# Eiropas Savienības C 310/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.310.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 310 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 13. oktobris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.310.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 310

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 13. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 310/01 | Monetārais nolīgums starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 310/01

Monetārais nolīgums starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2012/C 310/02 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2012. gada 1. augusts) par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CON/2012/62) | 12 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2012/C 310/02

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2012. gada 1. augusts) par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CON/2012/62)

12

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2012/C 310/03 | Valstu futbola informācijas punktu (VFIP) saraksts | 32 |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 310/04 | Euro maiņas kurss | 36 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2012/C 310/03

Valstu futbola informācijas punktu (VFIP) saraksts

32

Eiropas Komisija

2012/C 310/04

Euro maiņas kurss

36

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 310/05 | Uzaicinājums paust interesi par dalību daudznozaru neatkarīgo ekspertu grupā, kas konsultēs par efektīviem ieguldījumiem veselības jomā | 37 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 310/06 | Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem | 40 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 310/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 41 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2012/C 310/05

Uzaicinājums paust interesi par dalību daudznozaru neatkarīgo ekspertu grupā, kas konsultēs par efektīviem ieguldījumiem veselības jomā

37

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 310/06

Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem

40

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 310/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/1

---

MONETĀRAIS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Monako Firstisti

2012/C 310/01

EIROPAS SAVIENĪBA, kuru pārstāv Francijas Republika un Eiropas Komisija,

un

MONAKO FIRSTISTE,

tā kā:

| (1) | 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 ar euro tika aizstāta to dalībvalstu, tostarp Francijas, valūta, kuras piedalās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā. |
| --- | --- |

(1)

1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 ar euro tika aizstāta to dalībvalstu, tostarp Francijas, valūta, kuras piedalās Ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā.

| (2) | Vēl pirms euro ieviešanas Franciju un Monako Firstisti saistīja divpusējie nolīgumi monetārajā vai banku nozarē, proti, Francijas un Monako 1945. gada 14. aprīļa vienošanās par valūtas maiņas uzraudzību un 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencija. |
| --- | --- |

(2)

Vēl pirms euro ieviešanas Franciju un Monako Firstisti saistīja divpusējie nolīgumi monetārajā vai banku nozarē, proti, Francijas un Monako 1945. gada 14. aprīļa vienošanās par valūtas maiņas uzraudzību un 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencija.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 1998. gada 31. decembra lēmumu (1) Monako Firstistei tika atļauts no 1999. gada 1. janvāra lielot euro kā oficiālo valūtu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 1998. gada 31. decembra lēmumu (1) Monako Firstistei tika atļauts no 1999. gada 1. janvāra lielot euro kā oficiālo valūtu.

| (4) | Eiropas Savienība, kuru pārstāv Francijas Republika sadarbībā ar Komisiju un ECB, noslēdza monetāro nolīgumu ar Monako Firstisti 2001. gada 24. decembrī. Kaimiņattiecību konvencija starp Francijas Republiku un Monako Firstisti attiecīgi tika atjaunināta. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Savienība, kuru pārstāv Francijas Republika sadarbībā ar Komisiju un ECB, noslēdza monetāro nolīgumu ar Monako Firstisti 2001. gada 24. decembrī. Kaimiņattiecību konvencija starp Francijas Republiku un Monako Firstisti attiecīgi tika atjaunināta.

| (5) | Saskaņā ar šo monetāro nolīgumu Monako Firstistei ir tiesības turpināt izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Eiropas Savienības noteikumi, kas uzskaitīti šajā nolīgumā, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar šo monetāro nolīgumu Monako Firstistei ir tiesības turpināt izmantot euro kā oficiālo valūtu un piešķirt likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Eiropas Savienības noteikumi, kas uzskaitīti šajā nolīgumā, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

| (6) | Monako Firstistei jānodrošina, lai Kopienas noteikumi, kuri attiecas uz euro monētām un banknotēm, tiktu piemēroti tās teritorijā; šīs monētas un banknotes ir pienācīgi jāaizsargā pret viltošanu; ir svarīgi, lai Monako Firstiste veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā. |
| --- | --- |

(6)

Monako Firstistei jānodrošina, lai Kopienas noteikumi, kuri attiecas uz euro monētām un banknotēm, tiktu piemēroti tās teritorijā; šīs monētas un banknotes ir pienācīgi jāaizsargā pret viltošanu; ir svarīgi, lai Monako Firstiste veiktu visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā.

| (7) | Šis monetārais nolīgums nevar piešķirt Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā. Šis nolīgums nevar piešķirt Eiropas Savienības teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Monako Firstistē. |
| --- | --- |

(7)

Šis monetārais nolīgums nevar piešķirt Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Eiropas Savienībā. Šis nolīgums nevar piešķirt Eiropas Savienības teritorijā esošajām kredītiestādēm un attiecīgajos gadījumos citām finanšu iestādēm nekādas tiesības saistībā ar uzņēmējdarbības veikšanas brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību Monako Firstistē.

| (8) | Šajā monetārajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Monako Firstistes finanšu instrumentus to vērtspapīru sarakstā(-os), kurus var izmantot Eurosistēmas Centrālo banku monetārās politikas operācijās. |
| --- | --- |

(8)

Šajā monetārajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Monako Firstistes finanšu instrumentus to vērtspapīru sarakstā(-os), kurus var izmantot Eurosistēmas Centrālo banku monetārās politikas operācijās.

| (9) | Monako Firstistes teritorijā darbojas pārvaldības sabiedrības, kuras veic pārvaldību trešo personu uzdevumā vai pārsūta rīkojumus saistībā ar pakalpojumiem, kurus reglamentē tikai un vienīgi Monako likumi, neskarot 11. panta 6. punktā minētos pienākumus. Šīm sabiedrībām nav paredzēta piekļuve maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmām. |
| --- | --- |

(9)

Monako Firstistes teritorijā darbojas pārvaldības sabiedrības, kuras veic pārvaldību trešo personu uzdevumā vai pārsūta rīkojumus saistībā ar pakalpojumiem, kurus reglamentē tikai un vienīgi Monako likumi, neskarot 11. panta 6. punktā minētos pienākumus. Šīm sabiedrībām nav paredzēta piekļuve maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmām.

| (10) | Turpinot vēsturiskos sakarus, kas pastāv starp Franciju un Monako Firstisti, kā arī 2001. gada 24. decembra monetārā nolīguma principu ievērošanu, Eiropas Savienība un Monako Firstiste apņemas sadarboties godprātīgi, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu ieviešanu pilnā mērā. |
| --- | --- |

(10)

Turpinot vēsturiskos sakarus, kas pastāv starp Franciju un Monako Firstisti, kā arī 2001. gada 24. decembra monetārā nolīguma principu ievērošanu, Eiropas Savienība un Monako Firstiste apņemas sadarboties godprātīgi, lai nodrošinātu šā nolīguma efektīvu ieviešanu pilnā mērā.

| (11) | Ir izveidota apvienotā komiteja, kuras darbā piedalās Monako Firstistes, Francijas Republikas, Eiropas Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, saskaņā ar 3. panta nosacījumiem noteiktu monētu emisijas maksimālo gada apjomu, izvērtētu to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, kā arī lai izvērtētu pasākumus, ko Monako Firstiste veikusi saistībā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

(11)

Ir izveidota apvienotā komiteja, kuras darbā piedalās Monako Firstistes, Francijas Republikas, Eiropas Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, saskaņā ar 3. panta nosacījumiem noteiktu monētu emisijas maksimālo gada apjomu, izvērtētu to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, kā arī lai izvērtētu pasākumus, ko Monako Firstiste veikusi saistībā ar attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu īstenošanu.

| (12) | Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir izšķirt strīdus, kuri var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un kuros konstatēts, ka puses iepriekš nav varējušas vienoties, |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Savienības Tiesas kompetencē ir izšķirt strīdus, kuri var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un kuros konstatēts, ka puses iepriekš nav varējušas vienoties,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1103/97 un Regulu (EK) Nr. 974/98 Monako Firstistei ir tiesības izmantot euro kā savu oficiālo valūtu. Monako Firstiste piešķir euro banknotēm un monētām likumīga maksāšanas līdzekļa statusu.

2. pants

Monako Firstiste neemitē nedz banknotes, nedz monētas, ja vien emisijas nosacījumi nav tikuši noteikti, vienojoties ar Eiropas Savienību. Nosacījumi par euro monētu emisiju no 2011. gada 1. janvāra ir izklāstīti turpmākajos pantos.

3. pants

1.   Monako Firstistes emitēto euro monētu maksimālo gada apjomu (vērtības izteiksmē) veido:

| | fiksētā daļa, kuras sākotnējais apmērs 2011. gadam ir EUR 2 340 000; |
| --- | --- |

fiksētā daļa, kuras sākotnējais apmērs 2011. gadam ir EUR 2 340 000;

| | mainīgā daļa (vērtības izteiksmē), kuru aprēķina, vidējo monētu emisijas apjomu uz vienu Francijas Republikas iedzīvotāju n-1 gadā reizinot ar Monako Firstistes iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

mainīgā daļa (vērtības izteiksmē), kuru aprēķina, vidējo monētu emisijas apjomu uz vienu Francijas Republikas iedzīvotāju n-1 gadā reizinot ar Monako Firstistes iedzīvotāju skaitu.

Apvienotā komiteja katru gadu var pārskatīt fiksēto daļu, ņemot vērā gan inflāciju – pamatojoties uz Francijas saskaņoto patēriņa cenu indeksu n-1 gadā –, gan iespējamās būtiskās tendences, kas var ietekmēt kolekcionāriem paredzēto euro monētu tirgu.

2.   Turklāt Monako Firstiste var emitēt īpašu piemiņas monētu un/vai kolekcionāriem paredzētas monētas par godu svarīgiem Monako Firstistes notikumiem. Ja īpašās emisijas rezultātā tiek pārsniegts 1. punktā noteiktais maksimālais apjoms, šīs emisijas vērtība jāņem vērā tad, kad tiek izmantots iepriekšējā gada maksimālā apjoma atlikums, un/vai jāatskaita no turpmākā gada maksimālā apjoma.

4. pants

1.   Monako Firstistes emitētās euro monētas ir identiskas monētām, ko emitē Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras ir ieviesušas euro, tiktāl, ciktāl tas attiecas uz nominālvērtību, likumīga maksāšanas līdzekļa statusu, tehniskajām īpašībām, vienādās puses mākslinieciskajām īpašībām un valsts puses kopīgajām mākslinieciskajām īpašībām.

2.   Monako Firstiste iepriekš nosūta savu euro monētu valsts puses paraugus Komisijai, kas pārbauda to atbilstību Eiropas Savienības noteikumiem.

5. pants

Atbilstīgi Francijas un Monako Firstistes 1963. gada 18. maija Kaimiņattiecību konvencijas 18. pantam Francija ļauj Monako Firstistei izmantot monētu kalšanai Parīzes Naudas kaltuvi.

6. pants

1.   Monako Firstistes emitēto euro monētu daudzumu pieskaita Francijas emitēto monētu daudzumam, lai saņemtu Eiropas Centrālās bankas apstiprinājumu par Francijas kopējo emisijas apmēru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. panta 2. punktu.

2.   Katru gadu vēlākais 1. septembrī Monako Firstiste paziņo Francijas Republikai euro monētu daudzumu un nominālvērtību, ko tā plāno emitēt nākamajā gadā. Turklāt Monako Firstiste paziņo Komisijai nosacījumus, kas ir paredzēti tās monētu emisijai.

3.   Attiecībā uz 2011. gadu Monako Firstiste 2. punktā minēto informāciju paziņo tad, kad tiek parakstīts minētais nolīgums.

4.   Neskarot kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju, Monako Firstiste laiž apgrozībā ar nominālvērtību vismaz 80 % no ikgadēja emitēto euro monētu apjoma. Ik pēc 5 gadiem apvienotā komiteja izvērtē to monētu minimuma proporciju, kas jāievieš pēc nominālvērtības, un var nolemt to grozīt.

7. pants

1.   Monako Firstiste var emitēt kolekcionāriem paredzētas euro monētas. Šādas monētas ir iekļautas 3. pantā paredzētajā maksimālajā gada apjomā. Monako Firstiste emitē kolekcionāriem paredzētās euro monētas atbilstīgi ES pamatnostādnēm par kolekcionāriem paredzētajām monētām – šajās pamatnostādnēs ir noteikts, ka ir jāpieņem konkrētas tehniskas īpašības, mākslinieciskas īpašības un denominācijas, lai kolekcionāriem paredzētās euro monētas varētu atšķirt no apgrozībai paredzētajām monētām.

2.   Kolekcionāriem paredzētās monētas, ko emitējusi Monako Firstiste, nav likumīgs maksāšanas līdzeklis Eiropas Savienībā.

8. pants

Monako Firstiste veic visus pasākumus, kas nepieciešami naudas viltošanas apkarošanai un sadarbībai ar Komisiju, ECB, Franciju un Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) šajā jomā.

9. pants

Monako Firstiste apņemas:

| a) | piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas uzskaitīti 11. panta 2. punkta darbības jomā iekļautajā A pielikumā un ko Francija piemēro tieši, vai arī noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu minētos tiesību aktus un noteikumus, atbilstīgi 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā noteiktajai kārtībai; |
| --- | --- |

a)

piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus, kas uzskaitīti 11. panta 2. punkta darbības jomā iekļautajā A pielikumā un ko Francija piemēro tieši, vai arī noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu minētos tiesību aktus un noteikumus, atbilstīgi 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā noteiktajai kārtībai;

| b) | pieņemt tiesību aktus un noteikumus, kas ir līdzvērtīgi B pielikumā uzskaitītajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un noteikumiem, ko dalībvalstis piemēro tieši vai transponē savos tiesību aktos, atbilstīgi 11. panta 4. punktā, 11. panta 5. punktā un 11. panta 6. punktā noteiktajai kārtībai šādās jomās:






  — | banku un finanšu tiesības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana 11. pantā minētajās jomās un atbilstīgi minētajā pantā noteiktajai kārtībai, |
| --- | --- | --- |

b)

pieņemt tiesību aktus un noteikumus, kas ir līdzvērtīgi B pielikumā uzskaitītajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem un noteikumiem, ko dalībvalstis piemēro tieši vai transponē savos tiesību aktos, atbilstīgi 11. panta 4. punktā, 11. panta 5. punktā un 11. panta 6. punktā noteiktajai kārtībai šādās jomās:

—

banku un finanšu tiesības, kā arī nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana 11. pantā minētajās jomās un atbilstīgi minētajā pantā noteiktajai kārtībai,

| — | krāpšanas un skaidras un neskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršana; |
| --- | --- |

—

krāpšanas un skaidras un neskaidras naudas maksāšanas līdzekļu, medaļu un žetonu viltošanas novēršana;

| c) | savā teritorijā tieši piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus attiecībā uz euro banknotēm un monētām, kā arī pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienīgās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu, izņemot gadījumus, kuriem šajā nolīgumā ir paredzēts cits noteikums. Komisija ar apvienotās komitejas starpniecību dara zināmu Monako Firstistes iestādēm attiecīgo tiesību aktu un noteikumu sarakstu. |
| --- | --- |

c)

savā teritorijā tieši piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un noteikumus attiecībā uz euro banknotēm un monētām, kā arī pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienīgās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu, izņemot gadījumus, kuriem šajā nolīgumā ir paredzēts cits noteikums. Komisija ar apvienotās komitejas starpniecību dara zināmu Monako Firstistes iestādēm attiecīgo tiesību aktu un noteikumu sarakstu.

10. pants

1.   Saskaņā ar 11. pantā paredzētajiem nosacījumiem kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm, kurām ir atļauja darboties Monako Firstistes teritorijā, var būt piekļuve starpbanku norēķiniem un maksājumiem un vērtspapīru norēķinu sistēmai Eiropas Savienībā, ievērojot to pašu kārtību, kādu ievēro Francijas teritorijā esošās kredītiestādes un vajadzības gadījumā citas finanšu iestādes, ja vien tās izpilda attiecīgos piekļuves nosacījumus.

2.   Saskaņā ar 11. pantā paredzētajiem nosacījumiem Francijas banka uzliek Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm par pienākumu pildīt tos pašus ECB paredzētos ieviešanas noteikumus attiecībā uz monetārās politikas instrumentiem un procedūrām, kurus pilda Francijas teritorijā esošās kredītiestādes un vajadzības gadījumā citas finanšu iestādes.

11. pants

1.   Tiesību akti, ko pieņēmusi Padome, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 129. panta ceturto daļu saistībā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtu (turpmāk “Statūti”) 5.4. pantu, vai 19.1. pantu, vai 34.3. pantu, tiesību akti, ko pieņēmusi ECB, piemērojot iepriekšminētos Padomes tiesību aktus vai Statūtu 5., 16., 18., 19., 20., 22. vai 34.3. pantu, vai tiesību akti, ko ECB pieņemto tiesību aktu ieviešanai pieņēmusi Francijas banka, ir piemērojami Monako Firstistes teritorijā. Tas attiecas arī uz minēto aktu varbūtējiem grozījumiem.

2.   Monako Firstiste piemēro noteikumus, ko Francija pieņēmusi, lai transponētu A pielikumā minētos Savienības tiesību aktus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un uzraudzību, kā arī attiecībā uz sistemātisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmās. Šajā nolūkā Monako Firstiste piemēro, pirmkārt, Francijas Monetārā un finanšu kodeksa noteikumus attiecībā uz kredītiestāžu darbību un uzraudzību, kā arī normatīvos aktus, kas pieņemti piemērošanai saskaņā ar Francijas un Monako Firstistes 1945. gada 14. aprīļa Konvenciju attiecībā uz valūtas maiņas uzraudzību un saskaņā ar to 1963. gada 18. maija, 2001. gada 10. maija, 2005. gada 8. novembra un 2010. gada 20. oktobra skaidrojošo vēstuļu apmaiņu starp Francijas Republiku un Viņa Augstības Monako prinča valdību, kuras attiecas uz banku darbības regulējumu, un, otrkārt, Francijas Monetārā un finanšu kodeksa noteikumus attiecībā uz sistemātisko risku novēršanu maksājumu un vērtspapīru norēķinu un piegādes sistēmās.

3.   Komisija grozīs A pielikuma sarakstu ikreiz, kad tiks grozīti attiecīgie akti un kad Eiropas Savienība pieņems jaunu aktu, ņemot vērā tiesību aktu spēkā stāšanās un transponēšanas datumu. Monako Firstistē A pielikumā uzskaitītie tiesību akti un noteikumi ir piemērojami no datuma, kad tos iekļauj Francijas likumos atbilstīgi 2. punktā minētajiem noteikumiem. Ikreiz, kad tiek izdarīts grozījums, atjaunināto sarakstu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV).

4.   Monako Firstiste pieņem līdzvērtīgus pasākumus tiem, kādus ir pieņēmušas dalībvalstis, piemērojot Savienības aktus, kas vajadzīgi šā nolīguma ieviešanai un kas minēti B pielikumā. Apvienotā komiteja, kas minēta 13. pantā, atbilstīgi kārtībai, kādu tā nosaka pati, izvērtē to Monako un dalībvalstu pasākumu līdzvērtīgumu, kas pieņemti, piemērojot iepriekšminētos Savienības aktus.

5.   Neskarot šā panta 9. punktā paredzēto procedūru, B pielikumā minēto sarakstu groza ar apvienotās komitejas lēmumu. Šajā nolūkā, līdzko Komisija ir pieņēmusi jaunu tiesību aktu jomā, kas attiecas uz šo nolīgumu, un uzskata, ka šis tiesību akts jāiekļauj B pielikuma sarakstā, tā par to informē Monako Firstisti. Monako Firstiste saņem dokumentu kopijas, ko dažādos likumdošanas procedūras posmos sagatavojušas Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Grozīto B pielikumu Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV).

Apvienotā komiteja lemj arī par attiecīgu un samērīgu termiņu, līdz kuram Monako Firstiste īsteno B pielikumam pievienotos jaunos tiesību aktus un noteikumus.

6.   Monako Firstiste pieņem pasākumus, kuru ietekme ir līdzvērtīga B pielikumā minētajām Eiropas Savienības direktīvām attiecībā uz nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu atbilstīgi ieteikumiem, ko jautājumā par nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu ir izteikusi Finanšu darījumu darba grupa (FATF). Par to Eiropas Savienības regulu iekļaušanu B sarakstā, kuras attiecas uz nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanu, apvienotā komiteja lemj, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi. Monako Firstistes un dalībvalstu finansiālās izmeklēšanas vienības turpina aktīvu sadarbību nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizācijas apkarošanā.

7.   Iepriekšējos punktos minēto tiesību aktu neievērošanas gadījumos Monako Firstistes teritorijā esošajām kredītiestādēm un vajadzības gadījumā citām finanšu iestādēm, kā arī citām ziņotājiestādēm piemēro attiecīgās sankcijas un disciplinārās procedūras. Monako Firstiste nodrošina kompetento iestāžu uzlikto sankciju izpildīšanu atbilstīgi šā panta noteikumiem.

8.   Šā panta 1. punktā minētie tiesību akti, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ESOV), Monako Firstistē stājas spēkā tajā pašā datumā, kad tie stājas spēkā Eiropas Savienībā, un tiesību akti, kas publicēti Francijas Republikas Oficiālajā Vēstnesī (FROV), Monako Firstistē stājas spēkā tajā pašā datumā, kad tie stājas spēkā Francijā. Šā panta 1. punktā minētie vispārēji piemērojamie tiesību akti, kas nav publicēti ESOV vai FROV, stājas spēkā datumā, kad tos nosūta Monako iestādēm. Šā panta 1. punktā minētos individuāli piemērojamos tiesību aktus piemēro no datuma, kad par tiem paziņo adresātam.

9.   Pirms atļaujas piešķiršanas ieguldījumu sabiedrībām, ko vēlas nodibināt Monako Firstistes teritorijā ar mērķi tajā sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kas nav pārvaldība trešo personu uzdevumā un rīkojumu pārsūtīšana, un neskarot šā panta 6. punktā minētos pienākumus, Monako Firstiste apņemas pieņemt pasākumus, kuru ietekme ir līdzvērtīga tiem spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem, kas reglamentē šos pakalpojumus. Atkāpjoties no šā panta 5. punktā paredzētās procedūras, Komisija šos tiesību aktus iekļauj B pielikumā.

12. pants

1.   Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva kompetence izšķirt ikvienu strīdu starp pusēm, kas var izcelties par kāda šajā nolīgumā paredzēta pienākuma neizpildīšanu vai noteikuma neievērošanu un ko nav varējusi atrisināt apvienotā komiteja. Puses apņemas darīt visu iespējamo, lai atrisinātu strīdu izlīguma ceļā apvienotajā komitejā.

2.   Ja šajā līmenī netiek panākts izlīgums, Eiropas Savienība, kas rīkojas atbilstīgi Komisijas ieteikumam pēc apspriešanās ar Franciju un ECB jautājumos, kas ietilpst tās kompetences jomā, vai Monako Firstiste var celt prasību Tiesā, ja apvienotās komitejas veiktās iepriekšējās pārbaudes rezultātā tiek konstatēts, ka otra puse nav izpildījusi kādu no šajā nolīgumā paredzētajiem pienākumiem vai nav ievērojusi kādu no šajā nolīgumā paredzētajiem noteikumiem. Tiesas spriedums pusēm ir saistošs, un tās veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Tiesas sprieduma prasības spriedumā noliktajā laikposmā.

3.   Ja Eiropas Savienība vai Monako Firstiste neveic nepieciešamos pasākumus, lai noliktajā laikposmā izpildītu sprieduma prasības, otra puse var nolīgumu nekavējoties izbeigt.

4.   Visi jautājumi attiecībā uz to Eiropas Savienības iestāžu vai struktūru lēmumu spēkā esību, kas pieņemti, piemērojot šo nolīgumu, ir Eiropas Savienības Tiesas ekskluzīvajā kompetencē. Jo īpaši ikviena fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta Monako Firstistes teritorijā, var izmantot pārsūdzības tiesības, kas paredzētas Francijas teritorijā reģistrētām fiziskām un juridiskām personām attiecībā uz tai adresētiem tiesību aktiem neatkarīgi no to veida vai rakstura.

13. pants

1.   Apvienotās komitejas sastāvā ir Monako Firstistes un Eiropas Savienības pārstāvji. Apvienotā komiteja apmainās ar viedokļiem un informāciju un pieņem lēmumus, kas minēti 3., 6. un 11. pantā. Tā izskata Monako Firstistes veiktos pasākumus un cenšas atrisināt domstarpības, kas var rasties par šā nolīguma piemērošanu. Apvienotā komiteja pieņem savu iekšējo reglamentu.

2.   Eiropas Savienības delegācijas sastāvā ir Francijas Republikas kā delegācijas vadītājas pārstāvji, kā arī Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas pārstāvji. Eiropas Savienības delegācija pieņem noteikumus un kārtību vienprātīgi.

3.   Monako Firstistes delegācijas sastāvā ir Valsts ministra norīkotie pārstāvji, delegāciju vada valdības padomnieks finanšu un ekonomikas jautājumos vai tā pārstāvis.

4.   Apvienotā komiteja sapulcējas vismaz vienreiz gadā, kā arī ikreiz, kad kāds no tās locekļiem to uzskata par nepieciešamu, lai komiteja varētu izpildīt uzdevumus, ko tai nosaka šis nolīgums, un jo īpaši ņemot vērā Eiropas, Francijas un Monako tiesību aktu attīstību. Par priekšsēdētāju katru gadu rotācijas kārtībā izvēlas Eiropas Savienības delegācijas vadītāju vai Monako Firstistes delegācijas vadītāju. Apvienotā komiteja lēmumus pieņem ar pārstāvēto pušu vienprātīgu balsojumu.

5.   Komitejas sekretariāta sastāvā ir divas personas – vienu ieceļ Monako Firstistes delegācijas vadītājs, otru ieceļ Eiropas Savienības delegācijas vadītājs. Sekretariāts arī piedalās komitejas sanāksmēs.

14. pants

Ikviena puse var izbeigt šo nolīgumu, brīdinot par to vienu gadu iepriekš.

15. pants

Šis nolīgums ir sagatavots franču valodā un vajadzības gadījumā var būt iztulkots arī citās Eiropas Savienības valodās. Tomēr autentisks ir tikai teksts franču valodā.

16. pants

Šis nolīgums stājas spēkā 2011. gada 1. decembrī.

17. pants

2001. gada 24. decembra monetārais nolīgums tiek atcelts datumā, kad stājas spēkā šis nolīgums. Atsauces uz 2001. gada 24. decembra monetāro nolīgumu ir uzskatāmas par atsaucēm uz šo nolīgumu.

Nolīgums noslēgts Briselē 2011. gada 29. novembrī 3 oriģināleksemplāros franču valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, atbildīgais par ekonomikas un monetārajām lietām

Olli REHN

Francijas Republikas ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs

François BAROIN

Monako Firstistes vārdā –

valsts ministrs

Michel ROGER

---

(1)  OV L 30, 4.2.1999., 31. lpp.

1

---

A PIELIKUMS

Tiesību akti banku un finanšu jomā

Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem – attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro kredītiestādēm (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/46/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/117/EEK par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) – attiecībā uz kredītiestādēm paredzētajiem noteikumiem (OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/23/EK, ar ko Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 54. lpp.)

Komisijas 2009. gada 7. aprīļa Direktīvu 2009/27/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 94, 8.4.2009., 97. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.2010., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/14/EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas aizkavējumu (OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīva 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) – izņemot III un IV sadaļu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Komisijas 2007. gada 27. marta Direktīvu 2007/18/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu iekļaušanu tās piemērošanas darbības jomā vai izslēgšanu no tās un riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām (OV L 87, 28.3.2007., 9. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.) – attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļas noteikumiem;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/24/EK, ar ko Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 38. lpp.)

Komisijas 2009. gada 27. jūlija Direktīvu 2009/83/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 196, 28.7.2009., 14. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

Komisijas 2010. gada 9. marta Direktīvu 2010/16/ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz konkrētas iestādes izslēgšanu no piemērošanas jomas (OV L 60, 10.3.2010., 15. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.2010., 3. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīva 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/25/EK, ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK – attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro kredītiestādēm, un izņemot 15., 31.–33. pantu un III sadaļu (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.)

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004.) (OV L 45, 16.2.2005., 18. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/31/EK, ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu izvērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/10/EK, ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

un kurā papildinājumi izdarīti ar:

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regulu (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.)

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK: attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļu (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.)

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007.) (OV L 187, 18.7.2009., 5. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.)

---

B PIELIKUMS

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.): attiecībā uz Direktīvas 2007/64/EK I un II sadaļas noteikumiem;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/20/EK, ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) – izņemot Direktīvas 2009/110/EK III sadaļu;

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

kurā papildinājumi izdarīti ar:

Komisijas 2006. gada 1. augusta Direktīvu 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz “politiski ietekmējamas personas” definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.)

Krāpšanas un viltošanas novēršana

Padomes 2001. gada 28. maija Pamatlēmums 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.)

Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 46/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

Padomes 2000. gada 29. maija Pamatlēmums 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu (OV L 140, 14.6.2000., 1. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2001. gada 6. decembra Pamatlēmumu 2001/888/TI, ar ko groza Pamatlēmumu 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu (OV L 329, 14.12.2001., 3. lpp.)

Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/887/TI par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.)

Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmums 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.)

Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmums 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.)

kurā grozījumi izdarīti ar:

Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmumu 2006/75/EK, ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (OV L 36, 8.2.2006., 40. lpp.)

Padomes 2006. gada 20. novembra Lēmumu 2006/849/EK, ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (Perikla programmu) (OV L 330, 28.11.2006., 28. lpp.)

Tiesību akti banku un finanšu jomā

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.)

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/12

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2012. gada 1. augusts)

par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2012. gada 3. aprīlī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”). ECB 2012. gada 19. aprīlī saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par šo ierosināto regulu.

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātajā regulā ir normas, kas attiecas uz ECB uzdevumu definēt un īstenot euro zonas monetāro politiku, un veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu, kā arī uz ECB palīdzību kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu. Turklāt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 22. pants nosaka, ka ECB un nacionālās centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar citām valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas klīringa un maksājumu sistēmas. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

Kopā ar Direktīvu 2004/39/EK (2) un priekšlikumu direktīvai par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (3) ierosinātā regula būs daļa no tirgus infrastruktūru un tirdzniecības vietu regulējuma sistēmas. To izmēra, sarežģītības un savstarpējās sistēmiskās saistības dēļ CVD uzskata par sistēmiski svarīgiem (4), un tādēļ tiem vajadzīga visaptveroša uzraudzības un pārraudzības regulējuma sistēma, kas apvieno makrouzraudzības un mikrouzraudzības instrumentus. ECB cieši atbalsta Komisijas priekšlikumu nostiprināt CVD piemērojamo tiesisko regulējumu un saskaņot noteikumus, kas ir CVD darbības, licencēšanas un uzraudzības pamatā, kā arī noteikumus, kas saistīti ar vērtspapīru emisiju, turēšanu un pārvešanu, izmantojot CVD, Savienībā (5).

Eurosistēma izstrādā TARGET2 vērtspapīriem (T2V), kuras mērķis ir nodrošināt vienotu norēķinu sistēmu Eiropā. Šajā kontekstā ECB cieši atbalsta ierosināto regulu, kura uzlabos juridiskos un operacionālos nosacījumus pārrobežu norēķiniem Savienībā vispār, kā arī konkrēti attiecībā uz T2V. Šajā sakarā ECB iesaka ierosināto regulu un atbilstošos ieviešanas aktus pieņemt pirms plānotā T2V sākuma 2015. gada jūnijā.

1.   Regulas piemērošanas joma

Ierosinātā regula nosaka vienotas prasības finanšu instrumentu norēķiniem (6). Saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK (7) finanšu instrumenti ietver pārvedamus vērtspapīrus, naudas tirgus instrumentus un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu apliecības, atvasināto instrumentu līgumus, starpības finanšu līgumus un emisiju kvotas. ECB šajā sakarā atzīmē, ka ierosinātā regula nedefinē “finanšu instrumentus” un ka dažas tās daļas attiecas tikai uz “vērtspapīriem” vai pārvedamiem vērtspapīriem (8), bet citas attiecas uz naudas tirgus instrumentiem (9), kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu apliecībām un emisijas kvotām (10). Turklāt ierosinātā regula definē CVD kā juridisku personu, kas ir vērtspapīru norēķinu sistēmas operators un sniedz vismaz vēl vienu pielikumā uzskaitīto pamatpakalpojumu (11). ECB uzskata, ka jāregulē ir visi trīs pamatpakalpojumi. Ņemot vērā minēto, kā arī juridiskās noteiktības dēļ ECB iesaka precizēt ierosinātās regulas piemērošanas jomu gan attiecībā uz instrumentu veidiem, uz kuriem tā attiecas, gan attiecībā uz CVD definīciju.

CVD definīcija jāgroza, lai novērstu regulējuma vietas izvēles iespēju, kas rastos, CVD izveidojot divas vai trīs juridiskas personas, kuras veic dažādus pamatdarbības veidus un uz kurām neattiektos CVD piemērojamā regula. ECB uzskata, ka regulai jāattiecas uz katru juridisku personu, kas piedāvā jebkuru no pielikuma A iedaļā norādītajiem trīs pamatpakalpojumiem.

2.   Iestāžu sadarbība

| 2.1. | Ierosinātā regula galveno lomu kā attiecīgajām iestādēm CVD sakarā piešķir kompetentajām uzraudzības iestādēm, bet atbalsta lomu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem. Ņemot vērā centrālo banku kā pārraugu un emisijas centrālo banku lomu, kā arī to, ka centrālās bankas izmanto CVD pakalpojumus monetārās politikas operāciju norēķiniem, ierosinātajai regulai būtu jānodrošina, ka kompetento iestāžu un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvaras papildina un līdzsvaro līdzvērtīga ECBS dalībnieku līdzdalība. Centrālo bankas un vērtspapīru tirgu regulatori Maksājumu un norēķinu sistēmu komitejā (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) un Starptautiskajā vērtspapīru komisiju organizācijā (International Organisation of Securities Commissions, IOSCO) atzinuši vajadzību regulēt, uzraudzīt un pārraudzīt finanšu tirgus infrastruktūru, t. sk., CVD (12). ECB uzskata, ka ierosinātajai regulai jāatbilst CPSS-IOSCO principiem. Jāveicina efektīva un cieša kompetento iestāžu un ECBS dalībnieku sadarbība gan no pārraudzības viedokļa, gan emisijas centrālo banku viedokļa, neierobežojot centrālo banku pilnvaras (13). |
| --- | --- |

2.1.

Ierosinātā regula galveno lomu kā attiecīgajām iestādēm CVD sakarā piešķir kompetentajām uzraudzības iestādēm, bet atbalsta lomu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem. Ņemot vērā centrālo banku kā pārraugu un emisijas centrālo banku lomu, kā arī to, ka centrālās bankas izmanto CVD pakalpojumus monetārās politikas operāciju norēķiniem, ierosinātajai regulai būtu jānodrošina, ka kompetento iestāžu un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvaras papildina un līdzsvaro līdzvērtīga ECBS dalībnieku līdzdalība. Centrālo bankas un vērtspapīru tirgu regulatori Maksājumu un norēķinu sistēmu komitejā (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) un Starptautiskajā vērtspapīru komisiju organizācijā (International Organisation of Securities Commissions, IOSCO) atzinuši vajadzību regulēt, uzraudzīt un pārraudzīt finanšu tirgus infrastruktūru, t. sk., CVD (12). ECB uzskata, ka ierosinātajai regulai jāatbilst CPSS-IOSCO principiem. Jāveicina efektīva un cieša kompetento iestāžu un ECBS dalībnieku sadarbība gan no pārraudzības viedokļa, gan emisijas centrālo banku viedokļa, neierobežojot centrālo banku pilnvaras (13).

| 2.2. | ECB tāpat atzīmē, ka ierosinātā regula jau norāda uz vairākām sadarbības jomām, un iesaka dažas papildu jomas, attiecībā uz kurām tā uzskata, ka ir vajadzīga šī EVTI-ECBS iesaistīšanās. Turklāt ECB uzsver EVTI-ECBS kopīga darba nepieciešamību tehnisko standartu projektu izstrādē. Tam jānodrošina, ka ECBS dalībniekiem nav jāizstrādā papildu, iespējams atšķirīgas pārraudzības pasākumu prasības, t. sk. tiesību akti. Turklāt tas novērstu vajadzību turpināt novērtēt CVD, kuri piedalās monetārās politikas operāciju norēķinos, atbilstību lietotāju standartiem (14), un kuriem citādi būtu jāievēro ECBS juridiskās saistības. Vajadzīgās informācijas savlaicīga un pienācīga apmaiņa, t. sk. finanšu stabilitātes, pārraudzības un statistikas nolūkiem, šajā kontekstā arī ir īpaši svarīga. |
| --- | --- |

2.2.

ECB tāpat atzīmē, ka ierosinātā regula jau norāda uz vairākām sadarbības jomām, un iesaka dažas papildu jomas, attiecībā uz kurām tā uzskata, ka ir vajadzīga šī EVTI-ECBS iesaistīšanās. Turklāt ECB uzsver EVTI-ECBS kopīga darba nepieciešamību tehnisko standartu projektu izstrādē. Tam jānodrošina, ka ECBS dalībniekiem nav jāizstrādā papildu, iespējams atšķirīgas pārraudzības pasākumu prasības, t. sk. tiesību akti. Turklāt tas novērstu vajadzību turpināt novērtēt CVD, kuri piedalās monetārās politikas operāciju norēķinos, atbilstību lietotāju standartiem (14), un kuriem citādi būtu jāievēro ECBS juridiskās saistības. Vajadzīgās informācijas savlaicīga un pienācīga apmaiņa, t. sk. finanšu stabilitātes, pārraudzības un statistikas nolūkiem, šajā kontekstā arī ir īpaši svarīga.

| 2.3. | Tādēļ regulas projektam jāparedz sadarbības noteikumi, kas ļauj kompetentajām un attiecīgajām iestādēm izpildīt to pienākumus gan iekšzemē, gan pārrobežo kontekstā saskaņā ar CPSS-OSCO principiem (15). Ierosinātajai regulai jāveicina visaptveroša uzraudzība un pārraudzība pārrobežu kontekstā, ņemot vērā sagaidāmo pārrobežu darījumu un norēķinu attīstību, kā arī CVD saiknes, ko veicinās un sekmēs T2V kopējās platformas uzsākšana. Kompetentajām iestādēm jābūt iespējai lemt par sadarbības kārtības piemērotāko veidu. Ņemot vērā minēto, varētu tikt paredzēta iespēja izveidot iestāžu kolēģijas, jo īpaši, ja CVD veic pārrobežu darbības ar meitasuzņēmuma vai filiāles palīdzību, vai ja būtiska kļūst pārrobežu pakalpojumu sniegšana (16). |
| --- | --- |

2.3.

Tādēļ regulas projektam jāparedz sadarbības noteikumi, kas ļauj kompetentajām un attiecīgajām iestādēm izpildīt to pienākumus gan iekšzemē, gan pārrobežo kontekstā saskaņā ar CPSS-OSCO principiem (15). Ierosinātajai regulai jāveicina visaptveroša uzraudzība un pārraudzība pārrobežu kontekstā, ņemot vērā sagaidāmo pārrobežu darījumu un norēķinu attīstību, kā arī CVD saiknes, ko veicinās un sekmēs T2V kopējās platformas uzsākšana. Kompetentajām iestādēm jābūt iespējai lemt par sadarbības kārtības piemērotāko veidu. Ņemot vērā minēto, varētu tikt paredzēta iespēja izveidot iestāžu kolēģijas, jo īpaši, ja CVD veic pārrobežu darbības ar meitasuzņēmuma vai filiāles palīdzību, vai ja būtiska kļūst pārrobežu pakalpojumu sniegšana (16).

3.   Makrouzraudzība

Atzīts, ka noturīgas finanšu tirgus infrastruktūras, t. sk. vērtspapīru norēķinu sistēmas, sniedz būtisku ieguldījumu finanšu stabilitātē, samazinot sistēmisko risku (17). ECB atzīmē, ka makrouzraudzību Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai un attiecīgos gadījumos nacionālajām iestādēm jāveic, neierobežojot ECBS dalībnieku attiecīgās pilnvaras.

4.   Norēķini centrālo banku naudā

Ierosinātā regula ļauj CVD piedāvāt skaidrās naudas norēķinu komercbanku naudā, ja norēķini centrālo banku naudā nav praktiski realizējami un pieejami (18). Tas saskan ar CPSS-IOSCO principiem un ECBS-EVRK ieteikumiem (19), kas apliecina, ka centrālo banku likviditāte un komercbanku nauda nav līdzvērtīgas izvēles iespējas no risku viedokļa. Ja CVD ļauts piedāvāt skaidrās naudas norēķinus komercbanku naudā, tam jāprasa noteikt un uzraudzīt stingrus kritērijus attiecībā uz kredītiestādi, kas ir norēķinu banka (20). ECB arī atzinīgi vērtē to, ka ierosinātā regula neregulē piekļuvi centrālo banku kredītam, t. sk. ārkārtas likviditātes atbalstu, kas ir centrālo banku prerogatīva un ir tieši saistīta ar monetāro politiku.

5.   CVD banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi

| 5.1. | Ierosinātā regula nosaka, ka CVD nevar paši sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus un ka tiem jābūt pilnvarotiem noteikt vienu vai vairākas kredītiestādes veikt konkrētus banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, kas definēti ierosinātajā regulā. Tomēr, piešķirot atbrīvojumu un ņemot vērā zināmus drošības pasākumus, dažiem CVD var piešķirt ierobežotu atļauju sniegt šādus pakalpojumus (21). |
| --- | --- |

5.1.

Ierosinātā regula nosaka, ka CVD nevar paši sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus un ka tiem jābūt pilnvarotiem noteikt vienu vai vairākas kredītiestādes veikt konkrētus banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, kas definēti ierosinātajā regulā. Tomēr, piešķirot atbrīvojumu un ņemot vērā zināmus drošības pasākumus, dažiem CVD var piešķirt ierobežotu atļauju sniegt šādus pakalpojumus (21).

| 5.2. | Tam nepieciešams uzmanīgi izvērtēt atbilstību Savienības konkurences noteikumiem un sistēmiskās makrouzraudzības un banku jomas tiesiskajam regulējumam (22), kā arī pienācīgu CVD uzraudzības iestāžu un banku uzraudzības iestāžu uzdevumu sadali. Kā norādīts iepriekšējā atzinumā šajā sakarā ECB dod priekšroku Eiropas Banku iestādes (EBI) sistemātiskai līdzdalībai, lai veiktu iepriekšēju Savienības banku tiesību aktu tehnisko analīzi (23).
  Proti, ierosinātā regula nošķir banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekiem saistībā ar norēķinu pakalpojumiem no vienas puses un banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus saistībā ar citiem pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem no otras puses (24). Tā arī pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos tiesību aktus, lai noteiktu šos papildpakalpojumus (25). ECB uzskata, ka minētais nošķīrums nav skaidrs un ka banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi pēc iespējas jāsaskaņo ar Eiropas banku jomas tiesību aktu terminoloģiju. |
| --- | --- |

5.2.

Tam nepieciešams uzmanīgi izvērtēt atbilstību Savienības konkurences noteikumiem un sistēmiskās makrouzraudzības un banku jomas tiesiskajam regulējumam (22), kā arī pienācīgu CVD uzraudzības iestāžu un banku uzraudzības iestāžu uzdevumu sadali. Kā norādīts iepriekšējā atzinumā šajā sakarā ECB dod priekšroku Eiropas Banku iestādes (EBI) sistemātiskai līdzdalībai, lai veiktu iepriekšēju Savienības banku tiesību aktu tehnisko analīzi (23).

Proti, ierosinātā regula nošķir banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekiem saistībā ar norēķinu pakalpojumiem no vienas puses un banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus saistībā ar citiem pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem no otras puses (24). Tā arī pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos tiesību aktus, lai noteiktu šos papildpakalpojumus (25). ECB uzskata, ka minētais nošķīrums nav skaidrs un ka banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi pēc iespējas jāsaskaņo ar Eiropas banku jomas tiesību aktu terminoloģiju.

| 5.3. | Banku papildpakalpojumu sniegšanas regulējuma mērķim jābūt risku ierobežošanai, tajā pašā laikā nodrošinot CVD pakalpojumu sniegšanas efektivitāti. Ņemot vērā šī jautājuma būtisko nozīmi, var būt nepieciešams aptverošāks dažādo bankas papildpakalpojumu sniegšanas iespēju izvērtējums. Šāds novērtējums palīdzēs noteikt a) dažādos riskus, t. sk. banku atveseļošanas riskus, kā arī juridiskos riskus, kredītriskus, likviditātes, darbības un uzņēmējdarbības riskus, un b) šo iespēju efektivitāti, kā arī palīdzēs noteikt drošāku un efektīvāko modeli. ECB ir gatava palīdzēt veikt šādu izvērtējumu.
  Turklāt nevar pastāvēt neskaidrība par banku papildpakalpojumu precīzu saturu, ko izvēlētajām kredītiestādēm būs atļauts veikt (26), uz tām attiecināmajām uzraudzības prasībām un to autonomijas pakāpi attiecībā pret banku jomas tiesisko regulējumu (27). |
| --- | --- |

5.3.

Banku papildpakalpojumu sniegšanas regulējuma mērķim jābūt risku ierobežošanai, tajā pašā laikā nodrošinot CVD pakalpojumu sniegšanas efektivitāti. Ņemot vērā šī jautājuma būtisko nozīmi, var būt nepieciešams aptverošāks dažādo bankas papildpakalpojumu sniegšanas iespēju izvērtējums. Šāds novērtējums palīdzēs noteikt a) dažādos riskus, t. sk. banku atveseļošanas riskus, kā arī juridiskos riskus, kredītriskus, likviditātes, darbības un uzņēmējdarbības riskus, un b) šo iespēju efektivitāti, kā arī palīdzēs noteikt drošāku un efektīvāko modeli. ECB ir gatava palīdzēt veikt šādu izvērtējumu.

Turklāt nevar pastāvēt neskaidrība par banku papildpakalpojumu precīzu saturu, ko izvēlētajām kredītiestādēm būs atļauts veikt (26), uz tām attiecināmajām uzraudzības prasībām un to autonomijas pakāpi attiecībā pret banku jomas tiesisko regulējumu (27).

| 5.4. | Ierosinātā regula ierobežo pakalpojumus, ko var sniegt izvēlētā kredītiestāde, kas pieder tai pašai grupai, kurai pieder CVD (28). ECB saprot, ka šī ierobežojuma pamatā ir riska apsvērumi, jo īpaši negatīvās ietekmes izplatīšanās novēršana. ECB iesaka šo ierobežojumu paplašināt attiecībā uz visām kredītiestādēm, kas sniedz pielikuma C iedaļā norādītos banku pakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmu dalībniekiem, ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz CVD spēju turpināt pildīt savas funkcijas, jo īpaši tās, kuru pamatā ir piegādes pret samaksu princips, kredītiestādes noregulēšanas vai maksātnespējas gadījumā. |
| --- | --- |

5.4.

Ierosinātā regula ierobežo pakalpojumus, ko var sniegt izvēlētā kredītiestāde, kas pieder tai pašai grupai, kurai pieder CVD (28). ECB saprot, ka šī ierobežojuma pamatā ir riska apsvērumi, jo īpaši negatīvās ietekmes izplatīšanās novēršana. ECB iesaka šo ierobežojumu paplašināt attiecībā uz visām kredītiestādēm, kas sniedz pielikuma C iedaļā norādītos banku pakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmu dalībniekiem, ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz CVD spēju turpināt pildīt savas funkcijas, jo īpaši tās, kuru pamatā ir piegādes pret samaksu princips, kredītiestādes noregulēšanas vai maksātnespējas gadījumā.

| 5.5. | Visbeidzot, ECB uzskata, ka ierosinātā procedūra atbrīvojumu piešķiršanai ir pārāk sarežģīta un var tikt vienkāršota, lai nodrošinātu vajadzīgo noteiktības un vienveidības līmeni. Jo īpaši jānodrošina objektīvu kritēriju, t. sk. kvantitatīvu kritēriju, noteikšana papildus priekšlikumā paredzētajiem vajadzīgajiem kvalitatīvajiem kritērijiem, lai noteiktu, vai atbrīvojumu var piešķirt vai nevar piešķirt. |
| --- | --- |

5.5.

Visbeidzot, ECB uzskata, ka ierosinātā procedūra atbrīvojumu piešķiršanai ir pārāk sarežģīta un var tikt vienkāršota, lai nodrošinātu vajadzīgo noteiktības un vienveidības līmeni. Jo īpaši jānodrošina objektīvu kritēriju, t. sk. kvantitatīvu kritēriju, noteikšana papildus priekšlikumā paredzētajiem vajadzīgajiem kvalitatīvajiem kritērijiem, lai noteiktu, vai atbrīvojumu var piešķirt vai nevar piešķirt.

6.   Atbilstība CVD globālajiem standartiem

Ierosinātā regula atzīst, ka regulā jāievēro pastāvošie CPSS-IOSCO izstrādātie ieteikumi (29). Tomēr ir dažas neatbilstības starp CPSS-IOSCO principiem un ierosināto regulu, kuras ECB iesaka novērst. Piem., prasības pakāpjveida dalībai (30) nav izskatītas ierosinātajā regulā. Turklāt ierosinātā regula piemin vajadzību pārvaldīt riskus, kas rodas savstarpējās atkarības dēļ (31), tikai operacionālā riska sakarā (32). Neatbilstības ir arī attiecībā uz likviditātes riska pārvaldību (33), t. i. ierosinātā regula nenošķir atlikto neto norēķinu sistēmas (deferred net settlement systems, DNS), kas sniedz norēķinu garantiju, no tās DNS, kas to nesniedz. Tas neatbilst CPSS-IOSCO principiem, kas prasa DNS, kura sniedz norēķinu garantiju, pilnībā segt kredīta un likviditātes riskus, bet DNS, kura nesniedz norēķinu garantiju, kredītrisks nav jāsedz diviem lielākajiem dalībniekiem un ar tiem saistītajiem uzņēmumiem, kā arī likviditātes risks lielākajam dalībniekam un ar to saistītajiem uzņēmumiem.

7.   Ārpakalpojumi publisko tiesību subjektiem

Ierosinātā regula ievieš prasības, kas CVD jāievēro, nododot ārpakalpojumu sniedzējiem daļu to darbības (34). Izņēmums paredzēts gadījumos, kuros CVD nodod dažas tā darbības ārpakalpojumā publisko tiesību subjektiem ar nosacījumu, ka šo procedūru regulē pienācīgs tiesiskais, uzraudzības un operacionālais regulējums. ECB atzīmē, ka šis izņēmums attieksies uz Eurosistēmas pašlaik realizēto T2V projektu. ECB atzinīgi vērtē šo izņēmumu, kas ņem vērā to, ka šāds ārpakalpojums var sniegt nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā, palīdz Eurosistēmas uzdevumu izpildē un ka uz to attiecas pamatlīgums, kurā noteikti drošības pasākumi (35).

8.   Tiesību normu kolīzijas

Ierosinātā regula kā vispārēju noteikumu paredz, ka jebkurus īpašumtiesību jautājumus saistībā ar CVD turētajiem vērtspapīriem, noteiks tās valsts likumi, kurā ir atvērts vērtspapīru konts (36). Lai arī šāds vispārējs noteikums atbilst citos Savienības tiesību aktos paredzētajai pieejai, ka attiecībā uz vērtspapīru īpašumtiesību jautājumiem piemēro attiecīgā starpnieka atrašanās vietas likumu (37), ECB stingri iebilst pret tiesību normu kolīzijas papildu noteikumu ieviešanu, kuri varētu neatbilst Savienības tiesību aktiem un ietekmēt juridisko noteiktību (38).

Turklāt kā norādīts iepriekšējā atzinumā, lai gan efektīviem un drošiem pārrobežu finanšu instrumentu turējumiem un to pārvedumiem ir svarīgi skaidri un vienkārši tiesību normu kolīziju noteikumi par visiem dematerializēto vērtspapīru aspektiem, vienota tiesību normu kolīziju noteikumu režīma praktiskā piemērošana pārrobežu vērtspapīru ieskaita darījumos un norēķinos Savienībā arvien atklāj dalībvalstu atšķirīgo jēdziena “konta atrašanās vieta” interpretāciju (39). Šajā sakarā ECB uzskata par nepieciešamu saskaņot dažādos Savienības tiesiskos regulējumus vērtspapīru turēšanai un atsavināšanai, kā arī ar vērtspapīriem saistīto tiesību realizēšanai saskaņā ar Juridiskās noteiktības grupas galīgo ziņojumu (40).

9.   Īpašs režīms CVD noregulēšanai

Tā kā ierosinātā regula neparedz konkrētu, visaptverošu režīmu CVD noregulēšanai, ECB iesaka šādu režīmu ieviest.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajās regulās, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 1. augustā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 73 galīgā redakcija.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.). Pašlaik tiek pārstrādāta. Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (COM(2011) 656 galīgā redakcija), un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ETIR) par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (COM(2011) 652 galīgā redakcija).

2

(3)  Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (COM(2010) 484 galīgā redakcija).

3

(4)  Sk. ierosinātās regulas paskaidrojuma raksta 1. punktu.

4

(5)  Sk. arī ECB dienestu 2011. gada 22. marta atbildi (turpmāk – “ECB atbilde”) uz Komisijas publisko apspriešanos par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un vērtspapīru norēķinu dažu aspektu saskaņošanu Eiropas Savienībā (turpmāk – “Komisijas apspriešanās”). ECB atbilde ir pieejama ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.int

5

(6)  Sk. ierosinātās regulas 1. panta 1. punktu.

6

(7)  Direktīva 2004/39/EK. Komisijas priekšlikums atcelt Direktīvu 2004/39/EK (sk. 3. zemsvītras piezīmi) arī ietver emisijas kvotu jēdzienu.

7

(8)  Sk. Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 18. punktu.

8

(9)  Sk. Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 19. punktu.

9

(10)  Emisijas kvotas ierosinātajā regulā definētas, atsaucoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

10

(11)  Sk. ierosinātās regulas 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktu un A pielikuma A iedaļu.

11

(12)  Sk. CPSS-IOSCO, ‘Principles for financial market infrastructures’, April 2012, pieejams SNB tīmekļa vietnē http://www.bis.org, jo īpaši 4. nodaļu (turpmāk – “CPSS-IOSCO principi”).

12

CPSS-IOSCO, ‘Principles for financial market infrastructures’, April 2012

CPSS-IOSCO

(13)  Sk. ECB 2011. gada 13. janvāra Atzinumu CON/2011/1 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (OV C 57, 23.2.2011., 1. lpp.). Visi ECB atzinumi tiek publicēti ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.europa.eu

13

(14)  Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations, European Monetary Institute, January 1998.

14

Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations, European Monetary Institute, January 1998

(15)  Sk. jo īpaši CPSS-IOSCO principu E atbildību (Sadarbība ar citām iestādēm).

15

CPSS-IOSCO

(16)  Gan ES ETIR tiesiskais regulējums un Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.), gan CPSS-IOSCO principi jau paredz kolēģiju izveidošanu.

16

CPSS-IOSCO

(17)  Sk. Financial Stability Board, ‘Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – recommendations and time lines’, October 2010, p. 8.

17

Financial Stability Board, ‘Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – recommendations and time lines’, October 2010, p. 8

(18)  Ierosinātās regulas 37. panta 2. punkts.

18

(19)  Šajā sakarā sk. CPSS-IOSCO principu 9. principu un 10. ieteikumu ECBS-EVRK ‘Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union’, May 2009 (turpmāk – “ECBS-EVRK ieteikumi”).

19

CPSS-IOSCO

‘Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union’, May 2009

(20)  Šajā sakarā sk. CPSS-IOSCO principu 9. principu un ECBS-EVRK ieteikumu 10. ieteikumu.

20

CPSS-IOSCO

(21)  Sk. jo īpaši ierosinātās regulas IV sadaļu un pielikuma C iedaļu.

21

(22)  Sk. Direktīvu 2006/48/EK un grozījumus, kas pašlaik tiek izskatīti prezidentūras kompromisa dokumentos.

22

(23)  Sk. šajā sakarā 3.2. punktu ECB 2012. gada 25. janvāra Atzinumā CON/2012/5 par priekšlikumu direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību uzraudzību un priekšlikumu regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību uzraudzības prasībām (OV C 105, 11.4.2012., 1. lpp.).

23

(24)  Sk. ierosinātās regulas pielikuma C iedaļu.

24

(25)  Sk. ierosinātās regulas 2. panta 2. punktu.

25

(26)  Sk. ierosinātās regulas 54. pantu.

26

(27)  Sk šajā sakarā ierosinātās regulas 57. un 58. pantu.

27

(28)  Sk. ierosinātās regulas 52. panta 5. punktu.

28

(29)  Sk. ierosinātās regulas 25. apsvērumu.

29

(30)  Sk. CPSS-IOSCO principu 19. principu.

30

CPSS-IOSCO

(31)  Sk. CPSS-IOSCO principu 3. principu.

31

CPSS-IOSCO

(32)  Ierosinātās regulas 42. panta 6. punkts.

32

(33)  Sk. CPSS-IOSCO principu 7. principu un ierosinātās regulas 57. pantu.

33

CPSS-IOSCO

(34)  Sk. ierosinātās regulas 28. pantu.

34

(35)  Sk. Komisijas apspriešanos un ECB atbildi.

35

(36)  Sk. ierosinātās regulas 46. panta 1. punktu.

36

(37)  Sk. 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvā 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.), 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīvā 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.) un 24. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.).

37

(38)  Sk. ierosinātās regulas 46. panta 2. punktu.

38

(39)  Sk. šajā sakarā ECB 2008. gada 7. augusta Atzinumu CON/2008/37 par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/26/EK un Direktīvu 2002/47/EK (OV C 216, 23.8.2008., 1. lpp.), 8. punkts.

39

(40)  Sk. http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf

40

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| 6. apsvērums |
| “6. | Finanšu stabilitātes padome (FSP) 2010. gada 20. oktobrī aicināja stiprināt tirgus pamata infrastruktūras un pārskatīt un pastiprināt esošos standartus. Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (CPSS) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) patlaban beidz izstrādāt kopēju standartu projektu. Šie standarti nomainīs Starptautisko norēķinu bankas 2001. gada ieteikumus, kurus 2009. gadā, pieņemot nesaistošus Eiropas norādījumus, pielāgoja Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR).” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

6. apsvērums

“6.

Finanšu stabilitātes padome (FSP) 2010. gada 20. oktobrī aicināja stiprināt tirgus pamata infrastruktūras un pārskatīt un pastiprināt esošos standartus. Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (CPSS) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) patlaban beidz izstrādāt kopēju standartu projektu. Šie standarti nomainīs Starptautisko norēķinu bankas 2001. gada ieteikumus, kurus 2009. gadā, pieņemot nesaistošus Eiropas norādījumus, pielāgoja Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR).”

| “6. | Finanšu stabilitātes padome (FSP) 2010. gada 20. oktobrī aicināja stiprināt tirgus pamata infrastruktūras un pārskatīt un pastiprināt esošos standartus. Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (CPSS) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) 2012. gada aprīlī publicēja finanšu tirgus infrastruktūras principus. Šie principi nomainīs
  CPSS-IOSCO
  2001. gada novembra ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām, kurus 2009. gada
  maijā, Savienības līmenī ieviesa Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), kopīgi pieņemot ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām un centrālajiem darījumu partneriem.” |
| --- | --- |

“6.

Finanšu stabilitātes padome (FSP) 2010. gada 20. oktobrī aicināja stiprināt tirgus pamata infrastruktūras un pārskatīt un pastiprināt esošos standartus. Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (CPSS) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) 2012. gada aprīlī publicēja finanšu tirgus infrastruktūras principus. Šie principi nomainīs
  CPSS-IOSCO
  2001. gada novembra ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām, kurus 2009. gada
  maijā, Savienības līmenī ieviesa Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), kopīgi pieņemot ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām un centrālajiem darījumu partneriem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījums ņem vērā CPSS-IOSCO principu pieņemšanu un precizē atsauci uz ECBS-EVRK.

Grozījums ņem vērā CPSS-IOSCO principu pieņemšanu un precizē atsauci uz ECBS-EVRK.

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

8. apsvērums

| “8. | Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību. Saistībā ar šo ECBS dalībnieces īsteno uzraudzību, nodrošinot efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. ECBS dalībnieces bieži darbojas kā norēķinu iestādes norēķinu darījumu skaidrās naudas darījumā. Tās ir arī svarīgi CVD klienti, kas bieži pārvalda nodrošinājuma aspektus monetārās politikas operācijās. ECBS dalībniecēm vajadzētu būt cieši iesaistītām, jo ar tām apspriežas par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību, trešo valstu CVD atzīšanu un CVD saikņu apstiprināšanu. Tām arī būtu jāiesaistās, apspriežot regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu izstrādi, kā arī norādījumus un ieteikumus. Šīs regulas noteikumi nedrīkstētu skart Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pienākumus nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un citās valstīs.” |
| --- | --- |

“8.

Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību. Saistībā ar šo ECBS dalībnieces īsteno uzraudzību, nodrošinot efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. ECBS dalībnieces bieži darbojas kā norēķinu iestādes norēķinu darījumu skaidrās naudas darījumā. Tās ir arī svarīgi CVD klienti, kas bieži pārvalda nodrošinājuma aspektus monetārās politikas operācijās. ECBS dalībniecēm vajadzētu būt cieši iesaistītām, jo ar tām apspriežas par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību, trešo valstu CVD atzīšanu un CVD saikņu apstiprināšanu. Tām arī būtu jāiesaistās, apspriežot regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu izstrādi, kā arī norādījumus un ieteikumus. Šīs regulas noteikumi nedrīkstētu skart Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pienākumus nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un citās valstīs.”

| “8. | Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību. Saistībā ar šo ECBS dalībnieces īsteno uzraudzību, nodrošinot efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. ECBS dalībnieces bieži darbojas kā norēķinu iestādes norēķinu darījumu skaidrās naudas darījumā. Tās ir arī svarīgi CVD klienti, kas bieži pārvalda nodrošinājuma aspektus monetārās politikas operācijās. ECBS dalībniecēm vajadzētu būt cieši iesaistītām, un ar tām apspriežas par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību, trešo valstu CVD atzīšanu un CVD saikņu apstiprināšanu. Lai novērstu paralēlu noteikumu pieņemšanu, tām arī būtu jāiesaistās, apspriežot regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu izstrādi, kā arī norādījumus un ieteikumus. Šīs regulas noteikumi nedrīkst skart Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pienākumus nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un citās valstīs. ECBS dalībnieku piekļuve informācijai ir būtiski, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus finanšu tirgus infrastruktūru pārraudzībā, kā arī emisijas centrālās bankas funkcijas.” |
| --- | --- |

“8.

Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir veicināt maksājumu sistēmu netraucētu darbību. Saistībā ar šo ECBS dalībnieces īsteno uzraudzību, nodrošinot efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. ECBS dalībnieces bieži darbojas kā norēķinu iestādes norēķinu darījumu skaidrās naudas darījumā. Tās ir arī svarīgi CVD klienti, kas bieži pārvalda nodrošinājuma aspektus monetārās politikas operācijās. ECBS dalībniecēm vajadzētu būt cieši iesaistītām, un ar tām apspriežas par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību, trešo valstu CVD atzīšanu un CVD saikņu apstiprināšanu. Lai novērstu paralēlu noteikumu pieņemšanu, tām arī būtu jāiesaistās, apspriežot regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu izstrādi, kā arī norādījumus un ieteikumus. Šīs regulas noteikumi nedrīkst skart Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pienākumus nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un citās valstīs. ECBS dalībnieku piekļuve informācijai ir būtiski, lai tie varētu pildīt savus uzdevumus finanšu tirgus infrastruktūru pārraudzībā, kā arī emisijas centrālās bankas funkcijas.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir uzsvērt EVTI un ECBS ciešas un līdzvērtīgas sadarbības nozīmi, izstrādājot tehnisko standartu projektus. Tas arī nodrošina attiecīgo ieinteresēto personu piekļuvi informācijai. Tas atbalsta ierosinātos grozījumus 20. pantā.

Šī grozījuma mērķis ir uzsvērt EVTI un ECBS ciešas un līdzvērtīgas sadarbības nozīmi, izstrādājot tehnisko standartu projektus. Tas arī nodrošina attiecīgo ieinteresēto personu piekļuvi informācijai. Tas atbalsta ierosinātos grozījumus 20. pantā.

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

25. apsvērums

| “25. | Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu un CVD sistēmisko nozīmi, jānodrošina, lai konsultatīvas uzraudzības prasības, kuras tiek piemērotas CVD, starptautiski konverģētu. Šīs regulas noteikumiem vajadzētu ievērot CPSS–IOSCO un ECBS–CESR izstrādātos pastāvošos ieteikumus. EVTI vajadzētu ņemt vērā esošos standartus un to turpmāko attīstību, kad tā izstrādā vai ierosina pārskatīt regulatīvos tehniskos un īstenošanas standartus, kā arī šajā regulā noteiktos norādījumus un ieteikumus.” |
| --- | --- |

“25.

Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu un CVD sistēmisko nozīmi, jānodrošina, lai konsultatīvas uzraudzības prasības, kuras tiek piemērotas CVD, starptautiski konverģētu. Šīs regulas noteikumiem vajadzētu ievērot CPSS–IOSCO un ECBS–CESR izstrādātos pastāvošos ieteikumus. EVTI vajadzētu ņemt vērā esošos standartus un to turpmāko attīstību, kad tā izstrādā vai ierosina pārskatīt regulatīvos tehniskos un īstenošanas standartus, kā arī šajā regulā noteiktos norādījumus un ieteikumus.”

| “25. | Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu un CVD sistēmisko nozīmi, jānodrošina, lai konsultatīvas uzraudzības prasības, kuras tiek piemērotas CVD, starptautiski konverģētu. Šīs regulas noteikumiem vajadzētu ievērot pastāvošos
  CPSS–IOSCO
  principus finanšu tirgus infrastruktūrām un ECBS–CESR
  ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām un ieteikumus centrālajiem darījumu partneriem Eiropas Savienībā. EVTI vajadzētu ņemt vērā esošos standartus un to turpmāko attīstību, kad tā ierosina regulatīvos tehniskos un īstenošanas standartus, kā arī šajā regulā minētos norādījumus un ieteikumus.” |
| --- | --- |

“25.

Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu un CVD sistēmisko nozīmi, jānodrošina, lai konsultatīvas uzraudzības prasības, kuras tiek piemērotas CVD, starptautiski konverģētu. Šīs regulas noteikumiem vajadzētu ievērot pastāvošos
  CPSS–IOSCO
  principus finanšu tirgus infrastruktūrām un ECBS–CESR
  ieteikumus vērtspapīru norēķinu sistēmām un ieteikumus centrālajiem darījumu partneriem Eiropas Savienībā. EVTI vajadzētu ņemt vērā esošos standartus un to turpmāko attīstību, kad tā ierosina regulatīvos tehniskos un īstenošanas standartus, kā arī šajā regulā minētos norādījumus un ieteikumus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir precizēt šī apsvēruma tekstu, un tas ņem vērā CPSS-IOSCO principu pieņemšanu.

Šī grozījuma mērķis ir precizēt šī apsvēruma tekstu, un tas ņem vērā CPSS-IOSCO principu pieņemšanu.

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

35. apsvērums

| “35. | Uz līgumiem par saikni starp CVD attiecas īpašas prasības, kas vienošanās dalībniekiem dod iespēju piekļūt citām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Prasībai, ka banku pakalpojumiem līdzīgos papildpakalpojumus sniedz atsevišķa juridiskā persona, nedrīkstētu kavēt CVD saņemt šādus pakalpojumus, jo īpaši, ja tie ir dalībnieki vērtspapīru norēķinu sistēmā, ko pārvalda cits CVD. Ir īpaši svarīgi, lai tiktu pēc iespējas mazināti visi potenciālie riski, ko CVD rada vienošanās par saikni, piemēram, kredītriski, likviditātes riski, organizācijas vai citi būtiski riski. Attiecībā uz sadarbspējas saiknēm ir īpaši svarīgi, lai saistītām vērtspapīru norēķinu sistēmām būtu identisks laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā, pārvedumu rīkojumi kļūst neatsaucami un pastāv vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu galīgums. Tādus pašus principus piemēro CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru.” |
| --- | --- |

“35.

Uz līgumiem par saikni starp CVD attiecas īpašas prasības, kas vienošanās dalībniekiem dod iespēju piekļūt citām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Prasībai, ka banku pakalpojumiem līdzīgos papildpakalpojumus sniedz atsevišķa juridiskā persona, nedrīkstētu kavēt CVD saņemt šādus pakalpojumus, jo īpaši, ja tie ir dalībnieki vērtspapīru norēķinu sistēmā, ko pārvalda cits CVD. Ir īpaši svarīgi, lai tiktu pēc iespējas mazināti visi potenciālie riski, ko CVD rada vienošanās par saikni, piemēram, kredītriski, likviditātes riski, organizācijas vai citi būtiski riski. Attiecībā uz sadarbspējas saiknēm ir īpaši svarīgi, lai saistītām vērtspapīru norēķinu sistēmām būtu identisks laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā, pārvedumu rīkojumi kļūst neatsaucami un pastāv vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu galīgums. Tādus pašus principus piemēro CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru.”

| “35. | Uz līgumiem par saikni starp CVD attiecas īpašas prasības, kas vienošanās dalībniekiem dod iespēju piekļūt citām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Prasībai, ka banku pakalpojumiem līdzīgos papildpakalpojumus sniedz atsevišķa juridiskā persona, nedrīkstētu kavēt CVD saņemt šādus pakalpojumus, jo īpaši, ja tie ir dalībnieki vērtspapīru norēķinu sistēmā, ko pārvalda cits CVD. Ir īpaši svarīgi, lai tiktu pēc iespējas mazināti visi potenciālie riski, ko CVD rada vienošanās par saikni, piemēram, kredītriski, likviditātes riski, organizācijas vai citi būtiski riski. Attiecībā uz sadarbspējas saiknēm Direktīva 98/26/EK prasa sistēmām pēc iespējas nodrošināt, ka to noteikumos tiek koordinēti noteikts laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā, pārvedumu rīkojumi kļūst neatsaucami un pastāv vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu galīgums. Tādus pašus principus piemēro CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru.” |
| --- | --- |

“35.

Uz līgumiem par saikni starp CVD attiecas īpašas prasības, kas vienošanās dalībniekiem dod iespēju piekļūt citām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Prasībai, ka banku pakalpojumiem līdzīgos papildpakalpojumus sniedz atsevišķa juridiskā persona, nedrīkstētu kavēt CVD saņemt šādus pakalpojumus, jo īpaši, ja tie ir dalībnieki vērtspapīru norēķinu sistēmā, ko pārvalda cits CVD. Ir īpaši svarīgi, lai tiktu pēc iespējas mazināti visi potenciālie riski, ko CVD rada vienošanās par saikni, piemēram, kredītriski, likviditātes riski, organizācijas vai citi būtiski riski. Attiecībā uz sadarbspējas saiknēm Direktīva 98/26/EK prasa sistēmām pēc iespējas nodrošināt, ka to noteikumos tiek koordinēti noteikts laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā, pārvedumu rīkojumi kļūst neatsaucami un pastāv vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu galīgums. Tādus pašus principus piemēro CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis grozījums ievieš atsauci uz Direktīvu 98/26/EK, jo tās 3. panta 4. punkts prasa sistēmām pēc iespējas koordinēt visu attiecīgo sadarbspējīgo sistēmu noteikumus. Sk. arī priekšlikumu iekļaut jaunu punktu ierosinātās regulas 45. pantā.

Šis grozījums ievieš atsauci uz Direktīvu 98/26/EK, jo tās 3. panta 4. punkts prasa sistēmām pēc iespējas koordinēt visu attiecīgo sadarbspējīgo sistēmu noteikumus. Sk. arī priekšlikumu iekļaut jaunu punktu ierosinātās regulas 45. pantā.

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

1. panta 4. punkts un 1. panta 5. punkts (jauns)

“4.   Regulas 9. līdz 18. panta un 20. panta un IV sadaļas noteikumus nepiemēro Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniecēm, citām dalībvalstu struktūrām, kas veic līdzīgas darbības, vai dalībvalstu struktūrām, kas pilnvarotas veikt vai veic intervences darbības valsts parāda pārvaldībā.”

“4.   Šo regulu nepiemēro Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniecēm, , vai dalībvalstu struktūrām, kas pilnvarotas veikt vai veic intervences darbības valsts parāda pārvaldībā.

5.   Neierobežojot 4. punktu, šī regula, izņemot 7. panta 1. punktu un 9.–18. pantu, 20., 25. un 44. pantu, kā arī IV sadaļas noteikumus, attiecas uz ECBS dalībniecēm, ja tās ir vērtspapīru norēķinu sistēmas operatores un sniedz pielikuma A iedaļā uzskaitītos pamatpakalpojumus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB atbalsta vispārējo atbrīvojumu no finanšu pakalpojumu tiesību aktiem attiecībā uz ECBS dalībniekiem. Tajā pašā laikā ECB atbalsta ierosinātās regulas, izņemot 9.–18. pantā un 20. pantā, kā arī IV sadaļā noteiktās licencēšanas un uzraudzības prasības, piemērošanu ECBS dalībniekiem, kas ir vērtspapīru norēķinu sistēmu operatori. Šī grozījuma mērķis ir to noteikt. Turklāt atsauce uz citām dalībvalstu struktūrām, kas veic līdzīgas darbības, tiek svītrota, jo vairs nav vajadzīga, ņemot vērā norādi uz ECBS dalībniekiem.

ECB atbalsta vispārējo atbrīvojumu no finanšu pakalpojumu tiesību aktiem attiecībā uz ECBS dalībniekiem. Tajā pašā laikā ECB atbalsta ierosinātās regulas, izņemot 9.–18. pantā un 20. pantā, kā arī IV sadaļā noteiktās licencēšanas un uzraudzības prasības, piemērošanu ECBS dalībniekiem, kas ir vērtspapīru norēķinu sistēmu operatori. Šī grozījuma mērķis ir to noteikt. Turklāt atsauce uz citām dalībvalstu struktūrām, kas veic līdzīgas darbības, tiek svītrota, jo vairs nav vajadzīga, ņemot vērā norādi uz ECBS dalībniekiem.

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

2. panta 1. punkts

“ “centrālais vērtspapīru depozitārijs” (turpmāk “CVD”) ir juridiskā persona, kas pārvalda regulas pielikuma A iedaļas 3. punktā uzskaitīto vērtspapīru norēķinu sistēmu un sniedz vismaz vienu no regulas pielikuma A iedaļā uzskaitītajiem pamatpakalpojumiem;”

“ “centrālais vērtspapīru depozitārijs” (turpmāk “CVD”) ir juridiskā persona, kas sniedz vismaz vienu no regulas pielikuma A iedaļā uzskaitītajiem pamatpakalpojumiem;”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījums maina CVD definīciju, lai novērstu regulējuma vietas izvēles iespēju, kas rastos, CVD izveidojot divas vai trīs juridiskas personas, kuras veic dažādus pamatdarbības veidus un uz kurām neattiektos CVD piemērojamā regula. ECB uzskata, ka regulai jāattiecas uz katru juridisku personu, kas piedāvā jebkuru no pielikuma A iedaļā norādītajiem trīs pamatpakalpojumiem.

Grozījums maina CVD definīciju, lai novērstu regulējuma vietas izvēles iespēju, kas rastos, CVD izveidojot divas vai trīs juridiskas personas, kuras veic dažādus pamatdarbības veidus un uz kurām neattiektos CVD piemērojamā regula. ECB uzskata, ka regulai jāattiecas uz katru juridisku personu, kas piedāvā jebkuru no pielikuma A iedaļā norādītajiem trīs pamatpakalpojumiem.

7.
     
  grozījums

7.

grozījums

3. panta 1. punkts

“1.   Ikviena sabiedrība, kura emitē pārvedamus vērtspapīrus, ko tirgo regulētos tirgos, nodrošina, ka šādi vērtspapīri ir dematerializētā veidā, veicot imobilizāciju, vai nu emitējot vispārēju parādzīmi par visiem vienas emisijas vērtspapīriem, vai arī pēc vērtspapīru tiešas emitēšanas dematerializētā veidā.”

“1.   Ikviena juridiska persona, kura emitē pārvedamus vērtspapīrus, ko tirgo regulētos tirgos, nodrošina, ka šādi vērtspapīri ir dematerializētā veidā, veicot imobilizāciju, vai nu emitējot vispārēju parādzīmi par visiem vienas emisijas vērtspapīriem, vai arī pēc vērtspapīru tiešas emitēšanas dematerializētā veidā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pārvedamus vērtspapīrus var emitēt uzņēmējsabiedrības un citas juridiskas personas, piem., dalībvalstis, dalībvalstu reģionālās vai vietējās iestādes, vai starptautisko publisko tiesību struktūras. Tiek ieteikts paplašināt ierosinātās regulas 3. panta 1. punkta piemērošanas jomu, lai iekļautu tajā emitentus, kas nav uzņēmējsabiedrības, aizstājot terminu “sabiedrība” ar terminu “juridiska persona”. Ja šis priekšlikums tiek pieņemts, attiecīgi jāgroza ierosinātās regulas 4. panta 1. punkts.

Pārvedamus vērtspapīrus var emitēt uzņēmējsabiedrības un citas juridiskas personas, piem., dalībvalstis, dalībvalstu reģionālās vai vietējās iestādes, vai starptautisko publisko tiesību struktūras. Tiek ieteikts paplašināt ierosinātās regulas 3. panta 1. punkta piemērošanas jomu, lai iekļautu tajā emitentus, kas nav uzņēmējsabiedrības, aizstājot terminu “sabiedrība” ar terminu “juridiska persona”. Ja šis priekšlikums tiek pieņemts, attiecīgi jāgroza ierosinātās regulas 4. panta 1. punkts.

8.
     
  grozījums

8.

grozījums

6. panta 4. punkts

“4.   Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), apspriežoties ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par 1. un 2. punktā noteiktajām procedūrām, kas ļauj apstiprināt attiecīgo informāciju par darījumiem un veicina norēķinus, un nosaka sīkāku informāciju par uzraudzības instrumentiem saistībā ar 3. punktā norādīto iespējamo neveikto norēķinu noteikšanu.

[...]”

“4.   Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), sadarbojoties ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par 1. un 2. punktā noteiktajām procedūrām, kas ļauj apstiprināt attiecīgo informāciju par darījumiem un veicina norēķinus, un nosaka sīkāku informāciju par uzraudzības instrumentiem saistībā ar 3. punktā norādīto iespējamo neveikto norēķinu noteikšanu.

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt ECBS pienācīgu līdzdalību EVTI regulatīvo standartu projektu izstrādē.

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt ECBS pienācīgu līdzdalību EVTI regulatīvo standartu projektu izstrādē.

9.
     
  grozījums

9.

grozījums

7. panta 1. punkts

“1.   Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu CVD izveido sistēmu, lai uzraudzītu neveiktus norēķinus par darījumiem ar 5. panta 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem. CVD regulāri sniedz ziņojumus kompetentajai iestādei un ikvienai personai, kam ir leģitīmas intereses, par neveikto norēķinu skaitu un sīkāku informāciju par neveiktiem norēķiniem, kā arī citu būtisku informāciju. Kompetentās iestādes sniedz EVTI būtisku informāciju par neveiktiem norēķiniem.”

“1.   Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu CVD izveido sistēmu, lai uzraudzītu neveiktus norēķinus par darījumiem ar 5. panta 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem. CVD regulāri sniedz ziņojumus kompetentajai iestādei, 11. pantā minētajām iestādēm un ikvienai personai, kam ir leģitīmas intereses, par neveikto norēķinu skaitu un sīkāku informāciju par neveiktiem norēķiniem, kā arī citu būtisku informāciju. Kompetentās iestādes sniedz EVTI būtisku informāciju par neveiktiem norēķiniem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt savlaicīgu un pietiekamu informāciju gan kompetentajām iestādēm, gan ECBS dalībniekiem.

Ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt savlaicīgu un pietiekamu informāciju gan kompetentajām iestādēm, gan ECBS dalībniekiem.

10.
     
  grozījums

10.

grozījums

8. pants

“1.   Tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, kuras tiesību aktus piemēro CVD pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai, atbild par 6. un 7. panta piemērošanas nodrošināšanu un uzrauga piemēroto soda naudu, cieši sadarbojoties ar iestādēm, kuras atbild par regulēto tirgu, daudzpusējo tirdzniecības sistēmu, regulēto tirdzniecības sistēmu un centrālo darījumu partneru uzraudzību, kā norādīts 7. pantā. Jo īpaši iestādes uzrauga 7. panta 2. un 4. punktā noteikto soda naudu un 7. panta 6. punktā minēto pasākumu piemērošanu.

2.   Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu uzraudzības praksi Savienībā saistībā ar šīs regulas 6. un 7. pantu, EVTI var izdot norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.”

“1.   , Iestādes, kas minētas 10. pantā, atbild par 6. un 7. panta piemērošanas nodrošināšanu un uzrauga piemēroto soda naudu, cieši sadarbojoties ar iestādēm, kuras atbild par regulēto tirgu, daudzpusējo tirdzniecības sistēmu, regulēto tirdzniecības sistēmu un centrālo darījumu partneru uzraudzību, kā norādīts 7. pantā, kā arī 11. panta 1. punktā minētajām iestādēm. Jo īpaši iestādes uzrauga 7. panta 2. un 4. punktā noteikto soda naudu un 7. panta 6. punktā minēto pasākumu piemērošanu.

2.   Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu uzraudzības praksi Savienībā saistībā ar šīs regulas 6. un 7. pantu, EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS dalībniecēm, var izdot norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas 1. pantā nav definēts “attiecīgās iestādes” jēdziens. Grozījuma 1. punktā mērķis ir precizēt, ka atbilstību 6. un 7. pantam nodrošina 10. pantā un 11. panta 1. punktā minētās iestādes. ECB turklāt atzīmē, ka atsauce uz piemērojamajiem tiesību aktiem nav saskaņota ar Direktīvā 98/26/EK lietoto terminoloģiju
   (2). Ierosinātā grozījuma 2. punktā mērķis ir nodrošināt pietiekamu ECBS dalībnieku līdzdalību. Attiecīgi jāgroza 7. panta 8. punkts, 15. panta 7.–8. punkts, 20. panta 8.–9. punkts, 24. panta 8. punkts, 27. panta 3.–4. punkts, 30. panta 6. punkts, 34. panta 4. punkts, 35. panta 6. punkts, 36. panta 9. punkts, 42. panta 7. punkts, 44. panta 3. punkts, 47. panta 6. punkts, 50. panta 6. punkts, 51. panta 5. punkts, 53. panta 6. punkts, 57. panta 5. punkts un 58. panta 4. punkts,

Ierosinātās regulas 1. pantā nav definēts “attiecīgās iestādes” jēdziens. Grozījuma 1. punktā mērķis ir precizēt, ka atbilstību 6. un 7. pantam nodrošina 10. pantā un 11. panta 1. punktā minētās iestādes. ECB turklāt atzīmē, ka atsauce uz piemērojamajiem tiesību aktiem nav saskaņota ar Direktīvā 98/26/EK lietoto terminoloģiju

2

Ierosinātā grozījuma 2. punktā mērķis ir nodrošināt pietiekamu ECBS dalībnieku līdzdalību. Attiecīgi jāgroza 7. panta 8. punkts, 15. panta 7.–8. punkts, 20. panta 8.–9. punkts, 24. panta 8. punkts, 27. panta 3.–4. punkts, 30. panta 6. punkts, 34. panta 4. punkts, 35. panta 6. punkts, 36. panta 9. punkts, 42. panta 7. punkts, 44. panta 3. punkts, 47. panta 6. punkts, 50. panta 6. punkts, 51. panta 5. punkts, 53. panta 6. punkts, 57. panta 5. punkts un 58. panta 4. punkts

11.
     
  grozījums

11.

grozījums

11. panta 1. punkts

“1.   Šajā regulā īpaši noteiktos gadījumos šādas iestādes tiek iesaistītas atļauju izsniegšanā CVD un CVD uzraudzībā:

| a) | iestāde, kas atbild par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas uzraudzību dalībvalstī, kuras tiesību aktus piemēro šai vērtspapīru norēķinu sistēmai; |
| --- | --- |

a)

iestāde, kas atbild par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas uzraudzību dalībvalstī, kuras tiesību aktus piemēro šai vērtspapīru norēķinu sistēmai;

| b) | ja nepieciešams, tāda Savienības centrālā banka, kuras uzskaites ierakstos iegrāmato norēķinu par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas skaidrās naudas darījumu, vai, ja norēķinu veic, izmantojot kredītiestādi saskaņā ar IV sadaļu, tāda Savienības centrālā banka, kas emitē attiecīgo valūtu.” |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams, tāda Savienības centrālā banka, kuras uzskaites ierakstos iegrāmato norēķinu par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas skaidrās naudas darījumu, vai, ja norēķinu veic, izmantojot kredītiestādi saskaņā ar IV sadaļu, tāda Savienības centrālā banka, kas emitē attiecīgo valūtu.”

“1.   Šajā regulā īpaši noteiktos gadījumos šādas iestādes tiek iesaistītas atļauju izsniegšanā CVD un CVD uzraudzībā:

| a) | iestāde, kas atbild par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas uzraudzību dalībvalstī, kuras tiesību aktus piemēro šai vērtspapīru norēķinu sistēmai; |
| --- | --- |

a)

iestāde, kas atbild par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas uzraudzību dalībvalstī, kuras tiesību aktus piemēro šai vērtspapīru norēķinu sistēmai;

| b) | Savienības centrālā banka, kas emitējusi valūtu, kurā notiek norēķini; |
| --- | --- |

b)

Savienības centrālā banka, kas emitējusi valūtu, kurā notiek norēķini;

| c) | ja nepieciešams, ECBS dalībnieks, kura uzskaites ierakstos iegrāmato norēķinu par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas skaidrās naudas darījumu, .” |
| --- | --- |

c)

ja nepieciešams, ECBS dalībnieks, kura uzskaites ierakstos iegrāmato norēķinu par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas skaidrās naudas darījumu, .”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir precizēt emisijas centrālās bankas lomu un to, ka norēķini centrālo banku naudā jāsaprot kā norēķini valūtā, ko emitējusi šī centrālā banka.

Grozījuma mērķis ir precizēt emisijas centrālās bankas lomu un to, ka norēķini centrālo banku naudā jāsaprot kā norēķini valūtā, ko emitējusi šī centrālā banka.

12.
     
  grozījums

12.

grozījums

12. panta 1. punkta otrā daļa

“Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu uzraudzības praksi Savienībā, tostarp sadarbību starp 9. un 11. pantā minētajām iestādēm, veicot dažādus novērtējumus, kas nepieciešami šīs regulas piemērošanai, EVTI var izdot norādījumus, kas paredzēti 9. pantā minētajām iestādēm, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.”

“Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu uzraudzības praksi Savienībā, tostarp sadarbību starp 9. un 11. pantā minētajām iestādēm, veicot dažādus novērtējumus, kas nepieciešami šīs regulas piemērošanai, EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS dalībniekiem, var izdot norādījumus, kas paredzēti 9. pantā minētajām iestādēm, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt ECBS dalībnieku pienācīgu līdzdalību EVTI pamatnostādņu sagatavošanā ierosinātās regulas 11. pantā minēto iestāžu statusā.

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt ECBS dalībnieku pienācīgu līdzdalību EVTI pamatnostādņu sagatavošanā ierosinātās regulas 11. pantā minēto iestāžu statusā.

13.
     
  grozījums

13.

grozījums

13. pants

“Šīs regulas 9. un 11. pantā minētās iestādes bez kavēšanās informē EVTI un citas attiecīgās iestādes par katru ar CVD saistītu ārkārtēju situāciju, ieskaitot pārmaiņas finanšu tirgos, kas var negatīvi ietekmēt tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kurā ir reģistrēts CVD vai kāds tā dalībnieks.”

“Neierobežojot Direktīvas 98/26/EK 6. pantā minēto paziņošanu, šīs regulas 9. un 11. pantā minētās iestādes bez kavēšanās informē EVTI, ESRK un citas attiecīgās iestādes par katru ar CVD saistītu ārkārtēju situāciju, ieskaitot pārmaiņas finanšu tirgos, kas var negatīvi ietekmēt tirgus likviditāti, valūtas, kurā notiek norēķini, stabilitāti, monetārās politikas integritāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kurā ir reģistrēts CVD vai kāds tā dalībnieks.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir ESRK iesaistīšanās, ņemot vērā minēto ārkārtas situāciju, kas var ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti. Tā mērķis ir arī precizēt, ka attiecīgo valūtu stabilitāte un monetārās politikas integritāte ir CVD drošībai nozīmīgi faktori. Šajā pantā minētā informēšanas procedūra neskar paziņošanu, kas prasīta Direktīvas 98/26/EK 6. panta 3. punktā.

Grozījuma mērķis ir ESRK iesaistīšanās, ņemot vērā minēto ārkārtas situāciju, kas var ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti. Tā mērķis ir arī precizēt, ka attiecīgo valūtu stabilitāte un monetārās politikas integritāte ir CVD drošībai nozīmīgi faktori. Šajā pantā minētā informēšanas procedūra neskar paziņošanu, kas prasīta Direktīvas 98/26/EK 6. panta 3. punktā.

14.
     
  grozījums

14.

grozījums

15. panta 5. punkts

“5.   Pirms atļaujas piešķiršanas pieteikuma iesniedzējam CVD kompetentā iestāde apspriežas ar otras iesaistītās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja:

[...]”

“5.   Pirms atļaujas piešķiršanas pieteikuma iesniedzējam CVD kompetentā iestāde apspriežas ar otras iesaistītās dalībvalsts kompetentajām iestādēm un 11. pantā minētajām iestādēm, ja:

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

CPSS-IOSCO principi uzsver centrālo banku, uzraudzības iestāžu un citu attiecīgo iestāžu sadarbības nozīmi. Ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt šādu sadarbību attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro CVD licencēšanai. Ja šis priekšlikums tiek pieņemts, attiecīgi jāgroza ierosinātās regulas 17. panta 2. punkts, 18. panta 2. punkts, 22. pants un 23. pants.

CPSS-IOSCO principi uzsver centrālo banku, uzraudzības iestāžu un citu attiecīgo iestāžu sadarbības nozīmi. Ierosinātā grozījuma mērķis ir nodrošināt šādu sadarbību attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro CVD licencēšanai. Ja šis priekšlikums tiek pieņemts, attiecīgi jāgroza ierosinātās regulas 17. panta 2. punkts, 18. panta 2. punkts, 22. pants un 23. pants.

15.
     
  grozījums

15.

grozījums

17. panta 1. punkta d) apakšpunkts

“CVD, kas ir saņēmis atļauju, iesniedz savas reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasījumu par atļaujas saņemšanu, ja tas vēlas pamatpakalpojumu sniegšanai izmantot trešās personas ārpakalpojumus saskaņā ar 28. pantu vai paplašināt savu darbību, tajā iekļaujot vienu vai vairākas šādas darbības:

[...]

| d) | izveidot CVD saikni.” |
| --- | --- |

d)

izveidot CVD saikni.”

“CVD, kas ir saņēmis atļauju, iesniedz savas reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasījumu par atļaujas saņemšanu, ja tas vēlas pamatpakalpojumu sniegšanai izmantot trešās personas ārpakalpojumus saskaņā ar 28. pantu vai paplašināt savu darbību, tajā iekļaujot vienu vai vairākas šādas darbības:

[...];

| d) | izveidot sadarbspējas saikni.” |
| --- | --- |

d)

izveidot sadarbspējas saikni.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ņemot vērā tās radīto administratīvo slogu, 17. panta 1. punktā noteiktā procedūra jāattiecina tikai uz sadarbspējīgām CVD saiknēm. Tiek ierosināts līdzīgus grozījumus attiecināt arī uz ierosinātās regulas 45. panta 2. punktu un 50. panta 3. punktu.

Ņemot vērā tās radīto administratīvo slogu, 17. panta 1. punktā noteiktā procedūra jāattiecina tikai uz sadarbspējīgām CVD saiknēm. Tiek ierosināts līdzīgus grozījumus attiecināt arī uz ierosinātās regulas 45. panta 2. punktu un 50. panta 3. punktu.

16.
     
  grozījums

16.

grozījums

19. panta 2. punkts

“2.   Centrālās bankas nekavējoties informē EVTI par ikvienu CVD, ko tās pārvalda.”

“2.   ECBS dalībnieki informē EVTI par ikvienu vērtspapīru norēķinu sistēmu, ko tās pārvalda.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir 19. panta 2. punkta piemērošanas jomas precizēšana. Atbilstoši ierosinātās regulas 9. apsvērumam un 1. panta 4. punktam, tas precizē, ka ECBS dalībnieki nav CVD operatori, bet var būt vērtspapīru norēķinu sistēmu operatori un sniegt citus pielikuma A iedaļā uzskaitītos pamatpakalpojumus.

Šī grozījuma mērķis ir 19. panta 2. punkta piemērošanas jomas precizēšana. Atbilstoši ierosinātās regulas 9. apsvērumam un 1. panta 4. punktam, tas precizē, ka ECBS dalībnieki nav CVD operatori, bet var būt vērtspapīru norēķinu sistēmu operatori un sniegt citus pielikuma A iedaļā uzskaitītos pamatpakalpojumus.

17.
     
  grozījums

17.

grozījums

20. pants

“1.   Kompetentās iestādes vismaz vienreiz gadā pārskata CVD īstenotās vienošanās, stratēģiju, procesus un mehānismus saistībā ar atbilstības nodrošināšanu šai regulai un izvērtē riskus, kuriem CVD ir vai var tikt pakļauts.

[...]

4.   Veicot 1. punktā minēto pārskatīšanu un novērtēšanu, kompetentās iestādes jau agrīnā posmā apspriežas ar 11. pantā minētajām attiecīgajām iestādēm par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas darbību.

5.   Kompetentā iestāde regulāri, vismaz vienreiz gadā, informē 11. pantā minētās attiecīgās iestādes par 1. punktā minētā pārskata un novērtējuma rezultātiem, tostarp korektīvām darbībām vai soda naudām.

[...]”

“1.   Kompetentās iestādes vismaz vienreiz gadā pārskata CVD īstenotās vienošanās, stratēģiju, procesus un mehānismus saistībā ar atbilstības nodrošināšanu šai regulai un izvērtē riskus, kuriem CVD ir vai var tikt pakļauts, vai ar kuriem tas ir vai var tikt saistīts. Kompetentajai iestādei ir tiesības vākt visu attiecīgo, informāciju, kas vajadzīga tā novērtēšanai.

[...]

4.   Veicot 1. punktā minēto pārskatīšanu un novērtēšanu, kompetentās iestādes jau agrīnā posmā cieši sadarbojas ar 11. pantā minētajām attiecīgajām iestādēm par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas darbību.

5.   Kompetentā iestāde regulāri un savlaicīgi apspriežas ar, 11. pantā minētajām attiecīgajām iestādēm par 1. punktā minētā pārskata un novērtējuma rezultātiem, tostarp korektīvām darbībām vai soda naudām.

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma 1. punktā mērķis ir nodrošināt, ka kompetentās iestādes vāc un saņem visu attiecīgo informāciju to risku izvērtēšanai un makrouzraudzības analīzei, kuriem CVD ir pakļauts vai var tikt pakļauts, ieskaitot riskus, kas saistīti ar tā sistēmisko nozīmi.

Grozījuma 1. punktā mērķis ir nodrošināt, ka kompetentās iestādes vāc un saņem visu attiecīgo informāciju to risku izvērtēšanai un makrouzraudzības analīzei, kuriem CVD ir pakļauts vai var tikt pakļauts, ieskaitot riskus, kas saistīti ar tā sistēmisko nozīmi.

Grozījumu 4. un 5. punktā mērķis ir formāli paredzēt kompetento iestāžu, pārraudzības iestāžu un citu attiecīgo iestāžu ciešu sadarbību.

Grozījumu 4. un 5. punktā mērķis ir formāli paredzēt kompetento iestāžu, pārraudzības iestāžu un citu attiecīgo iestāžu ciešu sadarbību.

18.
     
  grozījums

18.

grozījums

21. panta 2. punkts

“2.   Ikviens CVD, kas vēlas sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī pirmo reizi vai mainīt sniegto pakalpojumu klāstu, paziņo savas reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu informāciju:

| a) | dalībvalsti, kurā tas plāno veikt darbību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsti, kurā tas plāno veikt darbību;

| b) | darbības programmu, norādot, kādus tieši pakalpojumus tas plāno sniegt; |
| --- | --- |

b)

darbības programmu, norādot, kādus tieši pakalpojumus tas plāno sniegt;

| c) | filiāles gadījumā tas norāda filiāles organizatorisko struktūru un to personu vārdus, kuri atbild par filiāles vadību.” |
| --- | --- |

c)

filiāles gadījumā tas norāda filiāles organizatorisko struktūru un to personu vārdus, kuri atbild par filiāles vadību.”

“2.   Ikviens CVD, kas vēlas sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī pirmo reizi vai mainīt sniegto pakalpojumu klāstu, paziņo savas reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu informāciju:

| a) | dalībvalsti, kurā tas plāno veikt darbību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsti, kurā tas plāno veikt darbību;

| b) | darbības programmu, norādot, kādus tieši pakalpojumus tas plāno sniegt, t. sk. valūtu vai valūtas, ko tas apstrādā; |
| --- | --- |

b)

darbības programmu, norādot, kādus tieši pakalpojumus tas plāno sniegt, t. sk. valūtu vai valūtas, ko tas apstrādā;

| c) | filiāles gadījumā tas norāda filiāles organizatorisko struktūru un to personu vārdus, kuri atbild par filiāles vadību.” |
| --- | --- |

c)

filiāles gadījumā tas norāda filiāles organizatorisko struktūru un to personu vārdus, kuri atbild par filiāles vadību.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

CVD jāsniedz informācija par valūtu vai valūtām, kurās tas piedāvā veikt norēķinus. Šī informācija ir vajadzīga, lai noteiktu emisijas centrālās bankas, kurām jāpiedalās šī CVD licencēšanas un novērtēšanas procesā.

CVD jāsniedz informācija par valūtu vai valūtām, kurās tas piedāvā veikt norēķinus. Šī informācija ir vajadzīga, lai noteiktu emisijas centrālās bankas, kurām jāpiedalās šī CVD licencēšanas un novērtēšanas procesā.

19.
     
  grozījums

19.

grozījums

21. panta 3. punkts

“3.   Triju mēnešu laikā pēc 2. punktā norādītās informācijas saņemšanas kompetentā iestāde paziņo šo informāciju uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja vien, ņemot vērā paredzēto pakalpojumu sniegšanu, tai nav iemesla apšaubīt tā CVD administratīvo struktūru vai finansiālo stāvokli, kurš vēlas sniegt pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī.”

“3.   Triju mēnešu laikā pēc 2. punktā norādītās informācijas saņemšanas kompetentā iestāde paziņo šo informāciju 11. pantā minētajām iestādēm un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja vien, ņemot vērā paredzēto pakalpojumu sniegšanu, tai nav iemesla apšaubīt tā CVD administratīvo struktūru vai finansiālo stāvokli, kurš vēlas sniegt pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka ierosinātās regulas 11. pantā minētajām iestādēm, nekavējoties un pamatojoties uz vienlīdzības principu, arī sniedz ierosinātās regulas 21. panta 2. punktā norādīto informāciju.

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka ierosinātās regulas 11. pantā minētajām iestādēm, nekavējoties un pamatojoties uz vienlīdzības principu, arī sniedz ierosinātās regulas 21. panta 2. punktā norādīto informāciju.

20.
     
  grozījums

20.

grozījums

20.a pants, Dienesta noslēpums (jauns)

[Nav teksta]

“1.   Dienesta noslēpuma pienākums attiecas uz visām personām, kuras strādā vai strādāja 10. un 11. pantā norādītajās iestādēs un EVTI, vai revidentiem un ekspertiem, kurus norīkojušas kompetentās iestādes, EVTI vai ESRK.

Konfidenciālo informāciju, ko tie varētu saņemt savu pienākumu izpildes laikā, nedrīkst atklāt nevienai personai vai iestādei, izņemot apkopotā vai kopsavilkuma veidā, pēc kura nevar noteikt atsevišķu CVD vai citu personu, neierobežojot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības vai nodokļi, vai citas šīs regulas normas.

2.   Ja CVD pasludināts par bankrotējušu vai attiecībā uz to tiek veikta piespiedu maksātnespējas procedūra, konfidenciāla informācija, kas neattiecas uz trešajām personām, var tikt izpausta civilprocesa vai komercprocesa ietvaros, ja tas vajadzīgs procesa īstenošanai.

3.   Neskarot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības vai nodokļu tiesības, 10. un 11. pantā norādītās iestādes, EVTI, organizācijas vai fiziskās vai juridiskās personas, kuras nav kompetentās iestādes un kuras saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo regulu, drīkst to izmantot, ieskaitot informācijas atklāšanu augstākai iestādei, savu pienākumu izpildei un savu funkciju veikšanai šīs regulas piemērošanas jomas ietvaros – kompetento iestāžu gadījumā, vai drīkst to izmantot nolūkam, kuram šāda informācija tām tika sniegta – citu iestāžu, organizāciju vai fizisko vai juridisko personu gadījumā, vai drīkst to izmantot administratīvo vai tiesas procesu kontekstā, ja tas tieši saistīts ar šo funkciju izpildi, vai abos gadījumos. Ja EVTI, kompetentā iestāde vai cita iestāde, organizācija vai persona, kas paziņo informāciju, tam piekrīt, iestāde, kas saņem informāciju, var to izmantot citiem nekomerciāliem mērķiem.

4.   Uz jebkuru konfidenciālu informāciju, kas saņemta, sniegta vai nosūtīta saskaņā ar šo regulu, attiecas 1., 2. un 3. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.

Tomēr šie nosacījumi nekavē EVTI vai 10. un 11. pantā norādītās iestādes apmainīties ar konfidenciālu informāciju vai to pārsūtīt saskaņā ar to likumos noteiktajiem uzdevumiem un citiem tiesību aktiem, kas piemērojami ieguldījumu sabiedrībām, kredītiestādēm, pensijas fondiem, pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFP), apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpniekiem, apdrošināšanas sabiedrībām, regulētajiem tirgiem vai tirgu operatoriem vai citādi ar tās kompetentās iestādes vai citas iestādes vai struktūras vai fiziskas vai juridiskas personas piekrišanu, kas informāciju sniegusi.

5.   Šī panta 1., 2. un 3. punkts neliedz 10. un 11. pantā norādītajām iestādēm sniegt vai nosūtīt atbilstoši nacionālajiem tiesību aktiem konfidenciālu informāciju, kas nav saņemta no citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu ECB ierosina ieviest dienesta noslēpuma režīmu, kas līdzīgs attiecīgajiem noteikumiem citos Eiropas finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktos, piem., ETIR. Šajā nolūkā tiek ierosināts regulā iekļaut jaunu 20.a pantu.

Ar šo grozījumu ECB ierosina ieviest dienesta noslēpuma režīmu, kas līdzīgs attiecīgajiem noteikumiem citos Eiropas finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktos, piem., ETIR. Šajā nolūkā tiek ierosināts regulā iekļaut jaunu 20.a pantu.

21.
     
  grozījums

21.

grozījums

20.b pants, Informācijas apmaiņa (jauns)

[Nav teksta]

“1.   EVTI, 10. un 11. pantā norādītās iestādes un citas attiecīgās iestādes bez kavēšanās sniedz viena otrai informāciju, kas nepieciešama to uzdevumu izpildei.

2.   10. un 11. pantā norādītās iestādes, citas attiecīgās iestādes, EVTI un citas organizācijas vai fiziskās vai juridiskās personas, kas saņem konfidenciālu informāciju, pildot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, izmanto to vienīgi savu pienākumu izpildes laikā.

3.   Kompetentās iestādes nodod informāciju ESRK un attiecīgajiem ECBS dalībniekiem, ja šāda informācija attiecas uz to pienākumu izpildi.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu ECB ierosina ieviest informācijas apmaiņas režīmu, kas līdzīgs attiecīgajiem noteikumiem citos Eiropas finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktos, piem., ETIR. Šajā nolūkā tiek ierosināts regulā iekļaut jaunu 20.b pantu.

Ar šo grozījumu ECB ierosina ieviest informācijas apmaiņas režīmu, kas līdzīgs attiecīgajiem noteikumiem citos Eiropas finanšu pakalpojumu jomas tiesību aktos, piem., ETIR. Šajā nolūkā tiek ierosināts regulā iekļaut jaunu 20.b pantu.

22.
     
  grozījums

22.

grozījums

22. panta 7. punkts

“7.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros nosaka standarta veidlapas, veidnes un procedūras 1., 3. un 5. punktā minētās sadarbības pasākumu veikšanai.

EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.”

“7.   EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS dalībniekiem, izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros nosaka standarta veidlapas, veidnes un procedūras 1., 3. un 5. punktā minētās sadarbības pasākumu veikšanai.

EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka ECBS dalībnieki pienācīgi piedalās īstenošanas tehnisko standartu projektu sagatavošanā.

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka ECBS dalībnieki pienācīgi piedalās īstenošanas tehnisko standartu projektu sagatavošanā.

23.
     
  grozījums

23.

grozījums

23. panta 2. punkts

“2.   Pēc apspriešanās ar 3. punktā minētajām iestādēm EVTI atzīst trešā valstī reģistrētu CVD, kas iesniedzis pieteikumu par atzīšanas saņemšanu 1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 6. punktu; |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 6. punktu;

| b) | CVD tiek piemērota tāda faktiska atļaujas izsniegšanas un uzraudzības kārtība, kas nodrošina pilnīgu atbilstību trešā valstī piemērotām konsultatīvas uzraudzības prasībām; |
| --- | --- |

b)

CVD tiek piemērota tāda faktiska atļaujas izsniegšanas un uzraudzības kārtība, kas nodrošina pilnīgu atbilstību trešā valstī piemērotām konsultatīvas uzraudzības prasībām;

| c) | saskaņā ar 7. punktu ir izveidota sadarbības kārtība starp EVTI un trešās valsts kompetentajām iestādēm.” |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 7. punktu ir izveidota sadarbības kārtība starp EVTI un trešās valsts kompetentajām iestādēm.”

“2.   Pēc apspriešanās ar 3. punktā minētajām iestādēm EVTI atzīst trešā valstī reģistrētu CVD, kas iesniedzis pieteikumu par atzīšanas saņemšanu 1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 6. punktu; |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 6. punktu;

| b) | CVD tiek piemērota tāda faktiska atļaujas izsniegšanas, uzraudzības un pārraudzības, vai, ja vērtspapīru norēķinu sistēmas operators ir centrālā banka – tikai pārraudzības kārtība, kas nodrošina pilnīgu atbilstību trešā valstī piemērotām konsultatīvas uzraudzības prasībām; |
| --- | --- |

b)

CVD tiek piemērota tāda faktiska atļaujas izsniegšanas, uzraudzības un pārraudzības, vai, ja vērtspapīru norēķinu sistēmas operators ir centrālā banka – tikai pārraudzības kārtība, kas nodrošina pilnīgu atbilstību trešā valstī piemērotām konsultatīvas uzraudzības prasībām;

| c) | saskaņā ar 7. punktu ir izveidota sadarbības kārtība starp EVTI un trešās valsts attiecīgajām iestādēm.” |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 7. punktu ir izveidota sadarbības kārtība starp EVTI un trešās valsts attiecīgajām iestādēm.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka b) nosacījums attiecas uz trešo valstu CVD, kuru operatores ir centrālās bankas, uz kurām attiecas vienīgi pārraudzība, kā tas šobrīd ir ar dažiem CVD, kurus operatores ir Savienības NCB. 2. punkta c) apakšpunktā jāiekļauj centrālās bankas gan pārraudzības iestāžu statusā, gan emisijas centrālo banku statusā.

Šī grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka b) nosacījums attiecas uz trešo valstu CVD, kuru operatores ir centrālās bankas, uz kurām attiecas vienīgi pārraudzība, kā tas šobrīd ir ar dažiem CVD, kurus operatores ir Savienības NCB. 2. punkta c) apakšpunktā jāiekļauj centrālās bankas gan pārraudzības iestāžu statusā, gan emisijas centrālo banku statusā.

24.
     
  grozījums

24.

grozījums

23. panta 3. punkts

“3.   Novērtējot, vai ir izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi, EVTI apspriežas ar:

| a) | to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās trešās valsts CVD plāno sniegt CVD pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās trešās valsts CVD plāno sniegt CVD pakalpojumus;

| b) | kompetentajām iestādēm, kas uzrauga Savienībā reģistrētu CVD, ar kuru trešās valsts CVD ir izveidojis saiknes; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām iestādēm, kas uzrauga Savienībā reģistrētu CVD, ar kuru trešās valsts CVD ir izveidojis saiknes;

| c) | regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītajām iestādēm;

| d) | trešās valsts iestādi, kas atbild par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību.” |
| --- | --- |

d)

trešās valsts iestādi, kas atbild par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību.”

“3.   Novērtējot, vai ir izpildīti 2. punktā minētie nosacījumi, EVTI apspriežas ar:

| a) | to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās trešās valsts CVD plāno sniegt CVD pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās trešās valsts CVD plāno sniegt CVD pakalpojumus;

| b) | kompetentajām iestādēm, kas uzrauga Savienībā reģistrētu CVD, ar kuru trešās valsts CVD ir izveidojis saiknes; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām iestādēm, kas uzrauga Savienībā reģistrētu CVD, ar kuru trešās valsts CVD ir izveidojis saiknes;

| c) | regulas 11. panta 1. punktā norādītajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

regulas 11. panta 1. punktā norādītajām iestādēm;

| d) | trešās valsts iestādi, kas atbild par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību.” |
| --- | --- |

d)

trešās valsts iestādi, kas atbild par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgā emisijas centrālā banka piedalās EVTI veiktajā novērtējumā saskaņā ar CPSS-IOSCO principiem.

Grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka attiecīgā emisijas centrālā banka piedalās EVTI veiktajā novērtējumā saskaņā ar CPSS-IOSCO principiem.

25.
     
  grozījums

25.

grozījums

25. panta 5. punkts

“5.   CVD skaidri nosaka valdes lomu un pienākumus un valdes sēžu protokolus dara pieejamus kompetentajai iestādei.”

“5.   CVD skaidri nosaka valdes lomu un pienākumus un valdes sēžu protokolus dara pieejamus kompetentajai iestādei un revidentam.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis grozījums saskaņo šo normu ar ETIR 25. panta 3. punktu.

Šis grozījums saskaņo šo normu ar ETIR 25. panta 3. punktu.

26.
     
  grozījums

26.

grozījums

28. panta 5. punkts

“5.   Šī panta 1.–4. punktu nepiemēro, ja CVD savu pakalpojumu vai darbību sniegšanai izmanto valsts uzņēmuma ārpakalpojumus un ja ārpakalpojumu izmantošanu reglamentē īpašs juridisks, tiesisks un darbības regulējums, ko kopīgi akceptējis un formalizējis valsts uzņēmums un attiecīgais CVD un kam piekritušas kompetentās iestādes, pamatojoties uz šajā regulā noteiktajām prasībām.”

“5.   Šī panta 1.–4. punktu nepiemēro, ja CVD savu pakalpojumu vai darbību sniegšanai izmanto valsts uzņēmuma ārpakalpojumus un ja ārpakalpojumu izmantošanu reglamentē īpašs juridisks, tiesisks un darbības regulējums, ko kopīgi akceptējis un formalizējis valsts uzņēmums un attiecīgais CVD un ko apstiprinājušas attiecīgā CVD kompetentās iestādes, .”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījums ievieš redakcionālas izmaiņas. Turklāt tiek ierosināts svītrot teikuma pēdējo daļu, jo ierosinātajā regulā netiek noteiktas specifiskas prasības darbības regulējuma izstrādei.

Grozījums ievieš redakcionālas izmaiņas. Turklāt tiek ierosināts svītrot teikuma pēdējo daļu, jo ierosinātajā regulā netiek noteiktas specifiskas prasības darbības regulējuma izstrādei.

27.
     
  grozījums

27.

grozījums

35. pants

“1.   Par katru pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu CVD tur grāmatojumus un kontus, kuri tam dod iespēju nekavējoties un jebkurā laikā nošķirt savos kontos viena dalībnieka vērtspapīrus no cita dalībnieka vērtspapīriem un, ja iespējams, no saviem paša aktīviem.

2.   CVD tur grāmatojumus un kontus, kas ļauj dalībniekam nošķirt savus vērtspapīrus no savu klientu vērtspapīriem.

3.   CVD piedāvā turēt grāmatojumus un kontus, kas ļauj dalībniekam nošķirt katra sava klienta vērtspapīrus, ja attiecīgais dalībnieks to pieprasa un pēc dalībnieka pieprasījuma (t. s. “atsevišķu klientu nodalīšana”).

[...]”

“1.   Par katru pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu CVD tur grāmatojumus un kontus, kuri tam dod iespēju nekavējoties un jebkurā laikā nodalīt savos kontos viena dalībnieka vērtspapīrus no cita dalībnieka vērtspapīriem un, ja iespējams, no saviem paša aktīviem.

2.   CVD tur grāmatojumus un kontus, kas ļauj dalībniekam nodalīt savus vērtspapīrus no savu klientu vērtspapīriem.

3.   CVD piedāvā turēt grāmatojumus un kontus, kas ļauj dalībniekam nodalīt katra sava klienta vērtspapīrus, ja attiecīgais dalībnieks to pieprasa un pēc dalībnieka pieprasījuma (t. s. “atsevišķu klientu nodalīšana”).

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mēŗķis ir precizēt, ka klientu turētie vērtspapīri jānošķir no CVD un citu klientu vērtspapīriem. Tas atbilst CPSS-IOSCO principu 11. principam.

Šī grozījuma mēŗķis ir precizēt, ka klientu turētie vērtspapīri jānošķir no CVD un citu klientu vērtspapīriem. Tas atbilst CPSS-IOSCO principu 11. principam.

28.
     
  grozījums

28.

grozījums

36. panta 6. punkts

“6.   CVD panāk norēķinu galīgumu ne vēlāk kā līdz plānotā norēķina datuma darbadienas beigām. Pēc lietotāju komitejas pieprasījuma CVD uzstāda sistēmas, kas ļauj veikt norēķinu dienas laikā vai reāllaikā.”

“6.   CVD panāk norēķinu galīgumu ne vēlāk kā līdz plānotā norēķina datuma darbadienas beigām. Pēc lietotāju komitejas pieprasījuma CVD ievieš darbības procedūras, kas ļauj veikt norēķinu dienas laikā vai reāllaikā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātās regulas kontekstā terminam “sistēma” ir specifiska nozīme, kas noteikta Direktīvas 98/26/EK 2. pantā. Grozījuma mērķis ir novērst neparedzētas termina “sistēma” interpretācijas.

Ierosinātās regulas kontekstā terminam “sistēma” ir specifiska nozīme, kas noteikta Direktīvas 98/26/EK 2. pantā. Grozījuma mērķis ir novērst neparedzētas termina “sistēma” interpretācijas.

29.
     
  grozījums

29.

grozījums

37. panta 1. punkts

“1.   Par darījumiem tās valsts valūtā, kurā tiek veikts norēķins, CVD veic norēķinu skaidrā naudā savā attiecīgajā vērtspapīru norēķinu sistēmā, izmantojot kontus, kuri atvērti centrālajā bankā, kas veic darījumus ar šādu valūtu, ja vien šāda iespēja ir praktiska un pieejama.”

“1.   Par darījumiem tās valsts valūtā, kurā tiek veikts norēķins, CVD veic norēķinu skaidrā naudā savā attiecīgajā vērtspapīru norēķinu sistēmā, izmantojot kontus, kuri atvērti centrālajā bankā, kas emitējusi šādu valūtu, ja vien šāda iespēja ir praktiska un pieejama.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pamatojoties uz vajadzību aizsargāt norēķinu drošību un efektivitāti un saskaņā ar CPSS-IOSCO principiem, šī norma jāpapildina, nosakot, ka attiecībā uz darījumiem, kas denominēti norēķinu valsts valūtā, CVD norēķini jāveic centrālo banku naudā, ja tas ir praktiski iespējams un realizējams. Grozījumu mērķis ir noteikt, ka skaidrās naudas norēķinu konti jāatver attiecīgās valūtas emisijas centrālajā bankā, nevis jebkurā centrālajā bankā, kas veic operācijas šajā valūtā.

Pamatojoties uz vajadzību aizsargāt norēķinu drošību un efektivitāti un saskaņā ar CPSS-IOSCO principiem, šī norma jāpapildina, nosakot, ka attiecībā uz darījumiem, kas denominēti norēķinu valsts valūtā, CVD norēķini jāveic centrālo banku naudā, ja tas ir praktiski iespējams un realizējams. Grozījumu mērķis ir noteikt, ka skaidrās naudas norēķinu konti jāatver attiecīgās valūtas emisijas centrālajā bankā, nevis jebkurā centrālajā bankā, kas veic operācijas šajā valūtā.

30.
     
  grozījums

30.

grozījums

Ierosinātās regulas 39. pants

“CVD pieņem drošu riska pārvaldības sistēmu juridiskā, uzņēmējdarbības, darbības un citu risku visaptverošai pārvaldībai.”

“CVD pieņem drošu riska pārvaldības sistēmu juridiskā, uzņēmējdarbības, darbības, sistēmiskā un citu risku visaptverošai pārvaldībai.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

CVD tiek uzskatīti par sistēmiski nozīmīgu tirgus infrastruktūru. Tādēļ tiem piemērojamo uzraudzības prasību mērķim jābūt sistēmiskā riska novēršanai.

CVD tiek uzskatīti par sistēmiski nozīmīgu tirgus infrastruktūru. Tādēļ tiem piemērojamo uzraudzības prasību mērķim jābūt sistēmiskā riska novēršanai.

31.
     
  grozījums

31.

grozījums

40. panta 2. punkts

“2.   CVD izstrādā noteikumus, procedūras un līgumus tā, lai tos var izpildīt visās nozīmīgajās jurisdikcijās, tostarp dalībnieka saistību nepildīšanas gadījumos.”

“2.   CVD izstrādā noteikumus, procedūras un līgumus tā, lai tos var izpildīt dalībnieka saistību nepildīšanas gadījumos.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Redakcionāls grozījums. Noteikumu, procedūru un līgumu izpildāmība, nozīmē arī to izpildāmību visās attiecīgajās jurisdikcijās.

Redakcionāls grozījums. Noteikumu, procedūru un līgumu izpildāmība, nozīmē arī to izpildāmību visās attiecīgajās jurisdikcijās.

32.
     
  grozījums

32.

grozījums

45. panta 4. punkts

“4.   Pagaidu vērtspapīru pārveduma gadījumā starp saistītiem CVD ir aizliegta vērtspapīru pārvešana atpakaļ, pirms ir panākts pirmā pārveduma galīgums.”

“4.   Pagaidu vērtspapīru pārveduma gadījumā starp saistītiem CVD ir aizliegta vērtspapīru pārvešana atpakaļ vai tālāka pārvešana trešajam CVD, pirms ir panākts pirmā pārveduma galīgums.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis grozījums risina problēmas saistībā ar tādu vērtspapīru iespējamu radīšanu, kuru pagaidu pārvešana tiek atcelta un pagaidām pārvestie vērtspapīri tiek nodoti citam CVD. Šie riski skar emisijas integritāti.

Šis grozījums risina problēmas saistībā ar tādu vērtspapīru iespējamu radīšanu, kuru pagaidu pārvešana tiek atcelta un pagaidām pārvestie vērtspapīri tiek nodoti citam CVD. Šie riski skar emisijas integritāti.

33.
     
  grozījums

33.

grozījums

45. panta 8.a punkts (jauns)

[Nav teksta]

“CVD nosaka pienācīgas kontu struktūras, kas ļauj dalībniekiem, t. sk. citiem CVD, pievienoties tā sistēmām. Kontu sistēmu jāatbalsta piemērotai norēķinu, glabāšanas un fiskālajai kārtībai.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ja CVD, ar ko saikne ir citam CVD, nepiedāvā pienācīgu kontu struktūru, piem., kopējo kontu struktūras veidā, nav iespējama šo CVD saiknes pienācīga darbība.

Ja CVD, ar ko saikne ir citam CVD, nepiedāvā pienācīgu kontu struktūru, piem., kopējo kontu struktūras veidā, nav iespējama šo CVD saiknes pienācīga darbība.

34.
     
  grozījums

34.

grozījums

45. panta 9. punkts

“9.   EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 3. punktā minētos nosacījumus, saskaņā ar kuriem katra veida līgums par saikni nodrošina saistītu CVD un to dalībnieku atbilstīgu aizsardzību (jo īpaši, ja CVD plāno piedalīties cita CVD pārvaldītā vērtspapīru norēķinu sistēmā), 5. punktā minēto papildu risku uzraudzību un pārvaldību saistībā ar starpnieku izmantošanu, 6. punktā minētās saskaņošanas metodes, gadījumus, kuros 7. punktā minētāiespēja veikt norēķinu saskaņā ar principu “piegāde pret maksājumu”, izmantojot saiknes, ir praktiska un iespējama, un novērtēšanas metodes.”

“9.   EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 3. punktā minētos nosacījumus, saskaņā ar kuriem katra veida līgums par saikni nodrošina saistītu CVD un to dalībnieku atbilstīgu aizsardzību (jo īpaši, ja CVD plāno piedalīties cita CVD pārvaldītā vērtspapīru norēķinu sistēmā), 5. punktā minēto papildu risku uzraudzību un pārvaldību saistībā ar starpnieku izmantošanu, 6. punktā minētās saskaņošanas metodes, gadījumus,kuros 7. punktā minētā iespēja veikt norēķinu saskaņā ar principu “piegāde pret maksājumu”, izmantojot saiknes, ir praktiska un iespējama, [8.b] punkta noteikumus par pienācīgām kontu struktūrām, t. sk. attiecīgo kārtību un novērtēšanas metodes.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šī grozījuma mērķis ir paredzēt EVTI tehnisko standartu pieņemšanu attiecībā uz CVD saikņu kontu struktūru.

Šī grozījuma mērķis ir paredzēt EVTI tehnisko standartu pieņemšanu attiecībā uz CVD saikņu kontu struktūru.

35.
     
  grozījums

35.

grozījums

46. pants

“1.   Ikvienu jautājumu saistībā ar īpašumtiesību aspektiem attiecībā uz CVD turētiem finanšu instrumentiem regulē tās valsts tiesību akti, kurā tiek turēts konts.

2.   Ja kontu izmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu sistēmā, piemēro tos tiesību aktus, kuri reglamentē šādu vērtspapīru norēķinu sistēmu.

3.   Ja kontu neizmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu sistēmā, uzskata, ka šādu kontu uztur vietā, kurā atrodas CVD pastāvīgā mītnesvieta, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 593/2008 19. pantā.

4.   Šajā pantā paredzētā jebkuras valsts tiesību aktu piemērošana nozīmē to attiecīgajā valstī spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu, kuri nav starptautisko privāttiesību akti.”

“1.   Neierobežojot Direktīvas 98/26/EK 2. panta a) apakšpunktu, kā arī 9. un 10. pantu, ikvienu jautājumu saistībā ar īpašumtiesību aspektiem attiecībā uz CVD turētiem finanšu instrumentiem regulē tās valsts tiesību akti, kurā tiek turēts konts. Tiek pieņemts, ka kontu tur vietā, kur ir CVD rezidence, ko nosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 593/2008 19. pantu.

2.   Ja dalībvalsts, kurā tiek turēts konts, tiesību akti atšķiras no tiesību aktiem, kas regulē vērtspapīru norēķinu sistēmu, un vērtspapīru norēķinu sistēma noteikta saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 2. pantu, piemērojamie tiesību akti ir tiesību akti, kas regulē vērtspapīru norēķinu sistēmu.

3.   Šajā pantā paredzētā jebkuras valsts tiesību aktu piemērošana nozīmē to attiecīgajā valstī spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu, kuri nav starptautisko privāttiesību akti.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ierosinātā regula paredz izņēmumu no 46. panta 1. punktā noteiktā pamatnoteikuma un atļauj piemērojamā likuma attiecībā uz jebkuru kontu, ko izmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu sistēmā. Vērtspapīru norēķinu sistēmas jēdziens ir definēts kā formāla vienošanās, uz ko attiecas tās dalībvalsts tiesību akti, par kuru vienojušies dalībnieki
   (3). Attiecīgi, tā kā dalībnieki var izvēlēties vērtspapīru norēķinu sistēmai piemērojamos tiesību aktus, vērtspapīru norēķinu sistēmas noteicošie tiesību akti, kas minēti ierosinātās regulas 46. panta 2. punktā, pakļauti piemērojamo tiesību aktu izvēlei, un tie var nebūt CVD reģistrācijas vietas tiesību akti. Tas rada juridiski neskaidru situāciju attiecībā uz tiesību aktiem, ko piemēro vērtspapīriem, par kuriem norēķinus veic CVD kontos. Grozījuma mērķis ir ierobežot piemērojamo tiesību aktu izvēli, ņemot vērā noteiktus specifiskus gadījumus, kuros dalībvalsts, kurā atvērti konti, tiesību akti atšķiras no tiesību aktiem, kas ir noteicošie attiecībā uz vērtspapīru norēķinu sistēmas noteikumiem.

Ierosinātā regula paredz izņēmumu no 46. panta 1. punktā noteiktā pamatnoteikuma un atļauj piemērojamā likuma attiecībā uz jebkuru kontu, ko izmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu sistēmā. Vērtspapīru norēķinu sistēmas jēdziens ir definēts kā formāla vienošanās, uz ko attiecas tās dalībvalsts tiesību akti, par kuru vienojušies dalībnieki

3

Attiecīgi, tā kā dalībnieki var izvēlēties vērtspapīru norēķinu sistēmai piemērojamos tiesību aktus, vērtspapīru norēķinu sistēmas noteicošie tiesību akti, kas minēti ierosinātās regulas 46. panta 2. punktā, pakļauti piemērojamo tiesību aktu izvēlei, un tie var nebūt CVD reģistrācijas vietas tiesību akti. Tas rada juridiski neskaidru situāciju attiecībā uz tiesību aktiem, ko piemēro vērtspapīriem, par kuriem norēķinus veic CVD kontos. Grozījuma mērķis ir ierobežot piemērojamo tiesību aktu izvēli, ņemot vērā noteiktus specifiskus gadījumus, kuros dalībvalsts, kurā atvērti konti, tiesību akti atšķiras no tiesību aktiem, kas ir noteicošie attiecībā uz vērtspapīru norēķinu sistēmas noteikumiem.

36.
     
  grozījums

36.

grozījums

52. panta 2. punkts

“2.   [...]

Pēc sīki izstrādāta ietekmes novērtējuma veikšanas, apspriedusies ar attiecīgajiem uzņēmumiem un, ņemot vērā EBI,EVTI un ECB atzinumus, Komisija pieņem īstenošanas lēmumu saskaņā ar procedūru, kas minēta 66. pantā. Komisija pamato tās īstenošanas lēmumu.

[...]”

“2.   [...]

Pēc sīki izstrādāta ietekmes novērtējuma veikšanas, apspriedusies ar attiecīgajiem CVD un, ņemot vērāEBI, EVTI, ECB un uzraudzības iestāžu atzinumus, kā arī ESRK novērtējumu, Komisija pieņem īstenošanas lēmumu saskaņā ar procedūru, kas minēta 66. pantā. Komisija pamato tās īstenošanas lēmumu.

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis grozījums precizē, ka attiecīgie uzņēmumi ir CVD un ka ESRK sniegs Komisijai arī savu vērtējumu.

Šis grozījums precizē, ka attiecīgie uzņēmumi ir CVD un ka ESRK sniegs Komisijai arī savu vērtējumu.

37.
     
  grozījums

37.

grozījums

52. panta 3. punkts

“3.   Ja CVD plāno veikt norēķinu par skaidrās naudas darījumu attiecībā uz visu savu vērtspapīru norēķinu sistēmu vai kādu tās daļu saskaņā ar šīs regulas 37. panta 2. punktu, tam jāsaņem atļauja šim nolūkam norīkot kredītiestādi, kura saņēmusi atļauju, kā norādīts Direktīvas 2006/48/EK II sadaļā, ja šīs regulas 53. panta 1. punktā norādītā kompetentā iestāde, balstoties uz rīcībā esošiem pierādījumiem, nepierāda, ka vienas kredītiestādes pakļāvums koncentrācijas riskiem saskaņā ar šīs regulas 57. panta 3. un 4. punktu nav pietiekami mazināts. Šādā gadījumā 53. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde var pieprasīt CVD norīkot vairāk nekā vienu kredītiestādi. Norīkotās kredītiestādes uzskata par norēķinu iestādēm.”

“3.   Ja CVD plāno veikt norēķinu par skaidrās naudas darījumu attiecībā uz visu savu vērtspapīru norēķinu sistēmu vai kādu tās daļu saskaņā ar šīs regulas 37. panta 2. punktu, tam jāsaņem atļauja šim nolūkam norīkot kredītiestādi, kura saņēmusi atļauju, kā norādīts Direktīvas 2006/48/EK II sadaļā, ja šīs regulas 53. panta 1. punktā norādītā kompetentā iestāde, balstoties uz rīcībā esošiem pierādījumiem, nepierāda, ka vienas kredītiestādes pakļāvums koncentrācijas riskiem saskaņā ar šīs regulas 57. panta 3. un 4. punktu nav pietiekami mazināts. Šādā gadījumā 53. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde var pieprasīt CVD norīkot vairāk nekā vienu kredītiestādi. Norīkotās kredītiestādes uzskata par norēķinu iestādēm, kā definēts Direktīvas 98/26/EK 2. panta d) apakšpunktā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir precizēt, ka norīkoto kredītiestādi uzskata par norēķinu aģentu Direktīvas 98/26/EK nozīmē attiecībā uz vērtspapīru darījumu skaidrās naudas soli, tā nodrošinot galīgumu pārvedumu rīkojumiem, kas saistīti ar šo skaidrās naudas soli.

Grozījuma mērķis ir precizēt, ka norīkoto kredītiestādi uzskata par norēķinu aģentu Direktīvas 98/26/EK nozīmē attiecībā uz vērtspapīru darījumu skaidrās naudas soli, tā nodrošinot galīgumu pārvedumu rīkojumiem, kas saistīti ar šo skaidrās naudas soli.

38.
     
  grozījums

38.

grozījums

53. panta 5. punkts

“5.   EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē informāciju, kādu pieteikuma iesniedzējs CVD sniedz kompetentajai iestādei.

[...]”

“5.   EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un EBI dalībniecēm, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē informāciju, kādu pieteikuma iesniedzējs CVD sniedz kompetentajai iestādei.

[...]”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Grozījuma mērķis ir iesaistīt EBI 53. panta 5. punktā minēto regulatīvu tehnisko standartu projektu izstrādē, jo šo standartu saturs attiecas uz informāciju par kredītiestādēm.

Grozījuma mērķis ir iesaistīt EBI 53. panta 5. punktā minēto regulatīvu tehnisko standartu projektu izstrādē, jo šo standartu saturs attiecas uz informāciju par kredītiestādēm.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  Sk. jo īpaši Direktīvu 98/26/EK, kas atsaucas uz noteicošajiem tiesību aktiem, nevis piemērojamajiem tiesību aktiem.

2

(3)  Sk. šajā sakarā Direktīvu 98/26/EK, kas atsaucas uz noteicošajiem tiesību aktiem, nevis piemērojamajiem tiesību aktiem.

3

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/32 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/32

---

Valstu futbola informācijas punktu (VFIP) saraksts

2012/C 310/03

Datu precizējumi būtu jāsūta uz: lewp@consilium.europa.eu

| DV | Dienests | Adrese | Tālrunis/Fakss | E-pasts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Police fédérale


  Direction générale de la police administrative


  Direction des opérations et informations


  Sécurité intégrale football (SIF) | Rue Fritz Toussaintstraat 8 |
| 1050 Bruxelles |

DV

Dienests

Adrese

Tālrunis/Fakss

E-pasts

BE

Police fédérale

Direction générale de la police administrative

Direction des opérations et informations

Sécurité intégrale football (SIF)

Rue Fritz Toussaintstraat 8

1050 Bruxelles

+32 26426019

+32 26426070

+32 26464940 (Fax)

ivv-sif@skynet.be

BG

National Information Centre

| — | Sport Events Security Unit |
| --- | --- |

—

Sport Events Security Unit

Criminal Police Department

National Police Chief Directorate

Ministry of Interior

| Alexander Malinov blvd. 1 |
| --- |
| 1715 Sofia |

Alexander Malinov blvd. 1

1715 Sofia

+359 29828610

+359 29316080 (Fax)

nfip@mvr.bg

CZ

Policejní prezidium České republiky

Úřad služby kriminální policie a vyšetřování

(Police Presidium of the Czech Republic

Bureau of Criminal Police and Investigation Service)

| Strojnická 27 |
| --- |
| PO Box 62/KPV |
| 170 89 Praha 7 |

Strojnická 27

PO Box 62/KPV

170 89 Praha 7

+420 974824105

+420 974824150

+420 603190315

+420 603190084

+420 974824289 (Fax)

uskpv.podatelna@mvcr.cz

cz.sis@mvcr.cz

DK

Danish National Police

Communication Centre

| Ejby Industrivej 125-135 |
| --- |
| 2620 Glostrup |

Ejby Industrivej 125-135

2620 Glostrup

+45 33430601

+45 33322771 (Fax)

NEC@politi.dk

DE

Landesamt für Zentrale Polizeiliche Dienste Nordrhein-Westfalen (LZPD NRW)

Zentrale Informationsstelle Sporteinsätze (ZIS)

Central Sports Intelligence Unit Germany

| Hammfelddamm 4a |
| --- |
| 41460 Neuss |

Hammfelddamm 4a

41460 Neuss

+49 2034175-4130

+49 2034175-4131

+49 2034175-4257

+49 2034175-4258

+49 2034175-4904 (Fax)

zis@polizei.nrw.de

EE

Coordination Division

Development Bureau

Public Order Police Department

Police and Border Guard Board

| Ädala 4e |
| --- |
| 10614 Tallinn |

Ädala 4e

10614 Tallinn

+372 6123229

+372 6123910 (24 h)

+372 6123209 (Fax)

nfip.estonia@list.pol.ee

EL

Ministry of Public Order and Citizen Protection/Hellenic Police Headquarters/General Policing Division

| P. Kanellopoulou Ave. 4 |
| --- |
| 101 77 Athens |

P. Kanellopoulou Ave. 4

101 77 Athens

+30 2106924929

+30 6977788519

+30 2106998150 (Fax)

nfipgreece@astynomia.gr

ES

National Sport Office -Oficina Nacional de Deportes-

Secretaría General de la Comisaría General de Seguridad Ciudadana

| Calle Julián González Segador, s/n |
| --- |
| 28043 Madrid |

Calle Julián González Segador, s/n

28043 Madrid

+34 915822710

+34 915822711

+34 915822712 (Fax)

ond@policia.es

FR

Direction centrale de la sécurité publique

Division nationale de lutte contre le hooliganisme

| 11 rue Cambacérès |
| --- |
| 75011 Paris |

11 rue Cambacérès

75011 Paris

+33 149274845

+33 140072279 (Fax)

dcsp.pnif@interieur.gouv.fr

IE

National Football Information Points, National Criminal Intelligence

Security and Intelligence

| Garda Headquarters |
| --- |
| Phoenix Park |
| Dublin 8 |

Garda Headquarters

Phoenix Park

Dublin 8

+353 16661815

SI_NCIU@garda.ie

IT

Ministero dell'Interno

Dipartimento della Pubblica Sicurezza

Ufficio Ordine Pubblico

| Piazza del Viminale 1 |
| --- |
| 00184 Roma RM |

Piazza del Viminale 1

00184 Roma RM

+39 0646527993

+39 0646547798 (Fax)

cnims@interno.it

CY

Ministry of Justice and Public Order

Cyprus Police Headquarters, Operations Branch

National Football Information Point

| Antistratigou Evangelou |
| --- |
| Floraki str. |
| 1478 Nicosia |

Antistratigou Evangelou

Floraki str.

1478 Nicosia

+357 22808559

+357 22808341 (Fax)

nfiphq@police.gov.cy

LV

Valsts policijas Galvenā kārtības policijas pārvalde

| Čiekurkalna 1. līnija K-4 |
| --- |
| Rīga, LV-1026 |

Čiekurkalna 1. līnija K-4

Rīga, LV-1026

+371 67829335

+371 67829449 (Fax)

pasakumi@vp.gov.lv

LT

Police Department under the MoI Public Police Board

| Saltoniskiu g. 19 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Saltoniskiu g. 19

LT-08105 Vilnius

+370 52719867

+370 52717951 (Fax)

nfip-lithuania@policija.lt

For urgent cases (24/7 service)

Lithuanian Criminal Police Bureau

International Liaison Office

| Liepyno g. 7 |
| --- |
| LT-08105 Vilnius |

Liepyno g. 7

LT-08105 Vilnius

+370 52719900

+370 52719924 (Fax)

office@ilnb.lt

LU

Direction générale de la police Grand-Ducale

Direction des opérations et de la prévention

2957 Luxembourg

+352 49972360

+352 49972399 (Fax)

dop@police.etat.lu

HU

Hungarian National Police

Law Enforcement Directorate

Public Order Department

| Budapest |
| --- |
| Teve u. 4–6. |
| 1139 |

Budapest

Teve u. 4–6.

1139

+36 14435507

+36 14435543 (Fax)

nfiphungary@orfk.police.hu

MT

Police General Headquarters

Protective Services

Malta Police Force

| Police General Headquarters |
| --- |
| St. Calcidonio Square |
| Floriana |
| FRN 1530 |

Police General Headquarters

St. Calcidonio Square

Floriana

FRN 1530

+356 21224001

+356 21226183 (Fax)

carmelo.magri@gov.mt

NL

National Football Information Point, CIV

| PO Box 8300 |
| --- |
| 3503 RH Utrecht |

PO Box 8300

3503 RH Utrecht

+31 306577222

+31 306577239 (Fax)

civ@wxs.nl

civ@utrecht.politie.nl

http://www.civ-voetbal.com

AT

Bundesministerium für Inneres (Ministry of Interior)

Generaldirektion für die öffentliche Sicherheit

Abteilung II/11 — Sportangelegenheiten

| Türkenstraße 22 |
| --- |
| 1090 Wien |

Türkenstraße 22

1090 Wien

+43 13131085501

+43 13131085590 (Fax)

BMI-II-11@bmi.gv.at

PL

General Headquarters of Police

General Police Staff

National Football Information Point

| ul. Puławska 148/150 |
| --- |
| 02-624 Warszawa |

ul. Puławska 148/150

02-624 Warszawa

+48 226015034

+48 226013537

+48 226012823

+48 226015001 (Fax)

kpk@policja.gov.pl

PT

Polícia de Segurança Pública

Direcção Nacional

Departamento de Informações Policiais

| Largo da Penha de França 1.o |
| --- |
| 1199-010 Lisboa |

Largo da Penha de França 1.o

1199-010 Lisboa

+351 218111000

+351 218147705 (Fax)

pnif@psp.pt

RO

Ministry of Administration and Interior/General Inspectorate of Romanian Gendarmerie — National Football Information Point

| Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1 |
| --- |
| 013894 București |

Str. Jandarmeriei nr. 9-11, sector 1

013894 București

+40 213198065

+40 214096557

+40 213198065 (Fax)

nfip@mai.gov.ro

SI

Ministry of the Interior

Uniformed Police Directorate

General Police Division

| Štefanova ulica 2 |
| --- |
| SI-1501 Ljubljana |

Štefanova ulica 2

SI-1501 Ljubljana

+386 14284989

+386 14284751

+386 14284791 (Fax)

ssp.uup@policija.si

SK

Národné informačné centrum NUI Bratislava

(NFIP Bratislava)

| Vajnorská 25 |
| --- |
| Bratislava |

Vajnorská 25

Bratislava

+421 0961050318

+421 0961059002 (Fax)

divackenasilie@minv.sk

nic@nui.minv.sk (non EU countries only)

FI

Helsinki Police, Operational Policing Department

| Pasilanraitio 11 |
| --- |
| FI-00240 Helsinki |

Pasilanraitio 11

FI-00240 Helsinki

+358 718776111

+358 718772812 (Fax)

nfip-fin@poliisi.fi

SE

National Bureau of Investigation, International Police Cooperation Division (IPO)

| Box 12256 |
| --- |
| SE-102 26 Stockholm |

Box 12256

SE-102 26 Stockholm

+46 105637000

+46 86514203 (Fax)

ipo@rkp.police.se

UK

UKFPU (United Kingdom Football Policing Unit)

| PO Box 51997 |
| --- |
| London |
| SW9 6TN |

PO Box 51997

London

SW9 6TN

+44 2077857161-82

+44 2077857184 (Fax)

footballdesk@fpu.pnn.police.uk

Europol

| | Visitors address:







  Eisenhowerlaan 73 |
| --- | --- |
| 2517 KK Den Haag |
| NEDERLAND |

Visitors address:

Eisenhowerlaan 73

2517 KK Den Haag

NEDERLAND

| | Postal address:







  Europol |
| --- | --- |
| PO Box 908 50 |
| 2509 LW Den Haag |
| NEDERLAND |

Postal address:

Europol

PO Box 908 50

2509 LW Den Haag

NEDERLAND

+31 703531022

O1@europol.europa.eu

navarroj@europol.europa.eu

---

Eiropas Komisija

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/36

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 12. oktobris

2012/C 310/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2970 |
| JPY | Japānas jena | 101,70 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4589 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,80650 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,6830 |
| CHF | Šveices franks | 1,2093 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,4005 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,950 |
| HUF | Ungārijas forints | 281,40 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6961 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0978 |
| RON | Rumānijas leja | 4,5648 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3437 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2654 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2678 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0541 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5815 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5834 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 441,35 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,1779 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1267 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5223 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 438,76 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9658 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,744 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,2000 |
| THB | Taizemes bāts | 39,740 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,6428 |
| MXN | Meksikas peso | 16,6949 |
| INR | Indijas rūpija | 68,5060 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2970

JPY

Japānas jena

101,70

DKK

Dānijas krona

7,4589

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,80650

SEK

Zviedrijas krona

8,6830

CHF

Šveices franks

1,2093

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,4005

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,950

HUF

Ungārijas forints

281,40

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6961

PLN

Polijas zlots

4,0978

RON

Rumānijas leja

4,5648

TRY

Turcijas lira

2,3437

AUD

Austrālijas dolārs

1,2654

CAD

Kanādas dolārs

1,2678

HKD

Hongkongas dolārs

10,0541

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5815

SGD

Singapūras dolārs

1,5834

KRW

Dienvidkorejas vona

1 441,35

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,1779

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1267

HRK

Horvātijas kuna

7,5223

IDR

Indonēzijas rūpija

12 438,76

MYR

Malaizijas ringits

3,9658

PHP

Filipīnu peso

53,744

RUB

Krievijas rublis

40,2000

THB

Taizemes bāts

39,740

BRL

Brazīlijas reāls

2,6428

MXN

Meksikas peso

16,6949

INR

Indijas rūpija

68,5060

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/37

---

Uzaicinājums paust interesi par dalību daudznozaru neatkarīgo ekspertu grupā, kas konsultēs par efektīviem ieguldījumiem veselības jomā

2012/C 310/05

Šis uzaicinājums ir adresēts ekspertiem, kas vēlas kandidēt dalībai daudznozaru neatkarīgo ekspertu grupā, kura konsultēs par efektīviem ieguldījumiem veselības jomā (turpmāk “grupa”); grupa izveidota ar Komisijas 2012. gada 5. jūlija Lēmumu 2012/C 198/06 (1).

Grupas uzdevums ir sniegt Komisijai neatkarīgus un daudznozaru ieteikumus par to, kā efektīvi ieguldīt veselības jomā. Grupas darba pamatprincipi ir izcilība, neatkarīgums, daudznozaru pieeja un pārredzamība.

Grupas sastāvs un funkcijas

Grupā būs ne vairāk kā 17 locekļi, un palīdzībai darbā specifiskos jautājumos tā pēc savas iniciatīvas un ar Komisijas piekrišanu var piesaistīt ārštata ekspertus, kā arī citu ES struktūru ekspertus. Šie asociētie eksperti piedalīsies pasākumos un apspriedēs par attiecīgo jautājumu ar tādiem pašiem uzdevumiem, pienākumiem un tiesībām kā grupas locekļi.

Grupas locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz viņu pieredzi vienā vai vairākās kompetences jomās, un kopā viņi aptver iespējami plašu disciplīnu klāstu. Kompetences jomas ir uzskaitītas Lēmuma 2012/C 198/06 I pielikumā.

Grupā locekļus ieceļ uz trīs gadiem, un viņi nevar strādāt ilgāk kā trīs secīgus termiņus. Amata pienākumus viņi pilda līdz aizstāšanai vai līdz atkārtotai iecelšanai.

Ieinteresētie eksperti var pieteikties dalībai grupā.

Atbilstības kritēriji

Pretendentiem jābūt:

| — | universitātes diplomam atbilstošā zinātnes jomā, |
| --- | --- |

—

universitātes diplomam atbilstošā zinātnes jomā,

| — | vismaz 10 gadu profesionālai pieredzei, |
| --- | --- |

—

vismaz 10 gadu profesionālai pieredzei,

| — | labām angļu valodas zināšanām. |
| --- | --- |

—

labām angļu valodas zināšanām.

Šis uzaicinājums attiecas uz ekspertiem no Eiropas un citām valstīm.

Atlases kritēriji

Priekšroka tiks dota kandidātiem, kuriem ir:

| — | pieteikumam atbilstoša profesionālā pieredze Lēmuma 2012/C 198/06 I pielikumā uzskaitītajās kompetences jomās, |
| --- | --- |

—

pieteikumam atbilstoša profesionālā pieredze Lēmuma 2012/C 198/06 I pielikumā uzskaitītajās kompetences jomās,

| — | pieredze politikas izstrādāšanā un īstenošanā reģionālajā, valsts un starptautiskajā līmenī, jo īpaši veselības jomā, |
| --- | --- |

—

pieredze politikas izstrādāšanā un īstenošanā reģionālajā, valsts un starptautiskajā līmenī, jo īpaši veselības jomā,

| — | pierādīta zinātniska izcilība vienā vai, vēlams, vairākās jomās, kas saistītas ar grupas darba jomu, |
| --- | --- |

—

pierādīta zinātniska izcilība vienā vai, vēlams, vairākās jomās, kas saistītas ar grupas darba jomu,

| — | profesionālā pieredze daudznozaru un starptautiskā vidē, jo īpaši Eiropas kontekstā, |
| --- | --- |

—

profesionālā pieredze daudznozaru un starptautiskā vidē, jo īpaši Eiropas kontekstā,

| — | vadības darba iemaņas un saziņas prasmes, jo īpaši darba grupu vadīšanā un organizēšanā, kā arī sarežģītas informācijas pārvaldībā un kopsavilkuma dokumentu sagatavošanā. |
| --- | --- |

—

vadības darba iemaņas un saziņas prasmes, jo īpaši darba grupu vadīšanā un organizēšanā, kā arī sarežģītas informācijas pārvaldībā un kopsavilkuma dokumentu sagatavošanā.

Atlase

Atlases procedūrā ir trīs posmi:

| i) | pieteikumu un pretendentu atbilstības pārbaude; |
| --- | --- |

i)

pieteikumu un pretendentu atbilstības pārbaude;

| ii) | salīdzinoša izvērtēšana un visatbilstīgāko pretendentu saraksta izveide; kā arī |
| --- | --- |

ii)

salīdzinoša izvērtēšana un visatbilstīgāko pretendentu saraksta izveide; kā arī

| iii) | grupas locekļu iecelšana no minētā saraksta. |
| --- | --- |

iii)

grupas locekļu iecelšana no minētā saraksta.

Atlases komisija tiks izveidota i) un ii) posmam, tās sastāvā būs Komisijas ierēdņi, kas atbild par politiku un tiesību aktiem sabiedrības veselības, veselības sistēmu un zinātniskās pētniecības jomā, kā arī ārštata eksperti.

Minētajā procedūrā Komisija ņems vērā šādus atlases kritērijus: neatkarīgums (iespējamie interešu konflikti), dažādu ģeogrāfisko reģionu pārstāvība un dzimumu līdzsvars.

Locekļu iecelšana

Grupas locekļus Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta vadītājs iecels no atlases komisijas izveidotā kandidātu saraksta.

Grupā iecelto locekļu vārdus publicēs Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (2), kā arī Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (3).

Neatkarīgums

Grupas locekļus ieceļ kā privātpersonas. Pretendentiem jāpievieno deklarācija par saistībām rīkoties neatkarīgi no ārējās ietekmes un deklarācija par interesēm, kuras varētu uzskatīt par kaitējošām viņu neatkarīgumam. Viņus aicinās apliecināt, ka iecelšanas gadījumā viņi piekrīt iesniegt gan ikgadēju rakstisku interešu deklarāciju, gan rakstiskas un/vai mutiskas interešu deklarācijas par konkrētiem jautājumiem, apzinoties, ka deklarācijas tiks publiskotas.

Darba slodze un atlīdzība

Pretendentiem jābūt gataviem regulāri piedalīties sanāksmēs, aktīvi piedalīties zinātniskās diskusijās, izskatīt dokumentus un sniegt komentārus grupas sanāksmēs, pēc uzaicinājuma piedalīties semināros un uzklausīšanās un uz ad hoc pamata darboties kā darba grupu “priekšsēdētājiem” un/vai “ziņotājiem”. Lielākā daļa darba dokumentu ir angļu valodā, arī sanāksmes notiek angliski. Pretendentiem jāņem vērā, ka parasti pirms sanāksmēm jāveic sagatavošanas darbs. Paredzams, ka grupa pulcēsies plenārsesijās piecas līdz desmit reizes gadā. Pretendentiem būtu jāpiekrīt izmantot elektroniskas dokumentu pārvaldības un apmaiņas metodes un piedalīties videokonferencēs vai audiokonferencēs.

Grupas locekļiem un ārštata ekspertiem būs tiesības uz atlīdzību par līdzdalību grupas sanāksmēs un ziņotāja pienākumu veikšanu konkrētos jautājumos. Atlīdzība ir noteikta Lēmuma 2012/C 198/06 II pielikumā.

Locekļiem pienākas arī ceļa un uzturēšanās izdevumu atmaksa saskaņā ar Komisijas noteikumiem.

Pieteikšanās procedūra

Ieinteresētie eksperti aicināti aizpildīt un iesniegt tiešsaistes pieteikuma veidlapu, kurai jāpievieno dzīves apraksts (curriculum vitae) un publikāciju saraksts.

Paziņojums par pieteikumu iesniegšanas procedūru, pieteikuma veidlapa un konfidencialitātes paziņojums ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/health/healthcare/consultations/call_expertpanel_healthinnovation_en.htm

Pieteikumu iesniegšanas termiņš ir 2012. gada 23. novembris.

Tiks izskatīti tikai pieteikumi, kas iesniegti tiešsaistē, izmantojot internetu.

Par pieņemamiem uzskatīs tikai pieteikumus, kam pievienota:

| — | aizpildīta obligātā pieteikuma veidlapa, |
| --- | --- |

—

aizpildīta obligātā pieteikuma veidlapa,

| — | dzīves apraksts (curriculum vitae), vēlams ne garāks kā trīs lappuses (pievienots pieteikuma veidlapai), |
| --- | --- |

—

dzīves apraksts (curriculum vitae), vēlams ne garāks kā trīs lappuses (pievienots pieteikuma veidlapai),

| — | pretendenta zinātnisko publikāciju saraksts (pievienots pieteikuma veidlapai), |
| --- | --- |

—

pretendenta zinātnisko publikāciju saraksts (pievienots pieteikuma veidlapai),

| — | godīgi aizpildīta interešu deklarācija (iekļauta pieteikuma veidlapā). |
| --- | --- |

—

godīgi aizpildīta interešu deklarācija (iekļauta pieteikuma veidlapā).

Turpmākajos posmos var tikt pieprasīti apliecinoši dokumenti. Visu pieteikumu izskatīšanā tiks ievērota konfidencialitāte.

Komisija iespējami drīz informēs kandidātus par atlases procedūras rezultātiem.

Kontaktinformācija

Lai saņemtu papildu informāciju, rakstiet uz šādu e-pasta adresi:

SANCO-CALL-PANEL@ec.europa.eu

Personas datu aizsardzība

Komisija nodrošinās pretendentu personas datu apstrādi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.). Jo īpaši tas attiecināms uz minēto datu konfidencialitāti un drošību.

Personas datu apstrādi saistībā ar šo uzaicinājumu kontrolēs Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta D3. nodaļas vadītājs Tapani Piha.

Plašāku informāciju par šā uzaicinājuma darbības jomu, mērķiem un personas datu apstrādi pretendenti var iegūt uzaicinājuma īpašajā paziņojumā par personas datu aizsardzību, kas publicēts uzaicinājuma tīmekļa vietnē, kuras adrese norādīta iepriekš.

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:198:0007:0011:EN:PDF

(2)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/

(3)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/index_en.htm

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/40 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/40

---

Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem

2012/C 310/06

Uzņēmēji tiek informēti par to, ka Komisija ir saņēmusi 2013. gada jūlija posma pieprasījumus saskaņā ar administratīvo kārtību, kas paredzēta Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (2011/C 363/02) (1).

To izstrādājumu saraksts, kuriem tiek prasīta nodokļu nepiemērošana, tagad ir pieejams Komisijas tematiskajā (Europa) tīmekļa vietnē par muitas savienību (2).

Uzņēmēji tiek informēti arī par to, ka termiņš, līdz kuram iebildumi pret jaunajiem pieprasījumiem ar valstu pārvaldes iestāžu starpniecību jāsasniedz Komisijā, ir 2012. gada 10. decembris – Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas otrās plānotās sanāksmes datums.

Ieinteresētajiem uzņēmējiem tiek ieteikts sarakstā ieskatīties regulāri, lai saņemtu informāciju par pieprasījumu statusu.

Vairāk informācijas par tarifa autonomās atcelšanas procedūru var iegūt Europa tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=lv

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 310/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 310/41

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 310/07

| 1. | Komisija 2012. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi First Reserve Management, L.P. (“First Reserve”, ASV) un SK Capital Partners (“SK”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu TPC Group Inc. (“TPC”, ASV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi First Reserve Management, L.P. (“First Reserve”, ASV) un SK Capital Partners (“SK”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu TPC Group Inc. (“TPC”, ASV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | First Reserve: privātā kapitāla ieguldījumu un ieguldījumu infrastruktūrā fonds, kas specializējies enerģētikas nozarē, tostarp naftas atradņu pakalpojumos, enerģijas infrastruktūrā un elektroenerģijā un enerģijas rezervēs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

First Reserve: privātā kapitāla ieguldījumu un ieguldījumu infrastruktūrā fonds, kas specializējies enerģētikas nozarē, tostarp naftas atradņu pakalpojumos, enerģijas infrastruktūrā un elektroenerģijā un enerģijas rezervēs,

| — | SK: privātu ieguldījumu sabiedrība, kuras darbība ir galvenokārt vērsta uz īpašo materiālu, ķīmisko vielu un veselības aprūpes nozari, un, |
| --- | --- |

—

SK: privātu ieguldījumu sabiedrība, kuras darbība ir galvenokārt vērsta uz īpašo materiālu, ķīmisko vielu un veselības aprūpes nozari, un,

| — | TPC: tādu pievienotās vērtības produktu ražošana, kas atvasināti no naftas ķīmijas izejvielām, piemēram, C4 un C3 ogļūdeņražiem, kas tiek izmantoti augstas kvalitātes un īpašo ķīmisko vielu ražošanā. |
| --- | --- |

—

TPC: tādu pievienotās vērtības produktu ražošana, kas atvasināti no naftas ķīmijas izejvielām, piemēram, C4 un C3 ogļūdeņražiem, kas tiek izmantoti augstas kvalitātes un īpašo ķīmisko vielu ražošanā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6721 – First Reserve Management/SK Capital Partners/TPC uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---