# Europos Sąjungos C 309/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.309.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 309 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. spalio 12d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.309.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 309

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. spalio 12d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos Sąjungos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai


  2012 m. gegužės 28–30 d. Horsense (Danijoje) įvyko 23-ioji sesija. |
| 2012/C 309/01 | 2012 m. gegužės 28 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2012/C 309/02 | 2012 m. gegužės 29 d., antradienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2012/C 309/03 | 2012 m. gegužės 30 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 8 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI
  Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos Sąjungos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai


  2012 m. gegužės 28–30 d. Horsense (Danijoje) įvyko 23-ioji sesija.

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos Sąjungos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai

2012 m. gegužės 28–30 d. Horsense (Danijoje) įvyko 23-ioji sesija.

2012/C 309/01

2012 m. gegužės 28 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2012/C 309/02

2012 m. gegužės 29 d., antradienio, posėdžio protokolas

5

2012/C 309/03

2012 m. gegužės 30 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

8

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos Sąjungos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai 2012 m. gegužės 28–30 d. Horsense (Danijoje) įvyko 23-ioji sesija.

| 12.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/1

---

2012 M. GEGUŽĖS 28 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2012/C 309/01

Turinys

Oficialus iškilmingas posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

| 1. | Darbotvarkės tvirtinimas (AP101.145) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paskutinių dviejų 22-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 145, 2012 5 23) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2012 m. gegužės 27 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgo pareiškimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Komisijos nariu Andrisu Piebalgsu pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Klausimų Komisijai valanda |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 22-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kainų nestabilumas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis aprūpinimui maistų AKR valstybėse
  Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.
  Pranešėjai: Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) ir David Martin |
| --- | --- |

8.

Kainų nestabilumas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis aprūpinimui maistų AKR valstybėse

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

Pranešėjai: Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) ir David Martin

2012 M. GEGUŽĖS 28 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus iškilmingas posėdis

Į Asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Horsenso meras Peter Sørensen, Danijos parlamento pirmininkas Mogens Lykketoft, vienas iš AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Musikari Kombo, vienas iš AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Louis Michel, Danijos ministrė pirmininkė Helle Thorning-Schmidt.

(Posėdis nutrauktas 12,30 val. ir pratęstas 15.05 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL,

Pirmininkas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR šalių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkas pranešė, kad buvo pateikti trys ne parlamentų atstovų akreditavimo prašymai. Pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio 2 dalį ir dėl išskirtinių force majeure aplinkybių akredituoti Fidžio ambasadorius J. E. Peceli V. Vocea ir Madagaskaro pereinamojo laikotarpio kongreso pirmininkas Mamy Rakotoarivelo.

1.   Darbotvarkės (AP101.145) tvirtinimas

Patvirtinta tokia darbotvarkė, kokia pateikiama šiame protokole.

2.   Paskutinių dviejų 22-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos posėdžių protokolų tvirtinimas (OL C 145, 2012 05 23)

Protokolai patvirtinti.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2012 m. gegužės 27 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus.

Pirmininkai pranešė apie 2012 m. gegužės 27 d. Biuro posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetas.







  — | Grėsmė demokratijai ir politiniam stabilumui AKR šalyse, kurią vėl kelia kariniai perversmai, ir tarptautinės bendruomenės vaidmuo |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai parengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetas.

—

Grėsmė demokratijai ir politiniam stabilumui AKR šalyse, kurią vėl kelia kariniai perversmai, ir tarptautinės bendruomenės vaidmuo

| | Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.







  — | Ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) vertinimas (tikslesnį pavadinimą suformuluos komitetas) |
| --- | --- | --- |

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

—

Ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) vertinimas (tikslesnį pavadinimą suformuluos komitetas)

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas







  — | Sveikatos apsaugos žmogiškieji ištekliai AKR šalyse |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas

—

Sveikatos apsaugos žmogiškieji ištekliai AKR šalyse

| b) | Rezoliucija dėl Sudano ir Pietų Sudano bus pakeista pirmininkų deklaracija. |
| --- | --- |

b)

Rezoliucija dėl Sudano ir Pietų Sudano bus pakeista pirmininkų deklaracija.

| c) | Bus surengtos diskusijos nepriimant rezoliucijos dėl padėties Bisau Gvinėjoje. |
| --- | --- |

c)

Bus surengtos diskusijos nepriimant rezoliucijos dėl padėties Bisau Gvinėjoje.

| d) | 8-asis regioninis susitikimas bus surengtas 2012 m. liepos 18–20 d. Samoa. |
| --- | --- |

d)

8-asis regioninis susitikimas bus surengtas 2012 m. liepos 18–20 d. Samoa.

| e) | Jei įmanoma, visi regioniniai susitikimai turėtų būti rengiami atitinkamame nacionaliniame parlamente. Diskusijų temų skaičius ribojamas siekiant paskatinti gilesnes diskusijas ir suteikti galimybių visiems nariams pasisakyti. |
| --- | --- |

e)

Jei įmanoma, visi regioniniai susitikimai turėtų būti rengiami atitinkamame nacionaliniame parlamente. Diskusijų temų skaičius ribojamas siekiant paskatinti gilesnes diskusijas ir suteikti galimybių visiems nariams pasisakyti.

| f) | Faktų nustatymo misija bus siunčiama į Fidžį po regioninio susitikimo, nustatyta data turėtų būti tarp 2012 m. liepos 22 ir 25 d. |
| --- | --- |

f)

Faktų nustatymo misija bus siunčiama į Fidžį po regioninio susitikimo, nustatyta data turėtų būti tarp 2012 m. liepos 22 ir 25 d.

| g) | Jei ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją siųs Afrikos Sąjunga, tai Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) stebėjimo misija bus siunčiama į Angolą. Rinkimų stabėjimo misijos galėtų būti siunčiamos į Kongo Respubliką ir Rytų Timorą, jei bus gauti kvietimai. |
| --- | --- |

g)

Jei ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją siųs Afrikos Sąjunga, tai Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) stebėjimo misija bus siunčiama į Angolą. Rinkimų stabėjimo misijos galėtų būti siunčiamos į Kongo Respubliką ir Rytų Timorą, jei bus gauti kvietimai.

| h) | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas turi pateikti Asamblėjai deklaraciją dėl Europos Sąjungos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims, kad būtų galima priimti šią deklaraciją vienbalsiai. |
| --- | --- |

h)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas turi pateikti Asamblėjai deklaraciją dėl Europos Sąjungos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims, kad būtų galima priimti šią deklaraciją vienbalsiai.

Pirmininkas pranešė, kad buvęs Horsenso meras Jan Trøjborg mirė 2012 m. gegužės 6 d., ir pagerbė jo atminimą.

Pirmininkas taip pat pranešė Asamblėjai, kad Moterų forumas susitiko 2012 m. gegužės 26 d. Jo pirmininkės buvo Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus) ir Zita Gurmai ir diskusijos vyko tema „Moterų reikšmė kaimo plėtrai ir kaimo vietovėse gyvenančių moterų galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis“.

Šalių ir regionų strategijos dokumentai, taip pat nacionalinės orientacinės programos, susijusios su 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) 2008–2013 m. laikotarpiu, pateikti atitinkamų AKR šalių delegacijų vadovams, kad jas apsvarstytų AKR šalių parlamentai.

Pirmininkai pranešė apie šiuos terminus:

| — | pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: 2012 m. gegužės 29 d., antradienis, 12.00 val. |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl kompromisinių rezoliucijų ir kitų skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų pateikimo terminas: 2012 m. gegužės 29 d., antradienis, 12.00 val.

| — | klausimų, susijusių su balsavimo metodais: gegužės 30 d., trečiadienis, 10 val., raštu. |
| --- | --- |

—

klausimų, susijusių su balsavimo metodais: gegužės 30 d., trečiadienis, 10 val., raštu.

4.   Už vystymąsi atsakingo Komisijos nario Andrio Piebalgso pareiškimas

Komisijos narys pateikė pranešimą dėl tvaraus vystymosi, energetikos ir aukščiausiojo lygio vadovų susitikimo „Rio+20“, kuriame pabrėžė, be kita ko, kad tvarumas ir patikimas išteklių valdymas yra ES vystymosi politikos svarbiausias aspektas. Šie elementai yra ES pokyčių darbotvarkės šerdis ir atspindi ES siekius aukščiausiojo lygio vadovų susitikime „Rio+20“ ir jungtinės AKR ir ES ministrų tarybos susitikime Vanuatu. Klimato kaita lemia papildomą aktualią problemą – išteklių stoką. Komisija pasiūlė didžiausią dėmesį skirti ekologiškai ekonomikai, kuri ateityje užtikrintų gyvenimo ramsčius, t. y. vandenį, energiją, žemę ir ekosistemas, įskaitant miškus, jūrų aplinką ir efektyvų išteklių naudojimą. Skurdo išnaikinimas, aprūpinimas maistu, atsparumas nelaimėms ir žmonių sveikata bei pragyvenimas priklauso nuo šių ramsčių.

5.   Diskusijos su už vystymąsi atsakingu Komisijos nariu Andrisu Piebalgsu pagal „prašau žodžio“ principą (angl. catch-the-eye)

Kalbėjo: Olle Schmidt, Fiona Hall, Assarid Imbarcaouane (Malis), Mariya Nedelcheva, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibija), Rabindre T. Parmessar (Surinamas), Horst Schnellhardt, Adjedoue Weidou (Čadas), Norbert Neuser, Christophe Apala Pen'Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Simon Dieuseul Desras (Haitis), Komi Selom Klassou (Togas), Soubaneh Attaye Ali (Džibutis), Ibrahim Bundu (Siera Leonė), Edwin Banda (Malavis) ir Moses Kollie (Liberija).

Komisija diskutavo dėl daugelio temų, įskaitant: vystymosi finansavimą, ES valstybių narių finansavimo, kurio reikia TVT pasiekti, įsipareigojimų skirtumus, galimybę naudotis energijos ištekliais ir energijos naudojimo efektyvumą, grupuotę „Al Kaida“ Sahelio regione, bendros žemės ūkio politikos reformos ir vystymosi suderinamumą, ES diferenciaciją naujoje vystomojo bendradarbiavimo finansinėje priemonėje (VBP) ir būsimą paramą vidutines pajamas gaunančioms šalims (VPGŠ), pažeidžiamumo ir atokumo kaip galimų diferenciacijos kriterijų; derybas dėl EPS ir laiko baigti derybas buvimą; Europos plėtros fondo (EPF) gaires; maisto tiekimą ir biokurą, padėties Haityje pagerėjimą, tyrimui ir vystymui; ES paramą siekiant įtraukti dabartinį neoficialios prekybos sektorių į AKR šalių nacionalinę ekonomiką, saulės energiją ir miškų naikinimą; galimybę naudotis elektros energija kaimo vietovėse.

Komisijos narys atsakė į narių iškeltus klausimus.

6.   Klausimų Komisijai valanda

Komisijai buvo pateikta 16 klausimų.

Komisija anksčiau atsakė į klausimus raštu. Komisijos narys atsakė žodžiu į toliau išvardytus papildomus klausimus:

| | Nr. 3, kurį pateikė André Pool (Seišeliai), dėl Europos Komisijos vystymosi politikos; |
| --- | --- |

Nr. 3, kurį pateikė André Pool (Seišeliai), dėl Europos Komisijos vystymosi politikos;

| | Nr. 4, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurcijus), dėl Europos Komisijos komunikato „Pokyčių darbotvarkė“; |
| --- | --- |

Nr. 4, kurį pateikė Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Maurcijus), dėl Europos Komisijos komunikato „Pokyčių darbotvarkė“;

| | Nr. 17, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų galimybės naudotis vandeniu srityje pasiekimo; |
| --- | --- |

Nr. 17, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų galimybės naudotis vandeniu srityje pasiekimo;

| | Nr. 12, kurį pateikė Michael Gahler, dėl vidaus politinės padėties Fidžyje; |
| --- | --- |

Nr. 12, kurį pateikė Michael Gahler, dėl vidaus politinės padėties Fidžyje;

| | Nr. 13, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl politinių kalinių; |
| --- | --- |

Nr. 13, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl politinių kalinių;

| | Nr. 7, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom, dėl sausros Afrikos Kyšulyje; |
| --- | --- |

Nr. 7, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom, dėl sausros Afrikos Kyšulyje;

| | Nr. 5, kurį pateikė Fiona Hall, dėl „Rio+20“; |
| --- | --- |

Nr. 5, kurį pateikė Fiona Hall, dėl „Rio+20“;

| | Nr 9, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES); |
| --- | --- |

Nr 9, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES);

| | Nr. 10, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan) dėl ES teisės aktų dėl naudingųjų iškasenų iš konfliktų zonų; |
| --- | --- |

Nr. 10, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan) dėl ES teisės aktų dėl naudingųjų iškasenų iš konfliktų zonų;

| | Nr. 11, kurį pateikė Niccoló Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder) dėl ilgauodegių makakų importo iš Mauricijaus. |
| --- | --- |

Nr. 11, kurį pateikė Niccoló Rinaldi (jį pakeitė Catherine Bearder) dėl ilgauodegių makakų importo iš Mauricijaus.

Dalyviai, pateikę klausimus Nr. 1, 2, 6 ir 8, neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 14, 15 ir 16 pateikusių asmenų nebuvo.

7.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 22-osios AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Komisijos narys priminė dokumentą, susijusi su Komisijos tolesniais veiksmais, kurių imtasi priėmus Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliucijas Lomėje (Togas).

8.   Kainų nestabilumas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis aprūpinimui maistų AKR valstybėse

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

Pranešėjai: Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) ir David Martin

Kalbėjo: Andris Piebalgs (Europos Komisija), Frank Engel, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Nathalie Griesbeck, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Mariya Nedelcheva, Assarid Imbarcaouane (Malis), Horst Schnellhardt, Sabado Malendza (Mozambikas) ir Ibrahim Bundu (Siera Leonė).

Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) (pakeitė JPA narę, atstovaujančią Malaviui, Eunice Kazembé) ir David Martin pristatė pranešimą. Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) pabrėžė, kad kainų nepastovumas yra viena iš didžiausių grėsmių AKR šalių žemės ūkio sektoriui. Žmonių, kenčiančių dėl maisto stokos, didės dėl gyventojų skaičiaus augimo ir didėjančios urbanizacijos. David Martin pabrėžė, kad nors Vakarų Europoje ir Amerikoje dabar maistas yra pigesnis nei anksčiau, Afrikos piliečiai turi išleisti vis didesnę savo gaunamų pajamų dalį maistui.

Cornelius T. Mwalwanda (Malavis) ir David Martin baigė diskusiją.

(posėdis baigtas 18.15 val.)

Musikari KOMBO, Kenijos Auksinės Širdies 2-ojo laipsnio ordino kavalierius (angl. EGH)

Louis MICHEL,

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 12.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/5

---

2012 M. GEGUŽĖS 29 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2012/C 309/02

Turinys

| 1. | Politikos suderinamumas vystymosi labui
  Diskusijos nepriimant rezoliucijos. |
| --- | --- |

1.

Politikos suderinamumas vystymosi labui

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

| 2. | Kasybos AKR valstybėse socialinis poveikis ir poveikis aplinkai
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.
  Pranešėjai: Job Ndugai (Tanzanija) ir Michèle Rivasi. |
| --- | --- |

2.

Kasybos AKR valstybėse socialinis poveikis ir poveikis aplinkai

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Pranešėjai: Job Ndugai (Tanzanija) ir Michèle Rivasi.

| 3. | Klimato politika: Europos Sąjungos ir AKR valstybių bendroji įmonė.
  Keitimasis nuomonėmis su už veiksmus klimato srityje atsakinga Komisijos narė Connie Hedegaard |
| --- | --- |

3.

Klimato politika: Europos Sąjungos ir AKR valstybių bendroji įmonė.

Keitimasis nuomonėmis su už veiksmus klimato srityje atsakinga Komisijos narė Connie Hedegaard

| 4. | Konferencija „Rio+20“ ir energetika atsižvelgiant į tvarų vystymąsi
  Keitimasis nuomonėmis su Danijos klimato, energetikos ir pastatų klausimų ministru Martinu Lidegaardu |
| --- | --- |

4.

Konferencija „Rio+20“ ir energetika atsižvelgiant į tvarų vystymąsi

Keitimasis nuomonėmis su Danijos klimato, energetikos ir pastatų klausimų ministru Martinu Lidegaardu

| 5. | Ekonominės partnerystės susitarimai. Dabartinė padėtis.
  Už tarptautinę prekybą atsakingo Komisijos nario Karelo de Guchto pareiškimas, po kurio įvyks diskusijos |
| --- | --- |

5.

Ekonominės partnerystės susitarimai. Dabartinė padėtis.

Už tarptautinę prekybą atsakingo Komisijos nario Karelo de Guchto pareiškimas, po kurio įvyks diskusijos

| 6. | Konflikto Libijoje politinis poveikis kaimyninėms AKR ir ES valstybėms
  Politinių reikalų komitetas.
  Pranešėjai: Assarid Ag. Imbarcouane (Malis) ir David Casa |
| --- | --- |

6.

Konflikto Libijoje politinis poveikis kaimyninėms AKR ir ES valstybėms

Politinių reikalų komitetas.

Pranešėjai: Assarid Ag. Imbarcouane (Malis) ir David Casa

| 7. | Padėties Bisau Gvinėjoje
  Diskusijos nepriimant rezoliucijos. |
| --- | --- |

7.

Padėties Bisau Gvinėjoje

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

2012 M. GEGUŽĖS 29 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9,00 val.)

PIRMININKAVO: Musikari KOMBO

Pirmininkas

1.   Politikos suderinamumas vystymosi labui

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Nariai keitėsi nuomonėmis Komisijas politikos suderinamumo vystymosi labui dviejų metų pažangos ataskaitos klausimu.

Kalbėjo: Domenico Rosa (Europos Komisija), Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Birgit Schnieber-Jastram, Patrice Tirolien, Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Filip Kaczmarek, Adjedoue Waidou (Čadas), Françoise Castex, Komi Selom Klassou (Togas), Edit Bauer, Assarid Ag. Imbarcaouane (Malis), Jacob Oulanyah (Uganda) ir Enrique Guerrero Salom.

Europos Komisija atsakė į narių klausimus.

Nariai sutiko, kad reikia taikyti policijos suderinamumo vystymosi labui (PSVL) principus visoms politikos sritims, įskaitant prekybą, bendrą žuvininkystės ir žemės ūkio politiką. ES ir jos valstybės narės bei AKR valstybės ir regioninės organizacijos turi užtikrinti, kad politika skatintų PSVL ir regioninę integraciją. Tarp kitų aptartų klausimų buvo cukraus sektoriaus reformos, patekimas į rinką ir poveikio vertinimas dėl PSVL.

2.   Kasybos AKR valstybėse socialinis poveikis ir poveikis aplinkai

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Pranešėjai: Job Ndugai (Tanzanija) ir Michèle Rivasi.

Mary Mwanjelwa (Tanzanija) ir Edit Bauer pristatė pranešimą Job Ndugai ir Michèle Rivasi vardu.

Kalbėjo: Olebile Marakadu Gaborone (Botsvana), Horst Schnellhardt, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Ole Christensen, Tom Marsters (Kuko Salos), Catherine Bearder, Charles Mwando Nsimba (Kongo Demokratinė Respublika), Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Mariya Nedelcheva, Manuel Jimenez (Dominikos Respublika), Françoise Castex, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Michael Gahler, Hans-Peter Mayer, Zita Gurmai, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Assarid Ag. Imbarcaouane (Malis), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Abdourahamane Chegou (Nigeris), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Attiat Mustafa (Sudanas), Charles W. Kakoma (Zambija) ir Domenico Rosa (Europos Komisija).

Nariai sutiko, kad naudingųjų iškasenų ištekliai turėtų būti susijusių AKR šalių vystymosi strategijos svarbiausias aspektas siekiant naudos visiems jų gyventojams. Neigiamus kasybos padarinius, kaip antai aplinkos būklės blogėjimą, vaikų darbą, žemės grobimą, ginkluotus konfliktus, pinigų plovimą ir mokesčių slėpimą reikėtų mažinti taikant tinkamas reguliavimo priemones, stebėsenos mechanizmus ir didesnį skaidrumą.

Edit Bauer ir Mary Mwanjelwa (Tanzanija) baigė diskusiją.

3.   Klimato politika. Europos Sąjungos ir AKR valstybių bendroji įmonė

Keitimasis nuomonėmis su už klimato politiką atsakinga Komisijos nare Connie Hedegaard.

Connie Hedegaard pasakė kalbą, kurioje didžiausią dėmesį skyrė ES ir AKR valstybių abipusiam interesui kovoti su klimato kaita, jų sėkmingam bendradarbiavimui 17-ojoje JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (JTBKKK) (angl. COP17), neatidėliotinam poreikiui pasiekti esminės pažangos aukščiausiojo lygio vadovų susitikime „Rio+20“, visų prieiga prie tvarios energetikos, ekologiško ekonomikos augimo strategijoms, poreikiui taikyti trumpalaikes kovos su klimato kaita priemones iki 2020 m (dėl vadinamojo užmojų atotrūkio), būtinybei efektyviau įtraukti klimato kaitos klausimus į visas politikos sritis ir pasiekti 20 proc. išlaidų kovos su klimato kaita veiksmams tikslą 2014 –2020 m. daugiametėje finansinėje programoje.

Kalbėjo: Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Gay Mitchell, Yenielys Vilma Regueiferos Linares (Kuba), Norbert Neuser, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Catherine Bearder, Netty Baldeh (Gambija), Horst Schnellhardt, Assarid Ag. Imbarcaouane (Malis), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauricijus), Abdourahamane Chegou (Nigeris), Komi Selom Klassou (Togas) ir Zita Gurmai.

Nariai diskutavo dėl tolesnio bendradarbiavimo būtinybės būsimose derybose dėl klimato kaitos, vietos mastu pritaikytu klimato kaitos padarinių mažinimo ir prisitaikymo prie šios kaitos priemonių, ekonominių galimybių, kurias teikia ekologiškos investicijos, galimybių naudotis energija iš atsinaujinančių šaltinių ir laipsniško perėjimo prie tokios energijos naudojimo, vandenynų ir vandens valdymo, taip pat sąsajų su aprūpinimu maistu, aplinkos apsauga, galių suteikimo moterims ir visuomenės sveikatos.

Komisijos narė atsakė į asamblėjos narių iškeltus klausimus.

4.   Konferencija „Rio+20“ ir energetika atsižvelgiant į tvarų vystymąsi.

Keitimasis nuomonėmis su klimato, energetikos ir statybų ministru Martinu Lidegaardu (Danija).

Danijos klimato, energetikos ir statybų ministras Martin Lidegaard kalbėjo apie galimybę visiems naudotis energijos ištekliais, būtinybę palaipsniui atsisakyti iš iškastinio kuro gaunamos energijos, apie teigiamą efektyvaus išteklių naudojimo ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių poveikį ekonominiam vystymuisi, taip pat apie būtinybę pasiekti apčiuopiamų rezultatų aukščiausiojo lygio susitikime „Rio+20“.

Kalbėjo: Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Edit Bauer, Zita Gurmai, Manuel Jiménez (Dominikos Respublika), Catherine Bearder, Anna Záborská ir Norbert Neuser.

Nariai diskutavo apie tvarų augimą, visų galimybę naudotis energija iš tvarių šaltinių, teisingumą, susijusį su klimatu, ES ir AKR valstybių darbo koordinavimą iki aukščiausiojo lygio susitikimo „Rio+20“, apie reikalingą visapusės stebėsenos mechanizmą ir prie konkrečių aplinkybių pritaikytus energetikos sprendimus, teisėmis pagrįsta galimybę naudotis energijos šaltiniais, taip pat apie energetikos, aplinkos ir vystymosi politikos sąsajas ir tvaraus vystymosi tikslų programą po 2015 m.

Ministras atsakė į asamblėjos narių iškeltus klausimus.

(Posėdis nutrauktas 12.45 val. ir pratęstas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

5.   Ekonominės partnerystės susitarimai. Dabartinė padėtis.

Už tarptautinę prekybą atsakingo Komisijos nario Karelo de Guchto pareiškimas, po kurio įvyks diskusijos

Komisijos narys Karel de Gucht pristatė savo pareiškimą ir atsakė į klausimus, kuriuos uždavė šie JPA nariai: Olebile Marakadu Gaborone (Botsvana), Peter Stastny, Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), David Martin, Charles Mwando Nsimba (Kongo Demokratinė Respublika), Niccolò Rinaldi, Alhagi Sillah (paketė Netty Baldeh, Gambija), Horst Schnellhardt, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Patrice Tirolien, Derek Vaughan, Cornelius T. Mwalwanda (Malavis), Piet Van Der Walt (Namibija), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Denis Polisi (Ruanda), Komi Selom Klassou (Togas), Adjedoue Weidou (Čadas) ir Ibrahim Bundu (Siera Leonė).

Nariai diskutavo apie ekonominės partnerystės susitarimų aprėptį. Daugiausia dėmesio buvo skiriama Komisijos pasiūlymui iš dalies pakeisti Patekimo į rinką Reglamentą Nr. 1528/2007, nes kai kurie nariai ragino pratęsti šio laikino sprendimo galiojimą ir po pasiūlyto jo galiojimo pabaigos termino (2014 m. sausio 1 d.). Du klausimus uždavė Mussa Azzan Zungu (Tanzanija) ir Charles W. Kakoma (Zambija), į kuriuos bus atsakyta pagal rašytinę procedūrą.

Pirmininkas padėkojo, kad šiame posėdyje dalyvauja aukšto lygio Komisijos pareigūnai, o būtent trys Komisijos nariai, atsakingi už vystymąsi, veiksmus klimato kaitos srityje ir prekybą.

6.   Konflikto Libijoje politinis poveikis kaimyninėms AKR ir ES valstybėms

Politinių reikalų komitetas.

Pranešėjai: Assarid Imbarcouane (Malis) ir David Casa.

Assarid Ag. Imbarcouane (Malis) ir Filip Kaczmarek (pakeitė David Casa) pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Mariya Nedelcheva, Christophe Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Edward Scicluna, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Olle Schmidt, Alhagi Sillah (pakeitė Netty Baldeh, Gambija), Frank Engel, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Malis), Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Adjedoue Weidou (Čadas) ir Jose Costa Pereira (EIVT).

Nariai diskutavo apie saugumą ir Libijos konflikto politines pasekmes Sahelio ruože ir ypač Malyje. Jie pritarė ES strategijai saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje ir išreiškė susirūpinimą dėl to, kad nepasiekta pažangos dėl žmogaus teisių padėties Libijoje ir Malyje.

Assarid Ag. Imbarcouane (Malis) ir Filip Kaczmarek baigė diskusiją.

7.   Padėtis Bisau Gvinėjoje

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Kalbėjo: Jose Costa Pereira (EIVT), Christophe Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Peter Stastny, Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas), Ibrahim Bundu (Siera Leonė), Olle Schmidt, Patrice Tirolien, Alhagi Sillah (pakeitė Netty Baldeh, Gambija), Frank Engel, Adjedoue Weidou (Čadas), Michael Gahler ir François Ibovi (Kongo Respublika).

JPA nariai pasmerkė perversmą, kurį 2012 m. balandžio 12 d. armija įvykdė Bisau Gvinėjoje, nes tai didelis šalies stabilumo pažeidimas. Buvo prisiminta, kad, kaip ir Malio atveju, armija turėtų tarnauti gyventojams, o ne savo interesams.

8.   Septintojo regioninio posėdžio (Pietų Afrika), kuris 2012 m. vasario 22–24 d. vyko Zambijoje, pranešimas. Pirmininkų pranešimas

Pirmininkai Louis Michel ir Musikari Kombo pristatė žodinį pranešimą dėl regioninio susitikimo, be kita ko, atkreipdami dėmesį į regioninį integracijos ir bendradarbiavimo procesą Pietų Afrikoje, naujausius įvykius, susijusius su derybomis dėl ekonominės partnerystės susitarimų, Tūkstantmečio vystymosi tikslų pasiekimą ir gero valdymo bei demokratijos vaidmenį regione.

9.   Seminarų suvestinės ataskaitos

Pranešėja Mariya Nedelcheva pristatė seminarą demokratinio valdymo siekiant vystymosi tema.

Pranešėjas Komi Selom Klassou (Togas) pristatė seminarą energijos iš tvarių ir atsinaujinančių šaltinių tema.

Asamblėja labai teigiamai įvertino abu pranešimus ir jiems pritarė.

10.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR stebėsenos komiteto pirmininkės Brendos King pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto AKR stebėsenos komiteto pirmininkė Brenda King pristatė pilietinės visuomenės nuomonę dėl klausimų, aptartų ES ir AKR JPA.

Kalbėjo: David Martin, Olle Schmidt, Glen Benedict Noel (Grenada), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambikas).

JPA nariai pritarė Brendos King pasiūlymui paskelbti 2015 m. Europos Jie taip pat pasiūlė kitame Biuro posėdyje svarstyti į klausimą ir sąžinės kalinių ES ir AKR šalyse padėtį.

Brenda King baigė diskusiją.

(Posėdis baigtas 18.15 val.)

Musikari KOMBO, Kenijos Auksinės Širdies 2-ojo laipsnio ordino kavalierius (angl. EGH)

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 12.10.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.10.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 309/8

---

2012 M. GEGUŽĖS 30 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

2012/C 309/03

Turinys

| 1. | Skubus klausimas: padėtis Nigerijoje |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir civilinės aviacijos ministro Alvos Baptiste (Sent Lusija) pranešimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Vystomojo bendradarbiavimo ministro Christiano Friiso Bacho (Danija) pranešimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Klausimų Tarybai valanda |
| --- | --- |

4.

| 5. | Diskusijos su Taryba pagal „prašau žodžio“ principą |
| --- | --- |

5.

| 6. | Miestų plėtros sunkumai ir teikiamos galimybės AKR valstybių miestuose.
  Keitimasis nuomonėmis su JT agentūros HABITAT vykdomojo direktoriaus pavaduotoja Aisa Kacyira.
  Diskusijos nepriimant rezoliucijos. |
| --- | --- |

6.

Miestų plėtros sunkumai ir teikiamos galimybės AKR valstybių miestuose.

Keitimasis nuomonėmis su JT agentūros HABITAT vykdomojo direktoriaus pavaduotoja Aisa Kacyira.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

| 7. | 2012 m. gegužės 28 d. ir 2012 m. gegužės 29 d. posėdžių protokolų tvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų |
| --- | --- |

8.

| 9. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Balsavimas dėl deklaracijos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Balsavimas dėl Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimų |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kiti klausimai |
| --- | --- |

12.

| 13. | 24-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta |
| --- | --- |

13.

| I priedas | Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka |
| --- | --- |

I priedas

| II priedas | Gegužės 28–30 d. Horsense (Danijoje) vykusios 23-osios sesijos dalyvių sąrašas |
| --- | --- |

II priedas

| III priedas | Ne parlamentų atstovų akreditavimas |
| --- | --- |

III priedas

| IV priedas | Priimti tekstai |
| --- | --- |

IV priedas

| — | Rezoliucija dėl konflikto Libijoje politinio poveikio kaimyninėms AKR ir ES valstybėms (ACP-EU/101.157/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl kainų nestabilumo, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimo ir jų poveikio aprūpinimui maistu AKR valstybėse (ACP-UE/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl kasybos AKR valstybėse socialinio poveikio ir poveikio aplinkai (ACP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl saugumo padėties Nigerijoje (ACP-EU/101.170/fin) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaracija dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

2012 M. GEGUŽĖS 30 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.00 val.)

PIRMININKAVO: Musikari KOMBO

Pirmininkas

1.   Skubus klausimas: padėtis Nigerijoje

José Costa Pereira (EIVT) pristatė diskusiją.

Kalbėjo: Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Filip Kaczmarek, Zita Gurmai, Assarid Ag. Imbarcaouane (Malis), Olle Schmidt, Abdourahamane Chegou (Nigeris), Peter Šťastný, Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Catherine Bearder, Mariya Nedelcheva ir Anna Zaborska.

10-ojo EPF lėšomis remiamos teisingumo sektoriaus reformos ir kova su korupcija, prekyba narkotikais ir organizuotu nusikalstamumu. Boko Haram grupuotės problema turėtų būti sprendžiama atsižvelgiant į neturtingesnę šiaurinę dalį, patiriančią augantį dykumėjimą, ir būtini konkretūs ir ilgalaikiai sprendimai. Smurtas plinta ir gali būti pasekmių regiono mastu.

2.   AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir civilinės aviacijos ministro Alvos Baptiste (Sent Lusija) pranešimas

Alva Baptiste pagyrė Danijos bendradarbiavimo politiką. Jis informavo, kad jungtinės AKR ir ES ministrų tarybos susitikime Vanuatu bus diskutuojama dėl pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę numatytas vadinamąsias diferenciacijos ir pereinančias į kitą lygmenį šalis, ir teigė, kad šiais atvejais taikomi kriterijai turėtų apimti pažeidžiamumą klimato kaitos keliamų gaivalinių nelaimių požiūriu, didelį įsiskolinimą arba atokumą. Jis gerai įvertino 10-ojo EPF peržiūros mechanizmą ir priminė, kad AKR valstybės įsipareigojo susitarti dėl ekonominės partnerystės susitarimų, tačiau reikės daugiau laiko deryboms.

3.   ES Tarybos pirmininko pareigas einančio Vystomojo bendradarbiavimo ministro Christiano Friiso Bacho (Danija) pranešimas

Christian Friis Bach informavo apie naują Danijos strategijai vystymosi srityje. Jis pabrėžė, kad, nors 2011 m. buvo sunkūs, Europos Sąjunga ir toliau vykdė įsipareigojimus dėl TVT. ES Taryba palankiai įvertino Komisijos komunikatą dėl Pokyčių darbotvarkės poveikio didinimo ir laukia Jungtinių tautų konferencijos „Rio+20“. Derybos dėl ekonominės partnerystės susitarimų turėtų tuoj būti baigtos.

4.   Klausimų Tarybai valanda

Alva Baptiste atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

| | Nr. 2, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl darbo grupės politinių kalinių klausimu; |
| --- | --- |

Nr. 2, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl darbo grupės politinių kalinių klausimu;

| | Nr. 4, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl gyventojų senėjimo besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

Nr. 4, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl gyventojų senėjimo besivystančiose šalyse;

| | Nr 5, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES); |
| --- | --- |

Nr 5, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES);

Christian Friis Bach atsakė į šiuos klausimus ir papildomus klausimus:

| | Nr. 12, kurį pateikė Patrice Tirolien, dėl viešosios paramos vystymuisi tikslo; |
| --- | --- |

Nr. 12, kurį pateikė Patrice Tirolien, dėl viešosios paramos vystymuisi tikslo;

| | Nr. 13, kurį pateikė Fiona Hall (ją pakeitė Olle Schmidt) dėl EPF lėšų numatymo biudžete; |
| --- | --- |

Nr. 13, kurį pateikė Fiona Hall (ją pakeitė Olle Schmidt) dėl EPF lėšų numatymo biudžete;

| | Nr. 8, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl ES piliečių, laikomų įkaitais trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

Nr. 8, kurį pateikė Olle Schmidt, dėl ES piliečių, laikomų įkaitais trečiosiose šalyse;

| | Nr. 10, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl bado krizės Sahelio regione prevencijos; |
| --- | --- |

Nr. 10, kurį pateikė Horst Schnellhardt, dėl bado krizės Sahelio regione prevencijos;

| | Nr. 9, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan) dėl antrą kartą pataisyto Kotonu susitarimo ratifikavimo; |
| --- | --- |

Nr. 9, kurį pateikė Michael Cashman (jį pakeitė Derek Vaughan) dėl antrą kartą pataisyto Kotonu susitarimo ratifikavimo;

| | Nr. 11, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl gyventojų senėjimo besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

Nr. 11, kurį pateikė Filip Kaczmarek, dėl gyventojų senėjimo besivystančiose šalyse;

| | Nr. 14, kurį pateikė Zita Gurmai, dėl Europos derybų pasiekus TVT (Tūkstantmečio vystymosi tikslus) strategijos ir neįgaliųjų įtraukties; |
| --- | --- |

Nr. 14, kurį pateikė Zita Gurmai, dėl Europos derybų pasiekus TVT (Tūkstantmečio vystymosi tikslus) strategijos ir neįgaliųjų įtraukties;

| | Nr 16, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES); |
| --- | --- |

Nr 16, kurį pateikė Catherine Bearder, dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES);

Klausimus Nr. 2, 4, 5, 9 ir 11 pateikę asmenys neturėjo papildomų klausimų.

Klausimus Nr. 1, 3, 6, 7 ir 15 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

5.   Diskusijos su Taryba pagal „prašau žodžio“ principą

Kalbėjo: Cornelius T. Mwalwanda (Malavis), Musa Hussein Naib (Eritrėja), Amadou Ciré Sall (Senegalas), Anna Zaborska, Denis Polisi (Ruanda), Sithembile Mlotshwa (Zimbabvė), Ibrahim Bundu (Siera Leonė) ir Rose Francine Rogombe (Gabonas).

Alva Baptiste ir Christian Friis Bach atsakė į klausimus, susijusius su: galimybe naudotis energijos šaltiniais, nauja Danijos bendradarbiavimo programa, pagarba žmogaus teisėms ES, derybomis dėl ekonominio bendradarbiavimo susitarimų, vystymosi programomis, susijusiomis su lytine reprodukcine sveikata, sankcijomis Zimbabvei ir galimu JPA faktų nustatymo misijos siuntimu į šią šalį, kovos su maliarija trūkumais ir Pasauliniu kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondu.

6.   Miestų plėtros sunkumai ir teikiamos galimybės AKR valstybių miestuose.

Keitimasis nuomonėmis su JT agentūros HABITAT vykdomojo direktoriaus pavaduotoja Aisa Kacyira.

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Kalbėjo: Bobbo Hamatoukour (Kamerūnas), Maurice Ponga, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Jutta Haug, Emmanuel Kwasi Bandua (Gana), Olle Schmidt, Carlos Manuel (Mozambikas), Mohammed Mukhtar Ahmed (Nigerija), Adjedoue Weidou (Čadas), Anne Rose Akol (Uganda) ir pirmininkas Louis Michel.

Aisa Kacyira pateikė pranešimą dėl miestų plėtros sunkumų ir teikiamų galimybių AKR valstybių miestuose. Žmonių, gyvenančių lūšnynuose, skaičius sumažėjo per pastaruosius metus, tačiau AKR valstybės plečia mistus daug greičiau nei likusios pasaulio dalies šalys, ir tai turi didelį poveikį turint mintyje vandens ir elektros energijos tiekimą, transporto ir kitų pagrindinių paslaugų teikimą. Buvo iškelti klausimai, susiję su strateginiu miestų planavimu, miestų valdymu, decentralizacija ir žemės valdymo teisės mechanizmais.

(Posėdis nutrauktas 12.50 val. ir pratęstas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

7.   2012 m. gegužės 28 d., pirmadienio, ir 2012 m. gegužės 29 d., antradienio posėdžių protokolų tvirtinimas

Protokolai patvirtinti.

8.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Pirmininkas priminė susirinkusiems apie balsavimo procedūras.

| — | Konflikto Libijoje politinis poveikis kaimyninėms AKR ir ES valstybėms (ACP-EU/101.157/fin.)
  Politinių reikalų komitetas.
  Assarido Imbarcouanės (Malis) ir Davido Casos pranešimas
  Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 5.
  PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl Y konstatuojamosios dalies ir ši dalis buvo atmesta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Konflikto Libijoje politinis poveikis kaimyninėms AKR ir ES valstybėms (ACP-EU/101.157/fin.)

Politinių reikalų komitetas.

Assarido Imbarcouanės (Malis) ir Davido Casos pranešimas

Priimti pakeitimai: 1, 2, 3, 4, 5.

PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl Y konstatuojamosios dalies ir ši dalis buvo atmesta.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Kainų nestabilumas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis aprūpinimui maistų AKR valstybėse (ACP-EU/101.149/fin.)
  Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.
  Corneliuso T. Mwalwandos (Malavis) ir Davido Martino pranešimas
  Rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Kainų nestabilumas, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimas ir jų poveikis aprūpinimui maistų AKR valstybėse (ACP-EU/101.149/fin.)

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

Corneliuso T. Mwalwandos (Malavis) ir Davido Martino pranešimas

Rezoliucija priimta vienbalsiai.

| — | Kasybos AKR valstybėse socialinis poveikis ir poveikis aplinkai (ACP-EU/101.056/fin.)
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.
  Jobo Ndugai (Tanzanija) ir Michèlės Rivasi pranešimas
  Priimti pakeitimai: 1, 2.
  PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 2 dalies ir ši dalis buvo atmesta.
  PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 4 dalies ir ši dalis buvo priimta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Kasybos AKR valstybėse socialinis poveikis ir poveikis aplinkai (ACP-EU/101.056/fin.)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Jobo Ndugai (Tanzanija) ir Michèlės Rivasi pranešimas

Priimti pakeitimai: 1, 2.

PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 2 dalies ir ši dalis buvo atmesta.

PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 4 dalies ir ši dalis buvo priimta.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

9.   Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | Dėl saugumo padėties Nigerijoje (ACP-EU/101.170/fin.)
  Priimti pakeitimai: 2, 3, 5.
  Atmesti pakeitimai: 1, 4, 6.
  PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 9 dalies ir ši dalis buvo atmesta.
  PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 10 dalies ir ši dalis buvo atmesta.
  Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Dėl saugumo padėties Nigerijoje (ACP-EU/101.170/fin.)

Priimti pakeitimai: 2, 3, 5.

Atmesti pakeitimai: 1, 4, 6.

PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 9 dalies ir ši dalis buvo atmesta.

PPE paprašė, kad AKR šalių parlamentų ir Europos Parlamento atstovai balsuotų atskirai dėl 10 dalies ir ši dalis buvo atmesta.

Iš dalies pakeista rezoliucija priimta vienbalsiai.

10.   Balsavimas dėl deklaracijos

| — | Deklaracija dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims (ACP-EU/101.154/fin.)
  Deklaracija priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Deklaracija dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims (ACP-EU/101.154/fin.)

Deklaracija priimta vienbalsiai.

11.   Balsavimas dėl Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pakeitimų

Pirmininkas Musikari Kombo oficialiai paprašė AKR parlamentinės asamblėjos vardu, kad balsavimas būtų atidėtas, kad galima būtų geriau išanalizuoti siūlomų pakeitimų turinį. Abu pirmininkai sutiko atidėti balsavimą.

12.   Kiti klausimai

Apribojimų nėra

13.   24-osios AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

24-oji AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja bus surengta 2012 m. lapkričio 26–28 d. Suriname. Pirmininkai organizuos praktinio pobūdžio dalykus, remdamiesi Asamblėjos parlamentiniais principais ir užtikrindami, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į visų šalių abejones ir pozicijas.

Michael Gahler pabrėžė Europos Parlamento narių poziciją.

Pirmininkas padėkojo Danijos valdžios institucijoms už nuoširdų darbą organizuojant sesiją, už puikų priėmimą, infrastruktūros kokybę ir už tai, kad darbe dalyvavo aukšto lygio politikai.

(Posėdis baigtas 15.20 val.)

Musikari KOMBO, Kenijos Auksinės Širdies 2-ojo laipsnio ordino kavalierius (angl. EGH)

Louis MICHEL

Pirmininkai

Mohamed Ibn CHAMBAS ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR šalių atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| M. KOMBO, EGH, (KENIJA), Pirmininkas | L. MICHEL, Pirmininkas |
| ANGOLA | F. ALFONSI |
| ANTIGVA IR BARBUDA | L. P. ALVES |
| BAHAMOS | E. BAUER |
| BARBADOSAS | C. BEARDER |
| BELIZĖ | J. BOVÉ |
| BENINAS | U. BULLMANN |
| BOTSVANA | M. CALLANAN |
| BURKINA FASAS | M. CARVALHO |
| BURUNDIS | D. CASA |
| KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas) | C. CASINI |
| ŽALIASIS KYŠULYS | D. CASPARY |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | F. CASTEX |
| ČADAS | O. CHRISTENSEN |
| KOMORAI | C. COELHO |
| KONGO Demokratinė Respublika | V. DE KEYSER |
| KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas) | L. C. DE MITA |
| KUKO SALOS | M. DE SARNEZ |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | A. DELVAUX |
| DŽIBUTIS (pirmininko pavaduotojas) | I. DURANT |
| DOMINIKA | F. ENGEL |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA(pirmininko pavaduotojas) | R. ESTARÀS FERRAGUT |
| PUSIAUJO GVINĖJA | E. FERREIRA |
| ERITRĖJA | J. FERREIRA |
| ETIOPIJA | V. FORD |
| FIDŽIS | M. GAHLER |
| GABONAS | C. GOERENS (pirmininko pavaduotojas) |
| GAMBIJA | N. GRIESBECK |
| GANA | E. GUERRERO SALOM |
| GRENADA (pirmininko pavaduotojas) | F. HALL |
| GVINĖJA | T. HÄNDEL |
| BISAU GVINĖJA | D. HANNAN |
| GAJANA | J. HAUG |
| HAITIS | A. JENSEN |
| JAMAIKA | E. JOLY |
| KIRIBATIS | F. KACZMAREK |
| LESOTAS | C. KLASS (pirmininko pavaduotoja) |
| LIBERIJA | E. R. KORHOLA |
| MADAGASKARAS | W. KUHN |
| MALAVIS (pirmininko pavaduotojas) | J. O. KURSKI |
| MALIS | M. LE PEN |
| MARŠALO SALŲ Respublika | R. A. LEGUTKO |
| MAURITANIJA (pirmininko pavaduotojas) | J. F. LÓPEZ AGUILAR |
| MAURICIJUS (pirmininko pavaduotojas) | I. LÖVIN |
| MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS | T. MANDERS |
| MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas) | D. MARTIN |
| NAMIBIJA | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAURU | G. MATO ADROVER |
| NIGERIS (pirmininko pavaduotojas) | H. P. MAYER |
| NIGERIJA | E. MCMILLAN-SCOTT |
| NIUE | G. MITCHELL |
| PALAU | V. MOREIRA |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | M. NEDELCHEVA |
| RUANDA | N. NEUSER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | J. NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas) |
| SENT LUSIJA | Y. OMARJEE (pirmininko pavaduotojas) |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | M. OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| SAMOA (pirmininko pavaduotojas) | M. RIVASI (pirmininko pavaduotoja) |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | Z. ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotoja) |
| SENEGALAS | L. RONZULLI (pirmininko pavaduotoja) |
| SEIŠELIAI | C. SCHLYTER |
| SIERA LEONĖ | O. SCHMIDT |
| SALIAMONO SALOS | H. SCHNELLHARDT |
| SOMALIS | E. SCICLUNA |
| PIETŲ AFRIKA | G. SCOTTÀ |
| SUDANAS | J. SENYSZYN |
| SURINAMAS | F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas) |
| SVAZILANDAS | P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas) |
| TANZANIJA | M. STRIFFLER |
| RYTŲ TIMORAS | R. STURDY |
| TOGAS | P. TIROLIEN |
| TONGA | P. TOIA |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas) |
| TUVALU | O. VLASÁK |
| UGANDA | R. WIELAND |
| VANUATU (pirmininko pavaduotoja) | I. ZANICCHI |
| ZAMBIJA | G. ZIMMER |
| ZIMBABVĖ | |

AKR šalių atstovai

EP atstovai

M. KOMBO, EGH, (KENIJA), Pirmininkas

L. MICHEL, Pirmininkas

ANGOLA

F. ALFONSI

ANTIGVA IR BARBUDA

L. P. ALVES

BAHAMOS

E. BAUER

BARBADOSAS

C. BEARDER

BELIZĖ

J. BOVÉ

BENINAS

U. BULLMANN

BOTSVANA

M. CALLANAN

BURKINA FASAS

M. CARVALHO

BURUNDIS

D. CASA

KAMERŪNAS (pirmininko pavaduotojas)

C. CASINI

ŽALIASIS KYŠULYS

D. CASPARY

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

F. CASTEX

ČADAS

O. CHRISTENSEN

KOMORAI

C. COELHO

KONGO Demokratinė Respublika

V. DE KEYSER

KONGO Respublika (pirmininko pavaduotojas)

L. C. DE MITA

KUKO SALOS

M. DE SARNEZ

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

A. DELVAUX

DŽIBUTIS (pirmininko pavaduotojas)

I. DURANT

DOMINIKA

F. ENGEL

DOMINIKOS RESPUBLIKA(pirmininko pavaduotojas)

R. ESTARÀS FERRAGUT

PUSIAUJO GVINĖJA

E. FERREIRA

ERITRĖJA

J. FERREIRA

ETIOPIJA

V. FORD

FIDŽIS

M. GAHLER

GABONAS

C. GOERENS (pirmininko pavaduotojas)

GAMBIJA

N. GRIESBECK

GANA

E. GUERRERO SALOM

GRENADA (pirmininko pavaduotojas)

F. HALL

GVINĖJA

T. HÄNDEL

BISAU GVINĖJA

D. HANNAN

GAJANA

J. HAUG

HAITIS

A. JENSEN

JAMAIKA

E. JOLY

KIRIBATIS

F. KACZMAREK

LESOTAS

C. KLASS (pirmininko pavaduotoja)

LIBERIJA

E. R. KORHOLA

MADAGASKARAS

W. KUHN

MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)

J. O. KURSKI

MALIS

M. LE PEN

MARŠALO SALŲ Respublika

R. A. LEGUTKO

MAURITANIJA (pirmininko pavaduotojas)

J. F. LÓPEZ AGUILAR

MAURICIJUS (pirmininko pavaduotojas)

I. LÖVIN

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

T. MANDERS

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

D. MARTIN

NAMIBIJA

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAURU

G. MATO ADROVER

NIGERIS (pirmininko pavaduotojas)

H. P. MAYER

NIGERIJA

E. MCMILLAN-SCOTT

NIUE

G. MITCHELL

PALAU

V. MOREIRA

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

M. NEDELCHEVA

RUANDA

N. NEUSER

SENT KITSAS IR NEVIS

J. NICHOLSON (pirmininko pavaduotojas)

SENT LUSIJA

Y. OMARJEE (pirmininko pavaduotojas)

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

M. OUZKÝ (pirmininko pavaduotojas)

SAMOA (pirmininko pavaduotojas)

M. RIVASI (pirmininko pavaduotoja)

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

Z. ROITHOVÁ (pirmininko pavaduotoja)

SENEGALAS

L. RONZULLI (pirmininko pavaduotoja)

SEIŠELIAI

C. SCHLYTER

SIERA LEONĖ

O. SCHMIDT

SALIAMONO SALOS

H. SCHNELLHARDT

SOMALIS

E. SCICLUNA

PIETŲ AFRIKA

G. SCOTTÀ

SUDANAS

J. SENYSZYN

SURINAMAS

F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas)

SVAZILANDAS

P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

TANZANIJA

M. STRIFFLER

RYTŲ TIMORAS

R. STURDY

TOGAS

P. TIROLIEN

TONGA

P. TOIA

TRINIDADAS IR TOBAGAS

D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas)

TUVALU

O. VLASÁK

UGANDA

R. WIELAND

VANUATU (pirmininko pavaduotoja)

I. ZANICCHI

ZAMBIJA

G. ZIMMER

ZIMBABVĖ

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| L. V. F. TAMAPUA (SAMOA), Pirmininkas | D. CASA, Pirmininkas |
| T. Z. MNKANDHLA(ZIMBABVĖ), pirmininko pavaduotojas | E. R. KORHOLA, pirmininko pavaduotoja |
| R. F. ROGOMBE (GABONAS), pirmininko pavaduotoja | F. CASTEX, pirmininko pavaduotoja |
| ANTIGVA IR BARBUDA | F. ALFONSI |
| YEHOUETOME (BENINAS) | M. CALLANAN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | C. CASINI |
| F. IBOVI (KONGO RESPUBLIKA) | V. DE KEYSER |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | I. DURANT |
| A. S. ATEYE (DŽIBUTIS) | E. FERREIRA |
| M. H. NAIB (ERITRĖJA) | M. GAHLER |
| T. DABA WAKJIRA (ETIOPIJA) | N. GRIESBECK |
| R. I. KUBUABOLA (FIDŽIS) | D. HANNAN |
| GVINĖJA | T. HÄNDEL |
| D. SEERAJ (GAJANA) | F. KACZMAREK |
| S. D. DESRAS (HAITIS) | M. LE PEN |
| F. JACKSON (JAMAIKA) | J. F. LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATIS | T. MANDERS |
| M. Y. KOLLIE (LIBERIJA) | M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| A. Ag. IMBARCAOUANE (MALIS) | V. MOREIRA |
| A. R. G. SITHOLE (MOZAMBIKAS) | M. NEDELCHEVA |
| PALAU | J. NICHOLSON |
| M. TOZAKA (SALIAMONO SALOS) | Z. ROITHOVÁ |
| D. SLATER (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI) | O. SCHMIDT |
| P. MAPHIKE (SVAZILANDAS) | F. E. SPERONI |
| K. S. KLASSOU (TOGAS) | M. STRIFFLER |
| J. OULANYAH (UGANDA) | R. WIELAND |

AKR nariai

EP nariai

L. V. F. TAMAPUA (SAMOA), Pirmininkas

D. CASA, Pirmininkas

T. Z. MNKANDHLA(ZIMBABVĖ), pirmininko pavaduotojas

E. R. KORHOLA, pirmininko pavaduotoja

R. F. ROGOMBE (GABONAS), pirmininko pavaduotoja

F. CASTEX, pirmininko pavaduotoja

ANTIGVA IR BARBUDA

F. ALFONSI

YEHOUETOME (BENINAS)

M. CALLANAN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

C. CASINI

F. IBOVI (KONGO RESPUBLIKA)

V. DE KEYSER

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

I. DURANT

A. S. ATEYE (DŽIBUTIS)

E. FERREIRA

M. H. NAIB (ERITRĖJA)

M. GAHLER

T. DABA WAKJIRA (ETIOPIJA)

N. GRIESBECK

R. I. KUBUABOLA (FIDŽIS)

D. HANNAN

GVINĖJA

T. HÄNDEL

D. SEERAJ (GAJANA)

F. KACZMAREK

S. D. DESRAS (HAITIS)

M. LE PEN

F. JACKSON (JAMAIKA)

J. F. LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATIS

T. MANDERS

M. Y. KOLLIE (LIBERIJA)

M. A. MARTÍNEZ MARTÍNEZ

A. Ag. IMBARCAOUANE (MALIS)

V. MOREIRA

A. R. G. SITHOLE (MOZAMBIKAS)

M. NEDELCHEVA

PALAU

J. NICHOLSON

M. TOZAKA (SALIAMONO SALOS)

Z. ROITHOVÁ

D. SLATER (SENT VINSENTAS IR GRENADINAI)

O. SCHMIDT

P. MAPHIKE (SVAZILANDAS)

F. E. SPERONI

K. S. KLASSOU (TOGAS)

M. STRIFFLER

J. OULANYAH (UGANDA)

R. WIELAND

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| A. C. SALL (SENEGALAS), Pirmininkas | M. CARVALHO, Pirmininkė |
| D. BUTUSOL (VANUATU), pirmininko pavaduotojas | R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas |
| VAN DER WALT (NAMIBIJA), pirmininko pavaduotojas | L. P. ALVES, pirmininko pavaduotojas |
| S. DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA) | |
| M. THOMPSON (BARBADOSAS) | J. BOVÉ |
| A. KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika) | U. BULLMANN |
| E. K. BANDUA (GANA) | D. CASPARY |
| PUSIAUJO GVINĖJA | F. ENGEL |
| J. LABOSO (KENIJA) | V. FORD |
| C. MWALWANDA (MALAVIS) | C. GOERENS |
| MARŠALO SALOS | E. GUERRERO SALOM |
| M. A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA) | A. JENSEN |
| R. K. N. DEERPALSING (MAURICIJUS) | W. KUHN |
| M. MUKHTAR AHMED (NIGERIJA) | D. MARTIN |
| D. POLISI (RUANDA) | G. MATO ADROVER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | H. P. MAYER |
| U. RAYMOND (SENT LUSIJA) | E. MCMILLAN-SCOTT |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | L. MICHEL |
| A. POOL (SEIŠELIAI) | G. MITCHELL |
| I. BUNDU (SIERA LEONĖ) | Y. OMARJEE |
| N. DIKWENI (PIETŲ AFRIKA) | C. SCHLYTER |
| N. MOHAMMED AHMED (SUDANAS) | E. SCICLUNA |
| R. T. PARMESSAR (SURINAMAS) | P. ŠŤASTNÝ |
| P. S. H. TAIONE (TONGA) | R. STURDY |
| J. SEEMUNGAL (TRINIDADAS IR TOBAGAS) | P. TIROLIEN |
| S. K. LATASI (TUVALU) | I. ZANICCHI |

AKR nariai

EP nariai

A. C. SALL (SENEGALAS), Pirmininkas

M. CARVALHO, Pirmininkė

D. BUTUSOL (VANUATU), pirmininko pavaduotojas

R. A. LEGUTKO, pirmininko pavaduotojas

VAN DER WALT (NAMIBIJA), pirmininko pavaduotojas

L. P. ALVES, pirmininko pavaduotojas

S. DE SOUSA MENDES DO SANTOS (ANGOLA)

M. THOMPSON (BARBADOSAS)

J. BOVÉ

A. KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokratinė Respublika)

U. BULLMANN

E. K. BANDUA (GANA)

D. CASPARY

PUSIAUJO GVINĖJA

F. ENGEL

J. LABOSO (KENIJA)

V. FORD

C. MWALWANDA (MALAVIS)

C. GOERENS

MARŠALO SALOS

E. GUERRERO SALOM

M. A. OULD GUELAYE (MAURITANIJA)

A. JENSEN

R. K. N. DEERPALSING (MAURICIJUS)

W. KUHN

M. MUKHTAR AHMED (NIGERIJA)

D. MARTIN

D. POLISI (RUANDA)

G. MATO ADROVER

SENT KITSAS IR NEVIS

H. P. MAYER

U. RAYMOND (SENT LUSIJA)

E. MCMILLAN-SCOTT

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

L. MICHEL

A. POOL (SEIŠELIAI)

G. MITCHELL

I. BUNDU (SIERA LEONĖ)

Y. OMARJEE

N. DIKWENI (PIETŲ AFRIKA)

C. SCHLYTER

N. MOHAMMED AHMED (SUDANAS)

E. SCICLUNA

R. T. PARMESSAR (SURINAMAS)

P. ŠŤASTNÝ

P. S. H. TAIONE (TONGA)

R. STURDY

J. SEEMUNGAL (TRINIDADAS IR TOBAGAS)

P. TIROLIEN

S. K. LATASI (TUVALU)

I. ZANICCHI

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| J. Y. NDUGAI (TANZANIA), Pirmininkas | M. RIVASI, Pirmininkė |
| A. WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas | E. BAUER, pirmininko pavaduotoja |
| G. B. NOEL (GRENADA), pirmininko pavaduotojas | H. SCHNELLARDT, pirmininko pavaduotojas |
| BAHAMOS | C. BEARDER |
| BELIZĖ | O. CHRISTENSEN |
| O. M. GABORONE (BOTSVANA) | C. COELHO |
| A. SANOU (BURKINA FASAS) | A. DELVAUX |
| Mo-Mamo KARERWA (BURUNDIS) | L. C. DE MITA |
| B. HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS) | M. DE SARNEZ |
| ŽALIASIS KYŠULYS | R. ESTARÀS FERRAGUT |
| KOMORAI | J. FERREIRA |
| T. MARSTERS (KUKO SALOS) | F. HALL |
| DOMINIKA | J. HAUG |
| M. JÍMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA) | E. JOLY |
| N. BALDEH (GAMBIJA) | C. KLASS |
| BISAU GVINĖJA | J. O. KURSKI |
| N. MAPHIKE (LESOTAS) | I. LÖVIN |
| M. RAKOTOARIVELO (MADAGASKARAS) | N. NEUSER |
| MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos | M. OUZKÝ |
| NAURU | L. RONZULLI |
| A. CHEGOU (NIGERIS) | G. SCOTTÀ |
| D. TAGELAGI (NIUJĖ) | J. SENYSZYN |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | P. TOIA |
| SOMALIS | D. VAUGHAN |
| RYTŲ TIMORAS | O. VLASÁK |
| CH. W. KAKOMA (ZAMBIJA) | G. ZIMMER |

AKR nariai

EP nariai

J. Y. NDUGAI (TANZANIA), Pirmininkas

M. RIVASI, Pirmininkė

A. WEIDOU (ČADAS), pirmininko pavaduotojas

E. BAUER, pirmininko pavaduotoja

G. B. NOEL (GRENADA), pirmininko pavaduotojas

H. SCHNELLARDT, pirmininko pavaduotojas

BAHAMOS

C. BEARDER

BELIZĖ

O. CHRISTENSEN

O. M. GABORONE (BOTSVANA)

C. COELHO

A. SANOU (BURKINA FASAS)

A. DELVAUX

Mo-Mamo KARERWA (BURUNDIS)

L. C. DE MITA

B. HAMATOUKOUR (KAMERŪNAS)

M. DE SARNEZ

ŽALIASIS KYŠULYS

R. ESTARÀS FERRAGUT

KOMORAI

J. FERREIRA

T. MARSTERS (KUKO SALOS)

F. HALL

DOMINIKA

J. HAUG

M. JÍMENEZ (DOMINIKOS RESPUBLIKA)

E. JOLY

N. BALDEH (GAMBIJA)

C. KLASS

BISAU GVINĖJA

J. O. KURSKI

N. MAPHIKE (LESOTAS)

I. LÖVIN

M. RAKOTOARIVELO (MADAGASKARAS)

N. NEUSER

MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos

M. OUZKÝ

NAURU

L. RONZULLI

A. CHEGOU (NIGERIS)

G. SCOTTÀ

D. TAGELAGI (NIUJĖ)

J. SENYSZYN

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

P. TOIA

SOMALIS

D. VAUGHAN

RYTŲ TIMORAS

O. VLASÁK

CH. W. KAKOMA (ZAMBIJA)

G. ZIMMER

---

II PRIEDAS

GEGUŽĖS 28–30 D. VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

HORSENSAS (DANIJA)

| M. KOMBO, EGH (Kenija), Pirmininkas | L. MICHEL, Pirmininkas |
| --- | --- |
| S. DE SOUSA DOS SANTOS (Angola)
  M. THOMPSON (Barbadosas)
  B. YEHOUETOME (Beninas)
  O. M. GABORONE (Botsvana)
  A. SANOU (Burkina Fasas)
  G. NTISEZERANA (Burundis) (pirmininko pavaduotojas)
  B. HAMATOUKOUR (Kamerūnas) (pirmininko pavaduotojas)
  L. NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)
  A. WEIDOU (ČADAS)
  CH. MWANDO NSIMBA (Kongo Demokratinė Respublika)
  F. IBOVI (Kongo Demokratinė Respublika) (pirmininko pavaduotojas)
  T. MARSTERS (Kuko salos)
  SOUBANEH ATTEYE ALI (Džibutis) (pirmininko pavaduotojas)
  M. JÍMENEZ (Dominikos Respublika) (pirmininko pavaduotojas)
  M. H. NAIB (Eritrėja)
  T. DABA WAKJIRA (Etiopija)
  P. V. VOCEA (Fidžis) (1)

  R. F. ROGOMBE (Gabonas)
  N. BALDEH (Gambija)
  E. K. BANDUA (Gana)
  G. B. NOEL (Grenada) (pirmininko pavaduotojas)
  D. SEERAJ (Gajana)
  S. D. DESRAS (Haitis)
  F. JACKSON (Jamaika)
  J. LABOSO (Kenija)
  N. MAPHIKE (Lesotas)
  M. Y. KOLLIE (Liberija) (pirmininko pavaduotojas)
  M. RAKOTOARIVELO (Madagaskaras) (1)

  E. BANDA (Malavis) (pirmininko pavaduotojas)
  A. Ag. IMBARCAOUANE (Malis)
  M. A. OULD GUELAYE (Mauritanija) (pirmininko pavaduotojas)
  R. K. N. DEERPALSING (Mauricijus) (pirmininko pavaduotojas)
  A. R. G. SITHOLE (Mozambikas) (pirmininko pavaduotojas)
  P. VAN DER WALT (Namibija)
  A. CHEGOU (Nigeris) (pirmininko pavaduotojas)
  M. M. AHMED (Nigerija)
  D. TAGELAGI (Niujė)
  D. POLISI (Ruanda) (pirmininko pavaduotojas)
  U. RAYMOND (Sent Lusija)
  D. SLATER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)
  L. V. F. TAMAPUA (Samoa) (pirmininko pavaduotojas)
  A. C. SALL (Senegalas)
  A. POOL (Seišeliai)
  I. BUNDU (Siera Leonė)
  M. TOSAKA (Saliamono Salos)
  I. E. MUSA (Sudanas)
  R. T. PARMESSAR (Surinamas)
  P. GAMEDZE (Svazilandas)
  J. NDUGAI (Tanzanija) (pirmininko pavaduotojas)
  K. S. KLASSOU (Togas)
  P. S. H. TAIONE (Tonga)
  J. SEEMUNGAL (Trinidadas ir Tobagas)
  S. K. LATASI (Tuvalu)
  J. OULANYAH (Uganda)
  D. BUTUSOL (Vanuatu) (pirmininko pavaduotojas)
  CH. W. KAKOMA (Zambija)
  T. Z. MNKANDHLA (Zimbabvė) | E. BAUER (2), (3)

  C. BEARDER
  F. CASTEX (2), (3)

  O. CHRISTENSEN (2), (3)

  V. DE KEYSER (2)

  M. DE SARNEZ
  F. ENGEL
  J. FERREIRA (2), (3)

  M. GAHLER
  N. GRIESBECK
  E. GUERRERO SALOM (2), (3)

  Z. GURMAI (pavaduoja E. FERREIRA)
  F. HALL (2)

  J. HAUG
  F. KACZMAREK
  E. R. KORHOLA (3), (4)

  J. F. LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

  D. MARTIN
  H. P. MAYER
  G. MITCHELL
  M. NEDELCHEVA
  N. NEUSER
  M. PONGA (pavaduoja L. C. DE MITA)
  N. RINALDI (vietoj C. GOERENS) (2)

  O. SCHMIDT
  H. SCHNELLHARDT
  B. SCHNIEBER-JASTRAM (pavaduoja C. KLASS) (2), (3)

  E. SCICLUNA (3), (4)

  F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas) (2), (3)

  P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)
  P. TIROLIEN
  D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas)
  A. ZÁBORSKÁ (pavaduoja M. STRIFFLER) |
| STEBĖTOJAI: |
| KUBA

  Y. V. REGUEIFEROS LINARES |

M. KOMBO, EGH (Kenija), Pirmininkas

L. MICHEL, Pirmininkas

S. DE SOUSA DOS SANTOS (Angola)

M. THOMPSON (Barbadosas)

B. YEHOUETOME (Beninas)

O. M. GABORONE (Botsvana)

A. SANOU (Burkina Fasas)

G. NTISEZERANA (Burundis) (pirmininko pavaduotojas)

B. HAMATOUKOUR (Kamerūnas) (pirmininko pavaduotojas)

L. NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)

A. WEIDOU (ČADAS)

CH. MWANDO NSIMBA (Kongo Demokratinė Respublika)

F. IBOVI (Kongo Demokratinė Respublika) (pirmininko pavaduotojas)

T. MARSTERS (Kuko salos)

SOUBANEH ATTEYE ALI (Džibutis) (pirmininko pavaduotojas)

M. JÍMENEZ (Dominikos Respublika) (pirmininko pavaduotojas)

M. H. NAIB (Eritrėja)

T. DABA WAKJIRA (Etiopija)

P. V. VOCEA (Fidžis) (1)

R. F. ROGOMBE (Gabonas)

N. BALDEH (Gambija)

E. K. BANDUA (Gana)

G. B. NOEL (Grenada) (pirmininko pavaduotojas)

D. SEERAJ (Gajana)

S. D. DESRAS (Haitis)

F. JACKSON (Jamaika)

J. LABOSO (Kenija)

N. MAPHIKE (Lesotas)

M. Y. KOLLIE (Liberija) (pirmininko pavaduotojas)

M. RAKOTOARIVELO (Madagaskaras) (1)

E. BANDA (Malavis) (pirmininko pavaduotojas)

A. Ag. IMBARCAOUANE (Malis)

M. A. OULD GUELAYE (Mauritanija) (pirmininko pavaduotojas)

R. K. N. DEERPALSING (Mauricijus) (pirmininko pavaduotojas)

A. R. G. SITHOLE (Mozambikas) (pirmininko pavaduotojas)

P. VAN DER WALT (Namibija)

A. CHEGOU (Nigeris) (pirmininko pavaduotojas)

M. M. AHMED (Nigerija)

D. TAGELAGI (Niujė)

D. POLISI (Ruanda) (pirmininko pavaduotojas)

U. RAYMOND (Sent Lusija)

D. SLATER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)

L. V. F. TAMAPUA (Samoa) (pirmininko pavaduotojas)

A. C. SALL (Senegalas)

A. POOL (Seišeliai)

I. BUNDU (Siera Leonė)

M. TOSAKA (Saliamono Salos)

I. E. MUSA (Sudanas)

R. T. PARMESSAR (Surinamas)

P. GAMEDZE (Svazilandas)

J. NDUGAI (Tanzanija) (pirmininko pavaduotojas)

K. S. KLASSOU (Togas)

P. S. H. TAIONE (Tonga)

J. SEEMUNGAL (Trinidadas ir Tobagas)

S. K. LATASI (Tuvalu)

J. OULANYAH (Uganda)

D. BUTUSOL (Vanuatu) (pirmininko pavaduotojas)

CH. W. KAKOMA (Zambija)

T. Z. MNKANDHLA (Zimbabvė)

E. BAUER (2), (3)

C. BEARDER

F. CASTEX (2), (3)

O. CHRISTENSEN (2), (3)

V. DE KEYSER (2)

M. DE SARNEZ

F. ENGEL

J. FERREIRA (2), (3)

M. GAHLER

N. GRIESBECK

E. GUERRERO SALOM (2), (3)

Z. GURMAI (pavaduoja E. FERREIRA)

F. HALL (2)

J. HAUG

F. KACZMAREK

E. R. KORHOLA (3), (4)

J. F. LÓPEZ AGUILAR (3), (4)

D. MARTIN

H. P. MAYER

G. MITCHELL

M. NEDELCHEVA

N. NEUSER

M. PONGA (pavaduoja L. C. DE MITA)

N. RINALDI (vietoj C. GOERENS) (2)

O. SCHMIDT

H. SCHNELLHARDT

B. SCHNIEBER-JASTRAM (pavaduoja C. KLASS) (2), (3)

E. SCICLUNA (3), (4)

F. E. SPERONI (pirmininko pavaduotojas) (2), (3)

P. ŠŤASTNÝ (pirmininko pavaduotojas)

P. TIROLIEN

D. VAUGHAN (pirmininko pavaduotojas)

A. ZÁBORSKÁ (pavaduoja M. STRIFFLER)

STEBĖTOJAI:

KUBA

Y. V. REGUEIFEROS LINARES

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

M. CALUNGA

J. C. R. CUANGA

M. E. S. DA CARVALHO

M. J. ORNELAS

BARBADOSAS

T. BRATHWAITE

BENINAS

A. DAYORI

L. HOUNGNIGBO

BOTSVANA

O. M. MANGOLE

T. L. MOTSHOME

BURKINA FASAS

E. OUEDRAOGO

L. C. OUOBA NABA

BURUNDIS

J. HAVYARIMANA

M. M. KARERWA

A. NIJEBARIKO

KAMERŪNAS

C. AWUDU MBAYA

A. DAOUDA

K. GBERI

J. H. OWONA KONO

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

E. DOTE

ČADAS

A. A. ADJI

H. Z. AFFONO

L. DINGAOMAIBE

N. MOGNANGAR

T. TEKILIO MAHAMAT

KONGO Respublika

B. S. C. BOUYA

V. GANGA

F. IBARA

A. LOGUELE

KONGO Demokratinė Respublika

CHR. APALA PEN'APALA LUTUNDULA

M. T. BASIALA MAKA

J. B. IYOLO

A. KUTEKALA KAAWA

B. N. NKONGO

DŽIBUTIS

O. A. SAID

ETIOPIJA

G. B. BEYENE

T. DABA WAKJIRA

A. N. GIBO

FIDŽIS

R. I. KUBUABOLA

GABONAS

P. MAGONGA

R. MANGOUALA

L. MILEBOU

GAMBIJA

D. C. M. KEBBEH

A. SILLAH

GANA

K. A. ANTWI

HAITIS

S. I. BENOIT

J. J. JOHN

C. F. LEBON

KENIJA

M. A. AFFEY

LIBERIA

Barclay

W. S. DUNAH

MADAGASKARAS

M. RAJERISOLO

MALAVIS

E. BANDA

KATOPOLA

B. NDISALE

J. CHITEYEYE

M. MAKANDE

MALIS

E. H. B HAIDOU

MAURITANIJA

S. O. S. ABDELLA

M. M. BILAL

K. A. GUELADIO

A. OULD HAMOUD

M. E. M. OULD ZAMEL

MOZAMBIKAS

S. T. MALENDZA

C. MANUEL

NAMIBIJA

P. NAHOLO

NIGERIS

I. FOUKORI

M. R. MAINA

A. T. OUSMANE

Y. TONDY

NIGERIJA

B. T. BURAIMO

D. HAMZA

R. A. IBRAHIM

V. R. LAR

T. MADWATTE

B. E. NSIEGBE

L. A> OKORIE

H. UZODIMMA

SEIŠELIAI

JB. EANNEVOL

SIERA LEONĖ

A. B. TORTO

PIETŲ AFRIKA

N. DIKWENI

SUDANAS

H. ABDEL MAGID AAMIRE

A. M. ABEL HALIM

N. M. AHMED

A. A. HASSAN

S. MULAH

SURINAMAS

A. GAJADIEN

R. TARNADI

TANZANIJA

M. MWANJELWA

M. A. ZUNGU

TOGAS

Y. H. GBONE

UGANDA

A. R. O. AKOL

Y. BIHANDE-BWAMBALE

A. S. OKUONZI

ZIMBABVĖ

M. HLONGWANE

S. MLOTSHWA

AKR TARYBA

AKR Tarybos pirmininko pareigas einantis Užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir civilinės aviacijos ministras Alva BAPTISTE.

ES TARYBA

ES Tarybos pirmininko pareigas einantis Vystomojo bendradarbiavimo ministras Christian FRISS BACH.

AKR AMBASADORIŲ KOMITETAS

Shirley SKERRIT-ANDREW

EUROPEAN COMMISSION

Už veiksmus klimato srityje atsakinga Komisijos narė C. HEDEGAARD.

Už vystymąsi atsakingas Komisijos narys A. PIEBALGS.

Už tarptautinę prekybą atsakingas Komisijos narys K. DE GUCHT.

EIVT

F. M. DA COSTA PEREIRA

EESRK

Brenda KING

AS

Mohamed IGUEH OFLEH

RPABR

S. NGWENYA

G. NKANAGU

AKR SEKRETORIATAS

I. CHAMBAS, generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

L. M. AGUIRIANO NALDA, generalinis sekretorius

---

(1)  Šaliai atstovavo ne parlamento narys.

(2)  Dalyvavo 2012 m. gegužės 28 d

(3)  Dalyvavo 2012 m. gegužės 29 d

(4)  Dalyvavo 2012 m. gegužės 30 d

---

III PRIEDAS

2012 M. GEGUŽĖS 28 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Fidžis

J. E. Peceli V. VOCEA

Fidžio ambasadorius

Briuselis

Delegacijos vadovas

Madagaskaras

Mamy RAKOTOARIVELO

Pereinamojo laikotarpio kongreso pirmininkas

Delegacijos vadovas

---

IV PRIEDAS

| — | Rezoliucija dėl konflikto Libijoje politinio poveikio kaimyninėms AKR ir ES valstybėms (ACP-EU/101.157/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl konflikto Libijoje politinio poveikio kaimyninėms AKR ir ES valstybėms (ACP-EU/101.157/fin)

| — | Rezoliucija dėl kainų nestabilumo, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimo ir jų poveikio aprūpinimui maistu AKR valstybėse (ACP-UE/101.149/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl kainų nestabilumo, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimo ir jų poveikio aprūpinimui maistu AKR valstybėse (ACP-UE/101.149/fin.)

| — | Rezoliucija dėl kasybos AKR valstybėse socialinio poveikio ir poveikio aplinkai (ACP-EU/101.156/fin.) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl kasybos AKR valstybėse socialinio poveikio ir poveikio aplinkai (ACP-EU/101.156/fin.)

| — | Rezoliucija dėl saugumo padėties Nigerijoje (ACP-EU/101.170/fin) |
| --- | --- |

—

Rezoliucija dėl saugumo padėties Nigerijoje (ACP-EU/101.170/fin)

| — | Deklaracija dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims (ACP-EU/101.154) |
| --- | --- |

—

Deklaracija dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims (ACP-EU/101.154)

REZOLIUCIJA (1)

dėl konflikto Libijoje politinio poveikio kaimyninėms AKR ir ES valstybėms

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos asamblėjos 2011 m. gegužės 25 d. sprendimą dėl taikios Libijos krizės įveikos, kuriame primenama, kad su Libija besiribojančios Afrikos valstybės patyrė pagrindinį Libijos konflikto smūgį – poveikį saugumui ir socialinius bei ekonominius padarinius, ir pabrėžiama, kad siekiant Libijos krizės ilgalaikės įveikos būtina, kad prie to daug prisidėtų Afrika ir būtų glaudžiai koordinuojami visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos asamblėjos 2011 m. gegužės 25 d. sprendimą dėl taikios Libijos krizės įveikos, kuriame primenama, kad su Libija besiribojančios Afrikos valstybės patyrė pagrindinį Libijos konflikto smūgį – poveikį saugumui ir socialinius bei ekonominius padarinius, ir pabrėžiama, kad siekiant Libijos krizės ilgalaikės įveikos būtina, kad prie to daug prisidėtų Afrika ir būtų glaudžiai koordinuojami visų suinteresuotųjų subjektų veiksmai,

| — | atsižvelgdama į savo 2011 m. gegužės 18 d. rezoliuciją „Demokratiniai perversmai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui“ (2) ir 2011 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl Arabų pavasario poveikio kaimyninėms valstybėms Afrikoje į pietus nuo Sacharos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2011 m. gegužės 18 d. rezoliuciją „Demokratiniai perversmai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose: padariniai AKR šalims, Europai ir pasauliui“ (2) ir 2011 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl Arabų pavasario poveikio kaimyninėms valstybėms Afrikoje į pietus nuo Sacharos (3),

| — | atsižvelgdama į 1949 m. Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1949 m. Ženevos konvencijas ir jų papildomus protokolus,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1970 (2011 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1970 (2011 m.),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. kovo 11 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo deklaraciją (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 11 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo deklaraciją (4),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. kovo 21 d., gegužės 23 d., liepos 18 d. ir 2012 m. kovo 23 d. Tarybos išvadas dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 21 d., gegužės 23 d., liepos 18 d. ir 2012 m. kovo 23 d. Tarybos išvadas dėl Libijos,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimą panaikinti Libijos lėšų įšaldymą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimą panaikinti Libijos lėšų įšaldymą (5),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. kovo 8 d. bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200 final), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 8 d. bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011) 200 final),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 14 d. Tarptautinės krizių grupės ataskaitą „Išlaikyti Libiją vientisą. Saugumo problemos po A. Qadhafi valdymo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 14 d. Tarptautinės krizių grupės ataskaitą „Išlaikyti Libiją vientisą. Saugumo problemos po A. Qadhafi valdymo“,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/101.157/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/101.157/fin.),

| A. | kadangi Arabų pavasaris, įskaitant Libijos revoliuciją, Europos Sąjungai teikia galimybę didinti kaimyninėms ES ir AKR šalims būtino regiono stabilumą, demokratiją ir gerovę; kadangi ES ir AKR bendrai suinteresuotos remti demokratijos kūrimą šiame regione; |
| --- | --- |

A.

kadangi Arabų pavasaris, įskaitant Libijos revoliuciją, Europos Sąjungai teikia galimybę didinti kaimyninėms ES ir AKR šalims būtino regiono stabilumą, demokratiją ir gerovę; kadangi ES ir AKR bendrai suinteresuotos remti demokratijos kūrimą šiame regione;

| B. | kadangi, nepaisant pulkininko A. Gaddafi mirties ir jo režimo žlugimo, keliose buvusiose A. Gaddafi rėmėjų stovyklose padėtis tebėra nepastovi; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nepaisant pulkininko A. Gaddafi mirties ir jo režimo žlugimo, keliose buvusiose A. Gaddafi rėmėjų stovyklose padėtis tebėra nepastovi;

| C. | kadangi svarbu šalinti humanitarinius Libijos konflikto padarinius ir spręsti Libijos gyventojų, susiduriančių su sudėtingomis aplinkybėmis Libijoje, likimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbu šalinti humanitarinius Libijos konflikto padarinius ir spręsti Libijos gyventojų, susiduriančių su sudėtingomis aplinkybėmis Libijoje, likimą;

| D. | kadangi daug užsienio piliečių nepagrįstai kaltinami, kad yra A. Gaddafi samdiniai; |
| --- | --- |

D.

kadangi daug užsienio piliečių nepagrįstai kaltinami, kad yra A. Gaddafi samdiniai;

| E. | kadangi per intervenciją į Libiją NATO ir jos tarptautinės koalicijos sąjungininkai, imdamiesi veiksmų pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Libijos civiliams gyventojams apsaugoti, nevisapusiškai įvertino šalutinį humanitarinį A. Gaddafi režimo žlugimo poveikį AKR šalims ir šio žlugimo poveikį minėtų šalių, ypač Sahelio ir Sacharos regiono šalių, saugumui; |
| --- | --- |

E.

kadangi per intervenciją į Libiją NATO ir jos tarptautinės koalicijos sąjungininkai, imdamiesi veiksmų pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Libijos civiliams gyventojams apsaugoti, nevisapusiškai įvertino šalutinį humanitarinį A. Gaddafi režimo žlugimo poveikį AKR šalims ir šio žlugimo poveikį minėtų šalių, ypač Sahelio ir Sacharos regiono šalių, saugumui;

| F. | kadangi ES ne kartą nurodė savo įsipareigojimą remti žmogaus teises, pilietinę visuomenę, saugumą, politines ir socialines reformas, kuriomis siekiama šiame regione įtvirtinti tikrą demokratiją, kovoti su autoritariniais režimais bei korupcija ir užtikrinti geresnes ekonomines ir socialines sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ne kartą nurodė savo įsipareigojimą remti žmogaus teises, pilietinę visuomenę, saugumą, politines ir socialines reformas, kuriomis siekiama šiame regione įtvirtinti tikrą demokratiją, kovoti su autoritariniais režimais bei korupcija ir užtikrinti geresnes ekonomines ir socialines sąlygas;

| G. | kadangi organizacija Amnesty International pranešė apie šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus okupuotuose regionuose, iš kurių žmonės pabėgo, nes visos apiplėštos ligoninės negalėjo suteikti net minimalios būtinosios pagalbos; |
| --- | --- |

G.

kadangi organizacija Amnesty International pranešė apie šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus okupuotuose regionuose, iš kurių žmonės pabėgo, nes visos apiplėštos ligoninės negalėjo suteikti net minimalios būtinosios pagalbos;

| H. | kadangi, visapusiškai pripažindamos, kad nacionalinis pereinamasis procesas iš esmės yra Libijos reikalas, ES ir jos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Jungtinėmis Tautomis, turėtų labiau stengtis suteikti reikiamą pagalbą ir paramą Libijos gyventojams, ypač žmogaus teisių apsaugos, nacionalinio susitaikymo, socialinio teisingumo, paramos pilietinei visuomenei, švietimo ir demilitarizavimo, nusiginklavimo bei reintegracijos srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi, visapusiškai pripažindamos, kad nacionalinis pereinamasis procesas iš esmės yra Libijos reikalas, ES ir jos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Jungtinėmis Tautomis, turėtų labiau stengtis suteikti reikiamą pagalbą ir paramą Libijos gyventojams, ypač žmogaus teisių apsaugos, nacionalinio susitaikymo, socialinio teisingumo, paramos pilietinei visuomenei, švietimo ir demilitarizavimo, nusiginklavimo bei reintegracijos srityse;

| I. | kadangi abi suinteresuotosios šalys pareiškė įsipareigojimą stiprinti santykius ir bendradarbiavimą daugelyje sričių, įskaitant saugumą, sienų valdymą, pilietinę visuomenę, sveikatos priežiūrą ir švietimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi abi suinteresuotosios šalys pareiškė įsipareigojimą stiprinti santykius ir bendradarbiavimą daugelyje sričių, įskaitant saugumą, sienų valdymą, pilietinę visuomenę, sveikatos priežiūrą ir švietimą;

| J. | kadangi vienas iš politinių Libijos konflikto poveikio Europos Sąjungai aspektų yra legalios ir nelegalios imigracijos antplūdis, kurio neproporcinga našta teko pietinėms ES valstybėms narėms; |
| --- | --- |

J.

kadangi vienas iš politinių Libijos konflikto poveikio Europos Sąjungai aspektų yra legalios ir nelegalios imigracijos antplūdis, kurio neproporcinga našta teko pietinėms ES valstybėms narėms;

| K. | kadangi migrantų srautai po Libijos konflikto buvo veikiau horizontalūs negu iš pietų į šiaurę; kadangi ES valstybės narės, palyginti su kaimyninėmis Afrikos šalimis, per 2011 m. įvykius prisiėmė neproporcingai mažą dalį pareigos padėti pabėgėliams iš Libijos, juos priimti ir suteikti jiems pastogę; kadangi kai kurių ES valstybių narių pastangos savanoriškai prisiimti didesnę šios pareigos dalį turėtų būti pripažintos ir teigiamai įvertintos; |
| --- | --- |

K.

kadangi migrantų srautai po Libijos konflikto buvo veikiau horizontalūs negu iš pietų į šiaurę; kadangi ES valstybės narės, palyginti su kaimyninėmis Afrikos šalimis, per 2011 m. įvykius prisiėmė neproporcingai mažą dalį pareigos padėti pabėgėliams iš Libijos, juos priimti ir suteikti jiems pastogę; kadangi kai kurių ES valstybių narių pastangos savanoriškai prisiimti didesnę šios pareigos dalį turėtų būti pripažintos ir teigiamai įvertintos;

| L. | kadangi skubotas AKR šalių migrantų grąžinimas į Libiją turėjo ekonominių, socialinių ir politinių padarinių daugeliui šeimų, kurios neteko pagrindinio pajamų šaltinio, ir kilmės šalių vyriausybėms, kurioms tenka patirti daug grąžintų asmenų priėmimo ir reintegravimo išlaidų; |
| --- | --- |

L.

kadangi skubotas AKR šalių migrantų grąžinimas į Libiją turėjo ekonominių, socialinių ir politinių padarinių daugeliui šeimų, kurios neteko pagrindinio pajamų šaltinio, ir kilmės šalių vyriausybėms, kurioms tenka patirti daug grąžintų asmenų priėmimo ir reintegravimo išlaidų;

| M. | kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras ir ES nepakankamai bendradarbiauja koordinuodami tarptautinius veiksmus, kuriais siekiama padėti maždaug 5 000 Libijos pilietybės neturinčių pabėgėlių iš Libijos, kurie šiuo metu tebėra laikinose stovyklose Tunise ir Egipte; |
| --- | --- |

M.

kadangi Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras ir ES nepakankamai bendradarbiauja koordinuodami tarptautinius veiksmus, kuriais siekiama padėti maždaug 5 000 Libijos pilietybės neturinčių pabėgėlių iš Libijos, kurie šiuo metu tebėra laikinose stovyklose Tunise ir Egipte;

| N. | kadangi dėl Libijos konflikto Sahelio ir Sacharos regione imta platinti didžiulius kiekius ginklų, kurie įvairių teroristų, nusikalstamų grupuočių ir narkotikų prekeivių, kurių gausu šiame regione, rankose virsta didele grėsme viso paregionio saugumui ir stabilumui; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl Libijos konflikto Sahelio ir Sacharos regione imta platinti didžiulius kiekius ginklų, kurie įvairių teroristų, nusikalstamų grupuočių ir narkotikų prekeivių, kurių gausu šiame regione, rankose virsta didele grėsme viso paregionio saugumui ir stabilumui;

| O. | kadangi iš Libijos su dideliu ginklų ir amunicijos kiekiu grįžtančius buvusius kovotojus gali samdyti sukilėlių judėjimai, su Al-Qaida islamiškajame Magrebe susijusios grupuotės ir nusikalstamos grupuotės; |
| --- | --- |

O.

kadangi iš Libijos su dideliu ginklų ir amunicijos kiekiu grįžtančius buvusius kovotojus gali samdyti sukilėlių judėjimai, su Al-Qaida islamiškajame Magrebe susijusios grupuotės ir nusikalstamos grupuotės;

| P. | kadangi labai tikėtina, kad tokia įvykių raida, taip pat iš naujo sukilęs tuaregų iredentizmas Malyje, Nigeryje ir kitose panašiose šalyse pakenks Sahelio ir Sacharos regiono šalių, ypač Mauritanijos ir Burkina Faso, stabilumui ir teritoriniam vientisumui; |
| --- | --- |

P.

kadangi labai tikėtina, kad tokia įvykių raida, taip pat iš naujo sukilęs tuaregų iredentizmas Malyje, Nigeryje ir kitose panašiose šalyse pakenks Sahelio ir Sacharos regiono šalių, ypač Mauritanijos ir Burkina Faso, stabilumui ir teritoriniam vientisumui;

| Q. | kadangi yra itin susirūpinusi dėl Malio šiaurės okupacijos, nes remiant islamistų grupuotei Ansar Eddine Al-Qaidos islamiškajame Magrebe nariai, kiti sukilėliai ir iš Libijos grįžtančios tuaregų grupės, priklausančios, kaip jos pačios teigia, Azavado išlaisvinimo nacionaliniam judėjimui, įvykdė mirtinus išpuolius keliuose miestuose, nuo kurių nukentėjo daug civilių ir karių, o tūkstančiai asmenų pabėgo į kaimynines šalis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi yra itin susirūpinusi dėl Malio šiaurės okupacijos, nes remiant islamistų grupuotei Ansar Eddine Al-Qaidos islamiškajame Magrebe nariai, kiti sukilėliai ir iš Libijos grįžtančios tuaregų grupės, priklausančios, kaip jos pačios teigia, Azavado išlaisvinimo nacionaliniam judėjimui, įvykdė mirtinus išpuolius keliuose miestuose, nuo kurių nukentėjo daug civilių ir karių, o tūkstančiai asmenų pabėgo į kaimynines šalis;

| R. | kadangi perversmo, įvykusio naktį iš 2012 m. kovo 21 į 22 d., metu buvo nuverstas Malio prezidentas Amadou Toumani Touré ir baigėsi ilgas demokratinis procesas, prasidėjęs prieš daugiau kaip du dešimtmečius; |
| --- | --- |

R.

kadangi perversmo, įvykusio naktį iš 2012 m. kovo 21 į 22 d., metu buvo nuverstas Malio prezidentas Amadou Toumani Touré ir baigėsi ilgas demokratinis procesas, prasidėjęs prieš daugiau kaip du dešimtmečius;

| S. | kadangi perversmo vykdytojai teigia, kad jį pakurstė buvusios vyriausybės nekompetencija sprendžiant tuaregų sukilimo klausimus; |
| --- | --- |

S.

kadangi perversmo vykdytojai teigia, kad jį pakurstė buvusios vyriausybės nekompetencija sprendžiant tuaregų sukilimo klausimus;

| T. | kadangi kilus painiavai Malio valstybės vadovybėje ir suirus Malio kariuomenės vadovybei Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo, Ansar Eddine, Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ir kitos sukilėlių grupuotės užėmė tris administracinius regionus Malio šiaurėje, o Azavado išlaisvinimo nacionalinis judėjimas vienašališkai paskelbė šio regiono, kurį jis vadina Azavadu ir kuris užima du trečdalius Malio teritorijos, nepriklausomybę; |
| --- | --- |

T.

kadangi kilus painiavai Malio valstybės vadovybėje ir suirus Malio kariuomenės vadovybei Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo, Ansar Eddine, Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ir kitos sukilėlių grupuotės užėmė tris administracinius regionus Malio šiaurėje, o Azavado išlaisvinimo nacionalinis judėjimas vienašališkai paskelbė šio regiono, kurį jis vadina Azavadu ir kuris užima du trečdalius Malio teritorijos, nepriklausomybę;

| U. | kadangi mažėjant saugumui žlugo turizmo sektorius ir sulėtėjo keliose paregionio šalyse vykdomų plėtros projektų įgyvendinimas arba jie netgi buvo atidėti, tad daugelis jaunų gyventojų liko be darbo, o jų pažeidžiamumas veikiausiai bus naudingas teroristų ar nusikalstamoms grupuotėms; |
| --- | --- |

U.

kadangi mažėjant saugumui žlugo turizmo sektorius ir sulėtėjo keliose paregionio šalyse vykdomų plėtros projektų įgyvendinimas arba jie netgi buvo atidėti, tad daugelis jaunų gyventojų liko be darbo, o jų pažeidžiamumas veikiausiai bus naudingas teroristų ar nusikalstamoms grupuotėms;

| V. | kadangi dėl retai apgyvendintos Malio teritorijos įspūdingo dydžio ir ilgų, menkai nužymėtų sienų būtinas geras regioninis informacijos ir veiksmų koordinavimas; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl retai apgyvendintos Malio teritorijos įspūdingo dydžio ir ilgų, menkai nužymėtų sienų būtinas geras regioninis informacijos ir veiksmų koordinavimas;

| W. | kadangi humanitarinė ir maisto krizė gilėja dėl smurtinių tuaregų sukilėlių išpuolių, susijusių su radikalia islamistų grupuote Al-Qaida islamiškajame Magrebe ir privertusių 81 000 žmonių persikelti šalies viduje ir į kaimynines šalis (Mauritaniją, Nigerį ir Burkiną Fasą), kur pastaraisiais metais kilus didelei sausrai ėmė trūkti maisto ir vandens; |
| --- | --- |

W.

kadangi humanitarinė ir maisto krizė gilėja dėl smurtinių tuaregų sukilėlių išpuolių, susijusių su radikalia islamistų grupuote Al-Qaida islamiškajame Magrebe ir privertusių 81 000 žmonių persikelti šalies viduje ir į kaimynines šalis (Mauritaniją, Nigerį ir Burkiną Fasą), kur pastaraisiais metais kilus didelei sausrai ėmė trūkti maisto ir vandens;

| X. | kadangi susidarius beprecedentei padėčiai badas plinta už okupuotos teritorijos ribų; |
| --- | --- |

X.

kadangi susidarius beprecedentei padėčiai badas plinta už okupuotos teritorijos ribų;

| Y. | kadangi kova su terorizmu Sahelyje turi būti vykdoma ir aktyviai įgyvendinant vystymosi, socialinio teisingumo, teisinės valstybės stiprinimo ir integracijos politiką; kadangi reikia vietos gyventojų grupėms suteikti ekonominių perspektyvų, teikiančių alternatyvą nusikalstamai ekonomikai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi kova su terorizmu Sahelyje turi būti vykdoma ir aktyviai įgyvendinant vystymosi, socialinio teisingumo, teisinės valstybės stiprinimo ir integracijos politiką; kadangi reikia vietos gyventojų grupėms suteikti ekonominių perspektyvų, teikiančių alternatyvą nusikalstamai ekonomikai;

| Z. | kadangi svarbų vaidmenį sprendžiant konfliktus visame pasaulyje turi atlikti Jungtinių Tautų Saugumo Taryba; |
| --- | --- |

Z.

kadangi svarbų vaidmenį sprendžiant konfliktus visame pasaulyje turi atlikti Jungtinių Tautų Saugumo Taryba;

| AA. | kadangi atsižvelgiant į Libijos politinį pereinamąjį procesą reikėtų remti jos gyventojų pastangas nedelsiant sukurti pliuralistinę demokratiją ir konstituciją, kuri būtų parengta po plačių konsultacijų su visuomene; |
| --- | --- |

AA.

kadangi atsižvelgiant į Libijos politinį pereinamąjį procesą reikėtų remti jos gyventojų pastangas nedelsiant sukurti pliuralistinę demokratiją ir konstituciją, kuri būtų parengta po plačių konsultacijų su visuomene;

| 1. | primena bendrą valstybių narių pareigą perkelti tarptautiniu mastu saugomus asmenis ir per Libijos konfliktą į ES persikėlusius prieglobsčio prašytojus, ypač tais atvejais, kai priimančiosios valstybės narės prieglobsčio sistema patiria didelį spaudimą; |
| --- | --- |

1.

primena bendrą valstybių narių pareigą perkelti tarptautiniu mastu saugomus asmenis ir per Libijos konfliktą į ES persikėlusius prieglobsčio prašytojus, ypač tais atvejais, kai priimančiosios valstybės narės prieglobsčio sistema patiria didelį spaudimą;

| 2. | šiuo požiūriu ragina oficialiai įtvirtinti vadinamąją privalomo ir neatšaukiamo solidarumo su valstybėmis narėmis, kurios susiduria su konkrečiu ir neproporcingu spaudimu, sistemą, pagal kurią asmenys perkeliami ES viduje, ir kartu labiau bendradarbiauti su Libija; |
| --- | --- |

2.

šiuo požiūriu ragina oficialiai įtvirtinti vadinamąją privalomo ir neatšaukiamo solidarumo su valstybėmis narėmis, kurios susiduria su konkrečiu ir neproporcingu spaudimu, sistemą, pagal kurią asmenys perkeliami ES viduje, ir kartu labiau bendradarbiauti su Libija;

| 3. | ragina ES ir jos valstybes nares skirti deramą finansavimą asmenų perkėlimo ES viduje tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

3.

ragina ES ir jos valstybes nares skirti deramą finansavimą asmenų perkėlimo ES viduje tikslams įgyvendinti;

| 4. | pripažįsta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (UNHRC) darbą Libijos konflikto pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų labui ir ragina ją sustiprinti pastangas užtikrinant saugų ir pagarbų migrantų grąžinimą ir sudarant sąlygas nedelsiant integruoti grąžintus asmenis; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (UNHRC) darbą Libijos konflikto pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų labui ir ragina ją sustiprinti pastangas užtikrinant saugų ir pagarbų migrantų grąžinimą ir sudarant sąlygas nedelsiant integruoti grąžintus asmenis;

| 5. | ragina tarptautinę bendruomenę, ypač ES, skubiai sutelkti humanitarinę pagalbą siekiant padėti gyventojų grupėms Malio šiaurėje; |
| --- | --- |

5.

ragina tarptautinę bendruomenę, ypač ES, skubiai sutelkti humanitarinę pagalbą siekiant padėti gyventojų grupėms Malio šiaurėje;

| 6. | mano, kad reikia skubiai remti iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti dialogą ir didinti vietos bendruomenių gebėjimą atsispirti terorizmo patrauklumui ir teroristinių bei kitų nusikalstamų grupuočių vykdomam jaunimo verbavimui, ir su šiuo patrauklumu bei verbavimu kovoti, taip pat teikiant paramą jaunimo užimtumui ir mokymui; |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikia skubiai remti iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti dialogą ir didinti vietos bendruomenių gebėjimą atsispirti terorizmo patrauklumui ir teroristinių bei kitų nusikalstamų grupuočių vykdomam jaunimo verbavimui, ir su šiuo patrauklumu bei verbavimu kovoti, taip pat teikiant paramą jaunimo užimtumui ir mokymui;

| 7. | ragina ES ir visą tarptautinę bendruomenę suteikti reikiamą pagalbą nukentėjusioms AKR valstybėms siekiant padėti joms sukurti sistemas, reikalingas darbuotojams migrantams iš Libijos priimti ir integruoti; |
| --- | --- |

7.

ragina ES ir visą tarptautinę bendruomenę suteikti reikiamą pagalbą nukentėjusioms AKR valstybėms siekiant padėti joms sukurti sistemas, reikalingas darbuotojams migrantams iš Libijos priimti ir integruoti;

| 8. | yra susirūpinusi dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, plėšikavimo ir kitų žiaurių išpuolių, okupacinių pajėgų padarytų prieš pažeidžiamus civilius, kurių dauguma buvo priversti bėgti į kaimynines šalis; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinusi dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, plėšikavimo ir kitų žiaurių išpuolių, okupacinių pajėgų padarytų prieš pažeidžiamus civilius, kurių dauguma buvo priversti bėgti į kaimynines šalis;

| 9. | ragina naujosios Libijos valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių afrikiečių darbuotojų migrantų saugai Libijoje užtikrinti; |
| --- | --- |

9.

ragina naujosios Libijos valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių afrikiečių darbuotojų migrantų saugai Libijoje užtikrinti;

| 10. | teigiamai vertina 2011 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimą panaikinti visų ES laikomų Libijos centrinio banko ir Libijos arabų užsienio banko lėšų ir turto įšaldymą siekiant remti Libijos atkūrimą, Libijos ekonomikos atsigavimą ir padėti naujosios Libijos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina 2011 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimą panaikinti visų ES laikomų Libijos centrinio banko ir Libijos arabų užsienio banko lėšų ir turto įšaldymą siekiant remti Libijos atkūrimą, Libijos ekonomikos atsigavimą ir padėti naujosios Libijos valdžios institucijoms;

| 11. | ragina Komisiją ir Tarybą pagerinti ES gebėjimus greitai reaguoti integruoto sienų valdymo srityje ir padidinti paramą pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai, kaip susitarta 2011 m. rugsėjo 2 d. Paryžiuje vykusioje tarptautinėje konferencijoje; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir Tarybą pagerinti ES gebėjimus greitai reaguoti integruoto sienų valdymo srityje ir padidinti paramą pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai, kaip susitarta 2011 m. rugsėjo 2 d. Paryžiuje vykusioje tarptautinėje konferencijoje;

| 12. | teigiamai vertina ES atsaką į Arabų pavasarį ir Libijos konfliktą, ypač „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, kaip pagrindinės priemonės į pietus nuo ES esančioms reformuojamoms kaimyninėms valstybėms remti, sukūrimą; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina ES atsaką į Arabų pavasarį ir Libijos konfliktą, ypač „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, kaip pagrindinės priemonės į pietus nuo ES esančioms reformuojamoms kaimyninėms valstybėms remti, sukūrimą;

| 13. | smerkia per konfliktą vykusį ginklų platinimą bei esamų ginklų slaptaviečių grobstymą ir ragina skubiai parengti strategiją, kaip nuginkluoti, demobilizuoti ir reintegruoti sukilėlių kovotojus ir civilius apdairiai atsižvelgiant į politines aktualijas, be to, pabrėžia, kad nusiginklavimas, demobilizavimas ir reintegravimas turi būti Libijos ir su ja besiribojančio kaimyninio regiono stabilizavimo prioritetas; |
| --- | --- |

13.

smerkia per konfliktą vykusį ginklų platinimą bei esamų ginklų slaptaviečių grobstymą ir ragina skubiai parengti strategiją, kaip nuginkluoti, demobilizuoti ir reintegruoti sukilėlių kovotojus ir civilius apdairiai atsižvelgiant į politines aktualijas, be to, pabrėžia, kad nusiginklavimas, demobilizavimas ir reintegravimas turi būti Libijos ir su ja besiribojančio kaimyninio regiono stabilizavimo prioritetas;

| 14. | primygtinai ragina Sahelio ir Sacharos regiono valstybes, naujosios Libijos valdžios institucijas ir kompetentingas daugiašales agentūras imtis visų priemonių, kurių reikia siekiant nutraukti ginklų platinimą regione, ir sukurti tinkamus nacionalinių sienų kontrolės ir saugumo užtikrinimo visame regione mechanizmus, įskaitant šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės perdavimą, įgyvendinti neteisėtų šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės surinkimo ir sunaikinimo programas ir įdiegti keitimosi informacija ir jungtinių saugumo operacijų vykdymo regione priemones; |
| --- | --- |

14.

primygtinai ragina Sahelio ir Sacharos regiono valstybes, naujosios Libijos valdžios institucijas ir kompetentingas daugiašales agentūras imtis visų priemonių, kurių reikia siekiant nutraukti ginklų platinimą regione, ir sukurti tinkamus nacionalinių sienų kontrolės ir saugumo užtikrinimo visame regione mechanizmus, įskaitant šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės perdavimą, įgyvendinti neteisėtų šaulių ginklų ir lengvosios ginkluotės surinkimo ir sunaikinimo programas ir įdiegti keitimosi informacija ir jungtinių saugumo operacijų vykdymo regione priemones;

| 15. | palankiai vertina tai, kad 2010 m. Alžyras, Malis, Mauritanija ir Nigeris įsteigė Jungtinį štabo operacijų komitetą (CEMOC), kuris koordinuos kovą su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir prekyba narkotikais Sahelio ir Sacharos regione; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad 2010 m. Alžyras, Malis, Mauritanija ir Nigeris įsteigė Jungtinį štabo operacijų komitetą (CEMOC), kuris koordinuos kovą su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir prekyba narkotikais Sahelio ir Sacharos regione;

| 16. | ragina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą priimti skubią rezoliuciją, kuri būtų taikos palaikymo Sahelio ir Sacharos regione veiksmų dalis; |
| --- | --- |

16.

ragina Jungtinių Tautų Saugumo Tarybą priimti skubią rezoliuciją, kuri būtų taikos palaikymo Sahelio ir Sacharos regione veiksmų dalis;

| 17. | pabrėžia, kad Malio šiaurės gyventojų grupės patiria itin didelį skurdą ir smurtą, dėl kurių gilėja humanitarinė ir maisto krizė; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad Malio šiaurės gyventojų grupės patiria itin didelį skurdą ir smurtą, dėl kurių gilėja humanitarinė ir maisto krizė;

| 18. | griežtai smerkia ginkluotų grupuočių veiklą regione, ypač Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo, Ansar Dine, Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ir kitų grupuočių įvykdytą Malio šiaurės okupaciją, ir ragina jas nedelsiant besąlygiškai pasitraukti; |
| --- | --- |

18.

griežtai smerkia ginkluotų grupuočių veiklą regione, ypač Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo, Ansar Dine, Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ir kitų grupuočių įvykdytą Malio šiaurės okupaciją, ir ragina jas nedelsiant besąlygiškai pasitraukti;

| 19. | griežtai smerkia perversmą, įvykdytą vadovaujant tam tikriems Malio kariuomenės sluoksniams, ragina nedelsiant grįžti prie demokratijos ir reikalauja visapusiškai įgyvendinti Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) ir Afrikos Sąjungos (AS) numatytą atsitraukimo strategiją; |
| --- | --- |

19.

griežtai smerkia perversmą, įvykdytą vadovaujant tam tikriems Malio kariuomenės sluoksniams, ragina nedelsiant grįžti prie demokratijos ir reikalauja visapusiškai įgyvendinti Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) ir Afrikos Sąjungos (AS) numatytą atsitraukimo strategiją;

| 20. | itin smerkia visų pirma okupacinių pajėgų įvykdytus žiaurius išpuolius prieš civilius gyventojus, kurie prieš moteris ir vaikus buvo vykdomi dažniau nei prieš kitus nukentėjusiuosius, ir ypač smerkia grobimo ir žaginimo kaip karo ginklų naudojimą; ragina ištirti pastaraisiais mėnesiais Malyje įvykdytus žiaurius išpuolius; |
| --- | --- |

20.

itin smerkia visų pirma okupacinių pajėgų įvykdytus žiaurius išpuolius prieš civilius gyventojus, kurie prieš moteris ir vaikus buvo vykdomi dažniau nei prieš kitus nukentėjusiuosius, ir ypač smerkia grobimo ir žaginimo kaip karo ginklų naudojimą; ragina ištirti pastaraisiais mėnesiais Malyje įvykdytus žiaurius išpuolius;

| 21. | ragina ES ir jos valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į moterų ir mergaičių padėtį Sahelio regione ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti jų apsaugą nuo visų rūšių smurto ir jų žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

21.

ragina ES ir jos valstybes nares atkreipti ypatingą dėmesį į moterų ir mergaičių padėtį Sahelio regione ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti jų apsaugą nuo visų rūšių smurto ir jų žmogaus teisių pažeidimų;

| 22. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą įtvirtinti nuo Libijos konflikto nukentėjusių šalių demokratiją ir jų teritorinį vientisumą; |
| --- | --- |

22.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą įtvirtinti nuo Libijos konflikto nukentėjusių šalių demokratiją ir jų teritorinį vientisumą;

| 23. | pabrėžia, kad naujosios Libijos valdžios institucijos turi taikyti tarptautinės teisės standartus; todėl ragina ES šiuo tikslu Libijai suteikti išteklių ir pagalbą, kuri padėtų sukurti didesnį teisinį tikrumą ir užtikrinti humanitarinę pagalbą nukentėjusiesiems nuo konflikto; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad naujosios Libijos valdžios institucijos turi taikyti tarptautinės teisės standartus; todėl ragina ES šiuo tikslu Libijai suteikti išteklių ir pagalbą, kuri padėtų sukurti didesnį teisinį tikrumą ir užtikrinti humanitarinę pagalbą nukentėjusiesiems nuo konflikto;

| 24. | kategoriškai atmeta Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo paskelbtą Malio šiaurės nepriklausomybės deklaraciją ir laiko ją negaliojančia; pabrėžia savo įsipareigojimą siekti Malio vienybės ir teritorinio vientisumo; |
| --- | --- |

24.

kategoriškai atmeta Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo paskelbtą Malio šiaurės nepriklausomybės deklaraciją ir laiko ją negaliojančia; pabrėžia savo įsipareigojimą siekti Malio vienybės ir teritorinio vientisumo;

| 25. | teigiamai vertina Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) iniciatyvas įtvirtinti taiką Malio šiaurėje ir panaikinti visas kliūtis, trukdančias visapusiškam Malio suverenitetui šiame regione; ragina tarptautinę bendruomenę irgi paremti šias iniciatyvas ir imtis tinkamų priemonių šalutiniams Libijos konflikto padariniams kaimyninėse šalyse palengvinti, ypač kalbant apie NATO ir jos tarptautinės koalicijos sąjungininkų, kovojusių Libijoje, įsipareigojimą; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) iniciatyvas įtvirtinti taiką Malio šiaurėje ir panaikinti visas kliūtis, trukdančias visapusiškam Malio suverenitetui šiame regione; ragina tarptautinę bendruomenę irgi paremti šias iniciatyvas ir imtis tinkamų priemonių šalutiniams Libijos konflikto padariniams kaimyninėse šalyse palengvinti, ypač kalbant apie NATO ir jos tarptautinės koalicijos sąjungininkų, kovojusių Libijoje, įsipareigojimą;

| 26. | nerimauja dėl Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo ir islamistinio judėjimo Ansar Dine sudaryto susitarimo Malio šiaurėje sukurti islamo valstybę ir ragina Afrikos Sąjungą ir Europos Sąjungą parengti trumpalaikę, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę strategiją, kaip nutraukti šių neteisėtų ginkluotų pajėgų įvykdytą Malio šiaurės okupaciją; |
| --- | --- |

26.

nerimauja dėl Azavado išlaisvinimo nacionalinio judėjimo ir islamistinio judėjimo Ansar Dine sudaryto susitarimo Malio šiaurėje sukurti islamo valstybę ir ragina Afrikos Sąjungą ir Europos Sąjungą parengti trumpalaikę, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę strategiją, kaip nutraukti šių neteisėtų ginkluotų pajėgų įvykdytą Malio šiaurės okupaciją;

| 27. | ragina visą tarptautinę bendruomenę ir konkrečiai ES pradėti aktyviau bendradarbiauti su Sahelio ir Sacharos regiono šalimis ir su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB) kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu paregionyje, ypač padidinti išteklius, skiriamus Jungtinio štabo operacijų komiteto (CEMOC) misijai Sahelio ir Sacharos ruožui apsaugoti; |
| --- | --- |

27.

ragina visą tarptautinę bendruomenę ir konkrečiai ES pradėti aktyviau bendradarbiauti su Sahelio ir Sacharos regiono šalimis ir su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB) kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu paregionyje, ypač padidinti išteklius, skiriamus Jungtinio štabo operacijų komiteto (CEMOC) misijai Sahelio ir Sacharos ruožui apsaugoti;

| 28. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares remti pastangas stiprinant regiono valstybių pajėgumus ir sutelkiant visus turimus išteklius gyventojų apsaugai užtikrinti, saugumui ir regiono vystymuisi skatinti bendradarbiaujant su regiono valstybėmis ir tarpvalstybinėmis organizacijomis – Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB) ir Vakarų Afrikos ekonomine ir pinigų sąjunga (VAEPS); |
| --- | --- |

28.

ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares remti pastangas stiprinant regiono valstybių pajėgumus ir sutelkiant visus turimus išteklius gyventojų apsaugai užtikrinti, saugumui ir regiono vystymuisi skatinti bendradarbiaujant su regiono valstybėmis ir tarpvalstybinėmis organizacijomis – Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB) ir Vakarų Afrikos ekonomine ir pinigų sąjunga (VAEPS);

| 29. | tikisi, kad Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) misija padės paregionio šalims veiksmingiau kontroliuoti savo sienas ir pirmiausia kovoti su prekyba ginklais, narkotikais ir žmonėmis; |
| --- | --- |

29.

tikisi, kad Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) misija padės paregionio šalims veiksmingiau kontroliuoti savo sienas ir pirmiausia kovoti su prekyba ginklais, narkotikais ir žmonėmis;

| 30. | ragina regiono šalis įgyvendinti priemones, kuriomis būtų skatinama keistis saugumo informacija, ypač informacija apie ginklų konfiskavimą, pasinaudojant esamomis keitimosi informacija sistemomis, panašiomis į tas, kurias jau naudoja Afrikos Sąjungos (AS) Afrikos terorizmo studijų ir mokslinių tyrimų centras, Interpolas ir Jungtinės Tautos; |
| --- | --- |

30.

ragina regiono šalis įgyvendinti priemones, kuriomis būtų skatinama keistis saugumo informacija, ypač informacija apie ginklų konfiskavimą, pasinaudojant esamomis keitimosi informacija sistemomis, panašiomis į tas, kurias jau naudoja Afrikos Sąjungos (AS) Afrikos terorizmo studijų ir mokslinių tyrimų centras, Interpolas ir Jungtinės Tautos;

| 31. | pabrėžia, kad Libijoje priimant naują konstituciją ar kuriant teisinę sistemą turi būti laikomasi pagrindinių žmogaus teisių; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Libijoje priimant naują konstituciją ar kuriant teisinę sistemą turi būti laikomasi pagrindinių žmogaus teisių;

| 32. | ragina naująją Libijos vyriausybę pradėti bendradarbiauti ir su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), kad būtų galima imtis visų priemonių, reikalingų siekiant pasipriešinti nusikalstamų teroristų grupuočių, susijusių su Al-Qaida islamiškajame Magrebe, remiančia tuaregų sukilimą Malio šiaurėje, išpuoliams; |
| --- | --- |

32.

ragina naująją Libijos vyriausybę pradėti bendradarbiauti ir su Vakarų Afrikos valstybių ekonomine bendrija (VAVEB), kad būtų galima imtis visų priemonių, reikalingų siekiant pasipriešinti nusikalstamų teroristų grupuočių, susijusių su Al-Qaida islamiškajame Magrebe, remiančia tuaregų sukilimą Malio šiaurėje, išpuoliams;

| 33. | ragina ES remti laikinosios Libijos valdžios institucijų pastangas siekiant įtraukaus perėjimo nuo konflikto prie taikos kūrimo Libijoje ir ragina Nacionalinę pereinamąją tarybą vykdyti platų susitaikymo procesą, kuris apimtų visus Libijos gyventojus ir kuriuo toje šalyje būtų sudarytos sąlygos demokratiniams, taikiems ir skaidriems pokyčiams; |
| --- | --- |

33.

ragina ES remti laikinosios Libijos valdžios institucijų pastangas siekiant įtraukaus perėjimo nuo konflikto prie taikos kūrimo Libijoje ir ragina Nacionalinę pereinamąją tarybą vykdyti platų susitaikymo procesą, kuris apimtų visus Libijos gyventojus ir kuriuo toje šalyje būtų sudarytos sąlygos demokratiniams, taikiems ir skaidriems pokyčiams;

| 34. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamentui, AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

REZOLIUCIJA (6)

dėl kainų nestabilumo, pasaulinių žemės ūkio produktų rinkų veikimo ir jų poveikio aprūpinimui maistu AKR valstybėse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 bei 2010 m. pataisytą AKR ir ES šalių partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą ir 2005 bei 2010 m. pataisytą AKR ir ES šalių partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kuria nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai parengti tikslai skurdui panaikinti, ir ypač į 1 Tūkstantmečio vystymosi tikslą dėl itin didelio skurdo ir bado panaikinimo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kuria nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendruomenės bendrai parengti tikslai skurdui panaikinti, ir ypač į 1 Tūkstantmečio vystymosi tikslą dėl itin didelio skurdo ir bado panaikinimo principo,

| — | atsižvelgdama į 1999 m. balandžio 13 d. Londone pasirašytą Pagalbos maistu konvenciją, kurios tikslai – prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir pagerinti tarptautinės bendruomenės galimybes reaguoti į kritinę padėtį maisto atžvilgiu ir į kitus su maistu susijusius besivystančių šalių poreikius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1999 m. balandžio 13 d. Londone pasirašytą Pagalbos maistu konvenciją, kurios tikslai – prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir pagerinti tarptautinės bendruomenės galimybes reaguoti į kritinę padėtį maisto atžvilgiu ir į kitus su maistu susijusius besivystančių šalių poreikius,

| — | atsižvelgdama į Maisto ir žemės ūkio organizacijos „Savanoriškas gaires siekiant remti laipsnišką teisės į tinkamą maistą įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Maisto ir žemės ūkio organizacijos „Savanoriškas gaires siekiant remti laipsnišką teisės į tinkamą maistą įgyvendinimą atsižvelgiant į nacionalinį aprūpinimą maistu“,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. pasirašytą Maputo deklaraciją dėl žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, kurioje Afrikos šalių vyriausybės įsipareigojo mažiausiai 10 proc. nacionalinio metinio biudžeto skirti žemės ūkiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. pasirašytą Maputo deklaraciją dėl žemės ūkio ir aprūpinimo maistu saugumo, kurioje Afrikos šalių vyriausybės įsipareigojo mažiausiai 10 proc. nacionalinio metinio biudžeto skirti žemės ūkiui,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. lapkričio mėn. ES žemės politikos gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. lapkričio mėn. ES žemės politikos gaires,

| — | atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 22 d. Ženevoje vykusią JT Žmogaus teisių tarybos 7-ąją specialiąją sesiją tema „Gilėjančios pasaulinės maisto krizės, kurią sukėlė, be kita ko, greitai didėjančios maisto kainos, neigiamas poveikis įgyvendinant teisę į maistą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 22 d. Ženevoje vykusią JT Žmogaus teisių tarybos 7-ąją specialiąją sesiją tema „Gilėjančios pasaulinės maisto krizės, kurią sukėlė, be kita ko, greitai didėjančios maisto kainos, neigiamas poveikis įgyvendinant teisę į maistą“,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. liepos 10 d. Akviloje paskelbtą bendrą pareiškimą dėl pasaulinio aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 10 d. Akviloje paskelbtą bendrą pareiškimą dėl pasaulinio aprūpinimo maistu,

| — | atsižvelgdama į JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ir pasaulinės maisto saugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ir pasaulinės maisto saugos,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) aukščiausiojo lygio susitikimo ir aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) aukščiausiojo lygio susitikimo ir aprūpinimo maistu,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. kovo 31 d. priimtą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127) ir į 2010 m. gegužės 10 d. priimtas Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. kovo 31 d. priimtą Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas politikos programa“ (COM(2010)0127) ir į 2010 m. gegužės 10 d. priimtas Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje priimtą savo rezoliuciją dėl aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 4 d. Kinšasoje priimtą savo rezoliuciją dėl aprūpinimo maistu,

| — | atsižvelgdama į aštuonias rekomendacijas Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalims, kurias 2011 m. sausio 29 d. paskelbė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į aštuonias rekomendacijas Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalims, kurias 2011 m. sausio 29 d. paskelbė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. birželio 2 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir EBPO koordinuojamą tarpžinybinę ataskaitą Didžiajam dvidešimtukui (G20) „Maisto kainų nestabilumas ir žemės ūkio rinkos. Politinis atsakas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 2 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir EBPO koordinuojamą tarpžinybinę ataskaitą Didžiajam dvidešimtukui (G20) „Maisto kainų nestabilumas ir žemės ūkio rinkos. Politinis atsakas“,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. liepos mėn. aukšto lygio ekspertų grupės aprūpinimo maistu ir mitybos klausimais ataskaitą „Kainų nestabilumas ir aprūpinimas maistu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. liepos mėn. aukšto lygio ekspertų grupės aprūpinimo maistu ir mitybos klausimais ataskaitą „Kainų nestabilumas ir aprūpinimas maistu“,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES pagalbos besivystančioms šalims sprendžiant aprūpinimo maistu problemas,

| — | atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.149/fin), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.149/fin),

| A. | kadangi, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) duomenimis, 2010 m. badavo 925 mln. žmonių; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) duomenimis, 2010 m. badavo 925 mln. žmonių;

| B. | kadangi tik 62 iš 118 besivystančių šalių rengiasi pasiekti 1 Tūkstantmečio vystymosi tikslą, o 29 šalys pasaulyje šiuo metu patiria maisto tiekimo sunkumų ir joms reikia išorės pagalbos maistu; |
| --- | --- |

B.

kadangi tik 62 iš 118 besivystančių šalių rengiasi pasiekti 1 Tūkstantmečio vystymosi tikslą, o 29 šalys pasaulyje šiuo metu patiria maisto tiekimo sunkumų ir joms reikia išorės pagalbos maistu;

| C. | kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. pasaulinė žemės ūkio produktų paklausa išaugs 70–100 proc., o, remiantis prognozėmis, pasaulio gyventojų skaičius iki to laiko pasieks 9 mlrd.; |
| --- | --- |

C.

kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. pasaulinė žemės ūkio produktų paklausa išaugs 70–100 proc., o, remiantis prognozėmis, pasaulio gyventojų skaičius iki to laiko pasieks 9 mlrd.;

| D. | kadangi aprūpinimo maistu nepakankamumas, bado riaušių priežastis, galinti sukelti kolektyvinio saugumo problemų visame pasaulyje, dar labiau didėja dėl žemės nuosavybės problemų, tinkamų žemės ūkio politikos priemonių nebuvimo, žemės blogėjimo, klimato kaitos, žemėvaldos nesaugumo, agrodegalų paklausos ir su energetika susijusių politikos priemonių, spekuliavimo biržos prekėmis ir maisto kainų, kurios dirbtinai auga daugiausia dėl spekuliacijos; |
| --- | --- |

D.

kadangi aprūpinimo maistu nepakankamumas, bado riaušių priežastis, galinti sukelti kolektyvinio saugumo problemų visame pasaulyje, dar labiau didėja dėl žemės nuosavybės problemų, tinkamų žemės ūkio politikos priemonių nebuvimo, žemės blogėjimo, klimato kaitos, žemėvaldos nesaugumo, agrodegalų paklausos ir su energetika susijusių politikos priemonių, spekuliavimo biržos prekėmis ir maisto kainų, kurios dirbtinai auga daugiausia dėl spekuliacijos;

| E. | kadangi nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. maisto kainos kas mėnesį auga ir dabar yra aukštesnės negu per 2008 m. maisto kainų piką; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. maisto kainos kas mėnesį auga ir dabar yra aukštesnės negu per 2008 m. maisto kainų piką;

| F. | kadangi Pasaulio banko 2011 m. rugpjūčio mėn. Maisto kainų stebėsenos ataskaitoje teigiama, kad aukštos ir svyruojančios pasaulinės maisto kainos skurdžiausiems besivystančio pasaulio gyventojams kelia pavojų ir jos prisideda prie ekstremalios padėties Afrikos Kyšulyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pasaulio banko 2011 m. rugpjūčio mėn. Maisto kainų stebėsenos ataskaitoje teigiama, kad aukštos ir svyruojančios pasaulinės maisto kainos skurdžiausiems besivystančio pasaulio gyventojams kelia pavojų ir jos prisideda prie ekstremalios padėties Afrikos Kyšulyje;

| G. | kadangi biržos prekių kainų svyravimai turi poveikį ne tik vartotojams, bet ir gamintojams – AKR šalių ūkininkams itin sunku planuoti produktų gamybą ir pateikimą rinkai; kadangi ūkininkų pajamų, gaunamų iš maisto tiekimo grandinės, dalis gerokai sumažėjo, o perdirbėjų ir mažmenininkų pelnas nuolat augo; |
| --- | --- |

G.

kadangi biržos prekių kainų svyravimai turi poveikį ne tik vartotojams, bet ir gamintojams – AKR šalių ūkininkams itin sunku planuoti produktų gamybą ir pateikimą rinkai; kadangi ūkininkų pajamų, gaunamų iš maisto tiekimo grandinės, dalis gerokai sumažėjo, o perdirbėjų ir mažmenininkų pelnas nuolat augo;

| H. | kadangi dirvožemio derlingumas daugelyje teritorijų sumažėjo iki nerimą keliančio lygio, todėl mažėjo ploto vienetui tenkantis derlius, o nualintas dirvožemis buvo per daug naudojamas; kadangi, remiantis moksliniais įrodymais, dirvožemio derlingumą galima atkurti, derlių – padidinti, apsaugoti ūkius nuo itin blogo oro, padidinti biologinę įvairovę, paįvairinti ir padidinti mažų valdų pajamas naudojant agrarinės ekologijos sistemas, pagal kurias pasėlių auginimas derinamas su medžių auginimu ir gyvulininkyste; |
| --- | --- |

H.

kadangi dirvožemio derlingumas daugelyje teritorijų sumažėjo iki nerimą keliančio lygio, todėl mažėjo ploto vienetui tenkantis derlius, o nualintas dirvožemis buvo per daug naudojamas; kadangi, remiantis moksliniais įrodymais, dirvožemio derlingumą galima atkurti, derlių – padidinti, apsaugoti ūkius nuo itin blogo oro, padidinti biologinę įvairovę, paįvairinti ir padidinti mažų valdų pajamas naudojant agrarinės ekologijos sistemas, pagal kurias pasėlių auginimas derinamas su medžių auginimu ir gyvulininkyste;

| I. | kadangi žemės ūkiui skiriama pagalba vystymuisi nuo devintojo dešimtmečio itin sumažėjo – dabar žemės ūkiui skiriama tik 3,8 proc. oficialios pagalbos vystymuisi (OPV); kadangi viešųjų išlaidų žemės ūkiui dalis besivystančiose šalyse irgi sumažėjo iki vidutiniškai 7 proc.; |
| --- | --- |

I.

kadangi žemės ūkiui skiriama pagalba vystymuisi nuo devintojo dešimtmečio itin sumažėjo – dabar žemės ūkiui skiriama tik 3,8 proc. oficialios pagalbos vystymuisi (OPV); kadangi viešųjų išlaidų žemės ūkiui dalis besivystančiose šalyse irgi sumažėjo iki vidutiniškai 7 proc.;

| J. | kadangi dauguma Afrikos vyriausybių išreiškė nerimą, kad pasaulio prekybos liberalizavimo nauda į pietus nuo Sacharos esančiai Afrikai veikiausiai minimali, nes besivystanti žemės ūkio pramonė per anksti buvo priversta susidurti su tikra besivystančių ir išsivysčiusių šalių gamintojų konkurencija, ir teigė, kad rinka turėtų būti atveriama laipsniškai, o ne staigiai; |
| --- | --- |

J.

kadangi dauguma Afrikos vyriausybių išreiškė nerimą, kad pasaulio prekybos liberalizavimo nauda į pietus nuo Sacharos esančiai Afrikai veikiausiai minimali, nes besivystanti žemės ūkio pramonė per anksti buvo priversta susidurti su tikra besivystančių ir išsivysčiusių šalių gamintojų konkurencija, ir teigė, kad rinka turėtų būti atveriama laipsniškai, o ne staigiai;

| K. | kadangi dėl aktyvesnio žemės, kurią daugiausia įsigyja užsienio investuotojai, pirkimo nesaugios AKR šalių žemės ūkio ir maisto sistemos tapo dar pažeidžiamesnės; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl aktyvesnio žemės, kurią daugiausia įsigyja užsienio investuotojai, pirkimo nesaugios AKR šalių žemės ūkio ir maisto sistemos tapo dar pažeidžiamesnės;

| L. | kadangi žemės ūkio produkcija vis daugiau naudojama biodegalams, taip naftos rinkų svyravimus susiejant su biržos prekių rinkų svyravimais ir prisidedant prie maisto kainų augimo ir aprūpinimo maistu nepakankamumo; |
| --- | --- |

L.

kadangi žemės ūkio produkcija vis daugiau naudojama biodegalams, taip naftos rinkų svyravimus susiejant su biržos prekių rinkų svyravimais ir prisidedant prie maisto kainų augimo ir aprūpinimo maistu nepakankamumo;

| M. | kadangi finansinės spekuliacijos ir vis didesnis finansų rinkų liberalizavimas bei prekyba žemės ūkio produktais daug prisideda prie kainų svyravimų; kadangi maisto ir žemės ūkio biržos prekių rinkomis pagrįstos išvestinės finansinės priemonės tapo itin populiarios ir lengvai prieinamos investuotojams visame pasaulyje – jos jau nebėra nišinės priemonės profesionaliesiems investuotojams; |
| --- | --- |

M.

kadangi finansinės spekuliacijos ir vis didesnis finansų rinkų liberalizavimas bei prekyba žemės ūkio produktais daug prisideda prie kainų svyravimų; kadangi maisto ir žemės ūkio biržos prekių rinkomis pagrįstos išvestinės finansinės priemonės tapo itin populiarios ir lengvai prieinamos investuotojams visame pasaulyje – jos jau nebėra nišinės priemonės profesionaliesiems investuotojams;

| 1. | primena, kad galimybė gauti tinkamo maisto yra visuotinė žmogaus teisė; ragina visas šalis įgyvendinti Maisto ir žemės ūkio organizacijos savanoriškas teisės į maistą gaires; |
| --- | --- |

1.

primena, kad galimybė gauti tinkamo maisto yra visuotinė žmogaus teisė; ragina visas šalis įgyvendinti Maisto ir žemės ūkio organizacijos savanoriškas teisės į maistą gaires;

| 2. | pabrėžia, kad siekiant vystymosi, o kartu ir geresnio aprūpinimo maistu, būtina užtikrinti politinį stabilumą, tad ragina visas suinteresuotąsias šalis parodyti politinę valią, kurios reikia šiam stabilumui užtikrinti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad siekiant vystymosi, o kartu ir geresnio aprūpinimo maistu, būtina užtikrinti politinį stabilumą, tad ragina visas suinteresuotąsias šalis parodyti politinę valią, kurios reikia šiam stabilumui užtikrinti;

Žemės ūkis ir žemės grobimas

| 3. | ragina didesnę procentinę ES OPV dalį skirti žemės ūkiui ir kaimo plėtrai AKR šalyse, kad būtų pagerintas aprūpinimas maistu; ragina tarptautinę bendruomenę įvykdyti Akvilos aukščiausiojo lygio susitikimo įsipareigojimus 22 mlrd. USD skirti besivystančių šalių ūkininkams remti ir kovai su badu – šios sumos kol kas skirtas tik penktadalis; |
| --- | --- |

3.

ragina didesnę procentinę ES OPV dalį skirti žemės ūkiui ir kaimo plėtrai AKR šalyse, kad būtų pagerintas aprūpinimas maistu; ragina tarptautinę bendruomenę įvykdyti Akvilos aukščiausiojo lygio susitikimo įsipareigojimus 22 mlrd. USD skirti besivystančių šalių ūkininkams remti ir kovai su badu – šios sumos kol kas skirtas tik penktadalis;

| 4. | mano, kad AKR šalių vyriausybės irgi turi nemažai prisidėti, kad šiose šalyse būtų užpildyta plati investicijų spraga, o tada būtų galima plėtoti integruotą žemės ūkio sistemą, kurią turint maistu būtų galima apsirūpinti pačioms; |
| --- | --- |

4.

mano, kad AKR šalių vyriausybės irgi turi nemažai prisidėti, kad šiose šalyse būtų užpildyta plati investicijų spraga, o tada būtų galima plėtoti integruotą žemės ūkio sistemą, kurią turint maistu būtų galima apsirūpinti pačioms;

| 5. | mano, kad aprūpinimo maistu problemą galima būtų spręsti pasitelkiant smulkiuosius ūkius, ir ragina ES nutraukti subsidijuojamą eksportą, kuriuo destabilizuojamas valstiečių ūkininkavimas besivystančiose šalyse, ir teikti daugiau pagalbos ir paramos tvarioms mažoms valdoms, tvariai ūkininkaujantiems valstiečiams ir vidutinio dydžio žemės ūkio produkcijos gamintojams, kurie yra pagrindinis aprūpinimo maistu ramstis; |
| --- | --- |

5.

mano, kad aprūpinimo maistu problemą galima būtų spręsti pasitelkiant smulkiuosius ūkius, ir ragina ES nutraukti subsidijuojamą eksportą, kuriuo destabilizuojamas valstiečių ūkininkavimas besivystančiose šalyse, ir teikti daugiau pagalbos ir paramos tvarioms mažoms valdoms, tvariai ūkininkaujantiems valstiečiams ir vidutinio dydžio žemės ūkio produkcijos gamintojams, kurie yra pagrindinis aprūpinimo maistu ramstis;

| 6. | pabrėžia esminį moterų ir jaunimo vaidmenį aprūpinimo maistu, mitybos saugumo bei žemės ūkio produkcijos srityje; ragina Europos Komisiją ir AKR šalių vyriausybes investuoti į programas (pvz., švietimo ir mokymo apie tvarų ir ekologišką žemės ūkį programas, paprastesnį paskolų prieinamumą ir beprocenčius mikrokreditus), kuriomis konkrečiai remiamos moterys ir jauni mažų valdų turėtojai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia esminį moterų ir jaunimo vaidmenį aprūpinimo maistu, mitybos saugumo bei žemės ūkio produkcijos srityje; ragina Europos Komisiją ir AKR šalių vyriausybes investuoti į programas (pvz., švietimo ir mokymo apie tvarų ir ekologišką žemės ūkį programas, paprastesnį paskolų prieinamumą ir beprocenčius mikrokreditus), kuriomis konkrečiai remiamos moterys ir jauni mažų valdų turėtojai;

| 7. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu įtraukti mažų valdų turėtojus ir vietos žemės ūkio organizacijas į AKR šalių žemės ūkio politikos įgyvendinimą ir kad Europos Sąjunga turėtų siekti bendradarbiauti su mažų valdų turėtojų ir kitomis vietos asociacijomis ir jas stiprinti, taip užtikrindama, kad būtų apsaugoti vietos bendruomenių interesai; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad nepaprastai svarbu įtraukti mažų valdų turėtojus ir vietos žemės ūkio organizacijas į AKR šalių žemės ūkio politikos įgyvendinimą ir kad Europos Sąjunga turėtų siekti bendradarbiauti su mažų valdų turėtojų ir kitomis vietos asociacijomis ir jas stiprinti, taip užtikrindama, kad būtų apsaugoti vietos bendruomenių interesai;

| 8. | pabrėžia, kad reikia didesnių viešųjų investicijų į tvarių agrarinės ekologijos gamybos sistemų, apimančių pasėlius, medžius ir gyvulininkystę, mokslinius tyrimus, ir ragina ES ir AKR šalis plėtoti bendrus mokslinius tyrimus, mokymą ir didinti gebėjimus taikyti tvaraus ūkininkavimo metodus ir naujas technologijas, ypač pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darinius ir bendrąsias įmones; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad reikia didesnių viešųjų investicijų į tvarių agrarinės ekologijos gamybos sistemų, apimančių pasėlius, medžius ir gyvulininkystę, mokslinius tyrimus, ir ragina ES ir AKR šalis plėtoti bendrus mokslinius tyrimus, mokymą ir didinti gebėjimus taikyti tvaraus ūkininkavimo metodus ir naujas technologijas, ypač pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darinius ir bendrąsias įmones;

| 9. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio masto žemės pirkimo, kurį besivystančiose šalyse dabar vykdo užsienio investuotojai ir kuris kenkia mažų valdų savininkams bei vidutiniams ūkininkams; ragina ES skatinti AKR šalių vyriausybes įsipareigoti vykdyti žemės reformą siekiant užtikrinti, kad vietos ūkininkai, smulkieji ir vidutiniai ūkininkai, ypač moterys, išlaikytų teises į žemę ir kad būtų užkirstas kelias korporacijų vykdomai žemės grobimo praktikai; |
| --- | --- |

9.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio masto žemės pirkimo, kurį besivystančiose šalyse dabar vykdo užsienio investuotojai ir kuris kenkia mažų valdų savininkams bei vidutiniams ūkininkams; ragina ES skatinti AKR šalių vyriausybes įsipareigoti vykdyti žemės reformą siekiant užtikrinti, kad vietos ūkininkai, smulkieji ir vidutiniai ūkininkai, ypač moterys, išlaikytų teises į žemę ir kad būtų užkirstas kelias korporacijų vykdomai žemės grobimo praktikai;

| 10. | ragina AKR valstybes persvarstyti savo žemės politiką siekiant nustatyti ir pažymėti, kad tam tikros teritorijos yra žemės ūkio teritorijos, deramai atsižvelgiant į žemėnaudos ir žemėtvarkos klausimus; |
| --- | --- |

10.

ragina AKR valstybes persvarstyti savo žemės politiką siekiant nustatyti ir pažymėti, kad tam tikros teritorijos yra žemės ūkio teritorijos, deramai atsižvelgiant į žemėnaudos ir žemėtvarkos klausimus;

| 11. | ragina Europos Komisiją sudaryti sąlygas atlikti nepriklausomą prekybos liberalizavimo politikos poveikio vis aktyvesniam žemės ūkio paskirties žemės naudojimui eksportuojančiam žemės ūkio verslui, o ne nacionalinėms besivystančių šalių maisto reikmėms, vertinimą ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip kovoti su šiuo reiškiniu ir kaip spręsti dėl jo kylančias problemas, pvz., didelio masto žemės grobimo ir greito aprūpinimo maistu padėties blogėjimo problemas; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Komisiją sudaryti sąlygas atlikti nepriklausomą prekybos liberalizavimo politikos poveikio vis aktyvesniam žemės ūkio paskirties žemės naudojimui eksportuojančiam žemės ūkio verslui, o ne nacionalinėms besivystančių šalių maisto reikmėms, vertinimą ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip kovoti su šiuo reiškiniu ir kaip spręsti dėl jo kylančias problemas, pvz., didelio masto žemės grobimo ir greito aprūpinimo maistu padėties blogėjimo problemas;

| 12. | ragina Europos Komisiją atnaujinti savo žemės politikos gaires žemės grobimo atžvilgiu ir pasiūlyti priemonių, kaip tobulinti pranešimus apie didelio masto žemės pirkimą, kuriame dalyvauja Europos investuotojai, ir kaip šį pirkimą stebėti; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją atnaujinti savo žemės politikos gaires žemės grobimo atžvilgiu ir pasiūlyti priemonių, kaip tobulinti pranešimus apie didelio masto žemės pirkimą, kuriame dalyvauja Europos investuotojai, ir kaip šį pirkimą stebėti;

Finansų rinkų spekuliacijos biržos prekių rinkose

| 13. | mano, kad turėtų būti gerokai padidintas pasaulio žemės ūkio rinkų skaidrumas; šiuo požiūriu teigiamai vertina, kad buvo sukurta Žemės ūkio rinkų informacijos sistema (angl. AMIS), kurią sukurti ragino Didžiojo dvidešimtuko (G20) žemės ūkio ministrai ir kurios tikslas – operatyviau teikiant tikslią ir skaidrią informaciją pasaulio maisto rinkose kovoti su kainų svyravimais; |
| --- | --- |

13.

mano, kad turėtų būti gerokai padidintas pasaulio žemės ūkio rinkų skaidrumas; šiuo požiūriu teigiamai vertina, kad buvo sukurta Žemės ūkio rinkų informacijos sistema (angl. AMIS), kurią sukurti ragino Didžiojo dvidešimtuko (G20) žemės ūkio ministrai ir kurios tikslas – operatyviau teikiant tikslią ir skaidrią informaciją pasaulio maisto rinkose kovoti su kainų svyravimais;

| 14. | ragina JT ir Didįjį dvidešimtuką (G20) intensyviau stengtis susitarti dėl pasaulinio reguliavimo, kad būtų nutraukta spekuliacija žemės ūkio biržos prekėmis, ir koordinuoti veiksmus kuriant pernelyg didelių pasaulinių maisto kainų svyravimų prevencinius mechanizmus; |
| --- | --- |

14.

ragina JT ir Didįjį dvidešimtuką (G20) intensyviau stengtis susitarti dėl pasaulinio reguliavimo, kad būtų nutraukta spekuliacija žemės ūkio biržos prekėmis, ir koordinuoti veiksmus kuriant pernelyg didelių pasaulinių maisto kainų svyravimų prevencinius mechanizmus;

| 15. | ragina aiškiai įvardyti prekybos maisto ir žemės ūkio biržos prekių rinkose dalyvius ir išsamiai išnagrinėti spekuliacijos poveikio perdavimo maisto produktams vietos ir pasaulio rinkose mechanizmus; ragina visus atitinkamus veikėjus kartu sukurti tarptautinę sistemą, kurioje būtų stebima prekyba išvestinėmis biržos prekių ir žemės ūkio finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

15.

ragina aiškiai įvardyti prekybos maisto ir žemės ūkio biržos prekių rinkose dalyvius ir išsamiai išnagrinėti spekuliacijos poveikio perdavimo maisto produktams vietos ir pasaulio rinkose mechanizmus; ragina visus atitinkamus veikėjus kartu sukurti tarptautinę sistemą, kurioje būtų stebima prekyba išvestinėmis biržos prekių ir žemės ūkio finansinėmis priemonėmis;

| 16. | pabrėžia, kad galimybė patekti į rinkas – didžiausia kliūtis, kurią AKR valstybėse turi įveikti mažų valdų turėtojai ir vidutiniai ūkininkai, ir kad skubiai reikia panaikinti nepalankią prekybos tvarką ir prekybos kliūtis, ypač kliudančias AKR šalių eksportui į išsivysčiusių valstybių rinkas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad galimybė patekti į rinkas – didžiausia kliūtis, kurią AKR valstybėse turi įveikti mažų valdų turėtojai ir vidutiniai ūkininkai, ir kad skubiai reikia panaikinti nepalankią prekybos tvarką ir prekybos kliūtis, ypač kliudančias AKR šalių eksportui į išsivysčiusių valstybių rinkas;

| 17. | mano, kad dabartinės prekybos politikos priemonės, ypač žemės ūkio subsidijos turtingose šalyse ir eksporto apribojimai per krizes, turi būti persvarstytos siekiant sumažinti maisto kainų svyravimų poveikį; pabrėžia ES įsipareigojimą laipsniškai panaikinti eksporto subsidijas, jos PPO partneriams tuo pačiu metu imantis panašių priemonių; ragina ES toliau gerinti savo vystymosi ir prekybos politikos priemonių koordinavimą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad dabartinės prekybos politikos priemonės, ypač žemės ūkio subsidijos turtingose šalyse ir eksporto apribojimai per krizes, turi būti persvarstytos siekiant sumažinti maisto kainų svyravimų poveikį; pabrėžia ES įsipareigojimą laipsniškai panaikinti eksporto subsidijas, jos PPO partneriams tuo pačiu metu imantis panašių priemonių; ragina ES toliau gerinti savo vystymosi ir prekybos politikos priemonių koordinavimą;

| 18. | pabrėžia, kad aktyvesnė regioninė prekyba gali padėti pakankamai apsirūpinti maistu ir sudaryti gamintojams stabilesnes rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad aktyvesnė regioninė prekyba gali padėti pakankamai apsirūpinti maistu ir sudaryti gamintojams stabilesnes rinkos sąlygas;

| 19. | ragina panaikinti padėtį iškraipančias fiskalines paskatas ir biodegalų subsidijas, kad biodegalai būtų gaminami tik tuo atveju, kai tai ekonomiškai apsimoka, taip apribojant biodegalų gamybos poveikį aprūpinimui maistu; |
| --- | --- |

19.

ragina panaikinti padėtį iškraipančias fiskalines paskatas ir biodegalų subsidijas, kad biodegalai būtų gaminami tik tuo atveju, kai tai ekonomiškai apsimoka, taip apribojant biodegalų gamybos poveikį aprūpinimui maistu;

| 20. | mano, kad reikia sukurti tinkamą aprūpinimo maistu ir energetikos tikslų pusiausvyrą; ragina ES išnagrinėti savo strateginių tikslų biodegalų srityje poveikį aprūpinimui maistu ir remiantis šiuo poveikio vertinimu juos persvarstyti; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikia sukurti tinkamą aprūpinimo maistu ir energetikos tikslų pusiausvyrą; ragina ES išnagrinėti savo strateginių tikslų biodegalų srityje poveikį aprūpinimui maistu ir remiantis šiuo poveikio vertinimu juos persvarstyti;

| 21. | ragina AKR šalių vyriausybes išnagrinėti ir įtvirtinti priemones, kaip sumažinti kainų svyravimų padarinius, pavyzdžiui, teikiant neturtingiems žmonėms subsidijuojamą maistą arba lanksčiais saugiais kanalais perduodant grynųjų pinigų; |
| --- | --- |

21.

ragina AKR šalių vyriausybes išnagrinėti ir įtvirtinti priemones, kaip sumažinti kainų svyravimų padarinius, pavyzdžiui, teikiant neturtingiems žmonėms subsidijuojamą maistą arba lanksčiais saugiais kanalais perduodant grynųjų pinigų;

| 22. | ragina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis didinti, geriau tvarkyti ir sandėliuoti fizines grūdų ir maisto produktų atsargas kritiniams atvejams, stiprinant tarptautinį kainų ir išteklių koordinavimą ir kontrolę, kad būtų galima sumažinti maisto kainų svyravimą ir suteikti galimybes geriau ir greičiau reaguoti į maisto krizes; |
| --- | --- |

22.

ragina nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis didinti, geriau tvarkyti ir sandėliuoti fizines grūdų ir maisto produktų atsargas kritiniams atvejams, stiprinant tarptautinį kainų ir išteklių koordinavimą ir kontrolę, kad būtų galima sumažinti maisto kainų svyravimą ir suteikti galimybes geriau ir greičiau reaguoti į maisto krizes;

| 23. | ragina ES ir AKR šalis padėti išsaugoti ir gerinti vietos sėklų įvairovę ir skatinti ja naudotis, nes tokios sėklos dažnai geriau atitinka vietos gyventojų poreikius ir yra tinkamesnės besivystančių šalių klimato sąlygomis, užtikrinti ūkininkų teisę vykdyti nuosavų sėklų reprodukciją ir užtikrinti, kad nebūtų taikomos intelektinės nuosavybės normos, kuriomis leidžiama šias sėklas savintis visiems; |
| --- | --- |

23.

ragina ES ir AKR šalis padėti išsaugoti ir gerinti vietos sėklų įvairovę ir skatinti ja naudotis, nes tokios sėklos dažnai geriau atitinka vietos gyventojų poreikius ir yra tinkamesnės besivystančių šalių klimato sąlygomis, užtikrinti ūkininkų teisę vykdyti nuosavų sėklų reprodukciją ir užtikrinti, kad nebūtų taikomos intelektinės nuosavybės normos, kuriomis leidžiama šias sėklas savintis visiems;

| 24. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Maisto ir žemės ūkio organizacijai ir Didžiajam dvidešimtukui (G20). |
| --- | --- |

24.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, ES Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Maisto ir žemės ūkio organizacijai ir Didžiajam dvidešimtukui (G20).

REZOLIUCIJA (7)

dėl kasybos AKR valstybėse socialinio poveikio ir poveikio aplinkai

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į AKR ir EB partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį dėl nediskriminavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir EB partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą), ypač į jo 8 straipsnio 4 dalį dėl nediskriminavimo,

| — | atsižvelgdama į JT pasaulinio susitarimo iniciatyvą ir EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, kuriose suformuluoti atsakingos verslo elgsenos principai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT pasaulinio susitarimo iniciatyvą ir EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, kuriose suformuluoti atsakingos verslo elgsenos principai,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pasaulinę vaikų darbo kasyboje ir karjeruose panaikinimo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pasaulinę vaikų darbo kasyboje ir karjeruose panaikinimo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. vasario mėn. Afrikos Sąjungos valstybių vadovų priimtą Afrikos kasybos viziją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. vasario mėn. Afrikos Sąjungos valstybių vadovų priimtą Afrikos kasybos viziją,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 13–15 d. Briuselyje (Belgija) surengtame už naudingųjų iškasenų pramonę atsakingų AKR šalių ministrų 1-ajame susitikime priimtą Briuselio deklaraciją dėl AKR valstybių naudingųjų iškasenų pramonės tvaraus vystymo ir valdymo (ACP/89/008/10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 13–15 d. Briuselyje (Belgija) surengtame už naudingųjų iškasenų pramonę atsakingų AKR šalių ministrų 1-ajame susitikime priimtą Briuselio deklaraciją dėl AKR valstybių naudingųjų iškasenų pramonės tvaraus vystymo ir valdymo (ACP/89/008/10),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) tarptautinės tausaus gamtos išteklių valdymo komisijos kompetencijos sritį ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) tarptautinės tausaus gamtos išteklių valdymo komisijos kompetencijos sritį ir veiklą,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos tyrimą „Vaikų darbas aukso kasyklose. Problema“ (2006 m. birželio mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos tyrimą „Vaikų darbas aukso kasyklose. Problema“ (2006 m. birželio mėn.),

| — | atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės ateities po trečiojo Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo (P7_TA(2010)0482), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės ateities po trečiojo Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo (P7_TA(2010)0482),

| — | atsižvelgdama į EP rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (P7_TA(2011)0364), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EP rezoliuciją dėl veiksmingos Europos žaliavų strategijos (P7_TA(2011)0364),

| — | atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 25 d. EP rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (P7_TA(2010)0446), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 25 d. EP rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (P7_TA(2010)0446),

| — | atsižvelgdama į Afrikos prekybos politikos centro atliktą naudingųjų iškasenų naudojimo, aplinkos tvarumo ir tvaraus vystymosi Rytų Afrikos bendrijos (RAB), Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) regionuose tyrimą (2009 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos prekybos politikos centro atliktą naudingųjų iškasenų naudojimo, aplinkos tvarumo ir tvaraus vystymosi Rytų Afrikos bendrijos (RAB), Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (VAVEB) regionuose tyrimą (2009 m.),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų ekspertų grupės ataskaitą „Gamtos ištekliai ir konfliktai Afrikoje. Taiką iš trūkumo paversti privalumu“ (2006 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų ekspertų grupės ataskaitą „Gamtos ištekliai ir konfliktai Afrikoje. Taiką iš trūkumo paversti privalumu“ (2006 m.),

| — | atsižvelgdama į JT rezoliucijas dėl kruvinųjų deimantų, ypač į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1459 (2003 m.) dėl Kimberley proceso sertifikavimo schemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT rezoliucijas dėl kruvinųjų deimantų, ypač į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1459 (2003 m.) dėl Kimberley proceso sertifikavimo schemos,

| — | atsižvelgdama į 1998 m. priimtą TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1998 m. priimtą TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo,

| — | atsižvelgdama į Lisabonos sutartyje (SESV 208 straipsnyje) suformuluotą politikos suderinamumo vystymosi labui principą ir šiuo principu numatytą teisinę pareigą konsultuotis su AKR šalimis (Kotonu partnerystės susitarimo 12 straipsnis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Lisabonos sutartyje (SESV 208 straipsnyje) suformuluotą politikos suderinamumo vystymosi labui principą ir šiuo principu numatytą teisinę pareigą konsultuotis su AKR šalimis (Kotonu partnerystės susitarimo 12 straipsnis),

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.156/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.156/fin.),

| A. | kadangi, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) duomenimis, neatsinaujinančios naudingosios iškasenos skirstomos į tris kategorijas: energetinės iškasenos, pvz., nafta, dujos, uranas ir anglys; metalo iškasenos – varis, kobaltas ir boksitas; nemetalinės iškasenos – brangakmeniai (deimantai); |
| --- | --- |

A.

kadangi, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) duomenimis, neatsinaujinančios naudingosios iškasenos skirstomos į tris kategorijas: energetinės iškasenos, pvz., nafta, dujos, uranas ir anglys; metalo iškasenos – varis, kobaltas ir boksitas; nemetalinės iškasenos – brangakmeniai (deimantai);

| B. | kadangi dauguma AKR šalių, ypač Afrikoje, turi gausių naudingųjų iškasenų – metalų, naftos, deimantų, aukso, geležies, kobalto, urano, vario, boksito ir sidabro, tačiau, nepaisant šio turto, didžioji gyventojų dalis skursta; |
| --- | --- |

B.

kadangi dauguma AKR šalių, ypač Afrikoje, turi gausių naudingųjų iškasenų – metalų, naftos, deimantų, aukso, geležies, kobalto, urano, vario, boksito ir sidabro, tačiau, nepaisant šio turto, didžioji gyventojų dalis skursta;

| C. | kadangi didžioji naudingųjų iškasenų dalis eksportuojama dideliais kiekiais kaip rūda ar koncentratai arba metalai, neteikiantys daug pridėtinės vertės AKR šalyse, kuriose jie išgaunami; |
| --- | --- |

C.

kadangi didžioji naudingųjų iškasenų dalis eksportuojama dideliais kiekiais kaip rūda ar koncentratai arba metalai, neteikiantys daug pridėtinės vertės AKR šalyse, kuriose jie išgaunami;

| D. | kadangi kasybos sutarčių ar susitarimų neaiškumas ir konfidencialumas padėjo manipuliuoti silpnomis valstybėmis ir išvengti tikrinimo parlamentuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi kasybos sutarčių ar susitarimų neaiškumas ir konfidencialumas padėjo manipuliuoti silpnomis valstybėmis ir išvengti tikrinimo parlamentuose;

| E. | kadangi nesant vyriausybių, kurios sąmoningai suvoktų problemą ir atitinkamas savo pareigas reguliuoti ir kontroliuoti kasybos sektorių, kasybos bendrovių veikla AKR šalyse gerokai pakenkė vietos aplinkos, socialinėms ir sveikatos sąlygoms; |
| --- | --- |

E.

kadangi nesant vyriausybių, kurios sąmoningai suvoktų problemą ir atitinkamas savo pareigas reguliuoti ir kontroliuoti kasybos sektorių, kasybos bendrovių veikla AKR šalyse gerokai pakenkė vietos aplinkos, socialinėms ir sveikatos sąlygoms;

| F. | kadangi vyriausybių, šalių vidaus ir daugiašalių bendrovių vykdoma kasyba lėmė žemės grobimą, vietos gyventojų perkėlimą ir mažesnes vietos gyventojų galimybes žemės ūkio veikla užsitikrinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

F.

kadangi vyriausybių, šalių vidaus ir daugiašalių bendrovių vykdoma kasyba lėmė žemės grobimą, vietos gyventojų perkėlimą ir mažesnes vietos gyventojų galimybes žemės ūkio veikla užsitikrinti aprūpinimą maistu;

| G. | kadangi kasyba kelia didelių fizinės ir psichologinės sveikatos problemų, lemiančių kritiškai didelį kasybos darbuotojų mirštamumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi kasyba kelia didelių fizinės ir psichologinės sveikatos problemų, lemiančių kritiškai didelį kasybos darbuotojų mirštamumą;

| H. | kadangi žinoma, kad pajamos iš neteisėtos kasybos kursto vidaus konfliktus; kadangi neteisėtas gamtos išteklių naudojimas konfliktams neatspariose ir nuo jų kenčiančiose šalyse, pvz., Angoloje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Siera Leonėje ir Liberijoje, tebėra viena iš konfliktų ir jų pasikartojimo priežasčių; |
| --- | --- |

H.

kadangi žinoma, kad pajamos iš neteisėtos kasybos kursto vidaus konfliktus; kadangi neteisėtas gamtos išteklių naudojimas konfliktams neatspariose ir nuo jų kenčiančiose šalyse, pvz., Angoloje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Siera Leonėje ir Liberijoje, tebėra viena iš konfliktų ir jų pasikartojimo priežasčių;

| I. | kadangi atlikus Europos Parlamento Vystymosi komiteto užsakytą 2010 m. tyrimą dėl galimo atvirųjų urano kasyklų radioaktyviosiomis medžiagomis užterštų kasybos medžiagų naudojimo statant gyvenamuosius namus Gabone ir Nigeryje matyti, kad šiose šalyse kyla didelių problemų dėl urano kasyklų eksploatavimo ir kasyklų saugos vietos gyventojų atžvilgiu; kadangi šio tyrimo išvadose kritikuojamas bendrovių duomenų apie radioaktyviąją taršą neskaidrumas ir vienu atveju teigiama, kad radioaktyviosios medžiagos buvo naudojamos statybai ir kad aplink kasyklų kaimus buvo užteršti vandens šaltiniai ir dirvožemis; |
| --- | --- |

I.

kadangi atlikus Europos Parlamento Vystymosi komiteto užsakytą 2010 m. tyrimą dėl galimo atvirųjų urano kasyklų radioaktyviosiomis medžiagomis užterštų kasybos medžiagų naudojimo statant gyvenamuosius namus Gabone ir Nigeryje matyti, kad šiose šalyse kyla didelių problemų dėl urano kasyklų eksploatavimo ir kasyklų saugos vietos gyventojų atžvilgiu; kadangi šio tyrimo išvadose kritikuojamas bendrovių duomenų apie radioaktyviąją taršą neskaidrumas ir vienu atveju teigiama, kad radioaktyviosios medžiagos buvo naudojamos statybai ir kad aplink kasyklų kaimus buvo užteršti vandens šaltiniai ir dirvožemis;

| J. | kadangi vis dar plačiai naudojamas vaikų darbas, ypač smulkiosios kasybos operacijose, ir šioje veikloje vaikams kyla didelis sužalojimų, nuodingųjų medžiagų poveikio ar mirties pavojus; kadangi ankstesnės atitinkamų vyriausybių iniciatyvos dažnai neturėdavo pageidaujamo poveikio; |
| --- | --- |

J.

kadangi vis dar plačiai naudojamas vaikų darbas, ypač smulkiosios kasybos operacijose, ir šioje veikloje vaikams kyla didelis sužalojimų, nuodingųjų medžiagų poveikio ar mirties pavojus; kadangi ankstesnės atitinkamų vyriausybių iniciatyvos dažnai neturėdavo pageidaujamo poveikio;

| K. | kadangi Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (GPSI) grupė – savanoriškas kasybos bendrovių sudarytas organas – pabrėžia vyriausybių ir bendrovių veiklos kasybos pramonėje skaidrumo svarbą ir poreikį stiprinti viešąjį finansinį valdymą ir atskaitingumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos (GPSI) grupė – savanoriškas kasybos bendrovių sudarytas organas – pabrėžia vyriausybių ir bendrovių veiklos kasybos pramonėje skaidrumo svarbą ir poreikį stiprinti viešąjį finansinį valdymą ir atskaitingumą;

| L. | kadangi nuo dešimtojo dešimtmečio iki 2008 m. 14 pagrindinių pasaulio naudingųjų iškasenų gavyba išaugo nuo 1 mln. iki maždaug 2,5 mln. tonų; kadangi tikimasi, kad pasaulinė paklausa gerokai padidės, kai augant ekonomikai, urbanizacijai ir vartojimui gyventojų skaičius iki 2050 m. pasieks 9 mlrd.; kadangi prognozuojama, kad vario, geležies rūdos ir aliuminio paklausa per ateinančius 15–20 metų padvigubės; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo dešimtojo dešimtmečio iki 2008 m. 14 pagrindinių pasaulio naudingųjų iškasenų gavyba išaugo nuo 1 mln. iki maždaug 2,5 mln. tonų; kadangi tikimasi, kad pasaulinė paklausa gerokai padidės, kai augant ekonomikai, urbanizacijai ir vartojimui gyventojų skaičius iki 2050 m. pasieks 9 mlrd.; kadangi prognozuojama, kad vario, geležies rūdos ir aliuminio paklausa per ateinančius 15–20 metų padvigubės;

| M. | kadangi Afrikos prekybos politikos centras padarė išvadą, kad daugelis kasybos bendrovių didžiąją savo pajamų dalį laiko lengvatinio apmokestinimo sąskaitose, labai mažai palikdamos vietinėse sąskaitose vietos eksploatacijos išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

M.

kadangi Afrikos prekybos politikos centras padarė išvadą, kad daugelis kasybos bendrovių didžiąją savo pajamų dalį laiko lengvatinio apmokestinimo sąskaitose, labai mažai palikdamos vietinėse sąskaitose vietos eksploatacijos išlaidoms padengti;

| N. | kadangi žmonėms susitelkus mažose kasybos teritorijose susidaro bloga sanitarinė padėtis, lemianti maliarijos, dizenterijos ir kitų ligų epidemijas; kadangi šiose vietovėse daugėjant dirbančių migrantų auga ir prostitucija, o tai neišvengiamai lėmė didesnį paauglių nėštumo, vienų vaikus auginančių tėvų ir lytiniu būdu perduodamų ligų, ypač ŽIV ir AIDS, atvejų skaičių, pvz., Ganoje ir Toge (TDO, 2006 m.); |
| --- | --- |

N.

kadangi žmonėms susitelkus mažose kasybos teritorijose susidaro bloga sanitarinė padėtis, lemianti maliarijos, dizenterijos ir kitų ligų epidemijas; kadangi šiose vietovėse daugėjant dirbančių migrantų auga ir prostitucija, o tai neišvengiamai lėmė didesnį paauglių nėštumo, vienų vaikus auginančių tėvų ir lytiniu būdu perduodamų ligų, ypač ŽIV ir AIDS, atvejų skaičių, pvz., Ganoje ir Toge (TDO, 2006 m.);

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą, kad, nepaisant to, jog daugelis besivystančių šalių, ypač Afrikos šalys, turi daug naudingųjų iškasenų, dabartinės prekybos tendencijos, kai besivystančios šalys eksportuoja žaliavas ir iš išvystytos pramonės šalių perka pagamintus produktus, taip pat atitinkamų šalių nacionalinė ekonomikos struktūra ir vystymosi strategija nepadėjo kovoti su skurdu; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą, kad, nepaisant to, jog daugelis besivystančių šalių, ypač Afrikos šalys, turi daug naudingųjų iškasenų, dabartinės prekybos tendencijos, kai besivystančios šalys eksportuoja žaliavas ir iš išvystytos pramonės šalių perka pagamintus produktus, taip pat atitinkamų šalių nacionalinė ekonomikos struktūra ir vystymosi strategija nepadėjo kovoti su skurdu;

| 2. | ragina AKR ir ES šalių vyriausybes įveikti „išteklių prakeiksmą“ ir daugiausia dėmesio AKR šalių vystymosi strategijoje skirti gausioms jų naudingosioms iškasenoms, kad jos duotų naudos visiems gyventojams, o ne vien padėtų turtėti investuotojams ir elitui, be naudos paprastiems piliečiams; |
| --- | --- |

2.

ragina AKR ir ES šalių vyriausybes įveikti „išteklių prakeiksmą“ ir daugiausia dėmesio AKR šalių vystymosi strategijoje skirti gausioms jų naudingosioms iškasenoms, kad jos duotų naudos visiems gyventojams, o ne vien padėtų turtėti investuotojams ir elitui, be naudos paprastiems piliečiams;

| 3. | ragina AKR šalis išnagrinėti, ar esamos sutartys atitinka tarptautinius tvaraus nacionalinių išteklių naudojimo visuomenės labui standartus, suteikti paskatų investuoti ir efektyvinti esamas mokesčių sistemas, visapusiškai kovoti su korupcija valstybių administravimo ir priežiūros institucijose ir investuoti iš išteklių eksporto gautą pelną į atitinkamos šalies vystymąsi (infrastruktūrą, socialinę sistemą, gamybos pramonę ir kt.); |
| --- | --- |

3.

ragina AKR šalis išnagrinėti, ar esamos sutartys atitinka tarptautinius tvaraus nacionalinių išteklių naudojimo visuomenės labui standartus, suteikti paskatų investuoti ir efektyvinti esamas mokesčių sistemas, visapusiškai kovoti su korupcija valstybių administravimo ir priežiūros institucijose ir investuoti iš išteklių eksporto gautą pelną į atitinkamos šalies vystymąsi (infrastruktūrą, socialinę sistemą, gamybos pramonę ir kt.);

| 4. | primygtinai ragina AKR šalis derantis dėl naudingųjų iškasenų gavybos sutarčių su kasybos bendrovėmis naudotis kvalifikuotų ir patyrusių ekspertų paslaugomis; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina AKR šalis derantis dėl naudingųjų iškasenų gavybos sutarčių su kasybos bendrovėmis naudotis kvalifikuotų ir patyrusių ekspertų paslaugomis;

| 5. | pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį nacionaliniai parlamentai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti prižiūrint kasybos susitarimų ar sutarčių sudarymą, kad būtų prisiimta atsakomybė piliečiams, padarytas galas slaptumo kultūrai ir kovojama su korupcija visais lygmenimis; ragina AKR šalių vyriausybes įvykdyti įsipareigojimus teikti informaciją nacionaliniams parlamentams ir į sprendimų, susijusių su nacionalinių išteklių naudojimu, priėmimą įtraukti vietos lygmeniu sprendimus priimančius asmenis ir pilietinės visuomenės atstovus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį nacionaliniai parlamentai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti prižiūrint kasybos susitarimų ar sutarčių sudarymą, kad būtų prisiimta atsakomybė piliečiams, padarytas galas slaptumo kultūrai ir kovojama su korupcija visais lygmenimis; ragina AKR šalių vyriausybes įvykdyti įsipareigojimus teikti informaciją nacionaliniams parlamentams ir į sprendimų, susijusių su nacionalinių išteklių naudojimu, priėmimą įtraukti vietos lygmeniu sprendimus priimančius asmenis ir pilietinės visuomenės atstovus;

| 6. | pabrėžia, kad reikia griežtų, skaidrių ir praktiškai įvykdomų teisinių ir administracinių sistemų, kuriomis būtų reglamentuojama naudingųjų iškasenų pramonė AKR šalyse; ragina AKR šalių vyriausybes ir parlamentus patvirtinti politikos priemones ir konsultuojantis su pilietine visuomene reguliuoti tiesiogines užsienio investicijas, kad jos būtų daromos visuomenės labui ir kad būtų sukurtos stabilios teisinės sąlygos, kuriomis būtų skatinamos tiesioginės užsienio investicijos ir kurios būtų naudingos vietos ekonomikai, teiktų vidaus pridėtinę vertę ir skatintų vystymąsi; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia griežtų, skaidrių ir praktiškai įvykdomų teisinių ir administracinių sistemų, kuriomis būtų reglamentuojama naudingųjų iškasenų pramonė AKR šalyse; ragina AKR šalių vyriausybes ir parlamentus patvirtinti politikos priemones ir konsultuojantis su pilietine visuomene reguliuoti tiesiogines užsienio investicijas, kad jos būtų daromos visuomenės labui ir kad būtų sukurtos stabilios teisinės sąlygos, kuriomis būtų skatinamos tiesioginės užsienio investicijos ir kurios būtų naudingos vietos ekonomikai, teiktų vidaus pridėtinę vertę ir skatintų vystymąsi;

| 7. | ragina AKR šalių vyriausybes nutraukti masinį lėšų nutekėjimą iš savo šalių, nes, organizacijos Global Financial Integrity duomenimis, neteisėti finansiniai srautai iš Afrikos, apimantys mokesčių vengimą, nuo 1970 iki 2008 m. sudarė 865 mlrd. USD; |
| --- | --- |

7.

ragina AKR šalių vyriausybes nutraukti masinį lėšų nutekėjimą iš savo šalių, nes, organizacijos Global Financial Integrity duomenimis, neteisėti finansiniai srautai iš Afrikos, apimantys mokesčių vengimą, nuo 1970 iki 2008 m. sudarė 865 mlrd. USD;

| 8. | primygtinai reikalauja spręsti pinigų plovimo klausimą, nes, Tarpvyriausybinės kovos su pinigų plovimu Vakarų Afrikoje veiksmų grupės direktoriaus duomenimis, pinigų plovimas vien Vakarų Afrikoje sudaro 337 mlrd. EUR, įskaitant didelę dalį pinigų, išplaunamų vengiant mokesčių, o 10-asis Europos plėtros fondas AKR šalims sudaro 22 682 mln. EUR ir skiriamas penkeriems metams (2008–2013 m.); |
| --- | --- |

8.

primygtinai reikalauja spręsti pinigų plovimo klausimą, nes, Tarpvyriausybinės kovos su pinigų plovimu Vakarų Afrikoje veiksmų grupės direktoriaus duomenimis, pinigų plovimas vien Vakarų Afrikoje sudaro 337 mlrd. EUR, įskaitant didelę dalį pinigų, išplaunamų vengiant mokesčių, o 10-asis Europos plėtros fondas AKR šalims sudaro 22 682 mln. EUR ir skiriamas penkeriems metams (2008–2013 m.);

| 9. | šiomis aplinkybėmis primygtinai teigia, kad reikia sukurti geros kokybės viešųjų paslaugų teikimo sistemą, joms skirti didelį dėmesį ir jas ginti, ypač kovojant su kapitalo nutekėjimu, pinigų plovimu ir mokesčių vengimu, nes ši kova – tai priemonė pasiekti, kad iš kasybos gaunamos pajamos neduotų neteisėto pelno; |
| --- | --- |

9.

šiomis aplinkybėmis primygtinai teigia, kad reikia sukurti geros kokybės viešųjų paslaugų teikimo sistemą, joms skirti didelį dėmesį ir jas ginti, ypač kovojant su kapitalo nutekėjimu, pinigų plovimu ir mokesčių vengimu, nes ši kova – tai priemonė pasiekti, kad iš kasybos gaunamos pajamos neduotų neteisėto pelno;

| 10. | teigiamai vertina Europos lygmeniu vykdomas diskusijas dėl Europos skaidrumo iniciatyvos, pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, parengimo – parengti šias iniciatyvas paskatino Dodd-Franko įstatymas, kuriuo visos JAV kotiruojamos naftos, dujų ir kasybos bendrovės įpareigotos paskelbti, kokias sumas moka valdžiai, ir pranešti apie naudingųjų iškasenų, dėl kurių vyksta konfliktai, naudojimą; ragina visus tarptautinius partnerius nustatyti panašius reikalavimus; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina Europos lygmeniu vykdomas diskusijas dėl Europos skaidrumo iniciatyvos, pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, parengimo – parengti šias iniciatyvas paskatino Dodd-Franko įstatymas, kuriuo visos JAV kotiruojamos naftos, dujų ir kasybos bendrovės įpareigotos paskelbti, kokias sumas moka valdžiai, ir pranešti apie naudingųjų iškasenų, dėl kurių vyksta konfliktai, naudojimą; ragina visus tarptautinius partnerius nustatyti panašius reikalavimus;

| 11. | teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymus iš dalies pakeisti Skaidrumo ir Atskaitomybės direktyvas, kuriose reikalaujama, kad ES viešai kotiruojamos bendrovės ir didelės nekotiruojamos bendrovės, veikiančios išgaunamosios pramonės ir neliesto miško kirtimo srityje, praneštų, kiek jos moka kiekvienos trečiosios šalies vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijoms už kiekvieną projektą; ragina Europos Komisiją pateikti ES pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, panašių į Dodd-Franko įstatymo 1502 straipsnį, kuriuo reikalaujama, kad JAV bendrovės, išgaunančios naudingąsias iškasenas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir aplinkinėse teritorijose, savo tiekimo grandinėse atliktų išsamius patikrinimus; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymus iš dalies pakeisti Skaidrumo ir Atskaitomybės direktyvas, kuriose reikalaujama, kad ES viešai kotiruojamos bendrovės ir didelės nekotiruojamos bendrovės, veikiančios išgaunamosios pramonės ir neliesto miško kirtimo srityje, praneštų, kiek jos moka kiekvienos trečiosios šalies vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijoms už kiekvieną projektą; ragina Europos Komisiją pateikti ES pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, panašių į Dodd-Franko įstatymo 1502 straipsnį, kuriuo reikalaujama, kad JAV bendrovės, išgaunančios naudingąsias iškasenas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir aplinkinėse teritorijose, savo tiekimo grandinėse atliktų išsamius patikrinimus;

| 12. | ragina AKR ir ES šalių vyriausybes, laikantis atitinkamų įgaliojimų, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl automatinio tarptautinių bendrovių pelno ir mokesčių mokėjimų kiekvienoje besivystančioje šalyje atskleidimo, kad būtų padarytas galas mokesčių rojams, mokesčių vengimui ir neteisėtam kapitalo nutekėjimui; |
| --- | --- |

12.

ragina AKR ir ES šalių vyriausybes, laikantis atitinkamų įgaliojimų, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl automatinio tarptautinių bendrovių pelno ir mokesčių mokėjimų kiekvienoje besivystančioje šalyje atskleidimo, kad būtų padarytas galas mokesčių rojams, mokesčių vengimui ir neteisėtam kapitalo nutekėjimui;

| 13. | pabrėžia, jog AKR šalys turėtų užtikrinti, kad į kasybos licencijas būtų įtrauktos teisiškai privalomos nuostatos dėl socialinių ir aplinkos standartų; ragina ES numatyti įpareigojimus ir pareigas užsienio investuotojams, veikiantiems besivystančiose šalyse, laikytis žmogaus teisių, aplinkos standartų ir TDO pagrindinių darbo standartų; mano, kad trečiosiose šalyse veikiančios bendrovės turėtų turėti tas pačias teises ir teisines pareigas, kaip ir savo kilmės šalyse; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog AKR šalys turėtų užtikrinti, kad į kasybos licencijas būtų įtrauktos teisiškai privalomos nuostatos dėl socialinių ir aplinkos standartų; ragina ES numatyti įpareigojimus ir pareigas užsienio investuotojams, veikiantiems besivystančiose šalyse, laikytis žmogaus teisių, aplinkos standartų ir TDO pagrindinių darbo standartų; mano, kad trečiosiose šalyse veikiančios bendrovės turėtų turėti tas pačias teises ir teisines pareigas, kaip ir savo kilmės šalyse;

| 14. | pažymi, kad mėgėjiška ir nedidelio masto kasyba gali atlikti svarbų vaidmenį vietos gyvenime, teikdama darbą ir pajamas daugeliui žmonių; ragina AKR šalis reguliuoti šį sektorių, leisti teisės aktus, kuriais būtų draudžiama naudoti tarptautiniu mastu uždraustas nuodingąsias medžiagas, pvz., gyvsidabrį ir cianidą, ir sudaryti saugias darbo sąlygas mėgėjiškos ir nedidelio masto kasybos vykdytojams, pagerinant jiems mikrokreditų prieinamumą, kad jie galėtų apsirūpinti sveikomis ir ekologiškomis technologijomis ir būtų laikomasi jų žmogaus teisių; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad mėgėjiška ir nedidelio masto kasyba gali atlikti svarbų vaidmenį vietos gyvenime, teikdama darbą ir pajamas daugeliui žmonių; ragina AKR šalis reguliuoti šį sektorių, leisti teisės aktus, kuriais būtų draudžiama naudoti tarptautiniu mastu uždraustas nuodingąsias medžiagas, pvz., gyvsidabrį ir cianidą, ir sudaryti saugias darbo sąlygas mėgėjiškos ir nedidelio masto kasybos vykdytojams, pagerinant jiems mikrokreditų prieinamumą, kad jie galėtų apsirūpinti sveikomis ir ekologiškomis technologijomis ir būtų laikomasi jų žmogaus teisių;

| 15. | primena, kad vis dar plačiai naudojamas vaikų darbas, ypač smulkiosios kasybos operacijose, ir kad šioje veikloje vaikams kyla didelis sužalojimų, nuodingųjų medžiagų poveikio ar mirties pavojus; pabrėžia, kad reikalingos informavimo kampanijos, kuriomis būtų informuojama apie darbo sąlygų atliekant smulkiosios kasybos operacijas keliamą pavojų vaikų sveikatai; skubiai ragina AKR šalis ir šalis vystymosi srities partneres, įskaitant Europos Sąjungą, įgyvendinti kovos su vaikų darbu iniciatyvas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad vis dar plačiai naudojamas vaikų darbas, ypač smulkiosios kasybos operacijose, ir kad šioje veikloje vaikams kyla didelis sužalojimų, nuodingųjų medžiagų poveikio ar mirties pavojus; pabrėžia, kad reikalingos informavimo kampanijos, kuriomis būtų informuojama apie darbo sąlygų atliekant smulkiosios kasybos operacijas keliamą pavojų vaikų sveikatai; skubiai ragina AKR šalis ir šalis vystymosi srities partneres, įskaitant Europos Sąjungą, įgyvendinti kovos su vaikų darbu iniciatyvas;

| 16. | ragina AKR šalių vyriausybes imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad kasybos atliekos būtų tvarkomos taip, kad nekiltų pavojaus žmonių sveikatai, nebūtų naudojami procesai ar metodai, galintys daryti žalą aplinkai, ir būtų uždrausta nekontroliuojamai išmesti ar sunaikinti atliekas; |
| --- | --- |

16.

ragina AKR šalių vyriausybes imtis reikiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad kasybos atliekos būtų tvarkomos taip, kad nekiltų pavojaus žmonių sveikatai, nebūtų naudojami procesai ar metodai, galintys daryti žalą aplinkai, ir būtų uždrausta nekontroliuojamai išmesti ar sunaikinti atliekas;

| 17. | primygtinai ragina vystymosi srities partnerius, įskaitant Europos Sąjungą, suteikti AKR šalims, kuriose vykdoma kasyba, techninę pagalbą ankstesniam ir dabartiniam socialiniam kasybos veiklos poveikiui įvertinti, kad būtų galima visais lygmenimis įtvirtinti atskaitingumą už žalą aplinkai ir sveikatai, atlyginti nukentėjusiesiems ir atgaivinti ekosistemą vadovaujantis principu „teršėjas moka“; pabrėžia, kad laukinės gamtos apsaugai ir aplinkos problemoms reikia skirti didesnį prioritetą nei komerciniams kasybos sumetimams, ir primygtinai ragina AKR šalis gerai pagalvoti prieš suteikiant žvalgymo licencijas teritorijose, kuriose esama retų ar nykstančių rūšių, pvz., Virungos nacionaliniame parke, Ugandoje; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina vystymosi srities partnerius, įskaitant Europos Sąjungą, suteikti AKR šalims, kuriose vykdoma kasyba, techninę pagalbą ankstesniam ir dabartiniam socialiniam kasybos veiklos poveikiui įvertinti, kad būtų galima visais lygmenimis įtvirtinti atskaitingumą už žalą aplinkai ir sveikatai, atlyginti nukentėjusiesiems ir atgaivinti ekosistemą vadovaujantis principu „teršėjas moka“; pabrėžia, kad laukinės gamtos apsaugai ir aplinkos problemoms reikia skirti didesnį prioritetą nei komerciniams kasybos sumetimams, ir primygtinai ragina AKR šalis gerai pagalvoti prieš suteikiant žvalgymo licencijas teritorijose, kuriose esama retų ar nykstančių rūšių, pvz., Virungos nacionaliniame parke, Ugandoje;

| 18. | primena, kad Europos Sąjunga finansuoja programas, skirtas biologinei įvairovei AKR šalyse išlaikyti, pavyzdžiui, joms skiria dešimtąjį ir būsimąjį vienuoliktąjį Europos plėtros fondą, kurio tikslus niekais verčia naftos gavybos ir kasybos įmonės, kuriamos vietovėse, kurias numatyta saugoti; ragina atitinkamas AKR šalių vyriausybes pradėti laikytis nacionalinių aplinkos teisės aktų ir tarptautinių konvencijų; |
| --- | --- |

18.

primena, kad Europos Sąjunga finansuoja programas, skirtas biologinei įvairovei AKR šalyse išlaikyti, pavyzdžiui, joms skiria dešimtąjį ir būsimąjį vienuoliktąjį Europos plėtros fondą, kurio tikslus niekais verčia naftos gavybos ir kasybos įmonės, kuriamos vietovėse, kurias numatyta saugoti; ragina atitinkamas AKR šalių vyriausybes pradėti laikytis nacionalinių aplinkos teisės aktų ir tarptautinių konvencijų;

| 19. | apgailestauja, kad kasybos veikla kartais reiškia žemės užgrobimą, kai žmonės išvejami iš žemės, kurioje gyveno; primygtinai reikalauja, kad kasybos bendrovės tokiais atvejais parengtų perkėlimo ir naujo apgyvendinimo planus ir nepaliktų nerekonstruotų šachtų ir kasyklų; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad kasybos veikla kartais reiškia žemės užgrobimą, kai žmonės išvejami iš žemės, kurioje gyveno; primygtinai reikalauja, kad kasybos bendrovės tokiais atvejais parengtų perkėlimo ir naujo apgyvendinimo planus ir nepaliktų nerekonstruotų šachtų ir kasyklų;

| 20. | pabrėžia, kad įvairių formų (individualios arba kolektyvinės) bendruomeninės teisės į žemę turėtų būti pripažintos teisės aktais, siekiant apsaugoti bendruomenės narius ir suteikti deramą apsaugą, kai investuojama į kasybą ar kitus sektorius; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad įvairių formų (individualios arba kolektyvinės) bendruomeninės teisės į žemę turėtų būti pripažintos teisės aktais, siekiant apsaugoti bendruomenės narius ir suteikti deramą apsaugą, kai investuojama į kasybą ar kitus sektorius;

| 21. | ragina AKR šalis ir ES valstybes nares siekti uždrausti nuodingąsias medžiagas, tarptautiniu lygmeniu draudžiamas naudoti kasyboje, ir dalyvauti JT aplinkos programos (UNEP) pagrindu sudarytame tarpvyriausybiniame derybų komitete, įgaliotame parengti pasaulinę teisiškai privalomą priemonę dėl gyvsidabrio; |
| --- | --- |

21.

ragina AKR šalis ir ES valstybes nares siekti uždrausti nuodingąsias medžiagas, tarptautiniu lygmeniu draudžiamas naudoti kasyboje, ir dalyvauti JT aplinkos programos (UNEP) pagrindu sudarytame tarpvyriausybiniame derybų komitete, įgaliotame parengti pasaulinę teisiškai privalomą priemonę dėl gyvsidabrio;

| 22. | ragina AKR šalis steigti ir stiprinti nacionalines mokslo, technologijų ir inovacijų agentūras, turinčias kontrolės pajėgumų ekologiškoms technologijoms ir praktinei žvalgymo ir kasybos patirčiai skleisti; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR šalis steigti ir stiprinti nacionalines mokslo, technologijų ir inovacijų agentūras, turinčias kontrolės pajėgumų ekologiškoms technologijoms ir praktinei žvalgymo ir kasybos patirčiai skleisti;

| 23. | pabrėžia ES žaliavų politikos svarbą visapusiškai atsižvelgiant į tvarų ekonomikos augimą besivystančiose šalyse (kaip įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje) ir užtikrinant vystymosi politikos ir Žaliavų iniciatyvos nuoseklumą; todėl mano, kad ES taip pat turėtų padėti besivystančioms šalims įvairinti ekonomiką, sumažinti priklausomumą nuo žaliavų eksporto ir plėtojant vietos gamybą bei perdirbimą didinti savo produktų vertę; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia ES žaliavų politikos svarbą visapusiškai atsižvelgiant į tvarų ekonomikos augimą besivystančiose šalyse (kaip įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje) ir užtikrinant vystymosi politikos ir Žaliavų iniciatyvos nuoseklumą; todėl mano, kad ES taip pat turėtų padėti besivystančioms šalims įvairinti ekonomiką, sumažinti priklausomumą nuo žaliavų eksporto ir plėtojant vietos gamybą bei perdirbimą didinti savo produktų vertę;

| 24. | primygtinai ragina AKR šalių vyriausybes spręsti vaikų darbo klausimą, nes labai ankstyvame amžiuje ir pavojingoje aplinkoje dirbantiems vaikams šis darbas kelia didelį pavojų, paprastai nepaisoma pagrindinių jų teisių ir jie yra neapsaugoti; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina AKR šalių vyriausybes spręsti vaikų darbo klausimą, nes labai ankstyvame amžiuje ir pavojingoje aplinkoje dirbantiems vaikams šis darbas kelia didelį pavojų, paprastai nepaisoma pagrindinių jų teisių ir jie yra neapsaugoti;

| 25. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir JT Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir JT Žmogaus teisių tarybai.

REZOLIUCIJA (8)

dėl saugumo padėties Nigerijoje

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d., |
| --- | --- |

—

susitikusi Horsense (Danija) 2012 m. gegužės 28–30 d.,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas,

| — | atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų Nigerijoje,

| — | atsižvelgdama į savo 2001 m. kovo 21 d. rezoliuciją dėl padėties Vakarų Afrikoje, ypač į rezoliucijos dalis, susijusias su Nigerija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2001 m. kovo 21 d. rezoliuciją dėl padėties Vakarų Afrikoje, ypač į rezoliucijos dalis, susijusias su Nigerija,

| — | atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos C. Ashton 2011 m. gruodžio 26 d. pareiškimą dėl Kalėdų dieną vykusių sprogdinimų ir į 2012 m. sausio 22 d. pareiškimą dėl sprogdinimų Kane, Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos C. Ashton 2011 m. gruodžio 26 d. pareiškimą dėl Kalėdų dieną vykusių sprogdinimų ir į 2012 m. sausio 22 d. pareiškimą dėl sprogdinimų Kane, Nigerijoje,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 27 d. JT Saugumo Tarybos pareiškimą dėl išpuolių Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 27 d. JT Saugumo Tarybos pareiškimą dėl išpuolių Nigerijoje,

| — | atsižvelgdama į Nigerijos ir ES ministrų lygmens susitikimą, vykusį 2012 m. vasario 8 d. Abudžoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Nigerijos ir ES ministrų lygmens susitikimą, vykusį 2012 m. vasario 8 d. Abudžoje,

| — | atsižvelgdama į 2007–2013 m. Kotonu susitarimo, kurį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d., antrąjį persvarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007–2013 m. Kotonu susitarimo, kurį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d., antrąjį persvarstymą,

| — | atsižvelgdama į Nigerijos Federacinės Respublikos konstituciją, ypač į jos IV skyriaus „Teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę“ nuostatas dėl religijos laisvės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Nigerijos Federacinės Respublikos konstituciją, ypač į jos IV skyriaus „Teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę“ nuostatas dėl religijos laisvės apsaugos,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d.,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d.,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| A. | kadangi dėl Boko Haram grupuotės, radikalios islamistų grupuotės, vykdyto smurto žuvo keli šimtai nekaltų žmonių, įskaitant musulmonus, krikščionis ir kitų religijų žmones; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl Boko Haram grupuotės, radikalios islamistų grupuotės, vykdyto smurto žuvo keli šimtai nekaltų žmonių, įskaitant musulmonus, krikščionis ir kitų religijų žmones;

| B. | kadangi islamo fundamentalistų sekta, populiariai vadinama Boko Haram, tapo žinoma 2009 m., šiai šešėlinei grupuotei susidūrus su Nigerijos policija; |
| --- | --- |

B.

kadangi islamo fundamentalistų sekta, populiariai vadinama Boko Haram, tapo žinoma 2009 m., šiai šešėlinei grupuotei susidūrus su Nigerijos policija;

| C. | kadangi žinoma, kad ši sekta skelbia kovojanti su tuo, ką ji suvokia kaip visuomenę gadinančią Vakarų švietimo įtaką, ir propaguoja šariato ar islamo teisės įvedimą šalyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi žinoma, kad ši sekta skelbia kovojanti su tuo, ką ji suvokia kaip visuomenę gadinančią Vakarų švietimo įtaką, ir propaguoja šariato ar islamo teisės įvedimą šalyje;

| D. | kadangi darytina prielaida, kad šią karingą grupuotę daugiausia sudaro klajojantys Korano studentai (Almajirai), politiniai banditai ir kiti suklaidinti jauni žmonės; |
| --- | --- |

D.

kadangi darytina prielaida, kad šią karingą grupuotę daugiausia sudaro klajojantys Korano studentai (Almajirai), politiniai banditai ir kiti suklaidinti jauni žmonės;

| E. | kadangi iš keleto pastarojo laikotarpio pranešimų matyti galimas Boko Haram ir Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ryšys su Al-Shabaab grupuote Somalyje, o tai gali kelti didelę grėsmę taikai ir saugumui Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje, kaip parodė pastarieji įvykiai Malyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi iš keleto pastarojo laikotarpio pranešimų matyti galimas Boko Haram ir Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ryšys su Al-Shabaab grupuote Somalyje, o tai gali kelti didelę grėsmę taikai ir saugumui Sahelio regione ir Vakarų Afrikoje, kaip parodė pastarieji įvykiai Malyje;

| F. | kadangi manoma, kad ryšiai su šiomis teroristų grupuotėmis ir bendradarbiavimas logistikos ir mokymo srityje yra veiksniai, padėję Boko Haram sektai įvykdyti mirtinus išpuolius Nigerijoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi manoma, kad ryšiai su šiomis teroristų grupuotėmis ir bendradarbiavimas logistikos ir mokymo srityje yra veiksniai, padėję Boko Haram sektai įvykdyti mirtinus išpuolius Nigerijoje;

| G. | kadangi Nigerijos sienų ilgis kelia didelių saugumo problemų ir dėl jo jau daug metų sunku kontroliuoti prekybą šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, kaip matyti iš pastarojo dešimtmečio ginkluoto banditizmo išpuolių Nigerijos šiaurės rytų magistralėse, kuriuos, kaip įtariama, įvykdė buvę sukilėliai iš Čado ir Nigerio; |
| --- | --- |

G.

kadangi Nigerijos sienų ilgis kelia didelių saugumo problemų ir dėl jo jau daug metų sunku kontroliuoti prekybą šaulių ginklais ir lengvąja ginkluote, kaip matyti iš pastarojo dešimtmečio ginkluoto banditizmo išpuolių Nigerijos šiaurės rytų magistralėse, kuriuos, kaip įtariama, įvykdė buvę sukilėliai iš Čado ir Nigerio;

| H. | kadangi Nigerijos politinis ir etninis stabilumas turi didelę reikšmę šalies kaimynams, nes ši šalis atlieka pagrindinį vaidmenį regione ir visoje Afrikoje į pietus nuo Sacharos; |
| --- | --- |

H.

kadangi Nigerijos politinis ir etninis stabilumas turi didelę reikšmę šalies kaimynams, nes ši šalis atlieka pagrindinį vaidmenį regione ir visoje Afrikoje į pietus nuo Sacharos;

| I. | kadangi Boko Haram krizė šiuo metu yra didžiausia saugumo problema, su kuria susiduria Nigerija ir kurią dar labiau didina šaulių ginklų platinimas, ypač po A. Gaddafi režimo panaikinimo Libijoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi Boko Haram krizė šiuo metu yra didžiausia saugumo problema, su kuria susiduria Nigerija ir kurią dar labiau didina šaulių ginklų platinimas, ypač po A. Gaddafi režimo panaikinimo Libijoje;

| J. | kadangi religijos, tikėjimo, sąžinės ir minties laisvė yra pagrindinė ir visuotinė vertybė, kuri yra ir būtina demokratijos sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

J.

kadangi religijos, tikėjimo, sąžinės ir minties laisvė yra pagrindinė ir visuotinė vertybė, kuri yra ir būtina demokratijos sudedamoji dalis;

| K. | kadangi, reaguodamas į smurto protrūkį, prezidentas Goodluck Jonathan 2011 m. gruodžio 31 d. kai kuriose šiaurinėse vietos vyriausybės teritorijose paskelbė nepaprastąją padėtį ir laikinai uždarė sienas su Čadu, Kamerūnu ir Nigeriu; |
| --- | --- |

K.

kadangi, reaguodamas į smurto protrūkį, prezidentas Goodluck Jonathan 2011 m. gruodžio 31 d. kai kuriose šiaurinėse vietos vyriausybės teritorijose paskelbė nepaprastąją padėtį ir laikinai uždarė sienas su Čadu, Kamerūnu ir Nigeriu;

| L. | kadangi, mirus šios grupuotės lyderiui ir daugeliui sekėjų patekus į policijos rankas, grupuotė patyrė didelį pralaimėjimą ir nuėjo į pogrindį; |
| --- | --- |

L.

kadangi, mirus šios grupuotės lyderiui ir daugeliui sekėjų patekus į policijos rankas, grupuotė patyrė didelį pralaimėjimą ir nuėjo į pogrindį;

| M. | kadangi karingoji sekta persigrupavo ir vėl pradėjo veikti 2011 m., įvykdydama mirtinus išpuolius prieš vietos politikus ir saugumo pajėgas šalies šiaurės rytuose, o žiaurūs išpuoliai greitai išplito į daugelį Nigerijos šiaurės teritorijų; |
| --- | --- |

M.

kadangi karingoji sekta persigrupavo ir vėl pradėjo veikti 2011 m., įvykdydama mirtinus išpuolius prieš vietos politikus ir saugumo pajėgas šalies šiaurės rytuose, o žiaurūs išpuoliai greitai išplito į daugelį Nigerijos šiaurės teritorijų;

| N. | kadangi Boko Haram prisiėmė atsakomybę už mirtinus išpuolius, įskaitant įvykdytus sausio 20 d. Kane, kur žuvo 185 žmonės, ir už 2011 m. Kalėdų dieną vykdytus sprogdinimus, nuo kurių žuvo 40 žmonių; |
| --- | --- |

N.

kadangi Boko Haram prisiėmė atsakomybę už mirtinus išpuolius, įskaitant įvykdytus sausio 20 d. Kane, kur žuvo 185 žmonės, ir už 2011 m. Kalėdų dieną vykdytus sprogdinimus, nuo kurių žuvo 40 žmonių;

| O. | kadangi šalies šiaurėje nuo praėjusio kovo mėn. Boko Haram padegė daugiau kaip dvylika mokyklų; |
| --- | --- |

O.

kadangi šalies šiaurėje nuo praėjusio kovo mėn. Boko Haram padegė daugiau kaip dvylika mokyklų;

| P. | kadangi sekta vis dažniau naudoja sudėtingus ginklus ir savadarbius sprogstamuosius užtaisus, kad kiltų sąmyšis ir būtų sunaikinta daug viešojo ir privataus turto ir kad tai sukeltų gyventojų baimę ir paniką; |
| --- | --- |

P.

kadangi sekta vis dažniau naudoja sudėtingus ginklus ir savadarbius sprogstamuosius užtaisus, kad kiltų sąmyšis ir būtų sunaikinta daug viešojo ir privataus turto ir kad tai sukeltų gyventojų baimę ir paniką;

| Q. | kadangi žmogaus teisių organizacijos dokumentais pagrindė, kad Boko Haram dalyvavo išpuoliuose prieš policijos postus, karinius objektus, saugumo tarnybų biurus, mečetes, bažnyčias, mokyklas ir bankus, taip pat prie JT būstinės įvykdytame savižudžio sprogdinimo išpuolyje, per kurį ne mažiau kaip 24 žmonės žuvo ir dar daugiau kaip 100 sužeista; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žmogaus teisių organizacijos dokumentais pagrindė, kad Boko Haram dalyvavo išpuoliuose prieš policijos postus, karinius objektus, saugumo tarnybų biurus, mečetes, bažnyčias, mokyklas ir bankus, taip pat prie JT būstinės įvykdytame savižudžio sprogdinimo išpuolyje, per kurį ne mažiau kaip 24 žmonės žuvo ir dar daugiau kaip 100 sužeista;

| R. | kadangi savižudžių sprogdinimai, naujas reiškinys šioje šalyje, dabar yra dažni ir turi mirtinų padarinių; |
| --- | --- |

R.

kadangi savižudžių sprogdinimai, naujas reiškinys šioje šalyje, dabar yra dažni ir turi mirtinų padarinių;

| S. | kadangi Boko Haram išpuolių ir atsakomųjų bendrų saugumo pajėgų operacijų aukų skaičius jau pasiekė 1 500; |
| --- | --- |

S.

kadangi Boko Haram išpuolių ir atsakomųjų bendrų saugumo pajėgų operacijų aukų skaičius jau pasiekė 1 500;

| T. | kadangi nuo metų pradžios Nigerijoje įvykdyta ir tokių išpuolių, už kuriuos niekas neprisiėmė atsakomybės, ir tai dar labiau prisidėjo prie smurto atmosferos tvyrojimo; |
| --- | --- |

T.

kadangi nuo metų pradžios Nigerijoje įvykdyta ir tokių išpuolių, už kuriuos niekas neprisiėmė atsakomybės, ir tai dar labiau prisidėjo prie smurto atmosferos tvyrojimo;

| U. | kadangi saugumo pajėgos iki šiol nesugebėjo sustabdyti smurtinės Boko Haram kampanijos; |
| --- | --- |

U.

kadangi saugumo pajėgos iki šiol nesugebėjo sustabdyti smurtinės Boko Haram kampanijos;

| V. | kadangi saugumo agentūros suėmė ir yra sulaikiusios nedaugelį žinomų Boko Haram narių; |
| --- | --- |

V.

kadangi saugumo agentūros suėmė ir yra sulaikiusios nedaugelį žinomų Boko Haram narių;

| W. | kadangi aiškinamasi federalinės vyriausybės ir šios sektos dialogo ir derybų galimybes; |
| --- | --- |

W.

kadangi aiškinamasi federalinės vyriausybės ir šios sektos dialogo ir derybų galimybes;

| X. | kadangi manoma, kad Boko Haram jau nebėra nuosekli grupuotė ir dabar ją išnaudoja kriminaliniai elementai, dalyvaujantys bankų plėšimuose, grobimuose ir politiniuose teroro aktuose; |
| --- | --- |

X.

kadangi manoma, kad Boko Haram jau nebėra nuosekli grupuotė ir dabar ją išnaudoja kriminaliniai elementai, dalyvaujantys bankų plėšimuose, grobimuose ir politiniuose teroro aktuose;

| Y. | kadangi dauguma Nigerijos gyventojų yra apsisprendę gyventi kartu kaip viena nedaloma visuma; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dauguma Nigerijos gyventojų yra apsisprendę gyventi kartu kaip viena nedaloma visuma;

| Z. | kadangi esminio musulmonų ir krikščionių konflikto šalyje nėra; |
| --- | --- |

Z.

kadangi esminio musulmonų ir krikščionių konflikto šalyje nėra;

| AA. | kadangi Nigerija yra viena iš didžiausių pasaulio naftos išgavėjų ir eksportuotojų, tačiau maždaug 60 proc. šalies gyventojų 2011 m. gyveno iš mažesnių nei 1 USD per dieną pajamų; kadangi visur paplitusi korupcija, viską persmelkiantis skurdas ir gerovės perskirstymo mechanizmų nebuvimas lemia bendrą nesaugumą šalyje ir sudaro sąlygas ekstremistų grupuotėms verbuoti bedarbį jaunimą, o siekiant taikiai išspręsti konfliktus būtinas sąžiningas išteklių prieinamumas ir sąžiningas pajamų perskirstymas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Nigerija yra viena iš didžiausių pasaulio naftos išgavėjų ir eksportuotojų, tačiau maždaug 60 proc. šalies gyventojų 2011 m. gyveno iš mažesnių nei 1 USD per dieną pajamų; kadangi visur paplitusi korupcija, viską persmelkiantis skurdas ir gerovės perskirstymo mechanizmų nebuvimas lemia bendrą nesaugumą šalyje ir sudaro sąlygas ekstremistų grupuotėms verbuoti bedarbį jaunimą, o siekiant taikiai išspręsti konfliktus būtinas sąžiningas išteklių prieinamumas ir sąžiningas pajamų perskirstymas;

| BB. | kadangi dėl didėjančio nedarbo jaunimas tapo neatsparus Boko Haram ir kitų panašių islamo fundamentalistų grupuočių doktrinų diegimui, manipuliavimui ir verbavimui; |
| --- | --- |

BB.

kadangi dėl didėjančio nedarbo jaunimas tapo neatsparus Boko Haram ir kitų panašių islamo fundamentalistų grupuočių doktrinų diegimui, manipuliavimui ir verbavimui;

| CC. | kadangi Nigerijos nacionalinis parlamentas, pripažindamas smurtinių sukilimų grėsmę nacionaliniam saugumui, 2011 m. oficialiai patvirtino Kovos su terorizmu įstatymą; |
| --- | --- |

CC.

kadangi Nigerijos nacionalinis parlamentas, pripažindamas smurtinių sukilimų grėsmę nacionaliniam saugumui, 2011 m. oficialiai patvirtino Kovos su terorizmu įstatymą;

| DD. | kadangi iš 2012 m. federalinio Nigerijos biudžeto nacionaliniam saugumui numatytas didžiausias kada nors šiam tikslui skirtas finansavimas; |
| --- | --- |

DD.

kadangi iš 2012 m. federalinio Nigerijos biudžeto nacionaliniam saugumui numatytas didžiausias kada nors šiam tikslui skirtas finansavimas;

| EE. | kadangi 2009 m. lapkričio 12 d. Europos Komisija ir Nigerijos federalinė vyriausybė pasirašė Nigerijos ir ES šalies strategijos dokumentą ir Nacionalinę orientacinę programą 2008–2013 m., pagal kurią ES finansuos projektus, skirtus taikai, saugumui ir žmogaus teisėms ginti; |
| --- | --- |

EE.

kadangi 2009 m. lapkričio 12 d. Europos Komisija ir Nigerijos federalinė vyriausybė pasirašė Nigerijos ir ES šalies strategijos dokumentą ir Nacionalinę orientacinę programą 2008–2013 m., pagal kurią ES finansuos projektus, skirtus taikai, saugumui ir žmogaus teisėms ginti;

| 1. | griežtai smerkia neseniai įvykusius smurto protrūkius, ypač islamo fundamentalistų sektos Boko Haram išpuolius, ir tragiškas žmonių žūtis nukentėjusiuose Nigerijos regionuose, taip pat reiškia užuojautą artimųjų netekusiems žmonėms ir sužeistiesiems; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia neseniai įvykusius smurto protrūkius, ypač islamo fundamentalistų sektos Boko Haram išpuolius, ir tragiškas žmonių žūtis nukentėjusiuose Nigerijos regionuose, taip pat reiškia užuojautą artimųjų netekusiems žmonėms ir sužeistiesiems;

| 2. | ragina sektą Boko Haram sudėti ginklus siekiant sudaryti palankias sąlygas vykdyti dialogą ir derybas su vyriausybe; |
| --- | --- |

2.

ragina sektą Boko Haram sudėti ginklus siekiant sudaryti palankias sąlygas vykdyti dialogą ir derybas su vyriausybe;

| 3. | primygtinai ragina vyriausybę skubiai nuginkluoti visus šalyje esančius asmenis ir grupes, neteisėtai turinčius šaunamųjų ginklų; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina vyriausybę skubiai nuginkluoti visus šalyje esančius asmenis ir grupes, neteisėtai turinčius šaunamųjų ginklų;

| 4. | primygtinai ragina visas bendruomenes išlaikyti savitvardą ir ieškoti taikių priemonių Nigerijos religinių ir etninių grupių nesutarimams išspręsti; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina visas bendruomenes išlaikyti savitvardą ir ieškoti taikių priemonių Nigerijos religinių ir etninių grupių nesutarimams išspręsti;

| 5. | primena savo susirūpinimą, kad būtų visapusiškai ir veiksmingai laikomasi visų Nigerijos religinių mažumų teisės į religijos laisvę; atsižvelgdama į tai pabrėžia, kad religinių apeigų laisvė – tik vienas teisės į religijos laisvę aspektas, nes religijos laisvė apima laisvę keisti savo religiją, taip pat išpažinti ją mokant šių apeigų individualiai ar kolektyviai, privačioje, viešojoje erdvėje bei institucijų lygmeniu, jas praktikuojant ir atliekant; |
| --- | --- |

5.

primena savo susirūpinimą, kad būtų visapusiškai ir veiksmingai laikomasi visų Nigerijos religinių mažumų teisės į religijos laisvę; atsižvelgdama į tai pabrėžia, kad religinių apeigų laisvė – tik vienas teisės į religijos laisvę aspektas, nes religijos laisvė apima laisvę keisti savo religiją, taip pat išpažinti ją mokant šių apeigų individualiai ar kolektyviai, privačioje, viešojoje erdvėje bei institucijų lygmeniu, jas praktikuojant ir atliekant;

| 6. | ragina Nigerijos vyriausybę labiau stengtis kuo greičiau nutraukti smurtą, užtikrinti savo gyventojų saugumą ir apsaugą, laikytis žmogaus teisių ir visomis įmanomomis priemonėmis užkirsti kelią tolesniems išpuoliams, toliau skatinti įvairių tikėjimų žmonių dialogą ir stiprinti minties, sąžinės ir religijos laisvę; pripažįsta, kad Nigerijos tarpreliginė taryba turi intensyviau stengtis skatinti religijų tarpusavio darną, dialogą ir taiką; |
| --- | --- |

6.

ragina Nigerijos vyriausybę labiau stengtis kuo greičiau nutraukti smurtą, užtikrinti savo gyventojų saugumą ir apsaugą, laikytis žmogaus teisių ir visomis įmanomomis priemonėmis užkirsti kelią tolesniems išpuoliams, toliau skatinti įvairių tikėjimų žmonių dialogą ir stiprinti minties, sąžinės ir religijos laisvę; pripažįsta, kad Nigerijos tarpreliginė taryba turi intensyviau stengtis skatinti religijų tarpusavio darną, dialogą ir taiką;

| 7. | ragina valdžios institucijas tęsti pastarojo laikotarpio smurto išpuolių tyrimą ir užtikrinti, kad nusikaltėliams būtų sąžiningai ir skaidriai įvykdytas teisingumas; |
| --- | --- |

7.

ragina valdžios institucijas tęsti pastarojo laikotarpio smurto išpuolių tyrimą ir užtikrinti, kad nusikaltėliams būtų sąžiningai ir skaidriai įvykdytas teisingumas;

| 8. | pabrėžia, kad, siekiant geriau laikytis teisinės valstybės principų ir pagrindinių gyventojų teisių, svarbu, kad teismų sistema būtų nepriklausoma, nešališka ir prieinama; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, siekiant geriau laikytis teisinės valstybės principų ir pagrindinių gyventojų teisių, svarbu, kad teismų sistema būtų nepriklausoma, nešališka ir prieinama;

| 9. | ragina Nigerijos vyriausybę intensyviau kovoti su korupcija, skurdu ir nelygybe ir stiprinti socialines, politines bei ekonomines reformas, kuriomis būtų laikomasi žmogaus teisių ir kurios reiškia, kad turi būti sąžiningai ir teisingai paskirstyti ištekliai ir gerovė; |
| --- | --- |

9.

ragina Nigerijos vyriausybę intensyviau kovoti su korupcija, skurdu ir nelygybe ir stiprinti socialines, politines bei ekonomines reformas, kuriomis būtų laikomasi žmogaus teisių ir kurios reiškia, kad turi būti sąžiningai ir teisingai paskirstyti ištekliai ir gerovė;

| 10. | ragina pagalbą teikiančias agentūras padėti Nigerijos vyriausybei kurti darbo vietas labai dideliam darbo neturinčių jaunų šalies gyventojų skaičiui; |
| --- | --- |

10.

ragina pagalbą teikiančias agentūras padėti Nigerijos vyriausybei kurti darbo vietas labai dideliam darbo neturinčių jaunų šalies gyventojų skaičiui;

| 11. | teigiamai vertina bandomąjį projektą, kurį Nigerijos vyriausybė pradės vykdyti visose mokyklose, nesvarbu, koks jų pobūdis – dėstyti pagrindinius demokratijos elementus, teisinės valstybės, pliuralizmo ir tolerancijos principus; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina bandomąjį projektą, kurį Nigerijos vyriausybė pradės vykdyti visose mokyklose, nesvarbu, koks jų pobūdis – dėstyti pagrindinius demokratijos elementus, teisinės valstybės, pliuralizmo ir tolerancijos principus;

| 12. | apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės piliečio Chriso McManuso ir Italijos piliečio Franco Lamolinaros – dviejų inžinierių, dirbusių Italijos statybos bendrovėje ir 10 mėnesių šiaurinėje Nigerijos dalyje laikytų įkaitais – nužudymo nesėkmingo jų išvadavimo metu 2012 m. kovo 8 d. ir reiškia užuojautą jų šeimoms; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės piliečio Chriso McManuso ir Italijos piliečio Franco Lamolinaros – dviejų inžinierių, dirbusių Italijos statybos bendrovėje ir 10 mėnesių šiaurinėje Nigerijos dalyje laikytų įkaitais – nužudymo nesėkmingo jų išvadavimo metu 2012 m. kovo 8 d. ir reiškia užuojautą jų šeimoms;

| 13. | ragina tarptautinę bendruomenę, ypač Jungtines Tautas (JT), Afrikos Sąjungą (AS) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB) remti Nigerijos pastangas šalinti terorizmo pavojų, kovoti su lengvosios ginkluotės platinimu ir tarpvalstybiniais nusikaltimais aprūpinant ir mokant saugumo agentūrų darbuotojus veiksmingai rinkti žvalgybinius duomenis ir kovoti su moderniu terorizmu; |
| --- | --- |

13.

ragina tarptautinę bendruomenę, ypač Jungtines Tautas (JT), Afrikos Sąjungą (AS) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB) remti Nigerijos pastangas šalinti terorizmo pavojų, kovoti su lengvosios ginkluotės platinimu ir tarpvalstybiniais nusikaltimais aprūpinant ir mokant saugumo agentūrų darbuotojus veiksmingai rinkti žvalgybinius duomenis ir kovoti su moderniu terorizmu;

| 14. | pripažįsta Nigerijos bendradarbiavimą su Europos Sąjunga, Jungtinėmis Valstijomis ir kitais tarptautiniais veikėjais ir šių veikėjų jai suteiktą paramą ryžtingai stengiantis kovoti su terorizmu; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta Nigerijos bendradarbiavimą su Europos Sąjunga, Jungtinėmis Valstijomis ir kitais tarptautiniais veikėjais ir šių veikėjų jai suteiktą paramą ryžtingai stengiantis kovoti su terorizmu;

| 15. | ragina imtis aktyvesnio regioninio bendradarbiavimo siekiant pašalinti galimų Boko Haram ir Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ryšių keliamą grėsmę; ragina regiono šalis glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant bendradarbiavimą per atitinkamas regionines organizacijas, kad būtų užkirstas kelias Boko Haram ir Al-Qaidos veiklos sąveikai, o Nigerijos sausumos ir jūrų sienos būtų apsaugotos nuo ginkluotų grupuočių infiltracijos; ragina ES institucijas ir valstybes nares remti šias regionines pastangas; |
| --- | --- |

15.

ragina imtis aktyvesnio regioninio bendradarbiavimo siekiant pašalinti galimų Boko Haram ir Al-Qaidos islamiškajame Magrebe ryšių keliamą grėsmę; ragina regiono šalis glaudžiau bendradarbiauti, įskaitant bendradarbiavimą per atitinkamas regionines organizacijas, kad būtų užkirstas kelias Boko Haram ir Al-Qaidos veiklos sąveikai, o Nigerijos sausumos ir jūrų sienos būtų apsaugotos nuo ginkluotų grupuočių infiltracijos; ragina ES institucijas ir valstybes nares remti šias regionines pastangas;

| 16. | paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

16.

paveda Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai ir Afrikos Sąjungai.

DEKLARACIJA (9)

dėl Europos žuvininkystės politikos reformos ir jos poveikio AKR šalims

| A. | ES bendra žuvininkystės politika (BŽP), kuria reglamentuojama ES valstybių narių žuvininkystės politika Bendrijos vandenyse, apimanti išorinius šios politikos aspektus, persvarstoma ir prognozuojama, kad šis persvarstymas bus baigtas 2013 m. |
| --- | --- |

A.

ES bendra žuvininkystės politika (BŽP), kuria reglamentuojama ES valstybių narių žuvininkystės politika Bendrijos vandenyse, apimanti išorinius šios politikos aspektus, persvarstoma ir prognozuojama, kad šis persvarstymas bus baigtas 2013 m.

| B. | Pagal ES bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimai ir regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sudaro pagrindinę politinę AKR ir ES žuvininkystės srities santykių sistemą. Šiuo metu ES turi 21 žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą, iš jų 15 galioja. Vienuolika iš jų yra dėl tunų, o keturi – dėl keleto rūšių (susitarimai su Mauritanija, Bisau Gvinėja, Maroku ir Grenlandija). |
| --- | --- |

B.

Pagal ES bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimai ir regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sudaro pagrindinę politinę AKR ir ES žuvininkystės srities santykių sistemą. Šiuo metu ES turi 21 žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą, iš jų 15 galioja. Vienuolika iš jų yra dėl tunų, o keturi – dėl keleto rūšių (susitarimai su Mauritanija, Bisau Gvinėja, Maroku ir Grenlandija).

| C. | Atogrąžų šalių pakrančių ekosistemos, pvz., AKR šalių išskirtinės ekonominės zonos, yra gausiausios žuvininkystės išteklių. Ši išteklių gausa patraukli visoms tolimuose vandenyse žvejojančioms šalims, įskaitant ES valstybes nares. |
| --- | --- |

C.

Atogrąžų šalių pakrančių ekosistemos, pvz., AKR šalių išskirtinės ekonominės zonos, yra gausiausios žuvininkystės išteklių. Ši išteklių gausa patraukli visoms tolimuose vandenyse žvejojančioms šalims, įskaitant ES valstybes nares.

| D. | Už ES ribų plaukiojantį ES šalių laivyną dabar sudaro daugiau kaip 700 laivų ir tik apie pusė iš jų dalyvauja žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimuose, o kita pusė plaukioja pagal privataus licencijavimo susitarimus. Dar maždaug 400 ES kilmės laivų plaukioja kaip trečiosiose šalyse, įskaitant AKR šalis, sukurtų bendrųjų įmonių laivai. Žuvininkystės susitarimai dabar taikomi mažiau nei 0,5 proc. ES laivynų veiklos, pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus sugautos žuvys sudaro apie 3 proc. į ES rinką tiekiamų žuvų, o importas iš AKR šalių sudaro apie 10 proc. ES žuvų importo. |
| --- | --- |

D.

Už ES ribų plaukiojantį ES šalių laivyną dabar sudaro daugiau kaip 700 laivų ir tik apie pusė iš jų dalyvauja žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimuose, o kita pusė plaukioja pagal privataus licencijavimo susitarimus. Dar maždaug 400 ES kilmės laivų plaukioja kaip trečiosiose šalyse, įskaitant AKR šalis, sukurtų bendrųjų įmonių laivai. Žuvininkystės susitarimai dabar taikomi mažiau nei 0,5 proc. ES laivynų veiklos, pagal žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus sugautos žuvys sudaro apie 3 proc. į ES rinką tiekiamų žuvų, o importas iš AKR šalių sudaro apie 10 proc. ES žuvų importo.

| E. | Taip pat reikėtų prisiminti, kad 60 proc. Europos rinkoms tiekiamų žuvų yra importuojamos – apie 10 proc. šio importo yra iš AKR šalių, o 68 proc. AKR šalių žuvų eksporto šiuo metu skirta ES rinkai. |
| --- | --- |

E.

Taip pat reikėtų prisiminti, kad 60 proc. Europos rinkoms tiekiamų žuvų yra importuojamos – apie 10 proc. šio importo yra iš AKR šalių, o 68 proc. AKR šalių žuvų eksporto šiuo metu skirta ES rinkai.

| F. | Pagal dabartinius žvejybos susitarimus suderėtų žvejybos pajėgumų ir sektoriui skiriamų finansinių įnašų proporcija skatino AKR šalių vyriausybes suteikti teises sužvejoti tausaus naudojimo principų neatitinkantį žuvų kiekį. Be to, susidarė tokia padėtis, kad kai kurios AKR šalys gaudavo daugiau lėšų, negu galėjo panaudoti, arba nepakankamai lėšų, palyginti su jų poreikiais. |
| --- | --- |

F.

Pagal dabartinius žvejybos susitarimus suderėtų žvejybos pajėgumų ir sektoriui skiriamų finansinių įnašų proporcija skatino AKR šalių vyriausybes suteikti teises sužvejoti tausaus naudojimo principų neatitinkantį žuvų kiekį. Be to, susidarė tokia padėtis, kad kai kurios AKR šalys gaudavo daugiau lėšų, negu galėjo panaudoti, arba nepakankamai lėšų, palyginti su jų poreikiais.

| G. | Praeityje kai kurios AKR šalių grupės (Ramiajame vandenyne, Indijos vandenyne arba Vakarų Afrikoje) pasiūlė dėl žvejybos teisių susitarimų derėtis regioniniu pagrindu. Tačiau Europos Komisija tradiciškai pirmenybę teikė dvišaliams susitarimams. Dabartiniame pasiūlyme ši nuostata išlaikyta, tačiau siūloma imtis veiksmų tam tikram ES išorės politikos regioninių ir dvišalių metodų nuoseklumui sukurti, pagal integruotą regioninį požiūrį susiejant ES dvišalius interesus konkrečiame regione. |
| --- | --- |

G.

Praeityje kai kurios AKR šalių grupės (Ramiajame vandenyne, Indijos vandenyne arba Vakarų Afrikoje) pasiūlė dėl žvejybos teisių susitarimų derėtis regioniniu pagrindu. Tačiau Europos Komisija tradiciškai pirmenybę teikė dvišaliams susitarimams. Dabartiniame pasiūlyme ši nuostata išlaikyta, tačiau siūloma imtis veiksmų tam tikram ES išorės politikos regioninių ir dvišalių metodų nuoseklumui sukurti, pagal integruotą regioninį požiūrį susiejant ES dvišalius interesus konkrečiame regione.

| H. | Savo komunikate dėl išorės aspektų Europos Komisija teigia, kad ji „ketina skelbti aukšto lygio politinę iniciatyvą aptarti, kaip iki 2013 m. visame pasaulyje sumažinti pajėgumus. Skelbiant šią iniciatyvą būtų atsižvelgiama į besivystančių valstybių siekius; be to, ji būtų suderinama su BŽP pertvarka, pagal kurią teisėmis pagrįstas valdymas bus pasiūlytas kaip vienas iš būdų mažinti pagrindinių pajėgumų“, |
| --- | --- |

H.

Savo komunikate dėl išorės aspektų Europos Komisija teigia, kad ji „ketina skelbti aukšto lygio politinę iniciatyvą aptarti, kaip iki 2013 m. visame pasaulyje sumažinti pajėgumus. Skelbiant šią iniciatyvą būtų atsižvelgiama į besivystančių valstybių siekius; be to, ji būtų suderinama su BŽP pertvarka, pagal kurią teisėmis pagrįstas valdymas bus pasiūlytas kaip vienas iš būdų mažinti pagrindinių pajėgumų“,

| 1. | ragina ES užtikrinti, kad visi žuvininkystės sektoriaus ryšiai su besivystančiomis šalimis prisidėtų prie tausios žuvininkystės. Šiuo tikslu ES turėtų plėtoti tausios žuvininkystės plėtros partnerystės darinius, kurių pagrindinis tikslas turėtų būti ekologiškai, socialiniu požiūriu ir ekonomiškai tvarioms operacijoms palankios aplinkos sukūrimas atitinkamoje besivystančioje šalyje; |
| --- | --- |

1.

ragina ES užtikrinti, kad visi žuvininkystės sektoriaus ryšiai su besivystančiomis šalimis prisidėtų prie tausios žuvininkystės. Šiuo tikslu ES turėtų plėtoti tausios žuvininkystės plėtros partnerystės darinius, kurių pagrindinis tikslas turėtų būti ekologiškai, socialiniu požiūriu ir ekonomiškai tvarioms operacijoms palankios aplinkos sukūrimas atitinkamoje besivystančioje šalyje;

| 2. | ragina ES užtikrinti, kad būsimos ES nuostatos dėl BŽP, bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo ar dėl tam tikrų priemonių, siekiant išsaugoti žuvų išteklius taikomų šalims, leidžiančioms netausiai žvejoti, padėtų įgyvendinti tausios žuvininkystės principus AKR šalyse; |
| --- | --- |

2.

ragina ES užtikrinti, kad būsimos ES nuostatos dėl BŽP, bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo ar dėl tam tikrų priemonių, siekiant išsaugoti žuvų išteklius taikomų šalims, leidžiančioms netausiai žvejoti, padėtų įgyvendinti tausios žuvininkystės principus AKR šalyse;

| 3. | ragina ES sukurti palankias sąlygas privačioms ES investicijoms į tausios žuvininkystės operacijas AKR šalyse, kuriomis AKR šalyse būtų sukurtos deramo darbo vietos ir didelė pridėtinė vertė, kartu būsimuose žvejybos susitarimuose daugiausia dėmesio skiriant geram valdymui; |
| --- | --- |

3.

ragina ES sukurti palankias sąlygas privačioms ES investicijoms į tausios žuvininkystės operacijas AKR šalyse, kuriomis AKR šalyse būtų sukurtos deramo darbo vietos ir didelė pridėtinė vertė, kartu būsimuose žvejybos susitarimuose daugiausia dėmesio skiriant geram valdymui;

| 4. | mano, kad nustatant būsimus BŽP išorės aspektus turėtų būti skatinama AKR regioninė integracija – suderinamos priemonės, kurių imamasi pagal tausios žuvininkystės susitarimą (TŽS), remiamas regioninis mokslinis bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas stebėsenos srityje ir didinama parama veiksmingam AKR šalių dalyvavimui regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RFMO) veikloje ir parama kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; |
| --- | --- |

4.

mano, kad nustatant būsimus BŽP išorės aspektus turėtų būti skatinama AKR regioninė integracija – suderinamos priemonės, kurių imamasi pagal tausios žuvininkystės susitarimą (TŽS), remiamas regioninis mokslinis bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas stebėsenos srityje ir didinama parama veiksmingam AKR šalių dalyvavimui regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RFMO) veikloje ir parama kovai su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba;

| 5. | teigiamai vertina pasiūlymą ES sektorinę paramą atsieti nuo mokėjimų už žvejybos teises AKR šalių vandenyse ir šią paramą apibrėžti atsižvelgiant į šalių partnerių poreikius ir gebėjimus ją panaudoti. Ragina ES stiprinti trečiųjų šalių gebėjimus panaudoti pagalbą; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina pasiūlymą ES sektorinę paramą atsieti nuo mokėjimų už žvejybos teises AKR šalių vandenyse ir šią paramą apibrėžti atsižvelgiant į šalių partnerių poreikius ir gebėjimus ją panaudoti. Ragina ES stiprinti trečiųjų šalių gebėjimus panaudoti pagalbą;

| 6. | mano, kad AKR šalių dalyvavimas regioninių organų veikloje itin svarbus siekiant suteikti joms galimybes naudotis savo teisėmis ir suteikti savo vietos laivynams teises žvejoti jūrų išteklius, ypač labai migruojančius ir plačiai pasklidusius išteklius, pvz., tunus ir mažus pelaginius išteklius, ir šias teises plėsti, taip pat įgyvendinti savo įsipareigojimus tausiai naudoti išteklius remiantis tinkamais žvejybos plėtros planais ir įsipareigojimus didinti žuvininkystės sektoriaus įnašą į aprūpinimą maistu AKR šalyse; |
| --- | --- |

6.

mano, kad AKR šalių dalyvavimas regioninių organų veikloje itin svarbus siekiant suteikti joms galimybes naudotis savo teisėmis ir suteikti savo vietos laivynams teises žvejoti jūrų išteklius, ypač labai migruojančius ir plačiai pasklidusius išteklius, pvz., tunus ir mažus pelaginius išteklius, ir šias teises plėsti, taip pat įgyvendinti savo įsipareigojimus tausiai naudoti išteklius remiantis tinkamais žvejybos plėtros planais ir įsipareigojimus didinti žuvininkystės sektoriaus įnašą į aprūpinimą maistu AKR šalyse;

| 7. | ragina sukurti visus suinteresuotuosius subjektus įtraukiantį ir skaidrų dialogo mechanizmą siekiant įgyvendinti besivystančių šalių prioritetus tvariai plėtoti savo žuvininkystės sektorių; |
| --- | --- |

7.

ragina sukurti visus suinteresuotuosius subjektus įtraukiantį ir skaidrų dialogo mechanizmą siekiant įgyvendinti besivystančių šalių prioritetus tvariai plėtoti savo žuvininkystės sektorių;

| 8. | ragina įvertinti visų ES politikos priemonių, turinčių poveikį žuvininkystės vystymui atitinkamoje trečiojoje šalyje, su kuria sudarytas žuvininkystės susitarimas, ekonominius, socialinius padarinius ir poveikį aplinkai. Toks vertinimas turėtų tapti viešai prieinamas visiems suinteresuotiesiems subjektams, kad būtų skatinama turint reikiamą informaciją dalyvauti ES ir atitinkamų AKR šalių politiniame dialoge; |
| --- | --- |

8.

ragina įvertinti visų ES politikos priemonių, turinčių poveikį žuvininkystės vystymui atitinkamoje trečiojoje šalyje, su kuria sudarytas žuvininkystės susitarimas, ekonominius, socialinius padarinius ir poveikį aplinkai. Toks vertinimas turėtų tapti viešai prieinamas visiems suinteresuotiesiems subjektams, kad būtų skatinama turint reikiamą informaciją dalyvauti ES ir atitinkamų AKR šalių politiniame dialoge;

| 9. | teigiamai vertina pasiūlymą į būsimus žvejybos susitarimus įtraukti skaidrumo išlygą siekiant užtikrinti, kad būtų žinomos atitinkamoje išskirtinėje ekonominėje zonoje dirbančių vietos ir visų užsienio laivynų bendros žvejybos pastangos; ši išlyga, kartu geriau surenkant duomenis ir atliekant mokslinius tyrimus, padės įvertinti turimų perteklinių išteklių dydį: mano, kad reikia didesnio skaidrumo įgyvendinant TŽS – turi būti paskelbti ex ante ir ex post vertinimai, kuriuose būtų svarbių duomenų, pavyzdžiui, AKR šalių vandenyse ES laivynų sugauto laimikio vertė; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina pasiūlymą į būsimus žvejybos susitarimus įtraukti skaidrumo išlygą siekiant užtikrinti, kad būtų žinomos atitinkamoje išskirtinėje ekonominėje zonoje dirbančių vietos ir visų užsienio laivynų bendros žvejybos pastangos; ši išlyga, kartu geriau surenkant duomenis ir atliekant mokslinius tyrimus, padės įvertinti turimų perteklinių išteklių dydį: mano, kad reikia didesnio skaidrumo įgyvendinant TŽS – turi būti paskelbti ex ante ir ex post vertinimai, kuriuose būtų svarbių duomenų, pavyzdžiui, AKR šalių vandenyse ES laivynų sugauto laimikio vertė;

| 10. | primygtinai reikalauja, kad su ES vėliava plaukiojančių ir ES priklausančių laivų, žvejojančių AKR šalių vandenyse, veikla būtų reglamentuojama susitarimu, kuriame būtų numatytos sąlygos, ypač toliau nurodytosios, kaip ES veiklos vykdytojai gali vykdyti žvejybą atitinkamose trečiosiose šalyse:






  — | Europos laivynų laimikiai AKR šalių vandenyse turėtų priklausyti nuo to, ar juose yra išteklių perteklius; |
| --- | --- | --- |

10.

primygtinai reikalauja, kad su ES vėliava plaukiojančių ir ES priklausančių laivų, žvejojančių AKR šalių vandenyse, veikla būtų reglamentuojama susitarimu, kuriame būtų numatytos sąlygos, ypač toliau nurodytosios, kaip ES veiklos vykdytojai gali vykdyti žvejybą atitinkamose trečiosiose šalyse:

—

Europos laivynų laimikiai AKR šalių vandenyse turėtų priklausyti nuo to, ar juose yra išteklių perteklius;

| — | ES turėtų užtikrinti, kad ES laivai naudotų tik tinkamą žvejybos praktiką, metodus ir įrankius, atitinkančius žuvininkystės išteklių, kuriuos ketinama sužvejoti, pobūdį ir dydį; |
| --- | --- |

—

ES turėtų užtikrinti, kad ES laivai naudotų tik tinkamą žvejybos praktiką, metodus ir įrankius, atitinkančius žuvininkystės išteklių, kuriuos ketinama sužvejoti, pobūdį ir dydį;

| — | ES turėtų užtikrinti, kad bent dalis laimikio būtų iškraunama AKR šalyse – taip būtų skatinamas vietos perdirbimo pramonės vystymasis; |
| --- | --- |

—

ES turėtų užtikrinti, kad bent dalis laimikio būtų iškraunama AKR šalyse – taip būtų skatinamas vietos perdirbimo pramonės vystymasis;

| 11. | ragina ES užtikrinti visapusišką tausios žuvininkystės susitarimų su šalimis partnerėmis įgyvendinimo skaidrumą, apimantį derybas dėl žvejybos teisių, žvejybos veiklos administravimą ir derybų rezultatų vertinimą; |
| --- | --- |

11.

ragina ES užtikrinti visapusišką tausios žuvininkystės susitarimų su šalimis partnerėmis įgyvendinimo skaidrumą, apimantį derybas dėl žvejybos teisių, žvejybos veiklos administravimą ir derybų rezultatų vertinimą;

| 12. | be to, ragina AKR ir ES šalis užtikrinti žvejybos administravimo savo vandenyse pagal susitarimus, kuriuos jos sudaro su šalimis partnerėmis, visapusišką skaidrumą; tam reikia suderintų daugelio suinteresuotųjų subjektų pastangų – taip bus užtikrinta, kad pagrindinė informacija būtų viešai prieinama, ypač pilietinei visuomenei, ir kad Parlamento nariai turėtų galimybes ir priemones naudotis šia informacija ir reikalauti savo šalių vyriausybių atsiskaityti už sprendimus ir tarnybos rezultatus; |
| --- | --- |

12.

be to, ragina AKR ir ES šalis užtikrinti žvejybos administravimo savo vandenyse pagal susitarimus, kuriuos jos sudaro su šalimis partnerėmis, visapusišką skaidrumą; tam reikia suderintų daugelio suinteresuotųjų subjektų pastangų – taip bus užtikrinta, kad pagrindinė informacija būtų viešai prieinama, ypač pilietinei visuomenei, ir kad Parlamento nariai turėtų galimybes ir priemones naudotis šia informacija ir reikalauti savo šalių vyriausybių atsiskaityti už sprendimus ir tarnybos rezultatus;

| 13. | mano, kad atsižvelgiant į BŽP reformą AKR importo atitiktis būsimiems ES tausios žuvininkystės, aplinkos apsaugos ir darbo standartams ir žmogaus teisių laikymasis turėtų padėti skatinti tausią žuvininkystę AKR šalyse ir neturėtų būti naudojama protekcionistiniais tikslais arba siekiant pakreipti konkurencijos sąlygas ES laivų operatoriams palankia linkme; |
| --- | --- |

13.

mano, kad atsižvelgiant į BŽP reformą AKR importo atitiktis būsimiems ES tausios žuvininkystės, aplinkos apsaugos ir darbo standartams ir žmogaus teisių laikymasis turėtų padėti skatinti tausią žuvininkystę AKR šalyse ir neturėtų būti naudojama protekcionistiniais tikslais arba siekiant pakreipti konkurencijos sąlygas ES laivų operatoriams palankia linkme;

| 14. | primygtinai teigia, kad Europos investicijos į AKR žuvininkystės sektorių turėtų būti grindžiamos AKR šalių vystymosi poreikiais: darbo vietų kūrimu, aprūpinimu maistu, pajamomis iš eksporto ir kt. AKR šalių mažosios ir vidutinės žvejybos įmonės (MVĮ), ypač nedidelio masto žvejybos ūkiai, perdirbimo ir eksporto verslo subjektai, šiuos poreikius tenkina veiksmingai ir konkrečiai, tad ES investicijomis turėtų būti prioritetine tvarka remiama MVĮ plėtra žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

14.

primygtinai teigia, kad Europos investicijos į AKR žuvininkystės sektorių turėtų būti grindžiamos AKR šalių vystymosi poreikiais: darbo vietų kūrimu, aprūpinimu maistu, pajamomis iš eksporto ir kt. AKR šalių mažosios ir vidutinės žvejybos įmonės (MVĮ), ypač nedidelio masto žvejybos ūkiai, perdirbimo ir eksporto verslo subjektai, šiuos poreikius tenkina veiksmingai ir konkrečiai, tad ES investicijomis turėtų būti prioritetine tvarka remiama MVĮ plėtra žuvininkystės sektoriuje;

| 15. | pabrėžia, kad žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimais su AKR šalimis trečiosios šalys vidutiniu laikotarpiu turėtų būti skatinamos naudoti savo pačių išteklius ir vidaus vartojimui, ir eksportui, kad sukurta gerovė liktų šiose šalyse; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimais su AKR šalimis trečiosios šalys vidutiniu laikotarpiu turėtų būti skatinamos naudoti savo pačių išteklius ir vidaus vartojimui, ir eksportui, kad sukurta gerovė liktų šiose šalyse;

| 16. | ragina prieš sudarant ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimus vykdyti atviras diskusijas, kuriose galėtų veiksmingai dalyvauti įvairių šalių visuomenė ir socialinės organizacijos ir į kurias būtų įtraukti nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas, užtikrinant, kad derybos būtų demokratiškos ir skaidrios, atitinkančios kiekvienos šalies institucijų veiklos pobūdį; |
| --- | --- |

16.

ragina prieš sudarant ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimus vykdyti atviras diskusijas, kuriose galėtų veiksmingai dalyvauti įvairių šalių visuomenė ir socialinės organizacijos ir į kurias būtų įtraukti nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas, užtikrinant, kad derybos būtų demokratiškos ir skaidrios, atitinkančios kiekvienos šalies institucijų veiklos pobūdį;

| 17. | paveda Pirmininkams perduoti šią deklaraciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai ir Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkams perduoti šią deklaraciją AKR ir ES tarybai, Europos Komisijai ir Europos Parlamentui.

---

(1)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2012 m. gegužės 30 d. Horsense (Danija).

1

(2)  OL C 327, 2011 11 10, p. 38.

2

(3)  (ACP-EU/101.111/11/fin.).

3

(4)  EUCO 7/1/11.

4

(5)  18765/11.

5

(6)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2012 m. gegužės 30 d. Horsense (Danija).

6

(7)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2012 m. gegužės 30 d. Horsense (Danija).

7

(8)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2012 m. gegužės 30 d. Horsense (Danija).

8

(9)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2012 m. gegužės 30 d. Horsense (Danija).

9

---