjo na trgih veleprodajnega zaključevanja govornih klicev v posameznih javnih telefonskih omrežjih (v nadaljnjem besedilu: trgi zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih), naložijo obveznosti cenovnega nadzora in stroškovnega računovodstva, bi morali NRO določiti cene zaključevanja klicev, ki temeljijo na stroških učinkovitega operaterja. To pomeni, da bi bile te cene tudi simetrične. Pri tem bi morali NRO upoštevati naslednji postopek. |
| --- | --- |

1.

Kadar nacionalni regulativni organi (NRO) v skladu s členom 13 Direktive o dostopu operaterjem, ki jih NRO na podlagi tržne analize, izvedene v skladu s členom 16 okvirne direktive, štejejo za operaterje s pomembno tržno močjo na trgih veleprodajnega zaključevanja govornih klicev v posameznih javnih telefonskih omrežjih (v nadaljnjem besedilu: trgi zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih), naložijo obveznosti cenovnega nadzora in stroškovnega računovodstva, bi morali NRO določiti cene zaključevanja klicev, ki temeljijo na stroških učinkovitega operaterja. To pomeni, da bi bile te cene tudi simetrične. Pri tem bi morali NRO upoštevati naslednji postopek.

| 2. | Priporoča se, da ocenjevanje dejanskih stroškov temelji na tekočih stroških in da se uporabi model „od spodaj navzgor“ z dolgoročnimi prirastnimi stroški (LRIC) kot ustrezna metoda za izračunavanje stroškov. |
| --- | --- |

2.

Priporoča se, da ocenjevanje dejanskih stroškov temelji na tekočih stroških in da se uporabi model „od spodaj navzgor“ z dolgoročnimi prirastnimi stroški (LRIC) kot ustrezna metoda za izračunavanje stroškov.

| 3. | NRO lahko primerjajo rezultate uporabe modela „od spodaj navzgor“ z rezultati uporabe modela „od zgoraj navzdol“, pri katerem se uporabljajo revidirani podatki, da se preveri in izboljša robustnost rezultatov ter da se opravijo ustrezne prilagoditve. |
| --- | --- |

3.

NRO lahko primerjajo rezultate uporabe modela „od spodaj navzgor“ z rezultati uporabe modela „od zgoraj navzdol“, pri katerem se uporabljajo revidirani podatki, da se preveri in izboljša robustnost rezultatov ter da se opravijo ustrezne prilagoditve.

| 4. | Model izračunavanja stroškov bi moral temeljiti na učinkovitih tehnologijah, ki se lahko zagotovijo v obdobju, ki ga model obravnava. Osrednji del fiksnih in mobilnih omrežij bi torej lahko načeloma temeljil na omrežjih naslednje generacije. Tudi dostop do mobilnih omrežij bi moral temeljiti na telefoniji druge in tretje generacije. |
| --- | --- |

4.

Model izračunavanja stroškov bi moral temeljiti na učinkovitih tehnologijah, ki se lahko zagotovijo v obdobju, ki ga model obravnava. Osrednji del fiksnih in mobilnih omrežij bi torej lahko načeloma temeljil na omrežjih naslednje generacije. Tudi dostop do mobilnih omrežij bi moral temeljiti na telefoniji druge in tretje generacije.

| 5. | Različne navedene stroškovne kategorije bi morale biti opredeljene, kot sledi:






  (a) | „prirastni stroški“ so stroški, ki se jim je mogoče izogniti, če se določen prirast ne zagotavlja več (navedeni tudi kot stroški, ki se jim je mogoče izogniti); |
| --- | --- | --- |

5.

Različne navedene stroškovne kategorije bi morale biti opredeljene, kot sledi:

(a)

„prirastni stroški“ so stroški, ki se jim je mogoče izogniti, če se določen prirast ne zagotavlja več (navedeni tudi kot stroški, ki se jim je mogoče izogniti);

| (b) | „stroški, ki so odvisni od prometa“, so vsi stalni in spremenljivi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet. |
| --- | --- |

(b)

„stroški, ki so odvisni od prometa“, so vsi stalni in spremenljivi stroški, ki se povečajo, ko se poveča promet.

| 6. | V modelu LRIC bi bilo treba ustrezni prirast opredeliti kot veleprodajno storitev zaključevanja govornih klicev za tretje stranke. To pomeni, da bi morali NRO pri ocenjevanju prirastnih stroškov ugotoviti razliko med celotnimi dolgoročnimi stroški, ki jih ima operater, ko zagotavlja vse svoje storitve, in celotnimi dolgoročnimi stroški tega operaterja, ko ne zagotavlja veleprodajnih storitev zaključevanja klicev tretjim strankam. Treba je razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, pri čemer je treba pri izračunavanju cen veleprodajnega zaključevanja klicev zanemariti stroške, ki niso odvisni od prometa. Priporočeni pristop za opredelitev ustreznih prirastnih stroškov bi bil, da se stroške, odvisne od prometa, pripiše najprej storitvam, ki niso storitve zaključevanja klicev, pri čemer se samo preostali stroški, odvisni od prometa, dodelijo veleprodajni storitvi zaključevanja klicev. To pomeni, da bi se reguliranim storitvam zaključevanja klicev dodelili samo stroški, ki se jim je mogoče izogniti, če se tretjim strankam storitev zaključevanja klicev ne zagotavlja več. Načela izračunavanja prirastnih stroškov veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih so za obe vrsti omrežij natančneje opredeljena v Prilogi. |
| --- | --- |

6.

V modelu LRIC bi bilo treba ustrezni prirast opredeliti kot veleprodajno storitev zaključevanja govornih klicev za tretje stranke. To pomeni, da bi morali NRO pri ocenjevanju prirastnih stroškov ugotoviti razliko med celotnimi dolgoročnimi stroški, ki jih ima operater, ko zagotavlja vse svoje storitve, in celotnimi dolgoročnimi stroški tega operaterja, ko ne zagotavlja veleprodajnih storitev zaključevanja klicev tretjim strankam. Treba je razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, pri čemer je treba pri izračunavanju cen veleprodajnega zaključevanja klicev zanemariti stroške, ki niso odvisni od prometa. Priporočeni pristop za opredelitev ustreznih prirastnih stroškov bi bil, da se stroške, odvisne od prometa, pripiše najprej storitvam, ki niso storitve zaključevanja klicev, pri čemer se samo preostali stroški, odvisni od prometa, dodelijo veleprodajni storitvi zaključevanja klicev. To pomeni, da bi se reguliranim storitvam zaključevanja klicev dodelili samo stroški, ki se jim je mogoče izogniti, če se tretjim strankam storitev zaključevanja klicev ne zagotavlja več. Načela izračunavanja prirastnih stroškov veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih so za obe vrsti omrežij natančneje opredeljena v Prilogi.

| 7. | Priporočeni pristop za amortizacijo sredstev je ekonomska amortizacija, kadar je ta izvedljiva. |
| --- | --- |

7.

Priporočeni pristop za amortizacijo sredstev je ekonomska amortizacija, kadar je ta izvedljiva.

| 8. | Pri odločanju o primernem učinkovitem obsegu operaterja, pri katerem je uporabljen model, bi morali NRO upoštevati načela za opredeljevanje primernega učinkovitega obsega v fiksnih in mobilnih omrežjih zaključevanja klicev, kot je določeno v Prilogi. |
| --- | --- |

8.

Pri odločanju o primernem učinkovitem obsegu operaterja, pri katerem je uporabljen model, bi morali NRO upoštevati načela za opredeljevanje primernega učinkovitega obsega v fiksnih in mobilnih omrežjih zaključevanja klicev, kot je določeno v Prilogi.

| 9. | Vsako opredelitev ravni dejanskih stroškov, ki odstopajo od zgoraj določenih načel, je treba utemeljiti z objektivnimi razlikami v stroških, na katere zadevni operaterji ne morejo vplivati. Take objektivne razlike v stroških se lahko pojavijo na trgih zaključevanja mobilnih klicev zaradi neenakih dodelitev spektra. Če je dodatni spekter, ki je bil pridobljen za zagotavljanje veleprodajnega zaključevanja klicev, vključen v model izračunavanja stroškov, morajo NRO redno preverjati morebitne objektivne razlike v stroških in pri tem med drugim upoštevati, ali je mogoče predvideti, da bo dodatni spekter postal na voljo v tržno zasnovanih postopkih dodeljevanja, kar bi lahko znižalo morebitne razlike v stroških, ki izhajajo iz obstoječih dodelitev, oziroma ali se ta relativna stroškovna pomanjkljivost sčasoma zmanjšuje s povečanjem tržnega deleža novih udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

9.

Vsako opredelitev ravni dejanskih stroškov, ki odstopajo od zgoraj določenih načel, je treba utemeljiti z objektivnimi razlikami v stroških, na katere zadevni operaterji ne morejo vplivati. Take objektivne razlike v stroških se lahko pojavijo na trgih zaključevanja mobilnih klicev zaradi neenakih dodelitev spektra. Če je dodatni spekter, ki je bil pridobljen za zagotavljanje veleprodajnega zaključevanja klicev, vključen v model izračunavanja stroškov, morajo NRO redno preverjati morebitne objektivne razlike v stroških in pri tem med drugim upoštevati, ali je mogoče predvideti, da bo dodatni spekter postal na voljo v tržno zasnovanih postopkih dodeljevanja, kar bi lahko znižalo morebitne razlike v stroških, ki izhajajo iz obstoječih dodelitev, oziroma ali se ta relativna stroškovna pomanjkljivost sčasoma zmanjšuje s povečanjem tržnega deleža novih udeležencev na trgu.

| 10. | Kadar je mogoče dokazati, da ima novi udeleženec na trgu mobilne telefonije, ki posluje pod minimalnim učinkovitim obsegom, višje prirastne stroške na enoto kot operater, pri katerem je uporabljen model, lahko NRO – potem ko so ugotovili, da na maloprodajnem trgu pri vstopu na trg in njegovi širitvi obstajajo ovire – dovolijo, da se ti višji stroški kompenzirajo v prehodnem obdobju z reguliranimi cenami zaključevanja klicev. To obdobje ne sme presegati štirih let po vstopu na trg. |
| --- | --- |

10.

Kadar je mogoče dokazati, da ima novi udeleženec na trgu mobilne telefonije, ki posluje pod minimalnim učinkovitim obsegom, višje prirastne stroške na enoto kot operater, pri katerem je uporabljen model, lahko NRO – potem ko so ugotovili, da na maloprodajnem trgu pri vstopu na trg in njegovi širitvi obstajajo ovire – dovolijo, da se ti višji stroški kompenzirajo v prehodnem obdobju z reguliranimi cenami zaključevanja klicev. To obdobje ne sme presegati štirih let po vstopu na trg.

| 11. | To priporočilo ne posega v prejšnje regulativne odločitve NRO v zvezi s tukaj obravnavanimi zadevami. Kljub temu morajo NRO zagotoviti, da so cene zaključevanja klicev do 31. decembra 2012 stroškovno učinkovite in simetrične, pri čemer so odvisne od morebitnih objektivnih razlik v stroških, ugotovljenih v skladu s točkama 9 in 10. |
| --- | --- |

11.

To priporočilo ne posega v prejšnje regulativne odločitve NRO v zvezi s tukaj obravnavanimi zadevami. Kljub temu morajo NRO zagotoviti, da so cene zaključevanja klicev do 31. decembra 2012 stroškovno učinkovite in simetrične, pri čemer so odvisne od morebitnih objektivnih razlik v stroških, ugotovljenih v skladu s točkama 9 in 10.

| 12. | V izjemnih okoliščinah, če NRO zlasti zaradi omejenih sredstev ne more pravočasno dokončati priporočenega modela izračunavanja stroškov in kadar lahko dokaže, da metoda, ki ni model LRIC „od spodaj navzgor“, je pa zasnovana na tekočih stroških, zagotavlja rezultate, ki so skladni s tem priporočilom in konkurenčnim trgom, lahko NRO do 1. julija 2014 določi začasne cene, ki temeljijo na alternativnem pristopu. Kadar je za NRO z omejenimi viri objektivno nesorazmerno, da po tem datumu uporabljajo priporočeno metodo izračunavanja stroškov, lahko ti NRO do datuma pregleda te uredbe še naprej uporabljajo nadomestno metodo, razen če organ, ustanovljen za sodelovanje med NRO ter Evropsko komisijo in Nadzornim organom, vključno z njegovimi delovnimi skupinami, zagotavlja zadostno praktično podporo in jih usmerja pri premoščanju/reševanju problema omejenih virov in zlasti stroškov, nastalih pri izvajanju priporočene metode. Rezultati, pridobljeni z nadomestnimi metodami, ne smejo presegati povprečnih cen zaključevanja klicev, ki jih NRO določajo z izvajanjem priporočene metode za izračunavanje stroškov. |
| --- | --- |

12.

V izjemnih okoliščinah, če NRO zlasti zaradi omejenih sredstev ne more pravočasno dokončati priporočenega modela izračunavanja stroškov in kadar lahko dokaže, da metoda, ki ni model LRIC „od spodaj navzgor“, je pa zasnovana na tekočih stroških, zagotavlja rezultate, ki so skladni s tem priporočilom in konkurenčnim trgom, lahko NRO do 1. julija 2014 določi začasne cene, ki temeljijo na alternativnem pristopu. Kadar je za NRO z omejenimi viri objektivno nesorazmerno, da po tem datumu uporabljajo priporočeno metodo izračunavanja stroškov, lahko ti NRO do datuma pregleda te uredbe še naprej uporabljajo nadomestno metodo, razen če organ, ustanovljen za sodelovanje med NRO ter Evropsko komisijo in Nadzornim organom, vključno z njegovimi delovnimi skupinami, zagotavlja zadostno praktično podporo in jih usmerja pri premoščanju/reševanju problema omejenih virov in zlasti stroškov, nastalih pri izvajanju priporočene metode. Rezultati, pridobljeni z nadomestnimi metodami, ne smejo presegati povprečnih cen zaključevanja klicev, ki jih NRO določajo z izvajanjem priporočene metode za izračunavanje stroškov.

| 13. | To priporočilo bo pregledano v skladu s katerimi koli prihodnjimi spremembami Priporočila Evropske komisije 2009/396/ES o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih EU. |
| --- | --- |

13.

To priporočilo bo pregledano v skladu s katerimi koli prihodnjimi spremembami Priporočila Evropske komisije 2009/396/ES o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih EU.

| 14. | To priporočilo je naslovljeno na države Efte. |
| --- | --- |

14.

To priporočilo je naslovljeno na države Efte.

V Bruslju, 13. aprila 2011

Za Nadzorni organ Efte

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Namestnica predsednika

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član kolegija

---

(1)  Ustreza priporočilu Evropske komisije 2009/396/ES z dne 7. maja 2009 o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih EU (UL L 124, 20.5.2009, str. 67), kakor je bilo prilagojeno Sporazumu EGP.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

3

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

(5)  UL L 200, 30.7.2002, str. 38.

5

(6)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 10/2004 (UL L 116, 22.4.2004, str. 58 in Dopolnilo EGP št. 20, 22.4.2004, str. 13), e.i.f. 7. februarja 2004.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

7

(8)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 11/2004 (UL L 116, 22.4.2004, str. 60 in Dopolnilo EGP št. 20, 22.4.2004, str. 14), e.i.f. 1. novembra 2004.

8

(9)  UL L 266, 11.10.2005, str. 64.

9

(10)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 84/2008 (UL L 280, 23.10.2008, str. 18 in Dopolnilo EGP št. 64, 23.10.2008, str. 11), e.i.f. 5. julija 2008.

10

---

PRILOGA

Načela izračunavanja veleprodajnih cen zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih

Ustrezni prirastni stroški (tj. stroški, ki se jim je mogoče izogniti) veleprodajnega zaključevanja klicev so razlika med skupnimi dolgoročnimi stroški operaterja, ko izvaja vse svoje storitve, in skupnimi dolgoročnimi stroški istega operaterja, ko tretjim strankam ne zagotavlja veleprodajne storitve zaključevanja klicev.

Treba je razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, da bi zagotovili primerno pripisovanje teh stroškov. Stroške, ki niso odvisni od prometa, je treba zanemariti za namen izračuna veleprodajnih cen zaključevanja klicev. Med stroški, ki so odvisni od prometa, je treba ustrezni prirasti zaključevanja klicev dodeliti samo tiste stroške, ki bi se jim lahko izognili, če ne bi zagotavljali veleprodajne storitve zaključevanja klicev. Ti stroški, ki se jim je mogoče izogniti, se lahko izračunajo tako, da se stroški, odvisni od prometa, dodelijo najprej storitvam, ki niso veleprodajne storitve zaključevanja klicev (npr. vzpostavljanju povezave, podatkovnim storitvam, IPTV itd.), veleprodajni storitvi zaključevanja govornih klicev pa se dodelijo samo preostali stroški, odvisni od prometa.

Privzeta razmejitvena točka med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, je običajno pri prvi koncentraciji prometa. V javnem telefonskem omrežju (PSTN) je to običajno stran priključne kartice v (oddaljenem) koncentratorju v povratnem vodu. Kartica DSLAM/MSAN ustreza širokopasovnemu omrežju nove generacije (1). Kadar je DSLAM/MSAN v zunanji omarici, je treba upoštevati, ali se prejšnja zanka med omarico in centralo/glavnim razdelilnikom uporablja skupno in jo je treba obravnavati kot del stroškovne kategorije, ki je odvisna od prometa. V tem primeru je razmejitvena točka med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, v zunanji omarici. Če je namenska zmogljivost dodeljena storitvi zaključevanja glasovnih klicev ne glede na uporabljeno tehnologijo, ostane razdelitvena točka na ravni (oddaljenega) koncentratorja.

Po zgoraj opisanem pristopu bi primeri stroškov, ki bi bili zajeti v prirastu storitve zaključevanja klicev, vključevali dodatno zmogljivost omrežja, ki je potrebna za prenos dodatnega veleprodajnega prometa zaključevanja klicev (npr. dodatna omrežna infrastruktura, če je potrebna za povečanje zmogljivosti za izvajanje dodatnega veleprodajnega prometa zaključevanja klicev) ter dodatne veleprodajne stroške iz prodaje, ki nastanejo neposredno pri zagotavljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev tretjim strankam.

NRO morajo pri določanju učinkovitega obsega operaterja za namene modela izračunavanja stroškov upoštevati, da lahko operaterji v fiksnih omrežjih svoja omrežja zgradijo na posebnih geografskih območjih in se usmerijo na povezave z veliko prometa in/ali pa najamejo ustrezne povezave pri glavnem operaterju. NRO morajo torej pri določanju enotnega učinkovitega obsega operaterja, pri katerem je uporabljen model, upoštevati, da je treba spodbujati učinkovit vstop na trg, obenem pa priznati, da imajo manjši operaterji pod nekaterimi pogoji na manjših geografskih območjih nižje stroške na enoto. Poleg tega se za manjše operaterje, ki na večjih geografskih območjih nimajo prednosti, ki jih imajo večji operaterji, lahko domneva, da bodo veleprodajno storitev kupili in da ne bodo sami zagotavljali storitve zaključevanja klicev.

Načela izračunavanja veleprodajnih cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih

Ustrezni prirastni stroški (tj. stroški, ki se jim je mogoče izogniti) veleprodajnega zaključevanja klicev so razlika med skupnimi dolgoročnimi stroški operaterja, ko izvaja vse svoje storitve, in skupnimi dolgoročnimi stroški istega operaterja, ko tretjim strankam ne zagotavlja veleprodajne storitve zaključevanja klicev.

Treba je razlikovati med stroški, ki so odvisni od prometa, in stroški, ki niso odvisni od prometa, da bi zagotovili primerno pripisovanje teh stroškov. Stroške, ki niso odvisni od prometa, je treba zanemariti za namen izračuna veleprodajnih cen zaključevanja klicev. Med stroški, ki so odvisni od prometa, je treba ustrezni prirasti zaključevanja klicev dodeliti samo tiste stroške, ki bi se jim lahko izognili, če ne bi zagotavljali veleprodajne storitve zaključevanja klicev. Ti stroški, ki se jim je mogoče izogniti, se lahko izračunajo tako, da se stroški, odvisni od prometa, dodelijo najprej storitvam, ki niso veleprodajne storitve zaključevanja klicev (npr. vzpostavljanju povezave, storitvam SMS in MMS itd.), veleprodajni storitvi zaključevanja govornih klicev pa se dodelijo samo preostali stroški, odvisni od prometa.

Stroški telefonskega aparata in kartice SIM niso odvisni od prometa in jih je treba izključiti iz modelov izračunavanja stroškov za veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev.

Pokritost je mogoče najbolje opisati kot sposobnost ali možnost, da se v določenem trenutku opravi klic s katere koli točke v omrežju, medtem ko zmogljivost predstavlja dodatne omrežne stroške, ki nastanejo pri povečanem prometu. Zaradi zagotavljanja take pokritosti naročnikom bodo nastali stroški, ki niso odvisni od prometa in se ne smejo pripisati prirasti veleprodajnega zaključevanja klicev. Povečanje zmogljivosti in razvoj novih storitev bolj spodbujata vlaganja v zrele trge mobilne telefonije, kar bi se moralo upoštevati tudi v modelu izračunavanja stroškov. Prirastni stroški veleprodajnih storitev zaključevanja govornih klicev morajo torej izključevati stroške pokritosti, vključevati pa stroške dodatne zmogljivosti, če ti nastanejo zaradi zagotavljanja veleprodajnih storitev zaključevanja govornih klicev.

Stroški uporabe spektra (dovoljenja za ohranjanje in uporabo frekvenc spektra), ki nastanejo z zagotavljanjem maloprodajnih storitev naročnikom omrežja, so na začetku odvisni od števila naročnikov in ne od prometa, zato se ne bi smeli izračunavati kot del prirasta veleprodajne storitve zaključevanja klicev. Stroški pridobitve dodatnega spektra za povečanje zmogljivosti omrežja (nad minimum, potreben za zagotavljanje maloprodajnih storitev naročnikom), ki nastanejo, da bi se lahko izvajal promet, ki je posledica zagotavljanja veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev, morajo biti vključeni glede na predvidene oportunitetne stroške, kadar je to mogoče.

Po zgoraj opisanem pristopu bi primeri stroškov, ki bi bili zajeti v prirasti storitve zaključevanja klicev, vključevali dodatno zmogljivost omrežja, ki je potrebna za prenos dodatnega veleprodajnega prometa (npr. dodatna omrežna infrastruktura, če je potrebna za povečanje zmogljivosti za izvajanje dodatnega veleprodajnega prometa). Taki stroški, povezani z omrežjem, bi lahko vključevali dodatna središča za posredovanje klicev z mobilnih telefonov (Mobile Switching Centres) ali hrbtenično infrastrukturo, ki je neposredno potrebna za izvajanje prometa zaključevanja klicev tretjim strankam. Kadar si operaterji pri opravljanju storitev vzpostavljanja povezave in zaključevanja klicev nekatere elemente omrežja delijo (npr. celične lokacije ali bazne postaje z oddajno-sprejemno enoto), so ti elementi omrežja vključeni v model izračunavanja stroškov zaključevanja klicev samo, če so potrebni zaradi dodatne zmogljivosti, ki je nujna za izvajanje prometa zaključevanja klicev tretjim strankam. Poleg tega bi se upoštevali tudi stroški dodatnega spektra in veleprodajni stroški iz prodaje, ki nastanejo neposredno pri zagotavljanju veleprodajne storitve zaključevanja klicev tretjim strankam. To pomeni, da stroški pokritosti, poslovni režijski stroški, ki se jim ni mogoče izogniti, in maloprodajni stroški iz prodaje v prirast niso vključeni.

Ob upoštevanju sprememb pri tržnih deležih v več državah EGP se za namene modela izračunavanja stroškov predlaga, da se za minimalni učinkoviti obseg določi 20-odstotni tržni delež. Predpostavlja se, da si mobilni operaterji po vstopu na trg prizadevajo za čim večjo učinkovitost in prihodke, da bi tako lahko dosegli minimalni tržni delež 20 %. Če lahko NRO dokaže, da je zaradi tržnih razmer na ozemlju njegove države EFTA potreben drugačen minimalni učinkoviti obseg, se lahko oddalji od priporočenega pristopa.

---

(1)  Dostopovni multipleksor digitalnega naročniškega voda/večstoritveno dostopovno vozlišče.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski urad za izbor osebja (EPSO)

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/12

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

2012/C 340/05

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AST/124/12 – Korektorji za litovski jezik (LT)

Obvestilo o natečaju je objavljeno v
  Uradnem listu Evropske unije C 340 A z dne 8. novembra 2012 izključno v litovščini.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 8.11.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 340/13

---

Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov (tj. celice in rezine) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

2012/C 340/06

Evropska Komisija („Komisija“) je v skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), prejela pritožbo o domnevnem subvencioniranju uvoza fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija (tj. celice in rezine) s poreklom iz (2) Ljudske republike Kitajske, ki povzroča znatno škodo industriji Unije.

1.   Pritožba

Pritožbo je 26. septembra 2012 vložila družba EU ProSun („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje Unije fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija.

2.   Izdelek v preiskavi

Izdelek v tej preiskavi zajema fotonapetostne module na osnovi kristalnega silicija ali plošče, celice in rezine vrst, ki se uporabljajo pri fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija. Celice in rezine so debeline do vključno 400 μm („izdelek v preiskavi“).

Iz izdelka v preiskavi so izključene naslednje vrste izdelkov:

| — | sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije, |
| --- | --- |

—

sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije,

| — | tankoslojni fotonapetostni izdelki, |
| --- | --- |

—

tankoslojni fotonapetostni izdelki,

| — | fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija. |
| --- | --- |

—

fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija.

3.   Trditev o subvencioniranju

Izdelek, ki se domnevno uvaža po subvencioniranih cenah, je izdelek v preiskavi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevna država“), trenutno uvrščen pod oznake KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90. Te oznake KN so zgolj informativne.

Trdi se, da so proizvajalci izdelka v preiskavi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske deležni ugodnosti številnih subvencij vlade Ljudske republike Kitajske.

Subvencije med drugim vključujejo preferenčna posojila industriji sončnih celic (npr. kreditne linije in posojila z nizko obrestno mero, ki jih dodeljujejo državne komercialne banke in državne banke, programi subvencioniranih izvoznih kreditov, izvozna jamstva, zavarovanja za zelene tehnologije, ki zagotavljajo dostop do offshore holdingov, odplačilo posojil s strani vlade), programe nepovratnih sredstev (npr. sklad za raziskave in razvoj izvoznih izdelkov – Export Product Research and Development Fund, subvencije „Famous Brands“ in „China World Top Brands“, sklad za širitev dejavnosti industrije v provinci Guangdong, demonstracijski program „Golden Sun“), zagotavljanje blaga s strani vlade za manj kot ustrezno nadomestilo (npr. zagotavljanje polisilicija, iztiskanih izdelkov iz aluminija, stekla, energije in zemljišč), neposredne oprostitve davka in programe olajšav (npr. oprostitev davka na dohodek ali znižanje v okviru programa, po katerem družbe prvi dve leti ne plačujejo davka, naslednja tri leta pa le po polovični davčni stopnji, oprostitev davka na dohodek za družbe, v katere se vlaga tuji kapital, zmanjšanje davka na dohodek za družbe, v katere se vlaga tuji kapital, na podlagi geografske lokacije, lokalna oprostitev ali znižanje davka na dohodek za uspešne družbe, v katere se vlaga tuji kapital, znižanje davka na dohodek za družbe, v katere se vlaga tuji kapital, ki kupujejo na Kitajskem izdelano opremo, davčno nadomestilo za raziskave in razvoj v družbah, v katere se vlaga tuji kapital, program vračila davkov na dohodek družb, v katere se vlaga tuji kapital, za ponovno naložbo dobička v izvozno usmerjene družbe, preferenčni davek na dohodek družb, v katere se vlaga tuji kapital, ki so priznane industrije visoke in nove tehnologije, davčne olajšave za družbe, ki so del industrije visoke in nove tehnologije, vključene v določene projekte, preferenčni davki na dohodek za podjetja v severovzhodni regiji, davčni programi province Guangdong) in programe posrednih davkov in uvoznih tarif (npr. oprostitev plačila DDV na uporabo uvožene opreme, olajšava plačila DDV pri nakupu na Kitajskem izdelane opreme s strani družb, v katere se vlaga tuji kapital, oprostitev plačila DDV in tarif za nakupe stalnih sredstev v okviru programa razvoja zunanje trgovine).

Trdi se, da so zgoraj navedene sheme subvencije, ker vključujejo finančni prispevek vlade Ljudske republike Kitajske ali drugih regionalnih vlad (vključno z javnimi organi) ter dodeljujejo ugodnosti prejemnikom. Trdi se, da so subvencije pogojene z izvozom in/ali uporabo domačega blaga pred uporabo uvoženega blaga in/ali so omejene na nekatere sektorje in/ali vrste podjetij in/ali lokacije, zaradi česar so specifične in se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

4.   Trditev o škodi in vzročna zveza

Pritožnik je predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevne države na splošno povečal po absolutnem obsegu in tržnem deležu.

Iz dokazov prima facie, ki jih je predložil pritožnik, je razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na raven zaračunanih cen in tržni delež, kar znatno škodi finančnemu stanju industrije Unije.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da je pritožbo vložila industrija Unije oziroma je bila vložena v njenem imenu in da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato začenja preiskavo v skladu s členom 10 osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovila, ali gre pri izdelku v preiskavi s poreklom iz zadevne države za subvencionirani uvoz in ali je ta industriji Unije povzročil škodo. Če se to potrdi, bo s preiskavo preučila, ali uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesi Unije.

Vlada Ljudske republike Kitajske je bila povabljena na posvetovanja.

Obstajajo znaki, da izdelek v preiskavi pogosto vključuje komponente in dele iz različnih držav. Zato so podjetja, ki pošiljajo izdelek v preiskavi iz Ljudske republike Kitajske, vendar menijo, da del ali celo ves naveden izvoz nima carinskega porekla v Ljudski republiki Kitajski, pozvana, naj se javijo in predložijo vse ustrezne podatke. Poreklo izdelka v preiskavi, izvoženega iz zadevne države, se bo preučilo na podlagi navedenih in drugih informacij, zbranih v tej preiskavi. Po potrebi se lahko sprejmejo posebne določbe, na primer v skladu s členom 24(3) osnovne uredbe.

5.1   
  Postopek za ugotavljanje subvencioniranja

Proizvajalci izvozniki (3) izdelka v preiskavi iz zadevne države in pristojni organi zadevne države so pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.1.1   Preiskava proizvajalcev izvoznikov

5.1.1.1   Postopek za izbor proizvajalcev izvoznikov, ki jih je treba preiskati v zadevni državi

(a)   Vzorčenje

Ker lahko postopek vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in ustrezno omeji število proizvajalcev izvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce izvoznike ali njihove predstavnike, da se ji javijo. Komisiji morajo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače, sporočiti informacije o svojih družbah, ki so zahtevane v Prilogi A k temu obvestilu.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca proizvajalcev izvoznikov, obrnila tudi na organe zadevne države, lahko pa se obrne na vsa znana združenja proizvajalcev izvoznikov.

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti druge pomembne informacije glede izbire vzorca, razen zgoraj zahtevanih informacij, morajo to storiti v 21 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Če je vzorec potreben, je ta lahko izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce izvoznike, organe zadevne države in združenja proizvajalcev izvoznikov, po potrebi po organih zadevne države.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo v zvezi s proizvajalci izvozniki, poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom, izbranim v vzorec, vsem znanim združenjem proizvajalcev izvoznikov in organom zadevne države.

Vsi proizvajalci izvozniki, izbrani v vzorec, in organi zadevne države morajo v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izbiri vzorca predložiti izpolnjen vprašalnik, če ni določeno drugače.

V vprašalniku morajo proizvajalci izvozniki med drugim navesti informacije o strukturi svojih družb, dejavnostih družb v zvezi z izdelkom v preiskavi, celotni prodaji družb in prodaji izdelka v preiskavi ter znesek finančnega prispevka in koristi od domnevnih subvencij ali subvencijskih programov.

V vprašalniku morajo organi med drugim navesti informacije o domnevnih subvencijah ali subvencijskih programih, organih, pristojnih za njihovo izvajanje, načinu in delovanju takšnih dejavnosti, pravni podlagi, merilih za upravičenost in drugih pogojih, prejemnikih ter znesek finančnega prispevka in koristi.

Brez poseganja v uporabo člena 28 osnovne uredbe se bodo družbe, ki so se strinjale z možno vključitvijo v vzorec, vendar niso bile izbrane v vzorec, štele za sodelujoče („nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki“). Brez poseganja v oddelek (b) spodaj izravnalna dajatev, ki se lahko uporablja za uvoz nevzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ne bo presegla tehtane povprečne stopnje subvencije, ugotovljene za proizvajalce izvoznike iz vzorca (4).

(b)   Individualna stopnja subvencije za družbe, ki niso vključene v vzorec

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki lahko v skladu s členom 27(3) osnovne uredbe zahtevajo, da Komisija zanje določi individualne stopnje subvencije. Proizvajalci izvozniki, ki želijo zahtevati individualno stopnjo subvencije, morajo zahtevati vprašalnik in ga pravilno izpolnjenega vrniti v 37 dneh od datuma obvestila o izbiri vzorca, če ni določeno drugače.

Vendar morajo proizvajalci izvozniki, ki zahtevajo individualno stopnjo subvencije, vedeti, da lahko Komisija odloči, da zanje ne bo določila individualnih stopenj subvencije, če je na primer proizvajalcev izvoznikov toliko, da bi bila določitev individualnih stopenj dajatve preveliko breme in bi preprečila pravočasen zaključek preiskave.

5.1.2   Preiskava nepovezanih uvoznikov
   (5)
   (6)

Nepovezani uvozniki izdelka v preiskavi iz zadevne države v Unijo so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, da se ji javijo. Komisiji morajo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače, sporočiti informacije o svojih družbah, ki so zahtevane v Prilogi B k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti druge pomembne informacije glede izbire vzorca, razen zgoraj zahtevanih informacij, morajo to storiti v 21 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka v preiskavi v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane nepovezane uvoznike in združenja uvoznikov.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike vzorčenim nepovezanim uvoznikom in vsem znanim združenjem uvoznikov. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izbiri vzorca, če ni določeno drugače.

V izpolnjenem vprašalniku morajo med drugim navesti informacije o strukturi svojih družb, dejavnostih družb v zvezi z izdelkom v preiskavi in prodaji izdelka v preiskavi.

5.2   
  Postopek za ugotavljanje škode in preiskava proizvajalcev Unije

Škoda se ugotavlja na podlagi pozitivnih dokazov in vključuje objektivno preiskavo obsega subvencioniranega uvoza, njegovega učinka na cene na trgu Unije in posledičnega učinka navedenega uvoza na industrijo Unije. Da se ugotovi, ali je bila industriji Unije povzročena znatna škoda, so proizvajalci Unije izdelka v preiskavi pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.2.1   Preiskava proizvajalcev Unije

Ker postopek vključuje veliko število proizvajalcev Unije in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, se je Komisija odločila, da izbere vzorec in ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Komisija je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Podrobnosti so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Zainteresirane strani so pozvane, da pregledajo dokumentacijo (v ta namen morajo stopiti v stik s Komisijo, katere kontaktni podatki so navedeni v oddelku 5.6). Drugi proizvajalci Unije ali njihovi predstavniki, ki menijo, da bi morali biti iz določenega razloga vključeni v vzorec, morajo stopiti v stik s Komisijo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti druge pomembne informacije glede izbire vzorca, morajo to storiti v 21 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače

Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce Unije in/ali združenja proizvajalcev Unije.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev Unije. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 37 dneh od datuma uradnega obvestila o izbiri vzorca, če ni določeno drugače.

V vprašalniku morajo med drugim navesti informacije o strukturi svojih družb ter finančnem in ekonomskem stanju družb.

5.3   
  Postopek za presojo interesa Unije

Če bosta v postopku ugotovljena subvencioniranje in škoda, bo v skladu s členom 31 osnovne uredbe odločeno, ali bi bilo sprejetje protisubvencijskih ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova predstavniška združenja ter predstavniške organizacije uporabnikov in potrošnikov so pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Predstavniške organizacije potrošnikov morajo za sodelovanje v preiskavi v istem roku dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom v preiskavi.

Strani, ki se javijo v navedenem roku, lahko Komisiji predložijo informacije o interesu Unije, v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače. Te informacije lahko predložijo v prosti obliki ali izpolnijo vprašalnik, ki ga pripravi Komisija. V vsakem primeru se bodo informacije, predložene v skladu s členom 31, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, veljavnimi v času predložitve.

5.4   
  Druga pisna stališča

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Te informacije in dokazi morajo prispeti na Komisijo v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

5.5   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje morajo vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o zadevah iz začetka preiskave je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci s stranmi.

5.6   
  Postopek za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (7).

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Limited“, jim morajo v skladu s členom 29(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da zajamejo bistvo zaupnih informacij. Če zainteresirana stran zaupnim informacijam ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in z zahtevano kakovostjo, takšne zaupne informacije morda ne bodo upoštevane.

Zainteresirane strani morajo svoja stališča in zahtevke predložiti v elektronski obliki (nezaupno dokumentacijo po elektronski pošti, zaupno na CD-R/DVD) ter pri tem navesti svoje ime, naslov, elektronski naslov ter telefonsko številko in številko telefaksa. Vsa pooblastila, podpisana potrdila in kakršne koli dopolnitve teh dokumentov, priloženi izpolnjenim vprašalnikom, pa morajo biti predloženi v papirni obliki, tj. po pošti ali osebno, na spodnji naslov. Če zainteresirana stran ne more predložiti stališč in zahtevkov v elektronski obliki, mora v skladu s členom 28(2) osnovne uredbe o tem takoj obvestiti Komisijo. Dodatne informacije o korespondenci s Komisijo so zainteresiranim stranem na voljo na zadevni spletni strani na spletišču GD Trade: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22985514 (samo za korespondenco v zvezi s točkama 3 in 5.1.1 ter Prilogo A)

+32 22956505 (za druga vprašanja)

E-naslov: trade-solar-subsidy@ec.europa.eu (samo za komunikacijo v zvezi s točkama 3 in 5.1.1 ter Prilogo A)

trade-solar-injury@ec.europa.eu (za druga vprašanja)

6.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 28 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

7.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje iz GD Trade. Pooblaščenec za zaslišanje je posrednik med zainteresiranimi stranmi in preiskovalnimi službami Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke tretjih oseb za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje lahko s posamezno zainteresirano stranjo organizira zaslišanje in nastopi kot posrednik, da se v celoti upoštevajo njene pravice do obrambe.

Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Za zaslišanja o zadevah iz začetka preiskave je treba vložiti zahtevek v 15 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. Pozneje pa je treba zahtevek za zaslišanje vložiti v posebnih rokih, ki jih določi Komisija v korespondenci s stranmi.

Pooblaščenec za zaslišanje ravno tako omogoči vpletenim stranem, da med zaslišanjem predstavijo različna stališča in nasprotne argumente, med drugim v zvezi s subvencioniranjem, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije. Takšno zaslišanje se praviloma izvede najpozneje konec četrtega tedna po razkritju začasnih ugotovitev.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(9) osnovne uredbe zaključi v 13 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s členom 12(1) osnovne uredbe se lahko začasni ukrepi uvedejo najpozneje v 9 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

9.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8).

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

(2)  Glej spodaj točko 5, zadnji pododstavek, za pomembne informacije za podjetja, ki pošiljajo izdelek v preiskavi v EU iz Ljudske republike Kitajske, vendar menijo, da del ali celo ves naveden izvoz nima carinskega porekla v Ljudski republiki Kitajski.

(3)  Proizvajalec izvoznik je družba v zadevni državi, ki proizvaja in izvaža izdelek v preiskavi na trg Unije neposredno ali po tretji osebi, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz zadevnega izdelka.

(4)  V skladu s členom 15(3) osnovne uredbe se ničnih zneskov in zneskov subvencij de minimis, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ter zneskov subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, določenih v okoliščinah iz člena 28 osnovne uredbe, ne upošteva.

(5)  Vzorčeni so lahko samo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti Prilogo 1 k vprašalniku za te proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje carinskega zakonika Skupnosti se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) katera koli oseba neposredno ali posredno ima, poseduje ali nadzoruje 5 ali več odstotkov delnic ali deležev z glasovalno pravico obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine. Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož; (ii) starši in otrok; (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra); (iv) stari starši in vnuk; (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja; (vi) tast in tašča ter zet ali snaha; (vii) svak in svakinja. (UL L 253, 11.10.1993, str. 1). Pri tem „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo.

(6)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja subvencioniranja uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(7)  Dokument z oznako „Limited“ se šteje za zaupnega v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 (UL L 188, 18.7.2009, str. 93) in členom 12 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(8)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

PRILOGA A

Image

Image

Image

---

PRILOGA B

Image

Image

---