# Euroopa Liidu C 377E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.377.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 377E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide7. detsember 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.377.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 377E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide7. detsember 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK10.–12. mai 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 227 E, 2.8.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 10. mai 2011 |
| 2012/C 377E/01 | Võlgnike varade külmutamine ja avalikustamine piiriülestes kohtuvaidlustesEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile kavandatavate ajutiste meetmete kohta võlgnike varade külmutamiseks ja avalikustamiseks piiriülestes kohtuvaidlustes (2009/2169(INI)) | 1 |
| LISA | 3 |
| | Kolmapäev, 11. mai 2011 |
| 2012/C 377E/02 | Äriühingu üldjuhtimine finantsasutustesEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (2010/2303(INI)) | 7 |
| 2012/C 377E/03 | Vabakaubandusleping IndiagaEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta | 13 |
| 2012/C 377E/04 | ELi ja Jaapani kaubandussuhtedEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta | 19 |
| 2012/C 377E/05 | Metsade ettevalmistamine kliimamuutusteksEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks kohta (2010/2106(INI)) | 23 |
| 2012/C 377E/06 | Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta 2009. aastalEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43 (2010/2124(INI)) | 35 |
| 2012/C 377E/07 | Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika areng pärast Lissaboni lepingu jõustumistEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (2010/2299(INI)) | 51 |
| 2012/C 377E/08 | EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonidesEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2010/2298(INI)) | 66 |
| | Neljapäev, 12. mai 2011 |
| 2012/C 377E/09 | Noorte liikuvus - raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseksEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (2010/2307(INI)) | 77 |
| 2012/C 377E/10 | Varases eas õppimineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (2010/2159(INI)) | 89 |
| 2012/C 377E/11 | ELi ja Mauritaania vaheline kalandusalane partnerluslepingEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu kohta | 95 |
| 2012/C 377E/12 | RiigihankedEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon võrdse juurdepääsu kohta avaliku sektori turgudele ELis ja kolmandates riikides ning riigihangete, sealhulgas kontsessioonide õigusliku raamistiku läbivaatamise kohta | 99 |
| 2012/C 377E/13 | Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektorisEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon naftahindade tõusust põhjustatud kriisi kohta Euroopa kalandussektoris | 101 |
| 2012/C 377E/14 | Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamise kohta | 102 |
| 2012/C 377E/15 | Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailmaEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon innovaatilise liidu ja Euroopa kriisijärgseks maailmaks ümberkujundamise kohta (2010/2245(INI)) | 108 |
| 2012/C 377E/16 | ILO konventsiooni täiendamine koduabilisi käsitleva soovitusegaEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon koduabilisi käsitleva ILO konventsiooni eelnõu ja lisatud soovituse kohta | 128 |
| 2012/C 377E/17 | AntibiootikumiresistentsusEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon antibiootikumiresistentsuse kohta | 131 |
| 2012/C 377E/18 | ELi välistegevuse kultuuriline mõõdeEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (2010/2161(INI)) | 135 |
| 2012/C 377E/19 | Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (2010/2156(INI)) | 142 |
| 2012/C 377E/20 | Sarajevo - Euroopa kultuuripealinn 2014Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sarajevo kui Euroopa 2014. aasta kultuuripealinna kohta | 155 |
| 2012/C 377E/21 | Sri Lanka: ÜRO aruande järelmeetmedEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sri Lanka olukorra kohta | 156 |
| 2012/C 377E/22 | AserbaidžaanEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta | 159 |
| 2012/C 377E/23 | ValgeveneEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta | 162 |
| 2012/C 377E/24 | Euroopa puhtaks ja Teeme ära maailm 2012Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta deklaratsioon Euroopa puhtaks ja Teeme ära maailm 2012 kohta | 164 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK10.–12. mai 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 227 E, 2.8.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 10. mai 2011

2012/C 377E/01

Võlgnike varade külmutamine ja avalikustamine piiriülestes kohtuvaidlustesEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile kavandatavate ajutiste meetmete kohta võlgnike varade külmutamiseks ja avalikustamiseks piiriülestes kohtuvaidlustes (2009/2169(INI))

1

LISA

3

Kolmapäev, 11. mai 2011

2012/C 377E/02

Äriühingu üldjuhtimine finantsasutustesEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (2010/2303(INI))

7

2012/C 377E/03

Vabakaubandusleping IndiagaEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta

13

2012/C 377E/04

ELi ja Jaapani kaubandussuhtedEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta

19

2012/C 377E/05

Metsade ettevalmistamine kliimamuutusteksEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks kohta (2010/2106(INI))

23

2012/C 377E/06

Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta 2009. aastalEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43 (2010/2124(INI))

35

2012/C 377E/07

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika areng pärast Lissaboni lepingu jõustumistEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (2010/2299(INI))

51

2012/C 377E/08

EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonidesEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2010/2298(INI))

66

Neljapäev, 12. mai 2011

2012/C 377E/09

Noorte liikuvus - raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseksEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (2010/2307(INI))

77

2012/C 377E/10

Varases eas õppimineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (2010/2159(INI))

89

2012/C 377E/11

ELi ja Mauritaania vaheline kalandusalane partnerluslepingEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu kohta

95

2012/C 377E/12

RiigihankedEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon võrdse juurdepääsu kohta avaliku sektori turgudele ELis ja kolmandates riikides ning riigihangete, sealhulgas kontsessioonide õigusliku raamistiku läbivaatamise kohta

99

2012/C 377E/13

Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektorisEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon naftahindade tõusust põhjustatud kriisi kohta Euroopa kalandussektoris

101

2012/C 377E/14

Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Euroopa väikeettevõtlusalgatuse Small Business Act läbivaatamise kohta

102

2012/C 377E/15

Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailmaEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon innovaatilise liidu ja Euroopa kriisijärgseks maailmaks ümberkujundamise kohta (2010/2245(INI))

108

2012/C 377E/16

ILO konventsiooni täiendamine koduabilisi käsitleva soovitusegaEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon koduabilisi käsitleva ILO konventsiooni eelnõu ja lisatud soovituse kohta

128

2012/C 377E/17

AntibiootikumiresistentsusEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon antibiootikumiresistentsuse kohta

131

2012/C 377E/18

ELi välistegevuse kultuuriline mõõdeEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (2010/2161(INI))

135

2012/C 377E/19

Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamineEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (2010/2156(INI))

142

2012/C 377E/20

Sarajevo - Euroopa kultuuripealinn 2014Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sarajevo kui Euroopa 2014. aasta kultuuripealinna kohta

155

2012/C 377E/21

Sri Lanka: ÜRO aruande järelmeetmedEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sri Lanka olukorra kohta

156

2012/C 377E/22

AserbaidžaanEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta

159

2012/C 377E/23

ValgeveneEuroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta

162

2012/C 377E/24

Euroopa puhtaks ja Teeme ära maailm 2012Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta deklaratsioon Euroopa puhtaks ja Teeme ära maailm 2012 kohta

164

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 10. mai 2011 |
| 2012/C 377E/25 | Luigi de Magistrise puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Luigi de Magistrise puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2122(IMM)) | 166 |
| 2012/C 377E/26 | Bruno Gollnischi puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2097(IMM)) | 167 |
| 2012/C 377E/27 | Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2284(IMM)) | 169 |
| | Kolmapäev, 11. mai 2011 |
| 2012/C 377E/28 | Kodukorra muutmine parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomise tõttuEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomisega (2010/2292(REG)) | 171 |
| 2012/C 377E/29 | Institutsioonidevaheline kokkulepe parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri kohtaEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel ühise läbipaistvusregistri kohta (2010/2291(ACI)) | 176 |
| LISA | 177 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 10. mai 2011

2012/C 377E/25

Luigi de Magistrise puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Luigi de Magistrise puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2122(IMM))

166

2012/C 377E/26

Bruno Gollnischi puutumatuse kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2097(IMM))

167

2012/C 377E/27

Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2284(IMM))

169

Kolmapäev, 11. mai 2011

2012/C 377E/28

Kodukorra muutmine parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomise tõttuEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomisega (2010/2292(REG))

171

2012/C 377E/29

Institutsioonidevaheline kokkulepe parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri kohtaEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel ühise läbipaistvusregistri kohta (2010/2291(ACI))

176

LISA

177

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 10. mai 2011 |
| 2012/C 377E/30 | Prespa pargi piirkonna kaitse ja säästev areng ***Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/31 | Leping, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ***Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE)) | 188 |
| 2012/C 377E/32 | Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***IEuroopa Parlamendi 10. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 189 |
| 2012/C 377E/33 | Üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ***IEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks[ME 1 kui ei ole märgitud teisiti] | 203 |
| 2012/C 377E/34 | Makromajandusliku finantsabi andmine Gruusiale ***IEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2010)0390Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale | 211 |
| | Kolmapäev, 11. mai 2011 |
| 2012/C 377E/35 | Toidupartiide tähistamine ja märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD)) | 216 |
| P7_TC1-COD(2010)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseerimine) | 216 |
| 2012/C 377E/36 | Mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD)) | 217 |
| P7_TC1-COD(2010)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 217 |
| I LISA | 221 |
| II LISA | 226 |
| III LISA | 227 |
| 2012/C 377E/37 | Mootorsõidukite lubatud müratase ja heitgaasisüsteem ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD)) | 228 |
| P7_TC1-COD(2010)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 229 |
| Lisade loetelu | 232 |
| 2012/C 377E/38 | Kitsarööpmelised põllu- ja metsamajanduslikud ratastraktorid ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2010)0302Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 233 |
| 2012/C 377E/39 | Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadised ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD)) | 237 |
| P7_TC1-COD(2010)0348Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 237 |
| 2012/C 377E/40 | Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmed ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD)) | 239 |
| P7_TC1-COD(2010)0349Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 240 |
| 2012/C 377E/41 | Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimiskoht ning uksed ja aknad ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD)) | 242 |
| P7_TC1-COD(2010)0358Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 243 |
| 2012/C 377E/42 | Kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavad ümbermineku kaitsekonstruktsioonid ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD)) | 245 |
| P7_TC1-COD(2010)0264Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  ) | 246 |
| LISADE LOETELU | 250 |
| 2012/C 377E/43 | Tubakatoodetele kohaldatav aktsiis *Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS)) | 250 |
| 2012/C 377E/44 | Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE)) | 251 |
| 2012/C 377E/45 | Tekstiilinimetused ja tekstiiltoodete märgistamine ***IIEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/73/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/121/EÜ (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD)) | 252 |
| P7_TC2-COD(2009)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ | 252 |
| LISA | 253 |
| 2012/C 377E/46 | Erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 11. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) | 253 |
| 2012/C 377E/47 | Raadiospektripoliitika ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD)) | 258 |
| P7_TC1-COD(2010)0252Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (
  1
  ) | 259 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 10. mai 2011

2012/C 377E/30

Prespa pargi piirkonna kaitse ja säästev areng ***Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

188

2012/C 377E/31

Leping, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ***Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

188

2012/C 377E/32

Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***IEuroopa Parlamendi 10. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

189

2012/C 377E/33

Üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ***IEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks[ME 1 kui ei ole märgitud teisiti]

203

2012/C 377E/34

Makromajandusliku finantsabi andmine Gruusiale ***IEuroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

211

P7_TC1-COD(2010)0390Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

211

Kolmapäev, 11. mai 2011

2012/C 377E/35

Toidupartiide tähistamine ja märgistamine ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

216

P7_TC1-COD(2010)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseerimine)

216

2012/C 377E/36

Mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

217

P7_TC1-COD(2010)0260Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

217

I LISA

221

II LISA

226

III LISA

227

2012/C 377E/37

Mootorsõidukite lubatud müratase ja heitgaasisüsteem ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

228

P7_TC1-COD(2010)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

229

Lisade loetelu

232

2012/C 377E/38

Kitsarööpmelised põllu- ja metsamajanduslikud ratastraktorid ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

232

P7_TC1-COD(2010)0302Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

233

2012/C 377E/39

Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadised ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

237

P7_TC1-COD(2010)0348Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

237

2012/C 377E/40

Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmed ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

239

P7_TC1-COD(2010)0349Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

240

2012/C 377E/41

Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimiskoht ning uksed ja aknad ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

242

P7_TC1-COD(2010)0358Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

243

2012/C 377E/42

Kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavad ümbermineku kaitsekonstruktsioonid ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

245

P7_TC1-COD(2010)0264Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (
  1
  )

1

246

LISADE LOETELU

250

2012/C 377E/43

Tubakatoodetele kohaldatav aktsiis *Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

250

2012/C 377E/44

Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

251

2012/C 377E/45

Tekstiilinimetused ja tekstiiltoodete märgistamine ***IIEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/73/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/121/EÜ (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

252

P7_TC2-COD(2009)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ

252

LISA

253

2012/C 377E/46

Erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ***IEuroopa Parlamendi 11. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD))

253

2012/C 377E/47

Raadiospektripoliitika ***IEuroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

258

P7_TC1-COD(2010)0252Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (
  1
  )

1

259

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 10.–12. mai 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 227 E, 2.8.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 10. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/1

---

Teisipäev, 10. mai 2011Võlgnike varade külmutamine ja avalikustamine piiriülestes kohtuvaidlustes

P7_TA(2011)0193

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile kavandatavate ajutiste meetmete kohta võlgnike varade külmutamiseks ja avalikustamiseks piiriülestes kohtuvaidlustes (2009/2169(INI))

2012/C 377 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225;

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode arestimine (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu kohta kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode arestimine (1);

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (3);

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi aastateks 2010–2014 – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel (4), mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 10.detsembril 2009 (5), eriti selle programmi punkti 3.4.2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi aastateks 2010–2014 – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel (4), mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 10.detsembril 2009 (5), eriti selle programmi punkti 3.4.2;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0147/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0147/2011),

| A. | arvestades, et liidu kõige olulisem vahend majanduskasvu soodustamiseks finantskriisi järel on tema siseturg; arvestades, et väga oluline on anda nendele miljonitele ettevõtetele ja kodanikele, kes kasutavad siseturgu ja õigust elada, töötada ja reisida kõikjal ELis, tõhusad õiguskaitsevahendid juhuks, kui nad soovivad esitada kaebuse teise kodaniku või ettevõtte vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liidu kõige olulisem vahend majanduskasvu soodustamiseks finantskriisi järel on tema siseturg; arvestades, et väga oluline on anda nendele miljonitele ettevõtetele ja kodanikele, kes kasutavad siseturgu ja õigust elada, töötada ja reisida kõikjal ELis, tõhusad õiguskaitsevahendid juhuks, kui nad soovivad esitada kaebuse teise kodaniku või ettevõtte vastu;

| B. | arvestades, et siseturg ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala muutuvad kodanike ja ettevõtete jaoks reaalsuseks üksnes juhul, kui liidu õigust kohaldatakse tõhusalt, seda eelkõige tsiviilõiguse valdkonnas, alates ülevõtmisest ja teadlikkuse suurendamisest kuni kohaldamise ja täitmiseni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et siseturg ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala muutuvad kodanike ja ettevõtete jaoks reaalsuseks üksnes juhul, kui liidu õigust kohaldatakse tõhusalt, seda eelkõige tsiviilõiguse valdkonnas, alates ülevõtmisest ja teadlikkuse suurendamisest kuni kohaldamise ja täitmiseni;

| C. | arvestades, et piiriüleste võlgade sissenõudmine õnnestub märkimisväärselt harva, seda nii füüsiliste isikute kui ka ettevõtjate varade puhul; arvestades, et selline olukord pärsib piiriülest kaubandust, annab tõrksatele võlgnikele märku karistamatusest ja mõjub halvavalt liidu majandustulemustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piiriüleste võlgade sissenõudmine õnnestub märkimisväärselt harva, seda nii füüsiliste isikute kui ka ettevõtjate varade puhul; arvestades, et selline olukord pärsib piiriülest kaubandust, annab tõrksatele võlgnikele märku karistamatusest ja mõjub halvavalt liidu majandustulemustele;

| D. | arvestades, et piiriülese võlgade sissenõudmise hind on praegu võlausaldajate jaoks takistavalt kõrge, kui võlgniku varad asuvad mitmes liikmesriigis; arvestades, et on aeg muuta võlgade sissenõudmismenetlus lihtsamaks ja kiiremaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et piiriülese võlgade sissenõudmise hind on praegu võlausaldajate jaoks takistavalt kõrge, kui võlgniku varad asuvad mitmes liikmesriigis; arvestades, et on aeg muuta võlgade sissenõudmismenetlus lihtsamaks ja kiiremaks;

| E. | arvestades, et niisugused ületamatud kulud pärsivad piiriülest laenuandmist ja isegi piiriüleseid äritehinguid ning kujutavad endast olulist takistust siseturu täielikule toimimisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et niisugused ületamatud kulud pärsivad piiriülest laenuandmist ja isegi piiriüleseid äritehinguid ning kujutavad endast olulist takistust siseturu täielikule toimimisele;

| F. | arvestades, et piiriülene jõustamine peab olema siseturul prioriteetne ning et kohtutel peab olema võimalik tegutseda kiirelt, et anda korraldus võlgniku või väidetava võlgniku varade külmutamiseks; arvestades, et sellise võimaluse puudumisel võivad petturitest kauplejad ja muud vastutusest kõrvale hoida soovivad isikud paigutada oma varad teise jurisdiktsiooni, sundides juba kohtuotsuse saavutanud kodanikke ja väikeettevõtteid minema varade kättesaamiseks teise liikmesriigi kohtusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et piiriülene jõustamine peab olema siseturul prioriteetne ning et kohtutel peab olema võimalik tegutseda kiirelt, et anda korraldus võlgniku või väidetava võlgniku varade külmutamiseks; arvestades, et sellise võimaluse puudumisel võivad petturitest kauplejad ja muud vastutusest kõrvale hoida soovivad isikud paigutada oma varad teise jurisdiktsiooni, sundides juba kohtuotsuse saavutanud kodanikke ja väikeettevõtteid minema varade kättesaamiseks teise liikmesriigi kohtusse;

| G. | arvestades, et korraldus varasid käsitleva teabe avalikustamiseks on nõutav, kuna võlausaldajatel esineb piiriüleses olukorras praktilisi probleeme võlgnike kohta riiklikest või eraallikatest teabe saamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et korraldus varasid käsitleva teabe avalikustamiseks on nõutav, kuna võlausaldajatel esineb piiriüleses olukorras praktilisi probleeme võlgnike kohta riiklikest või eraallikatest teabe saamisel;

| H. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis taotletavad seadusandlikud meetmed peaksid põhinema üksikasjalikel mõjuhinnangutel, nii nagu Euroopa Parlament seda on palunud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis taotletavad seadusandlikud meetmed peaksid põhinema üksikasjalikel mõjuhinnangutel, nii nagu Euroopa Parlament seda on palunud;

| I. | arvestades, et üksikasjalik teave igas liikmesriigis nõuete esitamiseks ettenähtud menetluste kohta peaks olema kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu; arvestades, et liikmesriikide täitevasutuste koostööd tuleks tihendada, et kiirendada võlgade sissenõudmist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üksikasjalik teave igas liikmesriigis nõuete esitamiseks ettenähtud menetluste kohta peaks olema kättesaadav Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu; arvestades, et liikmesriikide täitevasutuste koostööd tuleks tihendada, et kiirendada võlgade sissenõudmist;

| J. | arvestades, et kavandatavad õigusvahendid peaksid täiendama liidu kehtivat õigust ja algatusi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (6), nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (9), ning Euroopa e-õiguskeskkonna portaali; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kavandatavad õigusvahendid peaksid täiendama liidu kehtivat õigust ja algatusi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (6), nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus (9), ning Euroopa e-õiguskeskkonna portaali;

| K. | arvestades, et õigusvahendid peaksid olema lihtsad ning vältima viivitamist ja tarbetuid kulusid; arvestades, et korraldusi peab vajaduse korral olema võimalik anda ex parte, et tagada „üllatuslikkus”; arvestades, et võlgnike ja väidetavate võlgnike õigusi tuleks vastavalt kaitsta, et vältida taotletavate meetmete mis tahes väärkasutust, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigusvahendid peaksid olema lihtsad ning vältima viivitamist ja tarbetuid kulusid; arvestades, et korraldusi peab vajaduse korral olema võimalik anda ex parte, et tagada „üllatuslikkus”; arvestades, et võlgnike ja väidetavate võlgnike õigusi tuleks vastavalt kaitsta, et vältida taotletavate meetmete mis tahes väärkasutust,

| 1. | palub komisjonil vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 esitada Euroopa Parlamendile kiiresti seadusandlikud ettepanekud võlgnike ja väidetavate võlgnike varade külmutamise ja avalikustamise meetmete kohta piiriülestes kohtuvaidlustes, järgides allpool toodud üksikasjalikke soovitusi; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 esitada Euroopa Parlamendile kiiresti seadusandlikud ettepanekud võlgnike ja väidetavate võlgnike varade külmutamise ja avalikustamise meetmete kohta piiriülestes kohtuvaidlustes, järgides allpool toodud üksikasjalikke soovitusi;

| 2. | kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju liidu eelarvele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletaval ettepanekul ei ole finantsmõju liidu eelarvele;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud üksikasjalikud soovitused komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 655.

(2)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 7.

(3)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(4)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(5)  Euroopa Ülemkogu järeldused, 10.–11. detsember 2009, EUCO 6/09.

(6)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 1.

(7)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(8)  ELT L 399, 30.12.2006, lk 1.

(9)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 1.

---

Teisipäev, 10. mai 2011LISA

RESOLUTSIOONI ETTEPANEKU LISA: ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1 (vastuvõetavate õigusvahendite vorm ja olemus)

Euroopa Parlament taotleb järgmisi õigusvahendeid: Euroopa korraldus varade säilitamise kohta ja Euroopa korraldus varade avalikustamise kohta. Liidu meede tuleks võtta määruse vormis. Mõlemad õigusvahendid peaksid olema eraldiseisvad abinõud, mis lisanduvad siseriikliku õigusega ettenähtud õiguskaitsevahenditele. Need peaksid olema kohaldatavad üksnes piiriüleste kohtuvaidluste puhul.

Soovitus 2 (kohtualluvus korralduse väljaandmise puhul)

Euroopa Parlament on seisukohal, et taotletavad õigusvahendid peaksid sisaldama ühtseid pädevuseeskirju, milles täpsustatakse, millised riiklikud kohtud on pädevad korraldusi andma. Nimetatud ühtsetes eeskirjades tuleks arvesse võtta asjaolu, et üldjuhul sobib kõige paremini kõnealuste korraldustega tegelema nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 (1) kohaselt sisulise pädevusega kohus. Eeskirjades tuleks samuti arvesse võtta, mis etappi on korralduse taotlemise ajal jõudnud põhikohtuasi.

Soovitus 3 (kohtualluvus korralduste vaidlustamiste kuulamise puhul)

Euroopa Parlament on seisukohal, et kohtul, kes on algatanud Euroopa korralduse varade säilitamise kohta või Euroopa korralduse varade avalikustamise kohta, peaks olema ainupädevus vastava korralduse vaidlustamise kuulamiseks, kui vaidlustatakse korralduse üleeuroopaline mõju. Kui vaidlustatakse korralduse mõju konkreetses liikmesriigis, mis erineb algatava kohtu liikmesriigist, siis võiks see eeskiri olla leebem, et kaitsta võlgnikke, väidetavaid võlgnikke ja kolmandaid pooli seeläbi, et pädevus antakse ka vara asukohajärgse liikmesriigi kohtule. Taotletavates õigusvahendites tuleks esitada korralduste vaidlustamise põhjuste täieliku loetelu.

Soovitus 4 (korralduste taotlemise tüüpvorm ja teavitamine)

Euroopa Parlament on seisukohal, et mõlemat korraldust peaks olema võimalik taotleda täites mitmekeelse tüüpvormi ning seda muu hulgas ka Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu. Vorm peaks olema võimalikult lihtne. Teavitamine seoses korralduste täitmisega peaks samuti olema standardiseeritud (nt kui tegemist on Euroopa korraldusega varade säilitamise kohta: panga vastus täitevasutusele seoses arestimisega, võlgniku teavitamine jne).

Soovitus 5 (aruandlus)

Komisjon peaks olema kohustatud esitama aruandeid taotletavate õigusvahendite rakendamise ja eelkõige nende kasutamise kohta.

Soovitus 6 (millises põhikohtuasja etapis võib korraldust taotleda)

Euroopa Parlamendi arvamuse kohaselt on väga oluline, et Euroopa korraldust varade säilitamise kohta võiks saada ex parte, st ilma eelteateta osapoolele, kelle varasid korraldus puudutab. Korraldust peaks olema võimalik taotleda enne põhikohtuasja algust, põhikohtuasja jooksul ja pärast seda.

Soovitus 7 (võlausaldaja esitatavad andmed)

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa korralduse andmine varade säilitamise kohta peaks toimuma liikmesriigi kohtu enda äranägemise järgi. Lisaks peaks tõendamiskohustus lasuma hagejal, et saavutada esmapilgul usutavus (fumus boni juris) ja kinnitada kiireloomulisust (periculum in mora). Liikmesriikide kohtud peaksid neid kriteeriume hindama Euroopa Kohtu kehtiva kohtupraktika alusel.

Soovitus 8 (korralduse andmiseks minimaalselt vajalik teave)

Euroopa Parlament on arvamusel, et täpsest teabest võlgniku või väidetava võlgniku kohta peaks piisama, ilma et oleks vaja kehtivat pangakonto numbrit. Teave peaks olema piisav selleks, et vältida segadust homonüümia korral.

Soovitus 9 (korralduse täidetavus)

Kui korraldus on saadud enne võlga kinnitavat kohtuotsust, nagu enamikul juhtudel, peaks see olema täidetav kõikjal ELis minimaalselt vajalike vahemeetmete abil. Kui aga korraldus on saadud pärast võlanõuet kinnitavat kohtuotsust, siis peaks see olema täidetav kõikjal ELis, ilma et selleks oleksid nõutavad mis tahes vahemeetmed.

Soovitus 10 (korralduse mõju)

Euroopa Parlament on arvamusel, et varade säilitamise kohta antud Euroopa korralduse mõju peab piirduma pangakontode arestimise ja pangahoiuste ajutise külmutamisega ning ei tohiks anda võlausaldajale mingisugust omandiõigust varade üle. Pikemalt tuleks kaaluda küsimust, kas korraldus võiks hõlmata muud liiki varasid, nagu kinnisvara või tulevased varad (peatselt tasumisele kuuluv summa või pärand).

Varade säilitamise kohta antud Euroopa korralduse alusel ei tohiks arestida vajalikust rohkem pangakontosid ning korraldus peaks piirduma võla summaga, millele võivad lisanduda õiguskulud ja viivis. Algataval kohtul peaks olema võimalik seada korraldusele üksikjuhtumite kaupa ajalised piirangud, võttes arvesse iga kohtuasja sisu.

Soovitus 11 (korralduste töötlemine)

Euroopa Parlament eelistaks kasutada elektroonilise edastuse süsteemi, mis ühendaks omavahel korralduse andnud kohtu ja kontosid haldava panga ning mida saaks kasutada Euroopa e-õiguskeskkonna portaali kaudu, kuid jääb avatuks ka kõikidele alternatiivsetele võimalustele.

Euroopa Parlament on arvamusel, et Euroopa korraldus varade säilitamise kohta peaks kohustama pankasid korraldust viivitamatult (st teatava rangelt kindlaksmääratud tähtaja jooksul) jõustama ning teavitama ka täitevasutust arestimise õnnestumisest või ebaõnnestumisest. Selline töötlemine peaks olema kooskõlas kehtivate andmekaitse eeskirjadega.

Euroopa Parlament kutsub komisjoni tungivalt üles kavandama taotletava õigusvahendi nii, et selle kasutamisega kaasnevad kulud oleksid võimalikult väikesed. Arvestades, et pangakontode arestimise kulud on liikmesriigiti oluliselt erinevad, tuleks kaaluda, kas taotletava õigusvahendiga peaks püüdma nimetatud kulusid ühtlustada või tuleks otsuse kulude taseme kohta jätta liikmesriikidele. Kõnealused kulud ei tohiks aga mingil juhul ületada määruses kehtestatud maksimumi, nad peaksid olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad, kajastama tegelikke kulusid ning nendega seoses tuleks arvesse võtta ühtse euromaksete piirkonna loomist ja asjaolu, et sellised menetlused peaksid olema võimalikult standardiseeritud.

Euroopa Parlament nõuab, et üksikasjalikult kaalutaks küsimust, kes peaks kandma korralduse töötlemise kulud, ning et seejuures uuritaks parimaid tavasid riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

Soovitus 12 (menetluslikud kaitsemeetmed võlgnikele ja väidetavatele võlgnikele)

Euroopa Parlament on seisukohal, et taotletav õigusvahend peaks sisaldama laiaulatuslikke kaitsemeetmeid võlgnikele ja väidetavatele võlgnikele:

| A. | Kui korraldust taotletakse enne võlga kinnitavat kohtuotsust, peaks korralduse andma tingimusel, et hageja esitab algatava kohtu äranägemise kohaselt tagatise või muid garantiisid, et hüvitada kostjale ja mis tahes kolmandale osalisele tekkida võiv kahju. Kostjal peaks olema võimalik tagatise andmisega korraldus lõpetada. Liikmesriigid peaksid tagama, et need sätted ei takistaks juurdepääsu piiratud rahaliste vahendite korral. |
| --- | --- |

A.

Kui korraldust taotletakse enne võlga kinnitavat kohtuotsust, peaks korralduse andma tingimusel, et hageja esitab algatava kohtu äranägemise kohaselt tagatise või muid garantiisid, et hüvitada kostjale ja mis tahes kolmandale osalisele tekkida võiv kahju. Kostjal peaks olema võimalik tagatise andmisega korraldus lõpetada. Liikmesriigid peaksid tagama, et need sätted ei takistaks juurdepääsu piiratud rahaliste vahendite korral.

| B. | Kui korraldus antakse ilma eelteateta (ex parte), tuleks kostjale saata ametliku teate ja kogu teabe, mis on vajalik korralduse vaidlustamise ettevalmistamiseks viivitamatult pärast täideviimist. |
| --- | --- |

B.

Kui korraldus antakse ilma eelteateta (ex parte), tuleks kostjale saata ametliku teate ja kogu teabe, mis on vajalik korralduse vaidlustamise ettevalmistamiseks viivitamatult pärast täideviimist.

| C. | Kostjal peaks olema õigus korraldust tagantjärele vaidlustada. Nimetatud vaidlustamise põhjused tuleks taotletavas õigusvahendis ühtlustada. Õigusvahendis tuleks samuti ühtlustada kohtualluvus sellise vaidlustamise kuulamise puhul. |
| --- | --- |

C.

Kostjal peaks olema õigus korraldust tagantjärele vaidlustada. Nimetatud vaidlustamise põhjused tuleks taotletavas õigusvahendis ühtlustada. Õigusvahendis tuleks samuti ühtlustada kohtualluvus sellise vaidlustamise kuulamise puhul.

| D. | Korralduse jaoks tuleks kehtestada selge ajakava. Juhul kui põhikohtuasja ei ole veel algatatud, peaks korraldust andev kohus kehtestama tähtaja selle algatamiseks. |
| --- | --- |

D.

Korralduse jaoks tuleks kehtestada selge ajakava. Juhul kui põhikohtuasja ei ole veel algatatud, peaks korraldust andev kohus kehtestama tähtaja selle algatamiseks.

| E. | Õigusvahendis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta mitmesuguseid tavasid, mis on riigisisesel tasandil levinud võlgnikuga seotud erakorraliste juhtude puhul, sealhulgas kehtivaid künniseid, millest allapoole jäädes ei saa füüsilise isiku pangakontot arestida. Sellised juhtumid tuleks seetõttu jätta võlgniku või väidetava võlgniku peamise elukoha liikmesriigi õiguse pädevusse. Võlausaldajate õiguskindluse suurendamiseks peaksid aga liikmesriigid olema kohustatud teavitama komisjoni selliste erandite olemasolust ning need erandid avalikustataks. |
| --- | --- |

E.

Õigusvahendis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta mitmesuguseid tavasid, mis on riigisisesel tasandil levinud võlgnikuga seotud erakorraliste juhtude puhul, sealhulgas kehtivaid künniseid, millest allapoole jäädes ei saa füüsilise isiku pangakontot arestida. Sellised juhtumid tuleks seetõttu jätta võlgniku või väidetava võlgniku peamise elukoha liikmesriigi õiguse pädevusse. Võlausaldajate õiguskindluse suurendamiseks peaksid aga liikmesriigid olema kohustatud teavitama komisjoni selliste erandite olemasolust ning need erandid avalikustataks.

| F. | Korralduses tuleks sätestada, et võlausaldaja jõustab korralduse omal vastutusel ja ta võib olla kohustatud hüvitama võlgnikule mis tahes kahju, mis on tekkinud meetmete jõustamise tulemusel. |
| --- | --- |

F.

Korralduses tuleks sätestada, et võlausaldaja jõustab korralduse omal vastutusel ja ta võib olla kohustatud hüvitama võlgnikule mis tahes kahju, mis on tekkinud meetmete jõustamise tulemusel.

Soovitus 13 (korralduse olemus)

Euroopa Parlament on seisukohal, et korraldust peaks olema võimalik taotleda vähemalt pärast võlga kinnitavat kohtuotsust. Komisjon peaks kaaluma, kas korraldust peaks saama anda menetluste varasemas etapis, näiteks kui kohus, kelle pädevusse asja arutamine kuulub, leiab, et on olemas reaalne oht, et tema otsust ei täideta, ning milliseid vastavaid kaitsemeetmeid tuleks kehtestada.

Euroopa Parlament on lisaks seisukohal, et iga liikmesriik peaks olema kohustatud otsustama, millisel asutusel või millistel asutustel on pädevus korralduse andmiseks. Sellistel määratud asutustel oleks võimalik anda korraldusi üksikjuhtumite kaupa, võttes arvesse iga kohtuvaidluse üksikasju.

Soovitus 14 (korralduse sisuline reguleerimisala)

Euroopa Parlament on seisukohal, et võlgnikud peaksid olema üldjuhul kohustatud avalikustama kõik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal asuvad varad, et anda võlausaldajale võimalikult laia meetmete valiku.

Soovitus 15 (korralduse täidetavus)

Euroopa Parlament on seisukohal, et üksnes korralduse algatanud kohtul või asutusel peaks olema võimalik seda muuta või tühistada. Korraldus peaks olema täidetav kogu ELis, ilma et selleks oleksid nõutavad mis tahes vahemeetmed.

Soovitus 16 (menetluslikud kaitsemeetmed võlgnikele ja väidetavatele võlgnikele)

Euroopa Parlament on seisukohal, et taotletav õigusvahend peaks sisaldama laiaulatuslikke kaitsemeetmeid võlgnikele:

| A. | Õigusvahend peaks omavahel sobivalt tasakaalustama isikuandmete kaitse õiguse, mis on tagatud direktiiviga 95/46/EÜ ja sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning kohtuotsuste tõhusa täitmise. Eelkõige tuleks kehtestada kaitsemeetmed korralduse tulemusel avalikustatud andmete kaitsmiseks ja nende väärkasutuse vältimiseks. |
| --- | --- |

A.

Õigusvahend peaks omavahel sobivalt tasakaalustama isikuandmete kaitse õiguse, mis on tagatud direktiiviga 95/46/EÜ ja sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning kohtuotsuste tõhusa täitmise. Eelkõige tuleks kehtestada kaitsemeetmed korralduse tulemusel avalikustatud andmete kaitsmiseks ja nende väärkasutuse vältimiseks.

| B. | Korralduses tuleks sätestada, et võlausaldaja jõustab selle omal vastutusel ja ta võib olla kohustatud hüvitama võlgnikule mis tahes kahju, mis on tekkinud avalikustamise tulemusel. |
| --- | --- |

B.

Korralduses tuleks sätestada, et võlausaldaja jõustab selle omal vastutusel ja ta võib olla kohustatud hüvitama võlgnikule mis tahes kahju, mis on tekkinud avalikustamise tulemusel.

| C. | Võla täieliku tasumise korral tuleb korraldus kohe tühistada, ka võlgniku ühepoolsel taotlusel, kui ta tõendab, et võlg on tasutud. |
| --- | --- |

C.

Võla täieliku tasumise korral tuleb korraldus kohe tühistada, ka võlgniku ühepoolsel taotlusel, kui ta tõendab, et võlg on tasutud.

Soovitus 17 (karistused deklaratsioonis valeandmete esitamise eest)

Euroopa Parlament on seisukohal, et taotletava õigusvahendiga tuleks luua korralduse rikkumise ja valeandmete esitamisega kaasnevate karistuste raamistik, et saavutada korralduse tegelik ja ühtne järgimine kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).

---

Kolmapäev, 11. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/7

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Äriühingu üldjuhtimine finantsasutustes

P7_TA(2011)0223

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon äriühingu üldjuhtimise kohta finantsasutustes (2010/2303(INI))

2012/C 377 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/76/EL, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/76/EL, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (1);

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0074/2011),

Lähenemisviis

| 1. | tervitab komisjoni rohelist raamatut ja võimalust parandada äriühingu üldjuhtimise struktuuri kogu ELis; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni rohelist raamatut ja võimalust parandada äriühingu üldjuhtimise struktuuri kogu ELis;

| 2. | rõhutab, et siseturu nõuetekohane toimimine sõltub finantssüsteemi stabiilsusest ning sellega seoses ka Euroopa kodanike ja tarbijate usaldusest finantsasutuste ja -tehingute vastu; märgib, et praegused tasustamissüsteemid on viinud ebaproportsionaalsete struktuuride tekkeni; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et siseturu nõuetekohane toimimine sõltub finantssüsteemi stabiilsusest ning sellega seoses ka Euroopa kodanike ja tarbijate usaldusest finantsasutuste ja -tehingute vastu; märgib, et praegused tasustamissüsteemid on viinud ebaproportsionaalsete struktuuride tekkeni;

| 3. | on teadlik asjaolust, et finantskriisi järel on selge, et tarbijakaitse ja finantsteenuste sektori tagatiste kvaliteeti on vaja märkimisväärselt ja jõuliselt parandada, eelkõige seoses kontrolli ja järelevalvet käsitlevate aspektidega; |
| --- | --- |

3.

on teadlik asjaolust, et finantskriisi järel on selge, et tarbijakaitse ja finantsteenuste sektori tagatiste kvaliteeti on vaja märkimisväärselt ja jõuliselt parandada, eelkõige seoses kontrolli ja järelevalvet käsitlevate aspektidega;

| 4. | on seisukohal, et finantssektor peaks vastama reaalmajanduse vajadustele, toetama jätkusuutlikku majanduskasvu ning näitama üles võimalikult kõrget sotsiaalset vastutust; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et finantssektor peaks vastama reaalmajanduse vajadustele, toetama jätkusuutlikku majanduskasvu ning näitama üles võimalikult kõrget sotsiaalset vastutust;

| 5. | märgib, et paljudel finantsasutustel kogu maailmas oli hiljutise finantskriisi jooksul suuri ebaõnnestumisi maksumaksjate ees; usub, et komisjon käitub õigesti, uurides finantsinstitutsioonide ebaõnnestumiste kõiki võimalikke põhjuseid, et uut kriisi vältida; |
| --- | --- |

5.

märgib, et paljudel finantsasutustel kogu maailmas oli hiljutise finantskriisi jooksul suuri ebaõnnestumisi maksumaksjate ees; usub, et komisjon käitub õigesti, uurides finantsinstitutsioonide ebaõnnestumiste kõiki võimalikke põhjuseid, et uut kriisi vältida;

| 6. | märgib väärtuste ja eetika puudumist mõne finantsturgude ja -asutuste tegevuses osaleja käitumises; rõhutab, et ettevõtte sotsiaalse vastutuse raames peavad finantsturud ja -asutused võtma arvesse kõigi kaasatud osapoolte, sh klientide, aktsionäride ja töötajate huve; |
| --- | --- |

6.

märgib väärtuste ja eetika puudumist mõne finantsturgude ja -asutuste tegevuses osaleja käitumises; rõhutab, et ettevõtte sotsiaalse vastutuse raames peavad finantsturud ja -asutused võtma arvesse kõigi kaasatud osapoolte, sh klientide, aktsionäride ja töötajate huve;

| 7. | märgib, et USA Sarbanes-Oxley akt ei suutnud finantskriisis USA finantsinstitutsioone kaitsta, suurendades samal ajal kõikide börsil noteeritud äriühingute ja eelkõige VKEde kulusid, vähendades konkurentsivõimet ja takistades uute börsil noteeritud äriühingute loomist; rõhutab, et praegusest majanduslikust olukorrast ja kasvuvajadusest tingituna tuleb vältida nn Sarbanes-Oxley efekti ELis; |
| --- | --- |

7.

märgib, et USA Sarbanes-Oxley akt ei suutnud finantskriisis USA finantsinstitutsioone kaitsta, suurendades samal ajal kõikide börsil noteeritud äriühingute ja eelkõige VKEde kulusid, vähendades konkurentsivõimet ja takistades uute börsil noteeritud äriühingute loomist; rõhutab, et praegusest majanduslikust olukorrast ja kasvuvajadusest tingituna tuleb vältida nn Sarbanes-Oxley efekti ELis;

| 8. | märgib mitmekesisust Euroopa Liidu äriühingute juhtimisstruktuurides ja lähenemisviisides, kuidas liikmesriigid neid reguleerivad; tunnistab, et lähenemisviis „üks suurus sobib kõigile” oleks kohatu ja kahjustaks finantsasutuste konkurentsivõimet; täheldab, et riiklikud järelevalveasutused mõistavad neid mitmekesiseid lähenemisviise ja on paljudel juhtudel kõige pädevamad võtma vastu otsuseid, järgides ELi põhimõtteid; rõhutab siiski, et kogu ELi finantssektori hea juhtimise tagamiseks on vaja kindlaid miinimumstandardeid; |
| --- | --- |

8.

märgib mitmekesisust Euroopa Liidu äriühingute juhtimisstruktuurides ja lähenemisviisides, kuidas liikmesriigid neid reguleerivad; tunnistab, et lähenemisviis „üks suurus sobib kõigile” oleks kohatu ja kahjustaks finantsasutuste konkurentsivõimet; täheldab, et riiklikud järelevalveasutused mõistavad neid mitmekesiseid lähenemisviise ja on paljudel juhtudel kõige pädevamad võtma vastu otsuseid, järgides ELi põhimõtteid; rõhutab siiski, et kogu ELi finantssektori hea juhtimise tagamiseks on vaja kindlaid miinimumstandardeid;

| 9. | tunnistab, et äriühingute üldjuhtimine areneb pidevalt; on veendunud, et sobilik on proportsionaalne lähenemine, milles kombineeritakse võrdsetel alustel nii põhimõtetel põhinevaid määruseid kui ka paindlikke parimate tavade kogumeid, mille aluseks on põhimõte „järgi või selgita”; rõhutab, et seda peab täiendama regulaarne välishindamine ning asjakohane regulatiivne järelevalve; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et äriühingute üldjuhtimine areneb pidevalt; on veendunud, et sobilik on proportsionaalne lähenemine, milles kombineeritakse võrdsetel alustel nii põhimõtetel põhinevaid määruseid kui ka paindlikke parimate tavade kogumeid, mille aluseks on põhimõte „järgi või selgita”; rõhutab, et seda peab täiendama regulaarne välishindamine ning asjakohane regulatiivne järelevalve;

| 10. | on veendunud, et muudes valdkondades võib siiski olla tõhustatud „järgi või selgita” kontrolliga menetlus sobivam koos konkreetsete õigusnormide ning sekkuvama kontrolliga nõuetele vastavuse või erinevuse üle ning et nõutavad on nii kvalitatiivne kui ka kvantitatiivne hinnang, et nõuetekohasuse hindamine ei taanduks n-ö lahtrite täitmisele; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et muudes valdkondades võib siiski olla tõhustatud „järgi või selgita” kontrolliga menetlus sobivam koos konkreetsete õigusnormide ning sekkuvama kontrolliga nõuetele vastavuse või erinevuse üle ning et nõutavad on nii kvalitatiivne kui ka kvantitatiivne hinnang, et nõuetekohasuse hindamine ei taanduks n-ö lahtrite täitmisele;

| 11. | palub komisjonil kõikide ettepanekute puhul, mis komisjoni hinnangul võiksid parandada äriühingu üldjuhtimist, viia läbi kulude-tulude mõju hindamine, mis keskendub finantsasutuste tugevuse, stabiilsuse ja konkurentsivõime hoidmise vajadusele, et nad saaksid majanduskasvule kaasa aidata, võttes samas arvesse reguleerimatuse mõju finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil kõikide ettepanekute puhul, mis komisjoni hinnangul võiksid parandada äriühingu üldjuhtimist, viia läbi kulude-tulude mõju hindamine, mis keskendub finantsasutuste tugevuse, stabiilsuse ja konkurentsivõime hoidmise vajadusele, et nad saaksid majanduskasvule kaasa aidata, võttes samas arvesse reguleerimatuse mõju finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele;

Riskid

| 12. | märgib, et mõned finants- ja järelevalveasutused ei mõista, et riskide iseloom, ulatus ja keerukus aitasid finantskriisi kujunemisele kaasa; usub, et tõhusal riskijuhtimisel on tulevaste kriiside ennetamises peamise tähtsusega roll; |
| --- | --- |

12.

märgib, et mõned finants- ja järelevalveasutused ei mõista, et riskide iseloom, ulatus ja keerukus aitasid finantskriisi kujunemisele kaasa; usub, et tõhusal riskijuhtimisel on tulevaste kriiside ennetamises peamise tähtsusega roll;

| 13. | nõuab, et kõigis finantsasutustes loodaks tõhus üldjuhtimissüsteem, mis hõlmaks piisavat riskijuhtimist, nõuetele vastavust, siseauditi ülesandeid (ja kindlustusandja korral kindlustusmatemaatilisi toiminguid), strateegiaid ja põhimõtteid, menetlusi ja korda; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et kõigis finantsasutustes loodaks tõhus üldjuhtimissüsteem, mis hõlmaks piisavat riskijuhtimist, nõuetele vastavust, siseauditi ülesandeid (ja kindlustusandja korral kindlustusmatemaatilisi toiminguid), strateegiaid ja põhimõtteid, menetlusi ja korda;

| 14. | rõhutab, et riskid on finantssektorile omased ja vajalikud likviidsuse suurendamiseks, konkurentsivõime edendamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade tagamisele kaasaaitamiseks; on äärmiselt oluline, et juhatusel oleks riskist täpne arusaam ja ta oskaks seda põhjalikult hinnata, et ära hoida finantskriiside esinemist tulevikus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et riskid on finantssektorile omased ja vajalikud likviidsuse suurendamiseks, konkurentsivõime edendamiseks ning majanduskasvu ja töökohtade tagamisele kaasaaitamiseks; on äärmiselt oluline, et juhatusel oleks riskist täpne arusaam ja ta oskaks seda põhjalikult hinnata, et ära hoida finantskriiside esinemist tulevikus;

| 15. | nõuab nõukogu tasandil kohustuslike riskikomiteede või samaväärsete töörühmade loomist kõikidele majanduslikult olulistele finantsasutustele ja emaettevõtte nõukogu tasandil kõikidele majanduslikult olulistele finantskontsernidele; ELi tasandi järelevalveasutused peaksid asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides looma kriteeriumid sobiva ja nõuetele vastava isiku jaoks ning menetlused juhtivametnike ja kõigi olulise riski võtjate jaoks, mida finantsinstitutsioon rakendama peab, ning riiklikud ametiasutused peaksid tagama asjaomaste kriteeriumide järgimise; |
| --- | --- |

15.

nõuab nõukogu tasandil kohustuslike riskikomiteede või samaväärsete töörühmade loomist kõikidele majanduslikult olulistele finantsasutustele ja emaettevõtte nõukogu tasandil kõikidele majanduslikult olulistele finantskontsernidele; ELi tasandi järelevalveasutused peaksid asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides looma kriteeriumid sobiva ja nõuetele vastava isiku jaoks ning menetlused juhtivametnike ja kõigi olulise riski võtjate jaoks, mida finantsinstitutsioon rakendama peab, ning riiklikud ametiasutused peaksid tagama asjaomaste kriteeriumide järgimise;

| 16. | usub, et riskikomitee või muu samaväärne organ peaks vastutama nõukogu järelevalve ja nõukogule nõu andmise eest, mis puudutab asjaomaste finantsasutuste riske ning riskianalüüsi strateegiat tulevikus, sealhulgas kapitalihalduse ja likviidsuse juhtimise strateegiat, võttes arvesse järelevalveasutuste ja riiklike pankade koostatud finantsstabiilsuse hinnanguid; |
| --- | --- |

16.

usub, et riskikomitee või muu samaväärne organ peaks vastutama nõukogu järelevalve ja nõukogule nõu andmise eest, mis puudutab asjaomaste finantsasutuste riske ning riskianalüüsi strateegiat tulevikus, sealhulgas kapitalihalduse ja likviidsuse juhtimise strateegiat, võttes arvesse järelevalveasutuste ja riiklike pankade koostatud finantsstabiilsuse hinnanguid;

| 17. | rõhutab, et riskijuhtimise lõplik vastutus on nõukogul, kes peab samuti võtma vastutuse nõuetele vastavuse tõendamise ja taastumiskavade koostamise eest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et riskijuhtimise lõplik vastutus on nõukogul, kes peab samuti võtma vastutuse nõuetele vastavuse tõendamise ja taastumiskavade koostamise eest;

| 18. | rõhutab, et kõikides asutustes on ebaproportsionaalsete riskide võtmine vastuolus nõukogu liikmete kõige tähtsama kohustusega, nimelt pikaajalise ja jätkusuutliku äristrateegia tagamisega; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kõikides asutustes on ebaproportsionaalsete riskide võtmine vastuolus nõukogu liikmete kõige tähtsama kohustusega, nimelt pikaajalise ja jätkusuutliku äristrateegia tagamisega;

| 19. | usub, et äriühingud peavad kehtestama sisemenetluse, mida kontrollib järelevalveasutus, et käsitleda võimalikke konflikte riskijuhtimise üksuste ja tegevusüksuste vahel; peale selle peab nõukogul olema kohustus teavitada järelevalveasutusi kõigist talle teada olevatest olulistest riskidest; |
| --- | --- |

19.

usub, et äriühingud peavad kehtestama sisemenetluse, mida kontrollib järelevalveasutus, et käsitleda võimalikke konflikte riskijuhtimise üksuste ja tegevusüksuste vahel; peale selle peab nõukogul olema kohustus teavitada järelevalveasutusi kõigist talle teada olevatest olulistest riskidest;

| 20. | pooldab teabe liikumise kanalite loomist, et edastada riskikomiteele või välistele järelevalveasutustele teavet sisekonfliktide või sobimatute tavade kohta äriühingus, ent tunnistab ühtlasi, et tavad erinevad vahel poliitikast ning et juhtkond ei ole alati tegelikest tavadest teadlik; |
| --- | --- |

20.

pooldab teabe liikumise kanalite loomist, et edastada riskikomiteele või välistele järelevalveasutustele teavet sisekonfliktide või sobimatute tavade kohta äriühingus, ent tunnistab ühtlasi, et tavad erinevad vahel poliitikast ning et juhtkond ei ole alati tegelikest tavadest teadlik;

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et riskivaldkonna töötajate ja nõukogu vahelist kommunikatsiooni tuleks parandada sellise korra kehtestamisega, mis võimaldaks pöörduda konfliktide ja probleemide lahendamiseks organisatsiooni kõrgema tasandi poole; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sellele, et riskivaldkonna töötajate ja nõukogu vahelist kommunikatsiooni tuleks parandada sellise korra kehtestamisega, mis võimaldaks pöörduda konfliktide ja probleemide lahendamiseks organisatsiooni kõrgema tasandi poole;

| 22. | rõhutab, et riskijuhil peab olema võimalus pöörduda otse äriühingu nõukogu poole; selleks et vältida kõnealuse ametniku sõltumatuse ja objektiivsuse ohtu seadmist, otsustab tema ametisse nimetamise ja töölt vabastamise kogu nõukogu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et riskijuhil peab olema võimalus pöörduda otse äriühingu nõukogu poole; selleks et vältida kõnealuse ametniku sõltumatuse ja objektiivsuse ohtu seadmist, otsustab tema ametisse nimetamise ja töölt vabastamise kogu nõukogu;

| 23. | soovitab täiendavalt kehtestada riskikomitee tagasikutsumise järgse dokumenteerimise korra ning edastada dokumendid audiitoritele ja järelevalveasutustele; |
| --- | --- |

23.

soovitab täiendavalt kehtestada riskikomitee tagasikutsumise järgse dokumenteerimise korra ning edastada dokumendid audiitoritele ja järelevalveasutustele;

| 24. | võtab teadmiseks läbipaistvusdirektiivi, mis nõuab asutustelt peamiste riskide avalikustamist, ja äriühinguõiguse neljanda direktiivi, mis nõuab asutustelt finantsaruandlusega seotud sisemiste kontrollisüsteemide kirjeldamist; täheldab, et finantsasutustelt tuleks nõuda taastumiskavade ja sellekohaste järelevalvearuannete avalikustamist; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks läbipaistvusdirektiivi, mis nõuab asutustelt peamiste riskide avalikustamist, ja äriühinguõiguse neljanda direktiivi, mis nõuab asutustelt finantsaruandlusega seotud sisemiste kontrollisüsteemide kirjeldamist; täheldab, et finantsasutustelt tuleks nõuda taastumiskavade ja sellekohaste järelevalvearuannete avalikustamist;

| 25. | on seisukohal, et finantsasutusi peaks kohustama igal aastal koostama võimalikult vähest bürokraatiat nõudva aruande sisekontrolli süsteemi ajakohasuse ja toimimise kohta ning finantsasutuste nõukogusid peaks kohustama seda aruannet vastu võtma; on lisaks seisukohal, et ka välisaudiitori koostatud finantsasutuse aastaaruanne peaks kohustuslikus korras sisaldama samasugust hinnangut; rõhutab siiski, et ELis peab vältima nn Sarbanes-Oxley efekti; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et finantsasutusi peaks kohustama igal aastal koostama võimalikult vähest bürokraatiat nõudva aruande sisekontrolli süsteemi ajakohasuse ja toimimise kohta ning finantsasutuste nõukogusid peaks kohustama seda aruannet vastu võtma; on lisaks seisukohal, et ka välisaudiitori koostatud finantsasutuse aastaaruanne peaks kohustuslikus korras sisaldama samasugust hinnangut; rõhutab siiski, et ELis peab vältima nn Sarbanes-Oxley efekti;

| 26. | on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata niisuguste meetmete rakendamisele finantsasutustes, mis suurendavad riskiteadlikkust, kuna riskiteadlikkuse suurendamisel äriühingu kõikidel tasanditel – ka töötajate seas – on parema riskijuhtimise jaoks otsustav tähtsus; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata niisuguste meetmete rakendamisele finantsasutustes, mis suurendavad riskiteadlikkust, kuna riskiteadlikkuse suurendamisel äriühingu kõikidel tasanditel – ka töötajate seas – on parema riskijuhtimise jaoks otsustav tähtsus;

| 27. | nõustub seisukohaga, et on vaja tõhustada ELi tasandil võetavaid meetmeid huvide konflikti vältimiseks, eesmärgiga säilitada nõukogu liikmete objektiivsust ja sõltumatust pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektoris; |
| --- | --- |

27.

nõustub seisukohaga, et on vaja tõhustada ELi tasandil võetavaid meetmeid huvide konflikti vältimiseks, eesmärgiga säilitada nõukogu liikmete objektiivsust ja sõltumatust pangandus-, väärtpaberi- ja kindlustussektoris;

Direktorite nõukogud

| 28. | palub, et ELi tasandi järelevalveasutused töötaksid asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides välja pädevuskriteeriumid sobiva ja nõuetele vastava isiku testimiseks, et hinnata isikute sobivust kontrolliga seotud ülesanneteks, võttes arvesse finantsasutuse olemust, keerukust ja suurust; järelevalveasutused peavad esitama oma hinnangud ja heakskiitmise korra õigeaegselt ja efektiivselt, võttes arvesse reguleeritud äriühingute otsust; suuremate ja süsteemselt asjassepuutuvate finantsasutuste puhul peaksid järelevalveasutused sekkuvalt kontrollima nõukogu liikmete sobivust, asjatundlikkust ja mitmekülgsust nii eraldi kui ka kollektiivselt ning sobivust seoses ametisse nimetamisega, samuti kontrollima nõukogusse kuuluvate liikmete üldisemat koosseisu ja nende ajalist seotust, arvestades nende muid kohustusi; |
| --- | --- |

28.

palub, et ELi tasandi järelevalveasutused töötaksid asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides välja pädevuskriteeriumid sobiva ja nõuetele vastava isiku testimiseks, et hinnata isikute sobivust kontrolliga seotud ülesanneteks, võttes arvesse finantsasutuse olemust, keerukust ja suurust; järelevalveasutused peavad esitama oma hinnangud ja heakskiitmise korra õigeaegselt ja efektiivselt, võttes arvesse reguleeritud äriühingute otsust; suuremate ja süsteemselt asjassepuutuvate finantsasutuste puhul peaksid järelevalveasutused sekkuvalt kontrollima nõukogu liikmete sobivust, asjatundlikkust ja mitmekülgsust nii eraldi kui ka kollektiivselt ning sobivust seoses ametisse nimetamisega, samuti kontrollima nõukogusse kuuluvate liikmete üldisemat koosseisu ja nende ajalist seotust, arvestades nende muid kohustusi;

| 29. | palub komisjonil töötada välja õigusaktid, millega nõutakse suurtelt finantsasutustelt, et nad esitaksid oma nõukogu regulaarse välishindamise, eesmärgiga tagada mitte ainult iga üksiku nõukogu liikme kõrgetasemeline panus, vaid ka see, et nõukogu tervikuna ja selle komiteed oleksid võimelised kaasa aitama asutuse strateegiliste eesmärkide saavutamisele ja riskijuhtimisele; nõuab suurtelt finantsasutustelt, et nad oma aastaaruannetes kinnitaksid sellise hindamise läbiviimist, välishindaja nime, hindamise ulatuse kirjelduse ja seda, et nad on tegutsenud hindaja soovituste järgi; palub Euroopa järelevalveasutustel koostöös finantssektori, aktsionäride ja reguleerivate asutustega töötada välja sellise hindamise ulatuse kohta juhend; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil töötada välja õigusaktid, millega nõutakse suurtelt finantsasutustelt, et nad esitaksid oma nõukogu regulaarse välishindamise, eesmärgiga tagada mitte ainult iga üksiku nõukogu liikme kõrgetasemeline panus, vaid ka see, et nõukogu tervikuna ja selle komiteed oleksid võimelised kaasa aitama asutuse strateegiliste eesmärkide saavutamisele ja riskijuhtimisele; nõuab suurtelt finantsasutustelt, et nad oma aastaaruannetes kinnitaksid sellise hindamise läbiviimist, välishindaja nime, hindamise ulatuse kirjelduse ja seda, et nad on tegutsenud hindaja soovituste järgi; palub Euroopa järelevalveasutustel koostöös finantssektori, aktsionäride ja reguleerivate asutustega töötada välja sellise hindamise ulatuse kohta juhend;

| 30. | usub, et tegevjuhi ja esimehe ametikohad peaksid olema lahutatud, kuid märgib, et teatavatel juhtudel võib ühendatud ametikoht osutuda siiski lühiajaliselt vajalikuks; rõhutab samuti, et äriühingute juhtimisel ja tasustamispoliitikas tuleb järgida ja edendada naiste ja meeste võrdse tasustamise ning võrdse kohtlemise põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes ja ELi direktiivides; |
| --- | --- |

30.

usub, et tegevjuhi ja esimehe ametikohad peaksid olema lahutatud, kuid märgib, et teatavatel juhtudel võib ühendatud ametikoht osutuda siiski lühiajaliselt vajalikuks; rõhutab samuti, et äriühingute juhtimisel ja tasustamispoliitikas tuleb järgida ja edendada naiste ja meeste võrdse tasustamise ning võrdse kohtlemise põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes ja ELi direktiivides;

| 31. | usub, et üheastmelise või järelevalve juhtimisorganite liikmed peaksid kollektiivselt omama hiljutisi ja asjakohaseid, sealhulgas finantsalaseid oskusi, teadmisi ja kogemusi, et finantsasutust ühiselt juhtida; nõuab, et kõigi majanduslikult oluliste finantsasutuste nõukogudes oleks tegevülesanneteta liikmeid; usub siiski, et iga finantsasutuse nõukogusse kuuluvad liikmed peaksid olema mitmekülgsete kogemuste, teadmiste ja loomuomadustega, et tagada kindel ja usaldusväärne juhtimine, ning et ametissenimetamine peaks olema välja teenitud; |
| --- | --- |

31.

usub, et üheastmelise või järelevalve juhtimisorganite liikmed peaksid kollektiivselt omama hiljutisi ja asjakohaseid, sealhulgas finantsalaseid oskusi, teadmisi ja kogemusi, et finantsasutust ühiselt juhtida; nõuab, et kõigi majanduslikult oluliste finantsasutuste nõukogudes oleks tegevülesanneteta liikmeid; usub siiski, et iga finantsasutuse nõukogusse kuuluvad liikmed peaksid olema mitmekülgsete kogemuste, teadmiste ja loomuomadustega, et tagada kindel ja usaldusväärne juhtimine, ning et ametissenimetamine peaks olema välja teenitud;

| 32. | rõhutab, et nõukogude suurem mitmekesisus vähendab kriisiolukordade tekkimise ohtu ja aitab kaasa majanduslikule stabiilsusele; kutsub komisjoni üles esitama naiste ja meeste osakaalu järkjärgulise ühtlustamise kava, et saavutada kummagi soo vähemalt 30-protsendiline esindatus finantsasutuste nõukogudes, tagama nimetatud eesmärgi saavutamise juba lähiajal ning kaaluma kutselist, sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust tugevdavate meetmete võtmist; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et nõukogude suurem mitmekesisus vähendab kriisiolukordade tekkimise ohtu ja aitab kaasa majanduslikule stabiilsusele; kutsub komisjoni üles esitama naiste ja meeste osakaalu järkjärgulise ühtlustamise kava, et saavutada kummagi soo vähemalt 30-protsendiline esindatus finantsasutuste nõukogudes, tagama nimetatud eesmärgi saavutamise juba lähiajal ning kaaluma kutselist, sotsiaalset ja kultuurilist mitmekesisust tugevdavate meetmete võtmist;

| 33. | toonitab, et nõukogude liikmete suurem mitmekesisus parandab tõenäoliselt arutelude ja otsuste vastuvõtmise kvaliteeti; |
| --- | --- |

33.

toonitab, et nõukogude liikmete suurem mitmekesisus parandab tõenäoliselt arutelude ja otsuste vastuvõtmise kvaliteeti;

| 34. | rõhutab töötajate esindajate tähtsust nõukogus, eelkõige nende pikaajalise huvi tõttu äriühingu jätkusuutliku üldjuhtimise vastu, samuti nende kogemuste ja teadmiste tõttu äriühingu sisestruktuuride alal; |
| --- | --- |

34.

rõhutab töötajate esindajate tähtsust nõukogus, eelkõige nende pikaajalise huvi tõttu äriühingu jätkusuutliku üldjuhtimise vastu, samuti nende kogemuste ja teadmiste tõttu äriühingu sisestruktuuride alal;

| 35. | on seisukohal, et avaliku sektori finantsasutused peavad tagama, et ametissenimetamise kord oleks avatud ja sõltumatu; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et avaliku sektori finantsasutused peavad tagama, et ametissenimetamise kord oleks avatud ja sõltumatu;

| 36. | rõhutab, et juhid peavad pühendama oma kohustuste täitmiseks piisavalt aega; asjaomaste kohustuste suunised peaksid välja töötama ELi tasandi järelevalveasutused ja kohustuste täitmist peaksid kontrollima nõukogu ja riiklikud järelevalveasutused; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et juhid peavad pühendama oma kohustuste täitmiseks piisavalt aega; asjaomaste kohustuste suunised peaksid välja töötama ELi tasandi järelevalveasutused ja kohustuste täitmist peaksid kontrollima nõukogu ja riiklikud järelevalveasutused;

| 37. | usub, et ühe eeldusena peaks välistama, et üks isik kuuluks liiga paljude eri finantskontsernide nõukogudesse; |
| --- | --- |

37.

usub, et ühe eeldusena peaks välistama, et üks isik kuuluks liiga paljude eri finantskontsernide nõukogudesse;

| 38. | nõuab Euroopa äriühingu põhikirja täiendava direktiivi 2001/86/EÜ raames valitud konsulteerimise ja töötajate osalemise eeskirjade tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

38.

nõuab Euroopa äriühingu põhikirja täiendava direktiivi 2001/86/EÜ raames valitud konsulteerimise ja töötajate osalemise eeskirjade tõhusat rakendamist;

| 39. | on seisukohal, et nii kõrgem juhtkond kui ka juhatus peaksid olema tegelikult ja vastutavad äriühingu üldjuhtimise põhimõtete juurutamise ja rakendamise eest ettevõtte kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et nii kõrgem juhtkond kui ka juhatus peaksid olema tegelikult ja vastutavad äriühingu üldjuhtimise põhimõtete juurutamise ja rakendamise eest ettevõtte kõikidel tasanditel;

| 40. | peab vajalikuks selgelt määratletud Euroopa miinimumstandardi kehtestamist seoses nõukogu liikmete kohustustega finantsasutustes; |
| --- | --- |

40.

peab vajalikuks selgelt määratletud Euroopa miinimumstandardi kehtestamist seoses nõukogu liikmete kohustustega finantsasutustes;

| 41. | märgib, et Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja kõigi liikmesriikide keskpankade eesotsas on meessoost juhid; märgib, et praegu on liikmesriikide keskpankade ja finantsasutuste juhtivatel kohtadel vaid väga üksikuid naisi; |
| --- | --- |

41.

märgib, et Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja kõigi liikmesriikide keskpankade eesotsas on meessoost juhid; märgib, et praegu on liikmesriikide keskpankade ja finantsasutuste juhtivatel kohtadel vaid väga üksikuid naisi;

| 42. | on veendunud, et nõukogu liikmetel peaks olema üldine hoolsuskohustus ning nad peaksid olema kohustatud teavitama järelevalveasutusi olulistest riskidest; |
| --- | --- |

42.

on veendunud, et nõukogu liikmetel peaks olema üldine hoolsuskohustus ning nad peaksid olema kohustatud teavitama järelevalveasutusi olulistest riskidest;

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma soolise tasakaalustatuse meetmeid Euroopa Liidu finantsasutuste ja -organite juhtide ametisse nimetamisel; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni ja liikmesriike võtma soolise tasakaalustatuse meetmeid Euroopa Liidu finantsasutuste ja -organite juhtide ametisse nimetamisel;

| 44. | julgustab komisjoni soodustama korda, mis saab aidata finantssektori äriühingutel praeguses majanduskeskkonnas hinnata ja juhtida meeste ja naiste tasakaalustatumat esindatust otsuseid langetavates organites; |
| --- | --- |

44.

julgustab komisjoni soodustama korda, mis saab aidata finantssektori äriühingutel praeguses majanduskeskkonnas hinnata ja juhtida meeste ja naiste tasakaalustatumat esindatust otsuseid langetavates organites;

| 45. | rõhutab, et ettevõtete juhtimisel ja palgapoliitikas tuleb järgida ja edendada naiste ja meeste võrdse tasustamise ning võrdse kohtlemise põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes ja ELi direktiivides; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et ettevõtete juhtimisel ja palgapoliitikas tuleb järgida ja edendada naiste ja meeste võrdse tasustamise ning võrdse kohtlemise põhimõtteid, mis on sätestatud aluslepingutes ja ELi direktiivides;

Tasustamine

| 46. | usub, et tasustamispoliitika peab põhinema üksikisikute ja nende ettevõtte pikaajalisel tulemuslikkusel, et tasustamispoliitika ei saaks soodustada liigsete riskide võtmist, ning et tasustamispoliitika või maksed ei tohiks kunagi õõnestada ettevõtte stabiilsust; |
| --- | --- |

46.

usub, et tasustamispoliitika peab põhinema üksikisikute ja nende ettevõtte pikaajalisel tulemuslikkusel, et tasustamispoliitika ei saaks soodustada liigsete riskide võtmist, ning et tasustamispoliitika või maksed ei tohiks kunagi õõnestada ettevõtte stabiilsust;

| 47. | väljendab heameelt finantsinstitutsioonide poolt tasustamispoliitikas juba läbiviidud muudatuste üle, mille kohaselt seotakse boonuste maksmine pikaajaliste edukate tulemustega ja mida makstakse välja mitte varem kui kolme aasta pärast; väljendab samuti heameelt võimaluse üle nõuda boonuste tagasimaksmist juhul, kui majanduslikke eesmärke ei saavutata; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt finantsinstitutsioonide poolt tasustamispoliitikas juba läbiviidud muudatuste üle, mille kohaselt seotakse boonuste maksmine pikaajaliste edukate tulemustega ja mida makstakse välja mitte varem kui kolme aasta pärast; väljendab samuti heameelt võimaluse üle nõuda boonuste tagasimaksmist juhul, kui majanduslikke eesmärke ei saavutata;

| 48. | rõhutab, et kõik aktsiaoptsioonid peavad olema nõuetekohaselt avaldatud ja omama vähemalt kolmeaastast õiguste omandamise perioodi; on seisukohal, et rohkem tuleks ära kasutada tingimuslikke kapitaliinstrumente, eelistades neid aktsiatele, kuna nende puhul on huvide konflikt lühiajalise lähenemisviisi ajendeid silmas pidades väiksem; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et kõik aktsiaoptsioonid peavad olema nõuetekohaselt avaldatud ja omama vähemalt kolmeaastast õiguste omandamise perioodi; on seisukohal, et rohkem tuleks ära kasutada tingimuslikke kapitaliinstrumente, eelistades neid aktsiatele, kuna nende puhul on huvide konflikt lühiajalise lähenemisviisi ajendeid silmas pidades väiksem;

| 49. | märgib, et finantsasutustes on tasustamise küsimust käsitletud kapitalinõuete kolmanda direktiivi kohaselt; |
| --- | --- |

49.

märgib, et finantsasutustes on tasustamise küsimust käsitletud kapitalinõuete kolmanda direktiivi kohaselt;

| 50. | rõhutab kapitalinõuete direktiivis (CRD III) ja Solvency II projektis sätestatud range tasustamispoliitika olulisust; eeldab, et neid ja muid kehtivaid õigusmeetmeid rakendatakse kiiresti ajavahemikus 2011–2013; palub komisjonil avaldada 2015. aastal hindamisaruanne; |
| --- | --- |

50.

rõhutab kapitalinõuete direktiivis (CRD III) ja Solvency II projektis sätestatud range tasustamispoliitika olulisust; eeldab, et neid ja muid kehtivaid õigusmeetmeid rakendatakse kiiresti ajavahemikus 2011–2013; palub komisjonil avaldada 2015. aastal hindamisaruanne;

| 51. | tunnistab, et eri liikmesriigid kasutavad eri lähenemisviise; toetab tavasid, mis tõhustavad äriühingu üldjuhtimist vastavalt finantsasutuse õiguslikule vormile, suurusele, iseloomule, keerukusele ja majanduslikule mudelile; |
| --- | --- |

51.

tunnistab, et eri liikmesriigid kasutavad eri lähenemisviise; toetab tavasid, mis tõhustavad äriühingu üldjuhtimist vastavalt finantsasutuse õiguslikule vormile, suurusele, iseloomule, keerukusele ja majanduslikule mudelile;

| 52. | märgib, et noteeritud äriühingute juhtide tasustamist puudutavate olemasolevate soovituste rakendamine pole ühtne ega rahuldav; seepärast palub komisjonil esitada ettepanekuid noteeritud äriühingute juhtide tasusid reguleerivate ELi tasandi õigusaktide kohta tagamaks, et noteeritud äriettevõtete tasustamissüsteem ei innustaks võtma liigseid riske, samuti kindlustamaks ELi tasandil võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

52.

märgib, et noteeritud äriühingute juhtide tasustamist puudutavate olemasolevate soovituste rakendamine pole ühtne ega rahuldav; seepärast palub komisjonil esitada ettepanekuid noteeritud äriühingute juhtide tasusid reguleerivate ELi tasandi õigusaktide kohta tagamaks, et noteeritud äriettevõtete tasustamissüsteem ei innustaks võtma liigseid riske, samuti kindlustamaks ELi tasandil võrdsed võimalused;

| 53. | tõstab eriti esile muret, et aktsionärid ei saa praegu teostada ega teosta vajalikku kontrolli finantsasutuste tasustamispoliitika üle; |
| --- | --- |

53.

tõstab eriti esile muret, et aktsionärid ei saa praegu teostada ega teosta vajalikku kontrolli finantsasutuste tasustamispoliitika üle;

| 54. | toonitab, et aktsionäridel on tasustamispoliitika nõuetekohase järelevalve teostamiseks vaja täielikku läbipaistvust, ning nõuab kõigi asutuste poolt eriti selliste töötajate arvu avalikustamist, kes teenivad rohkem kui 1 miljon eurot, vahemikuga vähemalt 1 miljon eurot; |
| --- | --- |

54.

toonitab, et aktsionäridel on tasustamispoliitika nõuetekohase järelevalve teostamiseks vaja täielikku läbipaistvust, ning nõuab kõigi asutuste poolt eriti selliste töötajate arvu avalikustamist, kes teenivad rohkem kui 1 miljon eurot, vahemikuga vähemalt 1 miljon eurot;

| 55. | on arvamusel, et aktsionärid peaksid aitama kaasa jätkusuutliku tasustamispoliitika kindlaksmääramisele ning neil peaks olema võimalik väljendada oma arvamust tasustamispoliitika kohta üldkoosolekul, omades õigust töötasukomisjoni määratletud tasustamispoliitika tagasi lükata; |
| --- | --- |

55.

on arvamusel, et aktsionärid peaksid aitama kaasa jätkusuutliku tasustamispoliitika kindlaksmääramisele ning neil peaks olema võimalik väljendada oma arvamust tasustamispoliitika kohta üldkoosolekul, omades õigust töötasukomisjoni määratletud tasustamispoliitika tagasi lükata;

Järelevalveasutused, audiitorid ja institutsioonid

| 56. | usub, et tihedam kolmepoolne dialoog järelevalveasutuste, audiitorite (nii sise- kui välisaudiitorite) ja institutsioonide vahel parandaks võimalust märkimisväärseid või süsteemseid riske varakult avastada; ergutab järelevalveasutusi, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, audiitoreid ja institutsioone avalikel aruteludel osalema ja korraldama tihedamalt koosolekuid usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve hõlbustamiseks; soovitab täiendavalt kahepoolseid koosolekuid suuremate finantsasutuste audiitorite ja järelevalveasutuste vahel; usub, et nõukogu ja siseaudiitori kohustus on tagada vajalike sisekontrollisüsteemide olemasolu, et avastada süsteemsed riskid ja luua negatiivsete tagajärgede vältimiseks kord nõukogu ja järelevalveasutuste riskidest teavitamiseks; |
| --- | --- |

56.

usub, et tihedam kolmepoolne dialoog järelevalveasutuste, audiitorite (nii sise- kui välisaudiitorite) ja institutsioonide vahel parandaks võimalust märkimisväärseid või süsteemseid riske varakult avastada; ergutab järelevalveasutusi, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, audiitoreid ja institutsioone avalikel aruteludel osalema ja korraldama tihedamalt koosolekuid usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve hõlbustamiseks; soovitab täiendavalt kahepoolseid koosolekuid suuremate finantsasutuste audiitorite ja järelevalveasutuste vahel; usub, et nõukogu ja siseaudiitori kohustus on tagada vajalike sisekontrollisüsteemide olemasolu, et avastada süsteemsed riskid ja luua negatiivsete tagajärgede vältimiseks kord nõukogu ja järelevalveasutuste riskidest teavitamiseks;

| 57. | rõhutab, et audiitori peamine ülesanne ei tohiks olla liigselt seotud erikohustuste koormaga, näiteks auditivälise teabe uurimise ja hindamisega, mis ei kuulu tema tegevusvaldkonda; on veendunud, et audiitor peaks teatama otse järelevalveasutusele, kui ilmneb järelevalvet eeldavaid asjaolusid, ja ta peaks osalema kogu valdkonda hõlmavatel erikontrollide hindamistel; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et audiitori peamine ülesanne ei tohiks olla liigselt seotud erikohustuste koormaga, näiteks auditivälise teabe uurimise ja hindamisega, mis ei kuulu tema tegevusvaldkonda; on veendunud, et audiitor peaks teatama otse järelevalveasutusele, kui ilmneb järelevalvet eeldavaid asjaolusid, ja ta peaks osalema kogu valdkonda hõlmavatel erikontrollide hindamistel;

| 58. | rõhutab, et avaliku sektori asutused, sealhulgas EVJA ja riiklikud järelevalveasutused, peavad järgima kõrgeid sõltumatuse norme ja äriühingu üldjuhtimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et avaliku sektori asutused, sealhulgas EVJA ja riiklikud järelevalveasutused, peavad järgima kõrgeid sõltumatuse norme ja äriühingu üldjuhtimise põhimõtteid;

Aktsionärid ja korraline üldkoosolek

| 59. | ergutab institutsioonilisi aktsionäre haarama endale aktiivsema rolli, nõudes nõukogult ja tema strateegialt nõuetekohast vastutust ning tulusaajate pikaajaliste huvide kajastamist; |
| --- | --- |

59.

ergutab institutsioonilisi aktsionäre haarama endale aktiivsema rolli, nõudes nõukogult ja tema strateegialt nõuetekohast vastutust ning tulusaajate pikaajaliste huvide kajastamist;

| 60. | nõuab õigusakte, millega nõutakse kõigilt, kes on volitatud juhtima investeeringuid ELis kolmandate osapoolte nimel, et nad selgitaksid avalikult, kas nad rakendavad haldamise juhendit ja teevad selle avalikuks – ja kui rakendavad, siis millist ja miks, ja kui ei rakenda, siis miks; |
| --- | --- |

60.

nõuab õigusakte, millega nõutakse kõigilt, kes on volitatud juhtima investeeringuid ELis kolmandate osapoolte nimel, et nad selgitaksid avalikult, kas nad rakendavad haldamise juhendit ja teevad selle avalikuks – ja kui rakendavad, siis millist ja miks, ja kui ei rakenda, siis miks;

| 61. | usub, et märkimisväärsete (kindlaksmääratud ja proportsionaalsest suurusest suuremate) tehingute korral tuleks nõuda aktsionäri spetsiaalset kinnitust või peaks olema kohustuslik aktsionäride teavitamine enne tehingu jõustumist, eeldusel, et aktsionäride kaasamine on teostatav, täidetakse konfidentsiaalsuse põhimõtet ja ei kahjustata finantsasutuse igapäevast majandustegevust; EVJA võib asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides väljastada asjakohase võrdlusnäitaja kohta juhendi; |
| --- | --- |

61.

usub, et märkimisväärsete (kindlaksmääratud ja proportsionaalsest suurusest suuremate) tehingute korral tuleks nõuda aktsionäri spetsiaalset kinnitust või peaks olema kohustuslik aktsionäride teavitamine enne tehingu jõustumist, eeldusel, et aktsionäride kaasamine on teostatav, täidetakse konfidentsiaalsuse põhimõtet ja ei kahjustata finantsasutuse igapäevast majandustegevust; EVJA võib asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides väljastada asjakohase võrdlusnäitaja kohta juhendi;

| 62. | tunnistab, et seotud osapoolte tehinguid silmas pidades on läbipaistvus vajalik ja seotud osapoolt hõlmavatest olulistest tehingutest peaks väärtpaberiturgude ametile teada andma ning nendega peaks kaasas olema kiri sõltumatult nõuandjalt, kes kinnitab tehingu õigsuse ja mõistuspärasuse, või peaks sellise tehingu üle otsustama aktsionäride hääletus, millest seotud osapooled osa ei võta; EVJA võib asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides väljastada asjakohase võrdlusnäitaja kohta juhendi; |
| --- | --- |

62.

tunnistab, et seotud osapoolte tehinguid silmas pidades on läbipaistvus vajalik ja seotud osapoolt hõlmavatest olulistest tehingutest peaks väärtpaberiturgude ametile teada andma ning nendega peaks kaasas olema kiri sõltumatult nõuandjalt, kes kinnitab tehingu õigsuse ja mõistuspärasuse, või peaks sellise tehingu üle otsustama aktsionäride hääletus, millest seotud osapooled osa ei võta; EVJA võib asjaomaste riiklike ametiasutustega konsulteerides väljastada asjakohase võrdlusnäitaja kohta juhendi;

| 63. | nõuab iga nõukogu liikme kohustuslikke iga-aastaseid valimisi, kohustuslikke iga-aastaseid taotlusi nõukogu poliitika kinnituseks või selle tagasikutsumiseks korralisel üldkoosolekul, et anda nii nõukogule suurem vastutus ning edendada suurema vastutuse kultuuri; |
| --- | --- |

63.

nõuab iga nõukogu liikme kohustuslikke iga-aastaseid valimisi, kohustuslikke iga-aastaseid taotlusi nõukogu poliitika kinnituseks või selle tagasikutsumiseks korralisel üldkoosolekul, et anda nii nõukogule suurem vastutus ning edendada suurema vastutuse kultuuri;

| 64. | nõuab tõhusat aktsionäridepoolset kontrolli tõkestavate asjaolude uurimist ja mõistlikku koostööd takistavate normide kaotamist; |
| --- | --- |

64.

nõuab tõhusat aktsionäridepoolset kontrolli tõkestavate asjaolude uurimist ja mõistlikku koostööd takistavate normide kaotamist;

| 65. | nõuab, et võetaks kasutusele elektrooniline hääletus, et motiveerida aktsionäre aktiivselt osalema finantsasutuse üldjuhtimises; |
| --- | --- |

65.

nõuab, et võetaks kasutusele elektrooniline hääletus, et motiveerida aktsionäre aktiivselt osalema finantsasutuse üldjuhtimises;

| 66. | on arvamusel, et kõigil avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingutel peaks olema võimalik oma põhikirjas valida, kas nende liikmed jäävad anonüümseks või on nende nimed avalikustatud, ja et viimasel juhul peab seadus tagama tegeliku isiku tuvastamisvõimaluse; |
| --- | --- |

66.

on arvamusel, et kõigil avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingutel peaks olema võimalik oma põhikirjas valida, kas nende liikmed jäävad anonüümseks või on nende nimed avalikustatud, ja et viimasel juhul peab seadus tagama tegeliku isiku tuvastamisvõimaluse;

*

* *

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 329, 14.12.2010, lk 3.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/13

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Vabakaubandusleping Indiaga

P7_TA(2011)0224

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta

2012/C 377 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset põhimõtete deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset põhimõtete deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika kohta;

| — | võttes arvesse 14. novembril 2001. aastal Dohas vastu võetud WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, eriti selle punkti 44 eri- ja diferentseeritud kohtlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. novembril 2001. aastal Dohas vastu võetud WTO ministrite konverentsi neljanda istungjärgu ministrite deklaratsiooni, eriti selle punkti 44 eri- ja diferentseeritud kohtlemise kohta;

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja India suhete kohta: strateegiline partnerlus (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja India suhete kohta: strateegiline partnerlus (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa huvi: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2006. aasta teatist „Euroopa huvi: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni TRIPS-lepingu ja ravimite kättesaadavuse kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (4);

| — | võttes arvesse India riiklikku strateegiadokumenti (2007–2013); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse India riiklikku strateegiadokumenti (2007–2013);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt tähtsustama WTO raames loodud eeskirjadepõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis annab asjakohaste eeskirjade kehtestamise ja nendele vastavuse tagamisega parimad väljavaated avatud ja õiglaseks rahvusvaheliseks kaubanduseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt tähtsustama WTO raames loodud eeskirjadepõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis annab asjakohaste eeskirjade kehtestamise ja nendele vastavuse tagamisega parimad väljavaated avatud ja õiglaseks rahvusvaheliseks kaubanduseks;

| B. | arvestades, et eduka ja tasakaalustatud Doha arengukava sõlmimine on ülitähtis nii Euroopa Liidu kui ka India jaoks, ning arvestades, et sellise kokkuleppe sõlmimine ei välista kahepoolsete WTO+ lepingute sõlmimist, mis võivad mitmepoolseid eeskirju täiendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eduka ja tasakaalustatud Doha arengukava sõlmimine on ülitähtis nii Euroopa Liidu kui ka India jaoks, ning arvestades, et sellise kokkuleppe sõlmimine ei välista kahepoolsete WTO+ lepingute sõlmimist, mis võivad mitmepoolseid eeskirju täiendada;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on India suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas, mille osakaal India välismaistes otseinvesteeringutes kokku on 27 %; arvestades siiski, et ELi osakaal on viimase kolme aasta jooksul vähenenud: 2007. aastal moodustasid ELi välisinvesteeringud kõikidest India välisinvesteeringutest 37 %, 2008. aastal 32 % ja 2009. aastal 27 %, samas kui ELi 2009. aasta välisinvesteeringud Hiinasse olid tunduvalt suuremad kui Indiasse, moodustades 5,3 miljardit eurot India 3,1 miljardiga võrreldes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on India suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas, mille osakaal India välismaistes otseinvesteeringutes kokku on 27 %; arvestades siiski, et ELi osakaal on viimase kolme aasta jooksul vähenenud: 2007. aastal moodustasid ELi välisinvesteeringud kõikidest India välisinvesteeringutest 37 %, 2008. aastal 32 % ja 2009. aastal 27 %, samas kui ELi 2009. aasta välisinvesteeringud Hiinasse olid tunduvalt suuremad kui Indiasse, moodustades 5,3 miljardit eurot India 3,1 miljardiga võrreldes;

| D. | arvestades, et India oli 2000. aastal Euroopa Liidu kaubanduspartnerite seas 17. kohal ja tõusis 2010. aastaks kaheksandaks (käive oli 67,8 miljardit eurot); arvestades siiski, et ELi suhteline turuosa Indias langes 23,2 %-lt 1999. aastal 14,5 %-ni 2009. aastal, samal ajal kui Hiina turuosa suurenes samal ajavahemikul neli korda 2,6 %-lt 1999. aastal 11,3 %-ni 2009. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et India oli 2000. aastal Euroopa Liidu kaubanduspartnerite seas 17. kohal ja tõusis 2010. aastaks kaheksandaks (käive oli 67,8 miljardit eurot); arvestades siiski, et ELi suhteline turuosa Indias langes 23,2 %-lt 1999. aastal 14,5 %-ni 2009. aastal, samal ajal kui Hiina turuosa suurenes samal ajavahemikul neli korda 2,6 %-lt 1999. aastal 11,3 %-ni 2009. aastal;

| E. | arvestades, et India on riik, kes saab üldisest soodustuste süsteemist (GSP) kõige rohkem kasu; arvestades, et ELi soodustollimääraga või tollimaksu nullmääraga India impordi väärtus oli 2009. aastal kokku 19,9 miljardit eurot ja moodustas 83 % ELi koguimpordist Indiast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et India on riik, kes saab üldisest soodustuste süsteemist (GSP) kõige rohkem kasu; arvestades, et ELi soodustollimääraga või tollimaksu nullmääraga India impordi väärtus oli 2009. aastal kokku 19,9 miljardit eurot ja moodustas 83 % ELi koguimpordist Indiast;

| F. | arvestades, et mõlemad osapooled loodavad saada olulist kasu tollitariifide kaotamisest, teenusekaubanduse ja asutamisõiguse liberaliseerimisest ning kinnitavad oma kindlat valmidust alandada tariife ning jätkata asutamisõiguse ja teenuskaubanduse liberaliseerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõlemad osapooled loodavad saada olulist kasu tollitariifide kaotamisest, teenusekaubanduse ja asutamisõiguse liberaliseerimisest ning kinnitavad oma kindlat valmidust alandada tariife ning jätkata asutamisõiguse ja teenuskaubanduse liberaliseerimist;

| G. | arvestades, et turulepääsuga peavad kaasnema läbipaistvad ja asjakohased eeskirjad ning standardid, et tagada turu liberaliseerimise kasulikkus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et turulepääsuga peavad kaasnema läbipaistvad ja asjakohased eeskirjad ning standardid, et tagada turu liberaliseerimise kasulikkus;

| H. | arvestades, et turulepääsu takistavad mittetariifsed kaubandustõkked, nagu töötervishoiu- ja tööohutusnõuded, ning tehnilised tõkked, koguselised piirangud, vastavuse hindamise menetlused, kaubanduse kaitsemehhanismid, tolliprotseduurid, riigimaksud ning rahvusvaheliste normide ja standardite vastu võtmata jätmine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turulepääsu takistavad mittetariifsed kaubandustõkked, nagu töötervishoiu- ja tööohutusnõuded, ning tehnilised tõkked, koguselised piirangud, vastavuse hindamise menetlused, kaubanduse kaitsemehhanismid, tolliprotseduurid, riigimaksud ning rahvusvaheliste normide ja standardite vastu võtmata jätmine;

| I. | arvestades, et veelgi enam tuleks arvesse võtta intellektuaalomandi õiguste tunnustamise, sobiva ja tõhusa kaitse, rakendamise ja jõustamise elemente, sealhulgas patente, kauba- ja teenindusmärke, autoriõigust ja muid samalaadseid õigusi, geograafilisi tähiseid (kaasa arvatud päritolumärk), tööstusdisaini ja integraallülituste topograafiat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et veelgi enam tuleks arvesse võtta intellektuaalomandi õiguste tunnustamise, sobiva ja tõhusa kaitse, rakendamise ja jõustamise elemente, sealhulgas patente, kauba- ja teenindusmärke, autoriõigust ja muid samalaadseid õigusi, geograafilisi tähiseid (kaasa arvatud päritolumärk), tööstusdisaini ja integraallülituste topograafiat;

| J. | arvestades, et võltsravimid võivad olla tervisele kahjulikud; arvestades, et EL ja India peaksid selle probleemi lahendamiseks oma jõud ühendama; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et võltsravimid võivad olla tervisele kahjulikud; arvestades, et EL ja India peaksid selle probleemi lahendamiseks oma jõud ühendama;

| K. | arvestades, et India on üks suurimaid geneeriliste ravimite tootjaid ja eksportijaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et India on üks suurimaid geneeriliste ravimite tootjaid ja eksportijaid;

| L. | arvestades, et tervishoiuprogrammide edu ja jätkusuutlikkus sõltub suures osas odavate kvaliteetsete geneeriliste ravimite jätkuvast kättesaadavusest; arvestades India kriitilise rolliga selliste toodete tarnimisel ning TRIPS-plus intellektuaalomandi õiguste sätete kindlaks tehtud kahjulikku mõju geneeriliste ravimite kättesaadavusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tervishoiuprogrammide edu ja jätkusuutlikkus sõltub suures osas odavate kvaliteetsete geneeriliste ravimite jätkuvast kättesaadavusest; arvestades India kriitilise rolliga selliste toodete tarnimisel ning TRIPS-plus intellektuaalomandi õiguste sätete kindlaks tehtud kahjulikku mõju geneeriliste ravimite kättesaadavusele;

| M. | arvestades, et koostöölepingu artikli 1 lõikega 1 nähakse ette inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine; arvestades, et see on lepingu oluline osa; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et koostöölepingu artikli 1 lõikega 1 nähakse ette inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamine; arvestades, et see on lepingu oluline osa;

| N. | arvestades, et ELi ettevõtete turulepääsu India turule takistavad ikka veel mittetariifsed kaubandustõkked, nagu koormavad töötervishoiu- ja tööohutusnõuded, tehnilised tõkked, koguselised piirangud, liigselt piiravad vastavuse hindamise menetlused, põhjendamatud kaubanduse kaitsemehhanismid, tolliprotseduurid, riigimaksud ning rahvusvaheliste normide ja standardite vastu võtmata jätmine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi ettevõtete turulepääsu India turule takistavad ikka veel mittetariifsed kaubandustõkked, nagu koormavad töötervishoiu- ja tööohutusnõuded, tehnilised tõkked, koguselised piirangud, liigselt piiravad vastavuse hindamise menetlused, põhjendamatud kaubanduse kaitsemehhanismid, tolliprotseduurid, riigimaksud ning rahvusvaheliste normide ja standardite vastu võtmata jätmine;

Üldised küsimused

| 1. | usub, et vabakaubandusleping peaks olema tasakaalustatud ning vastama WTO eeskirjadele ja kohustustele; on arvamusel, et edukas Doha arengukava jääb Euroopa Liidu kaubandusalaseks prioriteediks ning et läbirääkimised Indiaga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peavad olema seega täienduseks mitmepoolsetele eeskirjadele; |
| --- | --- |

1.

usub, et vabakaubandusleping peaks olema tasakaalustatud ning vastama WTO eeskirjadele ja kohustustele; on arvamusel, et edukas Doha arengukava jääb Euroopa Liidu kaubandusalaseks prioriteediks ning et läbirääkimised Indiaga vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peavad olema seega täienduseks mitmepoolsetele eeskirjadele;

| 2. | tunneb heameelt detsembris 2010 toimunud ELi ja India tippkohtumise tulemuste üle ja soovitab osapooltel läbirääkimisi kiirendada ja jätkata konsulteerimist peamiste sidusrühmadega; tuletab meelde Euroopa Liidu ja India antud lubadust kiirendada vabakaubanduslepingu läbirääkimisi ning teha olulisi ja tõhusaid edusamme ambitsioonika, tasakaalustatud ja laiapõhjalise kaubandus- ja investeeringute lepingu sõlmimiseks; tunneb pettumust läbirääkimiste aeglase kulgemise pärast; nõuab, et pooled teeksid jõupingutusi, et sõlmida ulatuslik, ambitsioonikas ja tasakaalustatud vabakaubandusleping 2011. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt detsembris 2010 toimunud ELi ja India tippkohtumise tulemuste üle ja soovitab osapooltel läbirääkimisi kiirendada ja jätkata konsulteerimist peamiste sidusrühmadega; tuletab meelde Euroopa Liidu ja India antud lubadust kiirendada vabakaubanduslepingu läbirääkimisi ning teha olulisi ja tõhusaid edusamme ambitsioonika, tasakaalustatud ja laiapõhjalise kaubandus- ja investeeringute lepingu sõlmimiseks; tunneb pettumust läbirääkimiste aeglase kulgemise pärast; nõuab, et pooled teeksid jõupingutusi, et sõlmida ulatuslik, ambitsioonikas ja tasakaalustatud vabakaubandusleping 2011. aasta lõpuks;

| 3. | julgustab India föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi oma poliitikat ja tegevust vastastikku kooskõlastama, et saavutada võimalikult suurt kasu; |
| --- | --- |

3.

julgustab India föderaalvalitsust ja osariikide valitsusi oma poliitikat ja tegevust vastastikku kooskõlastama, et saavutada võimalikult suurt kasu;

| 4. | tuletab meelde, et ühise kaubanduspoliitika eesmärgid peaksid olema täielikult kooskõlas ELi üldeesmärkidega, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt tuleb ELi ühist kaubanduspoliitikat teostada „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt peab see kaasa aitama säästvale arengule, vaesuse kaotamisele ja inimõiguste kaitsele; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et ühise kaubanduspoliitika eesmärgid peaksid olema täielikult kooskõlas ELi üldeesmärkidega, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt tuleb ELi ühist kaubanduspoliitikat teostada „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 kohaselt peab see kaasa aitama säästvale arengule, vaesuse kaotamisele ja inimõiguste kaitsele;

| 5. | juhib ELi ja India majanduse vastastikusest täiendavusest lähtudes tähelepanu edasisele võimalusele suurendada ELi ja India vahelist kaubandust ja investeeringuid ning ärivõimalustele, mis tulenevad vabakaubanduslepingust; peab ELi-India vabakaubanduslepingut üldiselt kavaks, millest võidavad mõlemad osapooled, kuid soovitab läbi viia olemasolevate sektoripõhiste probleemide hindamise, et kindlaks määrata vabakaubanduslepingu võimalikud ebasoodsad tagajärjed tundlikele ELi sektoritele; |
| --- | --- |

5.

juhib ELi ja India majanduse vastastikusest täiendavusest lähtudes tähelepanu edasisele võimalusele suurendada ELi ja India vahelist kaubandust ja investeeringuid ning ärivõimalustele, mis tulenevad vabakaubanduslepingust; peab ELi-India vabakaubanduslepingut üldiselt kavaks, millest võidavad mõlemad osapooled, kuid soovitab läbi viia olemasolevate sektoripõhiste probleemide hindamise, et kindlaks määrata vabakaubanduslepingu võimalikud ebasoodsad tagajärjed tundlikele ELi sektoritele;

| 6. | palub komisjonil lisada vabakaubanduslepingusse olulise osana ambitsioonikas säästva arengu peatükk; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil lisada vabakaubanduslepingusse olulise osana ambitsioonikas säästva arengu peatükk;

Kaubavahetus

| 7. | avaldab rahulolu paljude vabakaubanduse simulatsioonide tulemuste üle, mis näitavad, et vabakaubandusleping aitaks suurendada nii ELi kui ka India eksporti ja importi tervikuna; rõhutab, et praeguse keskmise kasvumäära juures kasvab kahepoolse kaubavahetuse käive 2015. aastaks eeldatavasti 160,6 miljardi euroni; |
| --- | --- |

7.

avaldab rahulolu paljude vabakaubanduse simulatsioonide tulemuste üle, mis näitavad, et vabakaubandusleping aitaks suurendada nii ELi kui ka India eksporti ja importi tervikuna; rõhutab, et praeguse keskmise kasvumäära juures kasvab kahepoolse kaubavahetuse käive 2015. aastaks eeldatavasti 160,6 miljardi euroni;

| 8. | märgib, et India keskmised kohaldatavad tariifid on alanenud, kuid on ELi tariifidest ikka veel oluliselt kõrgemad; rõhutab eriti, et India keskmine tollitariif mittepõllumajanduslike toodete turgudele pääsemiseks on nüüd 10,1 % ja ELi keskmine 4 % ning India keskmine põllumajandustoodete tollitariif on 31,8 % ja ELi keskmine 13,5 %; |
| --- | --- |

8.

märgib, et India keskmised kohaldatavad tariifid on alanenud, kuid on ELi tariifidest ikka veel oluliselt kõrgemad; rõhutab eriti, et India keskmine tollitariif mittepõllumajanduslike toodete turgudele pääsemiseks on nüüd 10,1 % ja ELi keskmine 4 % ning India keskmine põllumajandustoodete tollitariif on 31,8 % ja ELi keskmine 13,5 %;

| 9. | rõhutab, et tööstuskaubanduse eesmärk peaks olema vastastikune tollide täielik kaotamine asümmeetrilise ajakava alusel ja kõik selle eesmärgi erandid peaksid olema piiratud, neid tuleks kontrollida ja nendest ei tohiks välja jätta mõlemale poolele tähtsaid valdkondi, näiteks sõiduautod; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tööstuskaubanduse eesmärk peaks olema vastastikune tollide täielik kaotamine asümmeetrilise ajakava alusel ja kõik selle eesmärgi erandid peaksid olema piiratud, neid tuleks kontrollida ja nendest ei tohiks välja jätta mõlemale poolele tähtsaid valdkondi, näiteks sõiduautod;

| 10. | märgib, et lepingus tuleks arvesse võtta põllumajandustoodete kaubandusega seotud tundlikud küsimused, kuid see ei tohiks takistada turu avamist vastastikuse täiendavuse valdkondades; |
| --- | --- |

10.

märgib, et lepingus tuleks arvesse võtta põllumajandustoodete kaubandusega seotud tundlikud küsimused, kuid see ei tohiks takistada turu avamist vastastikuse täiendavuse valdkondades;

| 11. | palub komisjonil võtta asjakohaselt arvesse mis tahes negatiivse mõju Euroopa põllumajandusele, eelkõige seoses turgude avamise, geneetiliselt muundatud organismide, piima, loomaliha, intellektuaalomandi kaitse ja päritolumärgistusega; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võtta asjakohaselt arvesse mis tahes negatiivse mõju Euroopa põllumajandusele, eelkõige seoses turgude avamise, geneetiliselt muundatud organismide, piima, loomaliha, intellektuaalomandi kaitse ja päritolumärgistusega;

| 12. | peab oluliseks kaubandustõkete ning fütosanitaarmeetmete ambitsioonikate peatükkide lisamist vabakaubanduslepingusse; palub komisjonil seoses sellega tegelda lahendamata küsimustega, nagu näiteks loomade heaolu; |
| --- | --- |

12.

peab oluliseks kaubandustõkete ning fütosanitaarmeetmete ambitsioonikate peatükkide lisamist vabakaubanduslepingusse; palub komisjonil seoses sellega tegelda lahendamata küsimustega, nagu näiteks loomade heaolu;

| 13. | kutsub mõlemaid pooli üles tagama, et reguleerimist ja mittetariifseid tõkkeid hallatakse sellisel viisil, et see ei takista üldist kaubandust; palub nii ELil kui ka Indial välja töötada mõjusad distsiplineerivad meetmed, et vältida tarbetute reguleerivate tõkete tekkimist ja tegelda praeguste tõketega, austades mõlema poole reguleerimisõigust; |
| --- | --- |

13.

kutsub mõlemaid pooli üles tagama, et reguleerimist ja mittetariifseid tõkkeid hallatakse sellisel viisil, et see ei takista üldist kaubandust; palub nii ELil kui ka Indial välja töötada mõjusad distsiplineerivad meetmed, et vältida tarbetute reguleerivate tõkete tekkimist ja tegelda praeguste tõketega, austades mõlema poole reguleerimisõigust;

| 14. | rõhutab, et vabakaubandusleping peaks sisaldama siduvat riikidevahelist vaidluste lahendamise mehhanismi, sätteid mittetariifseid tõkkeid käsitlevate tülide vahendamise kohta ja tõhusat kaitseklauslit; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et vabakaubandusleping peaks sisaldama siduvat riikidevahelist vaidluste lahendamise mehhanismi, sätteid mittetariifseid tõkkeid käsitlevate tülide vahendamise kohta ja tõhusat kaitseklauslit;

Teenusekaubandus ja ettevõtete asutamine

| 15. | tunnistab, et teenused on India majanduse kõige kiiremini kasvav sektor; märgib, et India on aktiivselt huvitatud üldise teenusekaubanduse kokkuleppe (GATS) 1. ja 4. tarneviisi liberaliseerimisest; märgib, et EL sooviks lõpule viia turulepääsu liberaliseerimise ja võrdse kohtlemise 3. tarneviisi enamiku teenuste puhul; märgib, et vabakaubanduslepingu kõiki eesmärke ei saa täielikult saavutada ilma 4. tarneviisi panustamata; rõhutab, et kutsekvalifikatsioonide riiklik ja kogu ELi hõlmav akrediteerimine ning lepingud, mis käsitlevad nii ELis kui ka Indias erialateenuste vastastikuse tunnustamise ja litsentseerimise nõudeid, on väga kasulikud ning seda valdkonda saaks hõlpsasti vabakaubanduslepinguga reguleerida; nõuab sellele vaatamata põhjalikku analüüsi liikmesriikide kaupa, et ära hoida negatiivsed tagajärjed ELi tööturule, lubades samas 4. tarneviisi alusel vajalike oskustööliste ajutist riigis viibimist; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et teenused on India majanduse kõige kiiremini kasvav sektor; märgib, et India on aktiivselt huvitatud üldise teenusekaubanduse kokkuleppe (GATS) 1. ja 4. tarneviisi liberaliseerimisest; märgib, et EL sooviks lõpule viia turulepääsu liberaliseerimise ja võrdse kohtlemise 3. tarneviisi enamiku teenuste puhul; märgib, et vabakaubanduslepingu kõiki eesmärke ei saa täielikult saavutada ilma 4. tarneviisi panustamata; rõhutab, et kutsekvalifikatsioonide riiklik ja kogu ELi hõlmav akrediteerimine ning lepingud, mis käsitlevad nii ELis kui ka Indias erialateenuste vastastikuse tunnustamise ja litsentseerimise nõudeid, on väga kasulikud ning seda valdkonda saaks hõlpsasti vabakaubanduslepinguga reguleerida; nõuab sellele vaatamata põhjalikku analüüsi liikmesriikide kaupa, et ära hoida negatiivsed tagajärjed ELi tööturule, lubades samas 4. tarneviisi alusel vajalike oskustööliste ajutist riigis viibimist;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et teenuste liberaliseerimine ei tohi mingil viisil piirata teenuste, sealhulgas avalike teenuste reguleerimise õigust; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et teenuste liberaliseerimine ei tohi mingil viisil piirata teenuste, sealhulgas avalike teenuste reguleerimise õigust;

| 17. | märgib, et ELi ja India vaheline teenusekaubandus on suhteliselt tasakaalustamata, sest EL ekspordib Indiasse 1,9 % oma teenustest ja India eksport ELi moodustab 11,6 % India teenuste koguekspordist; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ELi ja India vaheline teenusekaubandus on suhteliselt tasakaalustamata, sest EL ekspordib Indiasse 1,9 % oma teenustest ja India eksport ELi moodustab 11,6 % India teenuste koguekspordist;

| 18. | soovitab tungivalt Indial välja töötada asjakohased andmekaitsealased õigusaktid, millega ta saaks piisava kaitsetasemega riigi staatuse ja muutuks võimalikuks isikuandmete edastamine EList vastavalt ELis kehtivale õigusele; |
| --- | --- |

18.

soovitab tungivalt Indial välja töötada asjakohased andmekaitsealased õigusaktid, millega ta saaks piisava kaitsetasemega riigi staatuse ja muutuks võimalikuks isikuandmete edastamine EList vastavalt ELis kehtivale õigusele;

| 19. | on seisukohal, et loa andmine välismaistele õigusbüroodele ja raamatupidamisfirmadele Indias tegutsemiseks toob olulist kasu nii India majandusele ja kutsealadele ning ka Euroopa rahvusvahelise õiguse kogemustega advokaadibüroodele ning nende klientidele; palub komisjonil koos India asutustega uurida vabakaubanduslepingu abil õigus- ja raamatupidamisteenuste liberaliseerimise võimalust ja ulatust; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et loa andmine välismaistele õigusbüroodele ja raamatupidamisfirmadele Indias tegutsemiseks toob olulist kasu nii India majandusele ja kutsealadele ning ka Euroopa rahvusvahelise õiguse kogemustega advokaadibüroodele ning nende klientidele; palub komisjonil koos India asutustega uurida vabakaubanduslepingu abil õigus- ja raamatupidamisteenuste liberaliseerimise võimalust ja ulatust;

| 20. | soovitab Indial jätkata pangandus-, kindlustus- ja jaemüügisektori avamist kooskõlas India asutuste teatatud reformidega ja võtta arvesse, et finantsteenuste järelevalveks, süsteemiriski vähendamiseks ja kõige kõrgemal tasemel tarbijakaitse tagamiseks peavad olema nõuetekohased õigusaktid; |
| --- | --- |

20.

soovitab Indial jätkata pangandus-, kindlustus- ja jaemüügisektori avamist kooskõlas India asutuste teatatud reformidega ja võtta arvesse, et finantsteenuste järelevalveks, süsteemiriski vähendamiseks ja kõige kõrgemal tasemel tarbijakaitse tagamiseks peavad olema nõuetekohased õigusaktid;

Investeerimine

| 21. | palub komisjonil läbi rääkida vabakaubanduslepingu osana investeeringute peatükk, mis võimaldab teineteise turgudele investeerimise protsessi muuta palju sujuvamaks tänu investeerimistehingute edendamisele ja kaitsmisele koos samaaegse hetkevõimaluste uurimisega; teeb ettepaneku, et kõnealuse investeerimispeatükiga võiks sätestada mõlema poole investoritele ühest allikast teabe jagamise korra, mis võimaldaks neil saada teavet investeerimiseeskirjade ja -tavade erinevuste ning kõigi õiguslike küsimuste kohta; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil läbi rääkida vabakaubanduslepingu osana investeeringute peatükk, mis võimaldab teineteise turgudele investeerimise protsessi muuta palju sujuvamaks tänu investeerimistehingute edendamisele ja kaitsmisele koos samaaegse hetkevõimaluste uurimisega; teeb ettepaneku, et kõnealuse investeerimispeatükiga võiks sätestada mõlema poole investoritele ühest allikast teabe jagamise korra, mis võimaldaks neil saada teavet investeerimiseeskirjade ja -tavade erinevuste ning kõigi õiguslike küsimuste kohta;

| 22. | kutsub komisjoni üles tagama, et investeeringute kaitset puudutavad sätted ei vähendaks poolte suutlikkust väljastada sundlitsentse ega kahjustaks rahvatervise poliitikat; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles tagama, et investeeringute kaitset puudutavad sätted ei vähendaks poolte suutlikkust väljastada sundlitsentse ega kahjustaks rahvatervise poliitikat;

Riigihanked

| 23. | tunneb heameelt selle üle, et India on nõustunud riigihangete lisamisega vabakaubanduslepingusse; peab siiski kahetsusväärseks, et seda on tehtud ainult keskvalitsuse tasandil; kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi tõhusate ja läbipaistvate hankesüsteemide üle; kutsub Indiat üles kohaldama riigihankelepingute sõlmimisel läbipaistvaid ja ausaid menetlusi ning võimaldama Euroopa ettevõtetele juurdepääsu riigihankesüsteemidele; palub Indial tagada võimalikult lai kohaldamisala, mis hõlmaks eelkõige avaliku sektori ettevõtteid; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt selle üle, et India on nõustunud riigihangete lisamisega vabakaubanduslepingusse; peab siiski kahetsusväärseks, et seda on tehtud ainult keskvalitsuse tasandil; kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi tõhusate ja läbipaistvate hankesüsteemide üle; kutsub Indiat üles kohaldama riigihankelepingute sõlmimisel läbipaistvaid ja ausaid menetlusi ning võimaldama Euroopa ettevõtetele juurdepääsu riigihankesüsteemidele; palub Indial tagada võimalikult lai kohaldamisala, mis hõlmaks eelkõige avaliku sektori ettevõtteid;

Kaubavahetus ja konkurents

| 24. | on rahul edusammudega ELi ja India vabakaubanduslepingu kaubavahetuse ja konkurentsi peatüki arendamisel ja palub mõlemal poolel kiirendada koostööd kaubandusega seotud konkurentsi, intellektuaalomandi õiguse ning tööstus- ja kaubanduspoliitika küsimustes; |
| --- | --- |

24.

on rahul edusammudega ELi ja India vabakaubanduslepingu kaubavahetuse ja konkurentsi peatüki arendamisel ja palub mõlemal poolel kiirendada koostööd kaubandusega seotud konkurentsi, intellektuaalomandi õiguse ning tööstus- ja kaubanduspoliitika küsimustes;

| 25. | tervitab India pühendumist tugevale intellektuaalomandi õiguste korrale ning TRIPSi soodustussätete kasutamisele nii rahvusvahelistes kui ka siseriiklikes õigusaktides, et täita oma kohustusi rahvatervise valdkonnas, eelkõige seoses ravimite kättesaadavusega; soovitab Indial see kord kasutusele võtta ja seda rangelt täita, parandades samal ajal põhiravimite kättesaadavust; kutsub Euroopa Liitu ja Indiat üles tagama, et samal ajal, kui India arendab oma suutlikkust minna geneeriliste ravimite tootmiselt üle teaduspõhisele tootmisele, ei takistaks vabakaubanduslepingust tulenevad kohustused põhiravimite kättesaadavust; toetab ELi ja India koostööd teaduspõhises ravimitööstuses, et tagada selle kasv, mis on kasulik mõlemale poolele; |
| --- | --- |

25.

tervitab India pühendumist tugevale intellektuaalomandi õiguste korrale ning TRIPSi soodustussätete kasutamisele nii rahvusvahelistes kui ka siseriiklikes õigusaktides, et täita oma kohustusi rahvatervise valdkonnas, eelkõige seoses ravimite kättesaadavusega; soovitab Indial see kord kasutusele võtta ja seda rangelt täita, parandades samal ajal põhiravimite kättesaadavust; kutsub Euroopa Liitu ja Indiat üles tagama, et samal ajal, kui India arendab oma suutlikkust minna geneeriliste ravimite tootmiselt üle teaduspõhisele tootmisele, ei takistaks vabakaubanduslepingust tulenevad kohustused põhiravimite kättesaadavust; toetab ELi ja India koostööd teaduspõhises ravimitööstuses, et tagada selle kasv, mis on kasulik mõlemale poolele;

| 26. | palub komisjonil mitte nõuda intellektuaalomandi õiguste läbirääkimiste raames andmete ainuõigust, nagu Euroopa Parlament märkis oma 12. juuli 2007. aasta resolutsioonis, ning tunnistada asjaolu, et andmete ainuõigus avaldaks ulatuslikku mõju geneeriliste ravimite tootmisele ning oleks seeläbi kahjulik ravimite kättesaadavusele ja rahvatervise poliitikale arenguriikides; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil mitte nõuda intellektuaalomandi õiguste läbirääkimiste raames andmete ainuõigust, nagu Euroopa Parlament märkis oma 12. juuli 2007. aasta resolutsioonis, ning tunnistada asjaolu, et andmete ainuõigus avaldaks ulatuslikku mõju geneeriliste ravimite tootmisele ning oleks seeläbi kahjulik ravimite kättesaadavusele ja rahvatervise poliitikale arenguriikides;

| 27. | palub komisjonil ja India asjaomastel asutustel ühiselt välja töötada võltsravimite ühine määratlus viisil, mis ei tõkesta põhiravimite kättesaadavust, ja koordineerida meetmeid aktiivseks võitluseks ravimite võltsimise ja eelkõige patsientide tervisele kahjulike võltsravimite vastu; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil ja India asjaomastel asutustel ühiselt välja töötada võltsravimite ühine määratlus viisil, mis ei tõkesta põhiravimite kättesaadavust, ja koordineerida meetmeid aktiivseks võitluseks ravimite võltsimise ja eelkõige patsientide tervisele kahjulike võltsravimite vastu;

| 28. | rõhutab, et geograafiliste tähiste kaitse kõrge tase hiljemalt vabakaubanduslepingu jõustumise ajal on eriti tähtis; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et geograafiliste tähiste kaitse kõrge tase hiljemalt vabakaubanduslepingu jõustumise ajal on eriti tähtis;

Kaubandus ja säästev areng

| 29. | tunnistab, et säästev areng on ELi iga vabakaubanduslepingu oluline osa ja palub mõlemal poolel kokkuleppele jõuda ambitsioonika peatüki osas, milles on arvesse võetud ühine kohustus edendada säästvat arengut ja kaasavat majanduskasvu ühiste väärtuste alusel; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks õiguslikult siduvad sätted inimõiguste, sotsiaal- ja keskkonnastandardite kohta, samuti nende jõustamist tagavad sätted ja meetmed, mida kohaldatakse rikkumise korral; |
| --- | --- |

29.

tunnistab, et säästev areng on ELi iga vabakaubanduslepingu oluline osa ja palub mõlemal poolel kokkuleppele jõuda ambitsioonika peatüki osas, milles on arvesse võetud ühine kohustus edendada säästvat arengut ja kaasavat majanduskasvu ühiste väärtuste alusel; nõuab tungivalt, et komisjon lisaks õiguslikult siduvad sätted inimõiguste, sotsiaal- ja keskkonnastandardite kohta, samuti nende jõustamist tagavad sätted ja meetmed, mida kohaldatakse rikkumise korral;

| 30. | taotleb seda, et kõnealune peatükk sisaldaks miinimumnõudena ILO kaheksa põhikonventsiooni ja nelja prioriteetse konventsiooni ning keskkonnavaldkonnas rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite järgimist, näeks ettevõtete jaoks ühtlasi ette stiimulid, mis ergutaksid ettevõtteid sotsiaalse vastutuse valdkonnas kohustusi võtma; |
| --- | --- |

30.

taotleb seda, et kõnealune peatükk sisaldaks miinimumnõudena ILO kaheksa põhikonventsiooni ja nelja prioriteetse konventsiooni ning keskkonnavaldkonnas rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite järgimist, näeks ettevõtete jaoks ühtlasi ette stiimulid, mis ergutaksid ettevõtteid sotsiaalse vastutuse valdkonnas kohustusi võtma;

| 31. | tunneb heameelt kõikide India valitsuse meetmete üle, mille eesmärk on laste töö kaotamine; palub India valitsusel ja komisjonil jätkata laste kooliskäimist võimaldavate meetmete rahastamist; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt kõikide India valitsuse meetmete üle, mille eesmärk on laste töö kaotamine; palub India valitsusel ja komisjonil jätkata laste kooliskäimist võimaldavate meetmete rahastamist;

| 32. | rõhutab, et erimajanduspiirkondade eeliseid kasutavad ELi ettevõtted peavad järgima India poolt ratifitseeritud ILO konventsioonidel põhinevaid töötajate põhiõigusi ja muud tööõigust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et erimajanduspiirkondade eeliseid kasutavad ELi ettevõtted peavad järgima India poolt ratifitseeritud ILO konventsioonidel põhinevaid töötajate põhiõigusi ja muud tööõigust;

| 33. | rõhutab, et inimõigused, demokraatia ja julgeolek on ELi ja India vaheliste suhete olulised tegurid; palub seetõttu mõlemal poolel kiirendada dialoogi lahendamata küsimustes eriti Kašmiiri osas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et inimõigused, demokraatia ja julgeolek on ELi ja India vaheliste suhete olulised tegurid; palub seetõttu mõlemal poolel kiirendada dialoogi lahendamata küsimustes eriti Kašmiiri osas;

| 34. | toetab kindlalt tava lisada Euroopa Liidu sõlmitud rahvusvahelistesse lepingutesse õiguslikult siduvad inimõiguste klauslid, kaasa arvatud Cotonou lepingu artiklis 96 esitatud selge ja täpne konsulteerimise mehhanism; |
| --- | --- |

34.

toetab kindlalt tava lisada Euroopa Liidu sõlmitud rahvusvahelistesse lepingutesse õiguslikult siduvad inimõiguste klauslid, kaasa arvatud Cotonou lepingu artiklis 96 esitatud selge ja täpne konsulteerimise mehhanism;

Euroopa Parlamendi roll

| 35. | ootab, et nõukogu ja komisjon esitaksid vabakaubanduslepingu parlamendile nõusoleku saamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule (5); |
| --- | --- |

35.

ootab, et nõukogu ja komisjon esitaksid vabakaubanduslepingu parlamendile nõusoleku saamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule (5);

| 36. | palub komisjonil ja nõukogul enne vabakaubanduslepingu sõlmimist täielikult arvesse võtta käesolevas resolutsioonis väljendatud Euroopa Parlamendi nõudmisi; tuletab meelde, et vabakaubanduslepingu jõustumiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; kutsub komisjoni ja nõukogu üles mitte kavandama lepingu ajutist kohaldamist, enne kui Euroopa Parlament on andnud oma nõusoleku; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil ja nõukogul enne vabakaubanduslepingu sõlmimist täielikult arvesse võtta käesolevas resolutsioonis väljendatud Euroopa Parlamendi nõudmisi; tuletab meelde, et vabakaubanduslepingu jõustumiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; kutsub komisjoni ja nõukogu üles mitte kavandama lepingu ajutist kohaldamist, enne kui Euroopa Parlament on andnud oma nõusoleku;

Muud kaalutlused

| 37. | tunneb heameelt India edu üle, millest on saanud nii arenguabi andev kui ka saav riik; |
| --- | --- |

37.

tunneb heameelt India edu üle, millest on saanud nii arenguabi andev kui ka saav riik;

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi ja India majanduskoostöö aluseks on ühiste põhiväärtuste süsteem, võib see koostöömudel saada standardiks koostööle teiste Aasia riikidega. |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi ja India majanduskoostöö aluseks on ühiste põhiväärtuste süsteem, võib see koostöömudel saada standardiks koostööle teiste Aasia riikidega.

| 39. | on seisukohal, et EL peab pöörama erilist tähelepanu India väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) sektorile, ja soovitab seetõttu kõigis ELi ja India vahelise arengukoostöö programmides tugevdada VKEsid meetmete abil, mis aitavad rahastada kohalikke turupõhiseid projekte; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et EL peab pöörama erilist tähelepanu India väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) sektorile, ja soovitab seetõttu kõigis ELi ja India vahelise arengukoostöö programmides tugevdada VKEsid meetmete abil, mis aitavad rahastada kohalikke turupõhiseid projekte;

| 40. | tunneb heameelt mikrokrediidi leviku üle kogu Indias, mis on leidnud tunnustust tulemusliku rohujuure tasandilt juhitava arengu põhjustajana; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt mikrokrediidi leviku üle kogu Indias, mis on leidnud tunnustust tulemusliku rohujuure tasandilt juhitava arengu põhjustajana;

*

* *

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja India valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja India valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 589.

(2)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 166.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 591.

(4)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(5)  ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunkt v

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/19

---

Kolmapäev, 11. mai 2011ELi ja Jaapani kaubandussuhted

P7_TA(2011)0225

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta

2012/C 377 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2);

| — | võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (3);

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele (4);

| — | võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni teenuskaubanduse kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni tooraine ja toormaterjaliga kauplemise kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (7);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (8);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsil 2011. aastal avaldatud kaubandus- ja investeerimistõkete aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsil 2011. aastal avaldatud kaubandus- ja investeerimistõkete aruannet;

| — | võttes arvesse 18. juuli 1991. aasta Haagi ühisdeklaratsiooni Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jaapani suhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. juuli 1991. aasta Haagi ühisdeklaratsiooni Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jaapani suhete kohta;

| — | võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingut (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2001. aastal sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingut (9);

| — | võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2003. aastal sõlmitud lepingut koostöö kohta konkurentsivastases tegevuses (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jaapani vahel 2003. aastal sõlmitud lepingut koostöö kohta konkurentsivastases tegevuses (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2008. aastal sõlmitud tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingut (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2008. aastal sõlmitud tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi lepingut (11);

| — | võttes arvesse 8. detsembril 2001. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani kümnendal tippkohtumisel vastu võetud kümneaastast tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. detsembril 2001. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Jaapani kümnendal tippkohtumisel vastu võetud kümneaastast tegevuskava;

| — | võttes arvesse 28. aprillil 2010. aastal Tokyos toimunud ELi ja Jaapani 19. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. aprillil 2010. aastal Tokyos toimunud ELi ja Jaapani 19. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust;

| — | võttes arvesse 4. mail 2009. aastal Prahas toimunud ELi ja Jaapani 18. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. mail 2009. aastal Prahas toimunud ELi ja Jaapani 18. tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust;

| — | võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan”(ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus ja investeerimistõkete hinnang); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan”(ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus ja investeerimistõkete hinnang);

| — | võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani vaheliste kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi ja Jaapani vaheliste kaubandussuhete teemalise üldsusega konsulteerimise tulemusi, mis avaldati 21. veebruaril 2011;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2011. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse kavandatavat ELi ja Jaapani tippkohtumist, mis peaks toimuma Brüsselis 25. mail 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kavandatavat ELi ja Jaapani tippkohtumist, mis peaks toimuma Brüsselis 25. mail 2011;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et eeskirjapõhine mitmepoolne kaubandussüsteem, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, on kõige kohasem raamistik avatud ja õiglase kaubanduse reguleerimiseks ja edendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eeskirjapõhine mitmepoolne kaubandussüsteem, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, on kõige kohasem raamistik avatud ja õiglase kaubanduse reguleerimiseks ja edendamiseks;

| B. | arvestades, et on väga oluline mõista, et mitmepoolsed, mõnepoolsed ja kahepoolsed lepingud on osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest ning seega tasakaalustatud ja vastastikku täiendavate poliitiliste ja kaubandussuhete tavapärane osa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on väga oluline mõista, et mitmepoolsed, mõnepoolsed ja kahepoolsed lepingud on osa rahvusvahelistes suhetes kasutatavatest ühisvahenditest ning seega tasakaalustatud ja vastastikku täiendavate poliitiliste ja kaubandussuhete tavapärane osa;

| C. | arvestades, et EL peaks eelistatavalt ka edaspidi püüdlema selle poole, et Doha arengukava läbirääkimised annaksid tasakaalustatud tulemusi, mis toetaksid arengumaade integreerumist rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, samal ajal kui muude tööstusriikidega arendatakse paralleelselt edasi kahepoolseid ja mitmepoolseid kaubanduskokkuleppeid, mis tõenäoliselt võimaldavad vastastikust kasu ja majanduskasvu saavutada lühema ajaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peaks eelistatavalt ka edaspidi püüdlema selle poole, et Doha arengukava läbirääkimised annaksid tasakaalustatud tulemusi, mis toetaksid arengumaade integreerumist rahvusvahelisse kaubandussüsteemi, samal ajal kui muude tööstusriikidega arendatakse paralleelselt edasi kahepoolseid ja mitmepoolseid kaubanduskokkuleppeid, mis tõenäoliselt võimaldavad vastastikust kasu ja majanduskasvu saavutada lühema ajaga;

| D. | arvestades, et EL ja Jaapan annavad kokku rohkem kui veerandi maailma SKPst ja üle 20 % maailma kaubanduse mahust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja Jaapan annavad kokku rohkem kui veerandi maailma SKPst ja üle 20 % maailma kaubanduse mahust;

| E. | arvestades, et Jaapan ja EL on olulised investorid teineteise majandusse ning et 2009. aastal ulatusid nende vastastikused otsesed välisinvesteeringud kokku 200 miljardi euroni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jaapan ja EL on olulised investorid teineteise majandusse ning et 2009. aastal ulatusid nende vastastikused otsesed välisinvesteeringud kokku 200 miljardi euroni;

| F. | arvestades, et 2010. aastal oli ELi ja Jaapani (mis SKP poolest on maailma suuruselt kolmanda majandusega riik) kahepoolse kaubavahetuse maht 120 miljardit eurot; arvestades, et Jaapan on ELi suuruselt kuues kaubanduspartner ja EL on Jaapani suuruselt kolmas kaubanduspartner; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2010. aastal oli ELi ja Jaapani (mis SKP poolest on maailma suuruselt kolmanda majandusega riik) kahepoolse kaubavahetuse maht 120 miljardit eurot; arvestades, et Jaapan on ELi suuruselt kuues kaubanduspartner ja EL on Jaapani suuruselt kolmas kaubanduspartner;

| G. | arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada regulatiivsed kaubandustõkked on eeltingimus ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamisele, et soodustada tihedamat majanduslikku integratsiooni nende kahe strateegilise kaubanduspartneri vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on märkinud, et Jaapani suutlikkus kõrvaldada regulatiivsed kaubandustõkked on eeltingimus ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamisele, et soodustada tihedamat majanduslikku integratsiooni nende kahe strateegilise kaubanduspartneri vahel;

| H. | arvestades, et ELi ja Jaapani ees seisavad ühised väljakutsed, nagu Hiina poliitiline ja majanduslik tõus, majanduslangus pärast ülemaailmset finantskriisi, rahvastiku vähenemine ja pakiline vajadus omada juurdepääsu toorainetele ja energiaallikatele ning tagada samas nende hinna stabiilsus, et arendada oma vastavaid tööstusharusid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi ja Jaapani ees seisavad ühised väljakutsed, nagu Hiina poliitiline ja majanduslik tõus, majanduslangus pärast ülemaailmset finantskriisi, rahvastiku vähenemine ja pakiline vajadus omada juurdepääsu toorainetele ja energiaallikatele ning tagada samas nende hinna stabiilsus, et arendada oma vastavaid tööstusharusid;

| I. | arvestades, et avatud ja õiglane kaubandus on võimas vahend majanduskasvu ja ühiskonna heaolu suurendamiseks ning et see põhineb iga konkreetse majanduse suhtelistel eelistel ning suuremast majanduslikust integratsioonist ja teadmistepõhises majanduse uutest sisenditest tuleneval potentsiaalsel sünergial; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et avatud ja õiglane kaubandus on võimas vahend majanduskasvu ja ühiskonna heaolu suurendamiseks ning et see põhineb iga konkreetse majanduse suhtelistel eelistel ning suuremast majanduslikust integratsioonist ja teadmistepõhises majanduse uutest sisenditest tuleneval potentsiaalsel sünergial;

| J. | arvestades, et nii ELi kui ka Jaapani kaupade tollimaks on üldiselt madal ning üle kahe kolmandiku liidu ekspordist Jaapanisse ja üle ühe kolmandiku Jaapani ekspordist ELi on tollimaksuvaba; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii ELi kui ka Jaapani kaupade tollimaks on üldiselt madal ning üle kahe kolmandiku liidu ekspordist Jaapanisse ja üle ühe kolmandiku Jaapani ekspordist ELi on tollimaksuvaba;

| K. | arvestades, et madalatest tollimaksumääradest hoolimata jääb ELi ja Jaapani kaubavahetuse maht maha ELi kaubavahetuse mahust tema muude peamiste kaubanduspartneritega ning et selle peamiseks põhjuseks on Jaapani mittetariifsed tõkked, mis pärsivad Euroopa ettevõtete pääsu Jaapani turule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et madalatest tollimaksumääradest hoolimata jääb ELi ja Jaapani kaubavahetuse maht maha ELi kaubavahetuse mahust tema muude peamiste kaubanduspartneritega ning et selle peamiseks põhjuseks on Jaapani mittetariifsed tõkked, mis pärsivad Euroopa ettevõtete pääsu Jaapani turule;

| L. | arvestades, et Copenhagen Economicsi 2009. aasta novembri uuringu kohaselt on mittetariifsete tõketega seotud kaubanduskulud praegustest tollimaksumääradest kõrgemad ning kõige suuremat potentsiaalset majanduskasu võib saavutada nende mittetariifsete tõkete eemaldamisega; arvestades, et uuringu järgi võiks ELi eksport Jaapanisse suureneda 43 miljardi euro võrra ja Jaapani eksport ELi 53 miljardi euro võrra, kui tollimakse ja mittetariifseid meetmeid vähendataks maksimaalsel võimalikul määral; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Copenhagen Economicsi 2009. aasta novembri uuringu kohaselt on mittetariifsete tõketega seotud kaubanduskulud praegustest tollimaksumääradest kõrgemad ning kõige suuremat potentsiaalset majanduskasu võib saavutada nende mittetariifsete tõkete eemaldamisega; arvestades, et uuringu järgi võiks ELi eksport Jaapanisse suureneda 43 miljardi euro võrra ja Jaapani eksport ELi 53 miljardi euro võrra, kui tollimakse ja mittetariifseid meetmeid vähendataks maksimaalsel võimalikul määral;

| M. | arvestades, et komisjon tõi oma 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes seoses Jaapani kolme peamise mittetariifsete tõkete valdkonnaga, mis ELile muret tekitavad, esile tõkked riigihangetele juurdepääsul, meditsiiniseadmetega seotud rahvusvaheliste standardite ebapiisava tunnustamise ja riigi juhtivate finantsteenuste ettevõtete (nt postiteenused) eeliskohtlemise; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjon tõi oma 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes seoses Jaapani kolme peamise mittetariifsete tõkete valdkonnaga, mis ELile muret tekitavad, esile tõkked riigihangetele juurdepääsul, meditsiiniseadmetega seotud rahvusvaheliste standardite ebapiisava tunnustamise ja riigi juhtivate finantsteenuste ettevõtete (nt postiteenused) eeliskohtlemise;

| N. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise taset Jaapanis peetakse kõrgeks; arvestades, et Jaapanil ja ELil on intellektuaalomandi õiguste, välja arvatud geograafiliste tähiste osas ühised eesmärgid ja käsitused ning mõlemad on võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu osalistena pühendunud mitmepoolsele võitlusele võltsimise ja piraatluse vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise taset Jaapanis peetakse kõrgeks; arvestades, et Jaapanil ja ELil on intellektuaalomandi õiguste, välja arvatud geograafiliste tähiste osas ühised eesmärgid ja käsitused ning mõlemad on võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu osalistena pühendunud mitmepoolsele võitlusele võltsimise ja piraatluse vastu;

| O. | arvestades, et IKT tööstus on suure lisandväärtusega sektor ja majanduskasvu allikas nii ELile kui ka Jaapanile, eelkõige seoses arukate toodete ja teenuste edasise arendamisega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et IKT tööstus on suure lisandväärtusega sektor ja majanduskasvu allikas nii ELile kui ka Jaapanile, eelkõige seoses arukate toodete ja teenuste edasise arendamisega;

| P. | arvestades, et kõigis kaubandusläbirääkimistes Jaapaniga tuleb tõstatada investeeringute ja teenuskaubanduse teema, et tagada, et turu avanemine ei sea ohtu ei ELi ega Jaapani eeskirju avalike teenuste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitse kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõigis kaubandusläbirääkimistes Jaapaniga tuleb tõstatada investeeringute ja teenuskaubanduse teema, et tagada, et turu avanemine ei sea ohtu ei ELi ega Jaapani eeskirju avalike teenuste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitse kohta;

| Q. | arvestades, et Euroopa Parlament kinnitab oma solidaarsust Jaapani rahvaga pärast hiljutisi looduskatastroofe, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Parlament kinnitab oma solidaarsust Jaapani rahvaga pärast hiljutisi looduskatastroofe,

| 1. | on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kindlasti kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks ülemaailmsel tasandil; on veendunud, et Euroopa Liit ja Jaapan peaksid kaasa aitama Doha arengukava läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et WTO raames toimiv mitmepoolne kaubandussüsteem on kindlasti kõige tõhusam raamistik avatud ja õiglase kaubanduse saavutamiseks ülemaailmsel tasandil; on veendunud, et Euroopa Liit ja Jaapan peaksid kaasa aitama Doha arengukava läbirääkimiste edukale lõpuleviimisele;

| 2. | rõhutab oma poolehoidu vabakaubanduslepingule ELi ja Jaapani vahel, kuid ei ole rahul kõrgetasemelise töörühma väheste saavutustega viimaste aastate jooksul; on seisukohal, et Jaapan peab võtma olulisi kohustusi mittetariifsete tõkete ja takistuste kõrvaldamiseks, et avada juurdepääs Jaapani riigihangetele enne läbirääkimiste alustamist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab oma poolehoidu vabakaubanduslepingule ELi ja Jaapani vahel, kuid ei ole rahul kõrgetasemelise töörühma väheste saavutustega viimaste aastate jooksul; on seisukohal, et Jaapan peab võtma olulisi kohustusi mittetariifsete tõkete ja takistuste kõrvaldamiseks, et avada juurdepääs Jaapani riigihangetele enne läbirääkimiste alustamist;

| 3. | rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine ELi ja Jaapani vahel peaks toimuma kõrvuti avalike teenuste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitse eeskirjade järgimisega ega tohiks nende rakendamist takistada ning et see peaks soodustama regulatiivset lähenemist ja mitmepoolsete standardite järgimist valdkondades, kus need on juba olemas; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine ELi ja Jaapani vahel peaks toimuma kõrvuti avalike teenuste ja kultuurilise mitmekesisuse kaitse eeskirjade järgimisega ega tohiks nende rakendamist takistada ning et see peaks soodustama regulatiivset lähenemist ja mitmepoolsete standardite järgimist valdkondades, kus need on juba olemas;

| 4. | rõhutab, et parlament on võtnud endale kohustuse edendada ELi ja Jaapani suhteid, keskendudes sellele, et kõrvaldada mittetariifsed kaubandus- ja investeerimistõkked, sealhulgas paljud piiravad eeskirjad ja regulatiivsed meetmed ELi ettevõtetele Jaapani turule juurdepääsul; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et parlament on võtnud endale kohustuse edendada ELi ja Jaapani suhteid, keskendudes sellele, et kõrvaldada mittetariifsed kaubandus- ja investeerimistõkked, sealhulgas paljud piiravad eeskirjad ja regulatiivsed meetmed ELi ettevõtetele Jaapani turule juurdepääsul;

| 5. | on seisukohal, et komisjon peaks läbirääkimistes Jaapaniga keskenduma ühe prioriteedina nimetatud tõkete ja takistuste kõrvaldamisele, sest need on Euroopa VKEde jaoks turule juurdepääsul suurimaks takistuseks; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et komisjon peaks läbirääkimistes Jaapaniga keskenduma ühe prioriteedina nimetatud tõkete ja takistuste kõrvaldamisele, sest need on Euroopa VKEde jaoks turule juurdepääsul suurimaks takistuseks;

| 6. | on seisukohal, et IKT toodete, sealhulgas toodete osade ja komponentide tollimaksu vähendamine või kaotamine Jaapani poolt suurendaks ELi konkurentsivõimet ja aitaks luua uusi kvaliteetseid töökohti; kutsub ka üles intensiivsemale vastastikusele koostööle ELi ja Jaapani vahel uurimis- ja arendustegevuse, eelkõige intellektuaalomandi õiguste jõustamise vallas, et kiirendada teabe vahetust patentide kohta asjaomaste patendiametite vahel; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et IKT toodete, sealhulgas toodete osade ja komponentide tollimaksu vähendamine või kaotamine Jaapani poolt suurendaks ELi konkurentsivõimet ja aitaks luua uusi kvaliteetseid töökohti; kutsub ka üles intensiivsemale vastastikusele koostööle ELi ja Jaapani vahel uurimis- ja arendustegevuse, eelkõige intellektuaalomandi õiguste jõustamise vallas, et kiirendada teabe vahetust patentide kohta asjaomaste patendiametite vahel;

| 7. | on seisukohal, et komisjoni püüdlusi seoses ELi ja Jaapani vabakaubanduslepinguga ning eriti Euroopa ettevõtete turulepääsu parandamisega peaksid täiendama ühiselt kokkulepitud laiahaardelised jätkusuutliku arengu kohustused; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et komisjoni püüdlusi seoses ELi ja Jaapani vabakaubanduslepinguga ning eriti Euroopa ettevõtete turulepääsu parandamisega peaksid täiendama ühiselt kokkulepitud laiahaardelised jätkusuutliku arengu kohustused;

| 8. | rõhutab, et ELi ja Jaapani vabakaubandusleping tooks kasu mitte ainult kahepoolse kaubavahetuse ja teenuskaubanduse suurenemise kaudu, vaid soodustaks ka koostööd ELi horisontaalsete prioriteetide vallas, nt koostöö innovatsiooni alal, regulatiivne koostöö ja võitlus turu kuritarvitamise vastu ning koostöö ulatuslike keskkonnaprobleemidega tegelemisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ELi ja Jaapani vabakaubandusleping tooks kasu mitte ainult kahepoolse kaubavahetuse ja teenuskaubanduse suurenemise kaudu, vaid soodustaks ka koostööd ELi horisontaalsete prioriteetide vallas, nt koostöö innovatsiooni alal, regulatiivne koostöö ja võitlus turu kuritarvitamise vastu ning koostöö ulatuslike keskkonnaprobleemidega tegelemisel;

| 9. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kõigis kaubandusaruteludes Jaapaniga toetama ja edendama algatusi, mille eesmärk on edendada inimõigusi ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kõigis kaubandusaruteludes Jaapaniga toetama ja edendama algatusi, mille eesmärk on edendada inimõigusi ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid;

| 10. | on arvamusel, et põhjalik jätkusuutlikkuse ja mõju hinnang on ELi ja Jaapani kaubandussuhete üldisel hindamisel äärmiselt oluline; palub komisjonil esitada kõnealune hinnang õigeaegselt ning käsitleda eelkõige üksikasjalikult ELi ja Jaapani kaubandussuhete tugevdamise võimalikke positiivseid ja negatiivseid aspekte kõikide asjaomaste sektorite, kuid eriti kõikide tööstussektorite ja tundlikumate sektorite seisukohalt, nagu mootorsõiduki-, elektroonika-, lennundus- ja masinaehitussektor; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et põhjalik jätkusuutlikkuse ja mõju hinnang on ELi ja Jaapani kaubandussuhete üldisel hindamisel äärmiselt oluline; palub komisjonil esitada kõnealune hinnang õigeaegselt ning käsitleda eelkõige üksikasjalikult ELi ja Jaapani kaubandussuhete tugevdamise võimalikke positiivseid ja negatiivseid aspekte kõikide asjaomaste sektorite, kuid eriti kõikide tööstussektorite ja tundlikumate sektorite seisukohalt, nagu mootorsõiduki-, elektroonika-, lennundus- ja masinaehitussektor;

| 11. | soovitab lisada ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu projekti tõhusad kahepoolsed kaitsemeetmed, et hoida ära äkilist impordi kasvu, mis kahjustaks tõsiselt või võiks kahjustada ELi ja Jaapani tööstust, eelkõige tundlikes sektorites, nagu auto-, elektroonika-, lennundus- ja masinatööstus; |
| --- | --- |

11.

soovitab lisada ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingu projekti tõhusad kahepoolsed kaitsemeetmed, et hoida ära äkilist impordi kasvu, mis kahjustaks tõsiselt või võiks kahjustada ELi ja Jaapani tööstust, eelkõige tundlikes sektorites, nagu auto-, elektroonika-, lennundus- ja masinatööstus;

| 12. | on veendunud, et ELi ja Jaapani vabakaubandusleping võiks tuua võrdselt kasu mõlemale poolele ja olla kasulik mõlemale majandusele; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et ELi ja Jaapani vabakaubandusleping võiks tuua võrdselt kasu mõlemale poolele ja olla kasulik mõlemale majandusele;

| 13. | rõhutab, et parlamendilt tuleb paluda ELi ja Jaapani võimaliku tulevase vabakaubanduslepingu sõlmimiseks nõusolekut; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et parlamendilt tuleb paluda ELi ja Jaapani võimaliku tulevase vabakaubanduslepingu sõlmimiseks nõusolekut;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0068.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

(3)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 101.

(4)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 47.

(5)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 67.

(6)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 5.

(7)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(8)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(9)  EÜT L 284, 29.10.2001, lk 3.

(10)  ELT L 183, 22.7.2003, lk 12.

(11)  ELT L 62, 6.3.2008, lk 24.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/23

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks

P7_TA(2011)0226

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon komisjoni rohelise raamatu „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks” kohta (2010/2106(INI))

2012/C 377 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks” (KOM(2010)0066); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks” (KOM(2010)0066);

| — | võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2010. aasta järeldusi metsade kliimamuutusteks ettevalmistamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2010. aasta järeldusi metsade kliimamuutusteks ettevalmistamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2010. aasta järeldusi bioloogilise mitmekesisuse kohta pärast 2010. aastat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2010. aasta järeldusi bioloogilise mitmekesisuse kohta pärast 2010. aastat;

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147) ja oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni selle kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2009)0147) ja oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni selle kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitlevat ministrite konverentsi Forest Europe, selle eri resolutsioone ja asjatundlikku tööd metsade säästva majandamise juhiste, kriteeriumide ja näitajate loomisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitlevat ministrite konverentsi Forest Europe, selle eri resolutsioone ja asjatundlikku tööd metsade säästva majandamise juhiste, kriteeriumide ja näitajate loomisel;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 1999. aasta resolutsiooni ELi metsandusstrateegia kohta (2) ja komisjoni aruannet selle rakendamise kohta (KOM(2005)0084); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 1999. aasta resolutsiooni ELi metsandusstrateegia kohta (2) ja komisjoni aruannet selle rakendamise kohta (KOM(2005)0084);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava 2006–2011 (KOM(2006)0302) ja selle täitmise vahehindamist välise hindaja poolt (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava 2006–2011 (KOM(2006)0302) ja selle täitmise vahehindamist välise hindaja poolt (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (4), elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatust käsitlevat ühendaruannet vastavalt loodusdirektiivi artiklile 17 (KOM(2009)0358) ning oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ette nähtud Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise kohta (5) ja oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa põlislooduse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (4), elupaigatüüpide ja liikide kaitsestaatust käsitlevat ühendaruannet vastavalt loodusdirektiivi artiklile 17 (KOM(2009)0358) ning oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ette nähtud Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise kohta (5) ja oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa põlislooduse kohta (6);

| — | võttes arvesse 2010. aasta oktoobris Nagoyas toimunud ÜRO Keskkonnaprogrammi osaliste 10. konverentsi bioloogilise mitmekesisuse teemal ja Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, iseäranis kohustust kaitsta 17 % maismaast ja siseveekogudest suuremate maastikualadega seostatud tõhusate kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta oktoobris Nagoyas toimunud ÜRO Keskkonnaprogrammi osaliste 10. konverentsi bioloogilise mitmekesisuse teemal ja Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, iseäranis kohustust kaitsta 17 % maismaast ja siseveekogudest suuremate maastikualadega seostatud tõhusate kaitsemeetmetega;

| — | võttes arvesse uuringut „Metsateabe levitamine Euroopa Liidus: üldsuse arusaam metsadest ja metsandusest” (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Metsateabe levitamine Euroopa Liidus: üldsuse arusaam metsadest ja metsandusest” (7);

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, Kyoto protokolli ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruannet, mis käsitleb hea tava juhiseid maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, Kyoto protokolli ja valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) aruannet, mis käsitleb hea tava juhiseid maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse kohta;

| — | võttes arvesse ELi biomassi tegevuskava (KOM(2005)0628); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi biomassi tegevuskava (KOM(2005)0628);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (taastuvenergia direktiiv) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiiv) (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsust nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ühiste jõupingutuste otsus) (10), komisjoni aruannet säästlikkusnõuete kohta tahkete ja gaasiliste biomassiallikate kasutamisel elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks (KOM(2010)0011), ning IPCC neljanda hindamisaruande 9. peatükki metsanduse kohta ja biomassi energiaalase kasutusega seotud säästlikkuskava käsitleva aruande koostamise raames korraldatud avaliku arutelu tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (taastuvenergia direktiiv) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (saastekvootidega kauplemise süsteemi direktiiv) (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsust nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ühiste jõupingutuste otsus) (10), komisjoni aruannet säästlikkusnõuete kohta tahkete ja gaasiliste biomassiallikate kasutamisel elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks (KOM(2010)0011), ning IPCC neljanda hindamisaruande 9. peatükki metsanduse kohta ja biomassi energiaalase kasutusega seotud säästlikkuskava käsitleva aruande koostamise raames korraldatud avaliku arutelu tulemusi;

| — | võttes arvesse Euroopa kliimamuutuse programmi ja kliimapoliitika ekspertrühma tööd maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkonnas (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kliimamuutuse programmi ja kliimapoliitika ekspertrühma tööd maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkonnas (11);

| — | võttes arvesse oma uuringut nr 449.292, milles hinnatakse rohelist raamatut metsade kaitse ja metsateabe kohta ELis, uuringut nr 440.329 metsanduse ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi kohta ja uuringut nr 449.237, milles käsitletakse ELi metsade tulekaitse strateegiat, samuti 13. juulil 2010 Brüsselis toimunud kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse ja säästevarengu laiendatud töörühma metsanduse alarühma koosoleku järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma uuringut nr 449.292, milles hinnatakse rohelist raamatut metsade kaitse ja metsateabe kohta ELis, uuringut nr 440.329 metsanduse ja ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi kohta ja uuringut nr 449.237, milles käsitletakse ELi metsade tulekaitse strateegiat, samuti 13. juulil 2010 Brüsselis toimunud kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse ja säästevarengu laiendatud töörühma metsanduse alarühma koosoleku järeldusi;

| — | võttes arvesse 2000. aasta Euroopa maastikukonventsiooni (Firenze konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Euroopa maastikukonventsiooni (Firenze konventsioon);

| — | võttes arvesse nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (12) ja ELi taimetervise korra läbivaatamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (12) ja ELi taimetervise korra läbivaatamist;

| — | võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB) koondaruannet pealkirjaga „Loodusökonoomika süvalaiendamine“ ja TEEBi aruannet kliimaprobleemide ajakohastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu (The Economics of Ecosystems and Biodiversity – TEEB) koondaruannet pealkirjaga „Loodusökonoomika süvalaiendamine“ ja TEEBi aruannet kliimaprobleemide ajakohastamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi metsatulekahjude ennetamise kohta Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi metsatulekahjude ennetamise kohta Euroopa Liidus;

| — | võttes arvesse nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi õnnetuste ärahoidmise meetmete rahastamise uudsete lahenduste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. ja 9. novembri 2010. aasta järeldusi õnnetuste ärahoidmise meetmete rahastamise uudsete lahenduste kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (13);

| — | võttes arvesse aruannet nn Forest Focuse määruse lõpliku rakendamise kohta (KOM(2010)0430); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet nn Forest Focuse määruse lõpliku rakendamise kohta (KOM(2010)0430);

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti tehnilist aruannet nr 9/2006 „Euroopa metsatüübid: kategooriad ja tüübid metsade säästva majandamise aruandluse ja poliitika jaoks”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti tehnilist aruannet nr 9/2006 „Euroopa metsatüübid: kategooriad ja tüübid metsade säästva majandamise aruandluse ja poliitika jaoks”;

| — | võttes arvesse komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile esitatud aruannet „Kliimamuutuse mõju Euroopa metsadele ja kohanemisvõimalused” (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadile esitatud aruannet „Kliimamuutuse mõju Euroopa metsadele ja kohanemisvõimalused” (14);

| — | võttes arvesse komisjoni keskkonna peadirektoraadile 2009. aastal esitatud aruannet ”ELi võimalikud tegevuspoliitikad Euroopa metsade kaitsmiseks kahjulike mõjude eest” (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni keskkonna peadirektoraadile 2009. aastal esitatud aruannet ”ELi võimalikud tegevuspoliitikad Euroopa metsade kaitsmiseks kahjulike mõjude eest” (15);

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas (koos komisjoni vastustega); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 9/2004 metsamajandusmeetmete kohta maaelu arengu poliitikas (koos komisjoni vastustega);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (16);

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ekspertide võrgustiku soovitusi metsade säästvaks majandamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ekspertide võrgustiku soovitusi metsade säästvaks majandamiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi Helsingi resolutsiooni H1, mille kohaselt on metsa säästev majandamine „metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja globaalsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi Helsingi resolutsiooni H1, mille kohaselt on metsa säästev majandamine „metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja globaalsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0113/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A7-0113/2011),

| A. | arvestades, et metsad ja metsamaa katavad üle 42 % ELi pinnast ning metsapõhised majandusvaldkonnad, mille käive on üle 300 miljardi euro, annavad, enamasti maal, tööd enam kui kahele miljonile inimesele ning puitu ja turismivõimalusi tagades edendavad majanduskasvu, tööhõivet ja jõukust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et metsad ja metsamaa katavad üle 42 % ELi pinnast ning metsapõhised majandusvaldkonnad, mille käive on üle 300 miljardi euro, annavad, enamasti maal, tööd enam kui kahele miljonile inimesele ning puitu ja turismivõimalusi tagades edendavad majanduskasvu, tööhõivet ja jõukust;

| B. | arvestades, et ELi metsad on täielikud looduslikud kooslused, mis ei koosne üksnes puudest, mis annavad selliseid hindamatuid ökosüsteemiteenuseid nagu näiteks süsiniku sidumine, vooluvete reguleerimine, maastikukaitse, mullaviljakuse säilitamine, pinnase kaitse erosiooni ja kõrbestumise eest ning kaitse loodusõnnetuste vastu, mis kõik omavad suurt tähtsust põllumajanduse, maaelu arengu ja Euroopa kodanike elukvaliteedi seisukohalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi metsad on täielikud looduslikud kooslused, mis ei koosne üksnes puudest, mis annavad selliseid hindamatuid ökosüsteemiteenuseid nagu näiteks süsiniku sidumine, vooluvete reguleerimine, maastikukaitse, mullaviljakuse säilitamine, pinnase kaitse erosiooni ja kõrbestumise eest ning kaitse loodusõnnetuste vastu, mis kõik omavad suurt tähtsust põllumajanduse, maaelu arengu ja Euroopa kodanike elukvaliteedi seisukohalt;

| C. | arvestades, et umbes 40 % ELi metsadest kuulub avalikule sektorile ning umbes 60 % enam kui 10 miljonile erametsaomanikule, mistõttu nii eraõiguslikud kui ka avalik-õiguslikud sidusrühmad kannavad vastutust metsade kaitse ja säästva kasutamise eest metsade kohapealse säästva majandamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et umbes 40 % ELi metsadest kuulub avalikule sektorile ning umbes 60 % enam kui 10 miljonile erametsaomanikule, mistõttu nii eraõiguslikud kui ka avalik-õiguslikud sidusrühmad kannavad vastutust metsade kaitse ja säästva kasutamise eest metsade kohapealse säästva majandamise kaudu;

| D. | arvestades, et samas kui mitmel pool maailmas kaovad metsad murettekitava kiirusega, valitseb ELis pikaajaline püsiv metsasuse suurenemise trend ning arvestuste kohaselt kasvab puidu biomassis talletunud süsiniku kogus; arvestades, et üldisele positiivsele suundumusele vaatamata on süsiniku talletamine Euroopa metsades selle looduslikust potentsiaalist palju väiksem ja metsad võivad muutuda süsinikuheite allikaks, kuna surve raiemahtude suurendamiseks kasvab ja igal aastal kaotatakse ELis tulekahjude ja ebaseadusliku raie tõttu 500 000 hektarit metsa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et samas kui mitmel pool maailmas kaovad metsad murettekitava kiirusega, valitseb ELis pikaajaline püsiv metsasuse suurenemise trend ning arvestuste kohaselt kasvab puidu biomassis talletunud süsiniku kogus; arvestades, et üldisele positiivsele suundumusele vaatamata on süsiniku talletamine Euroopa metsades selle looduslikust potentsiaalist palju väiksem ja metsad võivad muutuda süsinikuheite allikaks, kuna surve raiemahtude suurendamiseks kasvab ja igal aastal kaotatakse ELis tulekahjude ja ebaseadusliku raie tõttu 500 000 hektarit metsa;

| E. | arvestades, et 30 % Natura 2000 aladest on metsa- ja muud metsamaaelupaigad, millel on suur tähtsus biotoopide võrgustiku ühenduslülidena; ning arvestades, et 66 %-l ELi jaoks olulistest metsaelupaigatüüpidest on ebasoodne kaitsestaatus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 30 % Natura 2000 aladest on metsa- ja muud metsamaaelupaigad, millel on suur tähtsus biotoopide võrgustiku ühenduslülidena; ning arvestades, et 66 %-l ELi jaoks olulistest metsaelupaigatüüpidest on ebasoodne kaitsestaatus;

| F. | arvestades, et mägimetsad moodustavad kolmandiku kogu ELi metsade pindalast ja et need metsad on loodusmaastike oluline osa, kuna need aitavad kaitsta pinnast ja reguleerida veevarustust; arvestades, et neil metsadel on keskne tähtsus kohalikus majanduses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mägimetsad moodustavad kolmandiku kogu ELi metsade pindalast ja et need metsad on loodusmaastike oluline osa, kuna need aitavad kaitsta pinnast ja reguleerida veevarustust; arvestades, et neil metsadel on keskne tähtsus kohalikus majanduses;

| G. | arvestades, et viimaste säilinud põlisloodusalade kaitsmine võib aidata peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ning ökosüsteemiteenuste halvenemist ELis 2020. aastaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimaste säilinud põlisloodusalade kaitsmine võib aidata peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist ning ökosüsteemiteenuste halvenemist ELis 2020. aastaks;

| H. | arvestades, et prognooside kohaselt moodustavad tahke biomass ja biojäätmed 2020. aastaks 58 % ELi taastuvatest energiaallikatest, ning kuigi metsandusliku biomassi suhteline osakaal eeldatavalt kahaneb, kasvab pidevalt nõudlus puidu kui energiaallika järele; seepärast tuleb olla valvas ja tõkestada ebaseaduslik raie ning metsamajanduse intensiivistamine, mille tulemusena võib raiemaht mõnes liikmesriigis ületada puidu juurdekasvu, mis on vastuolus kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkidega; arvestades, et biomassist energia tootmine peaks vähem sõltuma metsa biomassist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et prognooside kohaselt moodustavad tahke biomass ja biojäätmed 2020. aastaks 58 % ELi taastuvatest energiaallikatest, ning kuigi metsandusliku biomassi suhteline osakaal eeldatavalt kahaneb, kasvab pidevalt nõudlus puidu kui energiaallika järele; seepärast tuleb olla valvas ja tõkestada ebaseaduslik raie ning metsamajanduse intensiivistamine, mille tulemusena võib raiemaht mõnes liikmesriigis ületada puidu juurdekasvu, mis on vastuolus kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkidega; arvestades, et biomassist energia tootmine peaks vähem sõltuma metsa biomassist;

| I. | arvestades, et metsade ja nende funktsioonide kaitset tuleks võtta arvesse kõigis metsi mõjutavates ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et metsade ja nende funktsioonide kaitset tuleks võtta arvesse kõigis metsi mõjutavates ELi poliitikavaldkondades;

| J. | arvestades, et metsad on elavad ja arenevad ökosüsteemid, mis sageli ulatuvad üle riigipiiride, neid võib erinevalt liigitada näiteks bioklimaatiliste vööndite ja metsatüüpide järgi ning arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on ELi poliitiliste otsuste abivahendina koostanud spetsiaalse metsade nomenklatuuri; arvestades, et metsi mõjutavate ELi tegevuspoliitikate juures tuleks arvestada kõigi erialade uusimaid teadustulemusi (nt nn kontinentaalset veelahet), ning et sellised tegevuspoliitikad ei tohiks olla nii laiahaardelised, et muutuvad kasutuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et metsad on elavad ja arenevad ökosüsteemid, mis sageli ulatuvad üle riigipiiride, neid võib erinevalt liigitada näiteks bioklimaatiliste vööndite ja metsatüüpide järgi ning arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet on ELi poliitiliste otsuste abivahendina koostanud spetsiaalse metsade nomenklatuuri; arvestades, et metsi mõjutavate ELi tegevuspoliitikate juures tuleks arvestada kõigi erialade uusimaid teadustulemusi (nt nn kontinentaalset veelahet), ning et sellised tegevuspoliitikad ei tohiks olla nii laiahaardelised, et muutuvad kasutuks;

| K. | arvestades, et eri metsatüüpe ja metsandussektorit ähvardavad erinevad ja ettearvamatud kliimamuutusest tingitud biootilised ja abiootilised ohud, näiteks kahjurid, tormid, põud ja tulekahjud, mistõttu metsakaitse aluseks on metsade vastupanuvõime; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eri metsatüüpe ja metsandussektorit ähvardavad erinevad ja ettearvamatud kliimamuutusest tingitud biootilised ja abiootilised ohud, näiteks kahjurid, tormid, põud ja tulekahjud, mistõttu metsakaitse aluseks on metsade vastupanuvõime;

| L. | arvestades, et poliitikameetmete ja kavandamise oluline eeltingimus on usaldusväärne ja võrreldav teave ELi metsade seisundi, kliimamuutuse mõjude ja metsade kasvumudelite kohta, sealhulgas metsade panuse kohta kliimamuutuse leevendamisel ja sellega kohanemisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et poliitikameetmete ja kavandamise oluline eeltingimus on usaldusväärne ja võrreldav teave ELi metsade seisundi, kliimamuutuse mõjude ja metsade kasvumudelite kohta, sealhulgas metsade panuse kohta kliimamuutuse leevendamisel ja sellega kohanemisel;

| M. | arvestades, et metsatulekahjud ja tihtipeale muudel ajenditel toime pandud süütamised hävitavad aastas üle 400 000 hektari metsa, eriti Vahemere piirkonnas, kuid ka mujal, ja teevad suurt kahju inimeludele, varadele, tööhõivele, bioloogilisele mitmekesisusele ja metsade kaitsefunktsioonidele; arvestades, et tulekahjujärgne taasmetsastamine on väga raske kõigis metsades ja et Natura 2000 võrgustiku aladel ei lase see täita võrgustiku eesmärke; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et metsatulekahjud ja tihtipeale muudel ajenditel toime pandud süütamised hävitavad aastas üle 400 000 hektari metsa, eriti Vahemere piirkonnas, kuid ka mujal, ja teevad suurt kahju inimeludele, varadele, tööhõivele, bioloogilisele mitmekesisusele ja metsade kaitsefunktsioonidele; arvestades, et tulekahjujärgne taasmetsastamine on väga raske kõigis metsades ja et Natura 2000 võrgustiku aladel ei lase see täita võrgustiku eesmärke;

| N. | arvestades, et eelnimetatud kliimamuutustega kohanemist käsitlevas valges raamatus loetakse metsad üheks peamiseks tegevusvaldkonnaks ja rõhutatakse vajadust ELi metsandusstrateegiat ajakohastada, et see hõlmaks kliimamuutusega seotud aspekte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et eelnimetatud kliimamuutustega kohanemist käsitlevas valges raamatus loetakse metsad üheks peamiseks tegevusvaldkonnaks ja rõhutatakse vajadust ELi metsandusstrateegiat ajakohastada, et see hõlmaks kliimamuutusega seotud aspekte;

| O. | arvestades, et Euroopa metsamaast moodustavad põlis-, ürg- ja inimtegevusest puutumata metsad kõigest 5 %; arvestades, et selliste metsade väike osakaal ning ülejäänud metsatüüpide puistute üha suurem killustatus muudab metsad kliimaohtudele vastuvõtlikumaks ja selgitab osalt, miks paljude üleeuroopalise tähtsusega metsapuuliikide kaitse olukord on jätkuvalt vilets; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa metsamaast moodustavad põlis-, ürg- ja inimtegevusest puutumata metsad kõigest 5 %; arvestades, et selliste metsade väike osakaal ning ülejäänud metsatüüpide puistute üha suurem killustatus muudab metsad kliimaohtudele vastuvõtlikumaks ja selgitab osalt, miks paljude üleeuroopalise tähtsusega metsapuuliikide kaitse olukord on jätkuvalt vilets;

| P. | arvestades, et metsade kaitsefunktsioonide parandamine peaks olema osa ELi ja liikmesriikide kodanikukaitse strateegiatest, eriti seoses selliste kliimaga seotud äärmuslike nähtustega nagu tulekahjud ja üleujutused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et metsade kaitsefunktsioonide parandamine peaks olema osa ELi ja liikmesriikide kodanikukaitse strateegiatest, eriti seoses selliste kliimaga seotud äärmuslike nähtustega nagu tulekahjud ja üleujutused;

| Q. | arvestades, et TEEBi (ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslike aspektide) aruandes esitati mõjuvaid argumente kuludest ja kasudest, mida annavad avaliku sektori investeeringud kliimamuutuse leevendamisele ja sellega kohanemisele suunatud ökosüsteemipõhistesse lahendustesse, eeskätt keskkonnahoidlikesse infrastruktuuridesse, näiteks metsade taastamisse ja kaitsesse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et TEEBi (ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslike aspektide) aruandes esitati mõjuvaid argumente kuludest ja kasudest, mida annavad avaliku sektori investeeringud kliimamuutuse leevendamisele ja sellega kohanemisele suunatud ökosüsteemipõhistesse lahendustesse, eeskätt keskkonnahoidlikesse infrastruktuuridesse, näiteks metsade taastamisse ja kaitsesse;

| R. | arvestades, et mitmesuguste riiklike, piirkondlike ja kohalike metsamajandamis-süsteemide kohanemisvõime suurendamiseks tuleb neid tunnustada ja toetada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mitmesuguste riiklike, piirkondlike ja kohalike metsamajandamis-süsteemide kohanemisvõime suurendamiseks tuleb neid tunnustada ja toetada;

| S. | arvestades, et Euroopa metsade potentsiaal CO2, NH3 ja NOX tõhusate sidujatena ei leia ikka veel täielikku kasutamist ning et säästvalt majandatud metsadest saadud puit võib oluliselt leevendada kliimamuutust, kuna see on ringlussevõetav, suure süsinikusisaldusega ja võib asendada ehituses ja mujal tööstuses tarbitavaid energiamahukaid materjale, näiteks metallisulameid, plastikut ja betooni; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa metsade potentsiaal CO2, NH3 ja NOX tõhusate sidujatena ei leia ikka veel täielikku kasutamist ning et säästvalt majandatud metsadest saadud puit võib oluliselt leevendada kliimamuutust, kuna see on ringlussevõetav, suure süsinikusisaldusega ja võib asendada ehituses ja mujal tööstuses tarbitavaid energiamahukaid materjale, näiteks metallisulameid, plastikut ja betooni;

| T. | arvestades, et komisjoni kogutud andmetel soojenevad suved Lõuna-Euroopas edaspidi kaks korda kiiremini kui mujal Euroopas ning suvised sademed vähenevad lõunas 10 aasta jooksul 5 % võrra; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjoni kogutud andmetel soojenevad suved Lõuna-Euroopas edaspidi kaks korda kiiremini kui mujal Euroopas ning suvised sademed vähenevad lõunas 10 aasta jooksul 5 % võrra;

| U. | arvestades, et ELi metsanduse tegevuskaval on neli eesmärki: pikaajalise konkurentsivõime parandamine, keskkonnakaitse, elukvaliteeti panustamine ja kooskõlastamise edendamine, ning arvestades, et märkimisväärset edu on saavutatud peamiselt esimese eesmärgi täitmisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi metsanduse tegevuskaval on neli eesmärki: pikaajalise konkurentsivõime parandamine, keskkonnakaitse, elukvaliteeti panustamine ja kooskõlastamise edendamine, ning arvestades, et märkimisväärset edu on saavutatud peamiselt esimese eesmärgi täitmisel;

| V. | arvestades, et Forest Europe’i protsessi raames on juba saavutatud Euroopas vabatahtlik üksmeel metsade säästva majandamise küsimuses; arvestades, et metsade säästvat majandamist ei ole praegu täielikult tunnustatud ega järjepidevalt rakendatud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Forest Europe’i protsessi raames on juba saavutatud Euroopas vabatahtlik üksmeel metsade säästva majandamise küsimuses; arvestades, et metsade säästvat majandamist ei ole praegu täielikult tunnustatud ega järjepidevalt rakendatud;

| W. | arvestades, et Forest Europe’i protsessi raames viidi läbi ulatuslikke eeltöid läbirääkimisteks, et võtta vastu siduv õigusakt, ja et järgmisel konverentsil, mis toimub Oslos 2011. aasta juunis, on oodata sellekohaseid otsuseid; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Forest Europe’i protsessi raames viidi läbi ulatuslikke eeltöid läbirääkimisteks, et võtta vastu siduv õigusakt, ja et järgmisel konverentsil, mis toimub Oslos 2011. aasta juunis, on oodata sellekohaseid otsuseid;

| X. | arvestades, et metsatulekahjude ennetamise määrus (17) ja Forest Focuse määrus (18) on muutunud kehtetuks, mille tulemuseks on erakorraline aruandlus ja ebapiisav rahastamine; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et metsatulekahjude ennetamise määrus (17) ja Forest Focuse määrus (18) on muutunud kehtetuks, mille tulemuseks on erakorraline aruandlus ja ebapiisav rahastamine;

| Y. | arvestades, et geneetilise valiku protsessi suund ja eesmärk peaks olema metsaökosüsteemide kohanemisvõime parandamine; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et geneetilise valiku protsessi suund ja eesmärk peaks olema metsaökosüsteemide kohanemisvõime parandamine;

| Z. | arvestades, et vaja on rohkem teavet metsade mõju kohta ilmastikutingimustele Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et vaja on rohkem teavet metsade mõju kohta ilmastikutingimustele Euroopa tasandil;

| AA. | arvestades, et eelnimetatud, komisjonile 2009. aastal esitatud aruandes „ELi poliitikavalikud Euroopa metsade kaitseks kahjulike mõjude eest“ esitati ja uuriti nelja võimalikku stsenaariumit (praeguse lähenemisviisi jätkamine, avatud kooskõlastamismeetod, seire tugevdamine ja metsade raamdirektiivi kehtestamine), |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et eelnimetatud, komisjonile 2009. aastal esitatud aruandes „ELi poliitikavalikud Euroopa metsade kaitseks kahjulike mõjude eest“ esitati ja uuriti nelja võimalikku stsenaariumit (praeguse lähenemisviisi jätkamine, avatud kooskõlastamismeetod, seire tugevdamine ja metsade raamdirektiivi kehtestamine),

| 1. | tunneb rahulolu seoses komisjoni rohelise raamatuga „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks”; on seisukohal, et ELi metsandusstrateegiat tuleb tugevdada selleks, et parandada metsade säästvat majandamist ja kaitset kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

1.

tunneb rahulolu seoses komisjoni rohelise raamatuga „Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks”; on seisukohal, et ELi metsandusstrateegiat tuleb tugevdada selleks, et parandada metsade säästvat majandamist ja kaitset kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

| 2. | rõhutab siiski, et Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohaselt võib EL sekkuda neis valdkondades, mille puhul on tõendatud, et liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada kavandatava meetme eesmärke; |
| --- | --- |

2.

rõhutab siiski, et Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohaselt võib EL sekkuda neis valdkondades, mille puhul on tõendatud, et liikmesriigid ei suuda piisavalt saavutada kavandatava meetme eesmärke;

| 3. | väljendab heameelt komisjoni seisukoha üle, et metsi tuleks vaadelda olulise panustajana kliimakriisi lahendamisse; rõhutab, et metsade säästev majandamine on ELi kliimaeesmärkide täitmise ning vajalike ökosüsteemiteenuste, näiteks bioloogilise mitmekesisuse, looduskatastroofide eest kaitsmise ning õhus oleva CO2 sidumise jaoks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

3.

väljendab heameelt komisjoni seisukoha üle, et metsi tuleks vaadelda olulise panustajana kliimakriisi lahendamisse; rõhutab, et metsade säästev majandamine on ELi kliimaeesmärkide täitmise ning vajalike ökosüsteemiteenuste, näiteks bioloogilise mitmekesisuse, looduskatastroofide eest kaitsmise ning õhus oleva CO2 sidumise jaoks keskse tähtsusega;

| 4. | tuletab meelde, et metsad moodustavad biosfääre, mis hõlmavad palju enamat kui ainult puid, ning nende vastupanuvõime sõltub seega mitte ainult puude, vaid kõigi metsa elusorganismide, eriti metsloomade bioloogilisest mitmekesisusest, ning et metsad on Euroopa ühiskonna kliimamuutusega kohanemiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et metsad moodustavad biosfääre, mis hõlmavad palju enamat kui ainult puid, ning nende vastupanuvõime sõltub seega mitte ainult puude, vaid kõigi metsa elusorganismide, eriti metsloomade bioloogilisest mitmekesisusest, ning et metsad on Euroopa ühiskonna kliimamuutusega kohanemiseks hädavajalikud;

| 5. | tuletab meelde, et metsad on peamised süsiniku sidujad ning neil on võitluses kliimamuutuse vastu keskne osa; rõhutab, et seetõttu on oluline, et EL tugevdaks oma strateegiat võitluseks selliste metsade hävimist põhjustavate teguritega nagu tulekahjud ja õhusaaste; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et metsad on peamised süsiniku sidujad ning neil on võitluses kliimamuutuse vastu keskne osa; rõhutab, et seetõttu on oluline, et EL tugevdaks oma strateegiat võitluseks selliste metsade hävimist põhjustavate teguritega nagu tulekahjud ja õhusaaste;

| 6. | on veendunud, et ökoloogiline jätkusuutlikkus on ELi metsade majanduslike ja sotsiaalsete funktsioonide jätkumise eeltingimus; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et ökoloogiline jätkusuutlikkus on ELi metsade majanduslike ja sotsiaalsete funktsioonide jätkumise eeltingimus;

| 7. | rõhutab metsade bioloogilise mitmekesisuse tähtsust kliimamuutusega kohanemisel ning vajadust parema kohandumise huvides parandada teadmisi metsade bioloogilise mitmekesisuse näitajatest, sealhulgas eelkõige metsade geneetilisest võimekusest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab metsade bioloogilise mitmekesisuse tähtsust kliimamuutusega kohanemisel ning vajadust parema kohandumise huvides parandada teadmisi metsade bioloogilise mitmekesisuse näitajatest, sealhulgas eelkõige metsade geneetilisest võimekusest;

| 8. | tunnustab komisjoni rohelises raamatus sisalduva biootiliste ja abiootiliste ohtude põhjaliku analüüsi eest ning juhib tähelepanu vajadusele uurida lisaks muid tegureid, mis otseselt seonduvad kliimamuutuse mõjuga metsadele, näiteks lehtede enneaegset varisemist, tuletades meelde, et lehtedeta puuvõrade pind on Lõuna-Euroopas viimase 20 aastaga kahekordistunud ning selle otseseks tagajärjeks on süsiniku sidumise võime ja tõhususe vähenemine ja metsade põuda või kuumalaineid leevendava mõju kahanemine lehtede enneaegse varisemise tõttu; |
| --- | --- |

8.

tunnustab komisjoni rohelises raamatus sisalduva biootiliste ja abiootiliste ohtude põhjaliku analüüsi eest ning juhib tähelepanu vajadusele uurida lisaks muid tegureid, mis otseselt seonduvad kliimamuutuse mõjuga metsadele, näiteks lehtede enneaegset varisemist, tuletades meelde, et lehtedeta puuvõrade pind on Lõuna-Euroopas viimase 20 aastaga kahekordistunud ning selle otseseks tagajärjeks on süsiniku sidumise võime ja tõhususe vähenemine ja metsade põuda või kuumalaineid leevendava mõju kahanemine lehtede enneaegse varisemise tõttu;

| 9. | tunnistab olemasolevate ülemaailmsete sertifitseerimiskavade, näiteks metsahooldenõukogu (Forest Stewardship Council) ja metsade sertifitseerimissüsteemide toetusprogrammi (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes) olulist panust säästvasse metsamajandusse; |
| --- | --- |

9.

tunnistab olemasolevate ülemaailmsete sertifitseerimiskavade, näiteks metsahooldenõukogu (Forest Stewardship Council) ja metsade sertifitseerimissüsteemide toetusprogrammi (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes) olulist panust säästvasse metsamajandusse;

ELi metsandusstrateegia ja metsanduse tegevuskava

| 10. | rõhutab, et eelnimetatud ELi metsandusstrateegiat ja metsanduse tegevuskava tuleks ajakohastada, et need hõlmaksid kliimamuutuse mõõdet ja laiemaid metsakaitse küsimusi; tuletab meelde, et igasugusele sellisele läbivaatamisele peab eelnema põhjalik metsapoliitika alane arutelu liikmesriikide ja kõigi kavandatud meetmete rakendamisest mõjutatud sidusrühmadega; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et eelnimetatud ELi metsandusstrateegiat ja metsanduse tegevuskava tuleks ajakohastada, et need hõlmaksid kliimamuutuse mõõdet ja laiemaid metsakaitse küsimusi; tuletab meelde, et igasugusele sellisele läbivaatamisele peab eelnema põhjalik metsapoliitika alane arutelu liikmesriikide ja kõigi kavandatud meetmete rakendamisest mõjutatud sidusrühmadega;

| 11. | väljendab heameelt ELi edukate jõupingutuste üle Euroopa metsatööstuse ülemaailmse konkurentsivõime saavutamiseks; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt ELi edukate jõupingutuste üle Euroopa metsatööstuse ülemaailmse konkurentsivõime saavutamiseks;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rohkem pingutama, et täita metsanduse tegevuskava keskkonna ja elukvaliteedi eesmärgid, mille täitmine praegu venib; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rohkem pingutama, et täita metsanduse tegevuskava keskkonna ja elukvaliteedi eesmärgid, mille täitmine praegu venib;

| 13. | palub komisjonil analüüsida ELi poliitikavaldkondade mõju ELi metsadele, et uurida, kas need on sidusad ja tagavad metsade kaitse; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil analüüsida ELi poliitikavaldkondade mõju ELi metsadele, et uurida, kas need on sidusad ja tagavad metsade kaitse;

| 14. | palub komisjonil analüüsida metsade ja metsanduse praegust rahastamist ning paigutada ümber olemasolevad vahendid, mis eelnimetatud nõukogu 2010. aasta märtsist järelduste kohaselt mõjuvad halvasti metsade bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil analüüsida metsade ja metsanduse praegust rahastamist ning paigutada ümber olemasolevad vahendid, mis eelnimetatud nõukogu 2010. aasta märtsist järelduste kohaselt mõjuvad halvasti metsade bioloogilisele mitmekesisusele;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike intensiivsemalt rakendama meetmeid, mis on esitatud komisjoni 27. veebruari 2008. aasta teatises uuendusliku ja jätkusuutliku metsatööstuse kohta Euroopa Liidus (KOM(2008)0113), arvestades seejuures, et liigne reguleerimine võib vähendada puidutootmise konkurentsivõimet mittetaastuvate ja energiamahukate materjalidega võrreldes; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike intensiivsemalt rakendama meetmeid, mis on esitatud komisjoni 27. veebruari 2008. aasta teatises uuendusliku ja jätkusuutliku metsatööstuse kohta Euroopa Liidus (KOM(2008)0113), arvestades seejuures, et liigne reguleerimine võib vähendada puidutootmise konkurentsivõimet mittetaastuvate ja energiamahukate materjalidega võrreldes;

| 16. | rõhutab, et metsakaitsemeetmete juures tuleks arvestada biootiliste ja abiootiliste ohtude piiriülest iseloomu sõltuvalt ohu liigist, bioklimaatilisest vööndist ja piirkondlikest tingimustest; lisaks rõhutab, et EL peaks kooskõlas Euroopa Keskkonnaameti koostatud metsade nomenklatuuriga toetama, kooskõlastama ja täiendama liikmesriikide ja piirkondade poliitilisi algatusi seal, kus see annab lisandväärtust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et metsakaitsemeetmete juures tuleks arvestada biootiliste ja abiootiliste ohtude piiriülest iseloomu sõltuvalt ohu liigist, bioklimaatilisest vööndist ja piirkondlikest tingimustest; lisaks rõhutab, et EL peaks kooskõlas Euroopa Keskkonnaameti koostatud metsade nomenklatuuriga toetama, kooskõlastama ja täiendama liikmesriikide ja piirkondade poliitilisi algatusi seal, kus see annab lisandväärtust;

| 17. | rõhutab, et metsade kaitse sõltub liikmesriikide, piirkondade, metsatööstuse ning avaliku ja erasektori metsaomanike pikaajalisest pühendumusest; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et metsade kaitse sõltub liikmesriikide, piirkondade, metsatööstuse ning avaliku ja erasektori metsaomanike pikaajalisest pühendumusest;

| 18. | on seisukohal, et põhjapoolsed taigametsad ja Vahemere piirkonna metsad on üliväärtuslikud Euroopa bioloogilise mitmekesisuse jaoks ning õhus leiduva süsinikdioksiidi sidujatena ning et nende kaitset tuleks tugevdada; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et põhjapoolsed taigametsad ja Vahemere piirkonna metsad on üliväärtuslikud Euroopa bioloogilise mitmekesisuse jaoks ning õhus leiduva süsinikdioksiidi sidujatena ning et nende kaitset tuleks tugevdada;

| 19. | on seisukohal, et metsanduse pikaajaline planeerimine peaks olema paindlik, kohanduv ja osalev, võtma arvesse kõiki mõeldavaid stsenaariume, võimaldama kaaluda mitmeid tulevasi arenguvõimalusi, ning looma realistliku ja usaldusväärse aluse majandamisotsuste toetamiseks; arvab lisaks, et metsade pikaajalise kaitse tagamiseks peaks see ELi tasandil toimuma alalise metsandusfoorumi kujul; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et metsanduse pikaajaline planeerimine peaks olema paindlik, kohanduv ja osalev, võtma arvesse kõiki mõeldavaid stsenaariume, võimaldama kaaluda mitmeid tulevasi arenguvõimalusi, ning looma realistliku ja usaldusväärse aluse majandamisotsuste toetamiseks; arvab lisaks, et metsade pikaajalise kaitse tagamiseks peaks see ELi tasandil toimuma alalise metsandusfoorumi kujul;

Metsade säästev majandamine

| 20. | rõõmustab Forest Europe’i edu üle metsade säästva majandamise edendamisel ning metsade säästva majandamise juhiste, kriteeriumide ja näitajate osas Euroopas üksmeele saavutamisel; märgib siiski, et metsade säästvat majandamist ei rakendata järjepidevalt; |
| --- | --- |

20.

rõõmustab Forest Europe’i edu üle metsade säästva majandamise edendamisel ning metsade säästva majandamise juhiste, kriteeriumide ja näitajate osas Euroopas üksmeele saavutamisel; märgib siiski, et metsade säästvat majandamist ei rakendata järjepidevalt;

| 21. | tuletab meelde, et metsade säästva majandamise eesmärk on tootmise ja kaitse ühildamine, mis tagab metsade majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste funktsioonide järjepidevuse vastavalt riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele prioriteetidele; märgib murega, et kasvav suundumus vaadelda metsi vaid majanduslikust seisukohast ning unustada nende ökoloogilised ja sotsiaalsed aspektid on metsade säästva majandamise põhimõtetega vastuolus; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et metsade säästva majandamise eesmärk on tootmise ja kaitse ühildamine, mis tagab metsade majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste funktsioonide järjepidevuse vastavalt riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele prioriteetidele; märgib murega, et kasvav suundumus vaadelda metsi vaid majanduslikust seisukohast ning unustada nende ökoloogilised ja sotsiaalsed aspektid on metsade säästva majandamise põhimõtetega vastuolus;

| 22. | nõuab, et komisjon teeks ettepanekuid eelnimetatud puidumääruse (EL) 995/2010 täiendamiseks, tagamaks et kogu Euroopa turule lastav puit ja puittooted on saadud säästvalt majandatavatest metsadest; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et komisjon teeks ettepanekuid eelnimetatud puidumääruse (EL) 995/2010 täiendamiseks, tagamaks et kogu Euroopa turule lastav puit ja puittooted on saadud säästvalt majandatavatest metsadest;

| 23. | õhutab liikmesriike ja komisjoni jätkama jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ja sellest saadud puiduga kauplemise likvideerimiseks, sest seeläbi aitavad nad võidelda metsaraadamise, metsade seisundi halvenemise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu; |
| --- | --- |

23.

õhutab liikmesriike ja komisjoni jätkama jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ja sellest saadud puiduga kauplemise likvideerimiseks, sest seeläbi aitavad nad võidelda metsaraadamise, metsade seisundi halvenemise ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu;

| 24. | nõuab riiklike metsaprogrammide ja metsanduse tegevuskava vahelise seose tugevdamist alalisele metsakomiteele esitatavate liigendatud aruannete abil; |
| --- | --- |

24.

nõuab riiklike metsaprogrammide ja metsanduse tegevuskava vahelise seose tugevdamist alalisele metsakomiteele esitatavate liigendatud aruannete abil;

| 25. | peab metsade säästvat majandamist oluliseks selle jaoks, et ELi metsad suudaksid jätkuvalt majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid funktsioone täita; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles väljendama toetust Forest Europe’i protsessile ning muutma metsade säästva majandamise rakendamise ELis kohustuslikuks; lisaks arvab, et selline kohustus aitaks sulandada metsandusse säästvuse põhimõtteid ning toetaks parimal mõeldaval viisil Forest Europe’i protsessi ning Forest Europe’i ja ÜRO metsafoorumi raames kaalutud õiguslikult siduvaid lepinguid; |
| --- | --- |

25.

peab metsade säästvat majandamist oluliseks selle jaoks, et ELi metsad suudaksid jätkuvalt majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid funktsioone täita; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles väljendama toetust Forest Europe’i protsessile ning muutma metsade säästva majandamise rakendamise ELis kohustuslikuks; lisaks arvab, et selline kohustus aitaks sulandada metsandusse säästvuse põhimõtteid ning toetaks parimal mõeldaval viisil Forest Europe’i protsessi ning Forest Europe’i ja ÜRO metsafoorumi raames kaalutud õiguslikult siduvaid lepinguid;

| 26. | toetab aktiivse säästva metsamajanduse täiemahulist rakendamist pikaajaliste riiklike metsaprogrammide raames, mis sisaldavad riiklikke ja piirkondlikke prioriteete, mõõdetavaid sihteesmärke ja hindamiskriteeriume ning milles arvestatakse kliimamuutusest metsadele tulenevate kasvavate ohtudega; |
| --- | --- |

26.

toetab aktiivse säästva metsamajanduse täiemahulist rakendamist pikaajaliste riiklike metsaprogrammide raames, mis sisaldavad riiklikke ja piirkondlikke prioriteete, mõõdetavaid sihteesmärke ja hindamiskriteeriume ning milles arvestatakse kliimamuutusest metsadele tulenevate kasvavate ohtudega;

| 27. | rõhutab, et et maaelu arengu kavasid ja tegevuskavasid ei tohiks võrdsustada riiklike metsaprogrammidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et riiklikes metsaprogrammides võetaks arvesse nende uuringute tulemusi ja soovitusi, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju veevarudele, ökosüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele, ning tagama maaelu arengu strateegiate ja programmide kooskõla metsandusprogrammide, bioloogilise mitmekesisuse strateegiate ja taastuvenergia tegevuskavadega; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et et maaelu arengu kavasid ja tegevuskavasid ei tohiks võrdsustada riiklike metsaprogrammidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et riiklikes metsaprogrammides võetaks arvesse nende uuringute tulemusi ja soovitusi, milles käsitletakse kliimamuutuse mõju veevarudele, ökosüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele, ning tagama maaelu arengu strateegiate ja programmide kooskõla metsandusprogrammide, bioloogilise mitmekesisuse strateegiate ja taastuvenergia tegevuskavadega;

| 28. | märgib, et kõigis bioklimaatilistes vööndites, säästva majandamise süsteemides ja metsatüüpides sõltub metsa kohanemisvõime geneetilisest mitmekesisusest, looduslikust uuenemisest ning kõigi metsa elusorganismide struktuurilisest ja liigilisest mitmekesisusest; märgib veel, et metsa säästev majandamine tagab majandusmetsade majandusliku elujõu, kuid ei pruugi samamoodi mõjuda metsades, mille esmane funktsioon ei ole puidu tootmine; |
| --- | --- |

28.

märgib, et kõigis bioklimaatilistes vööndites, säästva majandamise süsteemides ja metsatüüpides sõltub metsa kohanemisvõime geneetilisest mitmekesisusest, looduslikust uuenemisest ning kõigi metsa elusorganismide struktuurilisest ja liigilisest mitmekesisusest; märgib veel, et metsa säästev majandamine tagab majandusmetsade majandusliku elujõu, kuid ei pruugi samamoodi mõjuda metsades, mille esmane funktsioon ei ole puidu tootmine;

| 29. | on seisukohal, et metsade pikaajaline kaitse sõltub liigiliselt, vanuseliselt ja struktuuriliselt mitmekesise puudekooslusega metsaökosüsteemide loomisest või säilitamisest; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et metsade pikaajaline kaitse sõltub liigiliselt, vanuseliselt ja struktuuriliselt mitmekesise puudekooslusega metsaökosüsteemide loomisest või säilitamisest;

| 30. | kutsub komisjoni üles andma soovitusi riiklike kodanikukaitsesüsteemide kohandamiseks, et leevendada kliimamuutuse mõju metsadele; nõuab komisjonilt eelkõige meetmete võtmist Euroopa metsatulekahjude taktikalise reservi ressursside ja võimekuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles andma soovitusi riiklike kodanikukaitsesüsteemide kohandamiseks, et leevendada kliimamuutuse mõju metsadele; nõuab komisjonilt eelkõige meetmete võtmist Euroopa metsatulekahjude taktikalise reservi ressursside ja võimekuse suurendamiseks;

| 31. | hoiatab metsavarude ohjeldamatu ärieesmärkidel kasutamise eest, mis viib sageli metsade, eriti looduslike metsade pöördumatu hävimiseni; |
| --- | --- |

31.

hoiatab metsavarude ohjeldamatu ärieesmärkidel kasutamise eest, mis viib sageli metsade, eriti looduslike metsade pöördumatu hävimiseni;

| 32. | on seisukohal, et arvestades nende olulisust süsinikdioksiidi sidumisel, tuleks agrometsandussüsteemide puistute tähtsust kliimamuutusega võitlemisel hinnata samuti nagu tavapäraste mittetootlike metsamaade oma; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et arvestades nende olulisust süsinikdioksiidi sidumisel, tuleks agrometsandussüsteemide puistute tähtsust kliimamuutusega võitlemisel hinnata samuti nagu tavapäraste mittetootlike metsamaade oma;

Üldised ettepanekud

| 33. | kutsub komisjoni jätkama ELi metsakaitse valge raamatu koostamist, võttes arvesse rohelise raamatu avaliku arutelu tulemusi, laialdaselt tunnetatud vajadust valmistuda kliimamuutuse vastu, uuringut poliitikavalikute ja uuringut kohanemisvariantide kohta; leiab, et peale selle, et kinnitada metsade majanduslikku panust puiduga seotud ja mitteseotud toodete ja teenuste kaudu, tuleks valges raamatus keskenduda Euroopa metsade säilitamisele ja laiendamisele, sest metsad aitavad Euroopa ühiskondadel kliimamuutust leevendada ja selle tagajärgedega kohaneda; lisaks on seisukohal, et kvaliteetsetele looduslikele elupaikadele ja kaitsemetsadele, mille eesmärk on kaitse üleujutuste, maalihete, tule, kõrbestumise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja äärmuslike kliimakatastroofide eest, tuleb tagada parem kaitsetase; arvab, et komisjoni ettepanek peab vältimatult hõlmama piisavaid rahalisi vahendeid, teadmiste vahetust ning teadusuuringute ja teabe edendamist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni jätkama ELi metsakaitse valge raamatu koostamist, võttes arvesse rohelise raamatu avaliku arutelu tulemusi, laialdaselt tunnetatud vajadust valmistuda kliimamuutuse vastu, uuringut poliitikavalikute ja uuringut kohanemisvariantide kohta; leiab, et peale selle, et kinnitada metsade majanduslikku panust puiduga seotud ja mitteseotud toodete ja teenuste kaudu, tuleks valges raamatus keskenduda Euroopa metsade säilitamisele ja laiendamisele, sest metsad aitavad Euroopa ühiskondadel kliimamuutust leevendada ja selle tagajärgedega kohaneda; lisaks on seisukohal, et kvaliteetsetele looduslikele elupaikadele ja kaitsemetsadele, mille eesmärk on kaitse üleujutuste, maalihete, tule, kõrbestumise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja äärmuslike kliimakatastroofide eest, tuleb tagada parem kaitsetase; arvab, et komisjoni ettepanek peab vältimatult hõlmama piisavaid rahalisi vahendeid, teadmiste vahetust ning teadusuuringute ja teabe edendamist;

| 34. | kinnitab veel kord oma seisukohta vajadusest tõsta ELi metsakaitsemeetmete rahastamise taset ühise põllumajanduspoliitika maaelu arengu samba kaudu; juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutusest tingitud uued probleemid näitavad selgelt, et metsakaitse vajab paremat rahastamist ja et võidakse vajada uusi toetuse vorme; |
| --- | --- |

34.

kinnitab veel kord oma seisukohta vajadusest tõsta ELi metsakaitsemeetmete rahastamise taset ühise põllumajanduspoliitika maaelu arengu samba kaudu; juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutusest tingitud uued probleemid näitavad selgelt, et metsakaitse vajab paremat rahastamist ja et võidakse vajada uusi toetuse vorme;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks hoolikalt selliseid ökosüsteemi teenuste eest tasumise variante, millega tunnistatakse nende majanduslikku väärtust ning tasustatakse metsade bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja metsaökosüsteemide taastamist, ning koostaks selle kohta aruande parlamendile ja nõukogule; juhib tähelepanu selle tähtsusele, et äriühingud endale teadvustaksid, et tegelemine bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja metsakaitsega tõstab nende usaldusväärsust, teeb neile reklaami ja toob muud rahalist kasu; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks hoolikalt selliseid ökosüsteemi teenuste eest tasumise variante, millega tunnistatakse nende majanduslikku väärtust ning tasustatakse metsade bioloogilise mitmekesisuse kaitset ja metsaökosüsteemide taastamist, ning koostaks selle kohta aruande parlamendile ja nõukogule; juhib tähelepanu selle tähtsusele, et äriühingud endale teadvustaksid, et tegelemine bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja metsakaitsega tõstab nende usaldusväärsust, teeb neile reklaami ja toob muud rahalist kasu;

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks metsatulekahjude ennetamist käsitleva õigusakti ettepaneku, mis hõlmab ennetuskavade ja riskianalüüside rahastamist, Euroopa metsatulekahjude infosüsteemi (EFFIS), tulekahjude avastamist, infrastruktuuri, haridust ja koolitust ning tulekahjujärgset metsataastamist, sealhulgas võimalikku 30-aastast ehituskeeldu piirkonnas, kus toimus metsatulekahju; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks metsatulekahjude ennetamist käsitleva õigusakti ettepaneku, mis hõlmab ennetuskavade ja riskianalüüside rahastamist, Euroopa metsatulekahjude infosüsteemi (EFFIS), tulekahjude avastamist, infrastruktuuri, haridust ja koolitust ning tulekahjujärgset metsataastamist, sealhulgas võimalikku 30-aastast ehituskeeldu piirkonnas, kus toimus metsatulekahju;

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, millega keelatakse ehitamine maale, kus mets on hävinud tõestatud süütamisest tekkinud tulekahju tõttu; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, millega keelatakse ehitamine maale, kus mets on hävinud tõestatud süütamisest tekkinud tulekahju tõttu;

| 38. | nõuab säästvat majandamist segavate õiguslike takistuste kõrvaldamist; |
| --- | --- |

38.

nõuab säästvat majandamist segavate õiguslike takistuste kõrvaldamist;

| 39. | osutab vajadusele kehtestada finantsraamistik, mida on vaja metsatulekahjude tõrjumise parandamiseks, ning nõuab suuremat paindlikkust solidaarsusfondi mobiliseerimisel; |
| --- | --- |

39.

osutab vajadusele kehtestada finantsraamistik, mida on vaja metsatulekahjude tõrjumise parandamiseks, ning nõuab suuremat paindlikkust solidaarsusfondi mobiliseerimisel;

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks metsateavet käsitleva õigusakti ettepaneku, milles võetakse arvesse kliimaga seotud ohte ning metsasust, bioloogilist mitmekesisust, biootilisi ja abiootilisi ohte ja maakasutust kajastavate asjakohaste, ühtlustatud ja võrreldavate andmete kogumise ja levitamise vajadust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning keskkonnaalase arvepidamise raames; lisaks palub komisjonil koguda ja jälgida metsade kaitsefunktsioone, näiteks vee- ja pinnasekaitse funktsiooni kajastavaid näitajaid; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks metsateavet käsitleva õigusakti ettepaneku, milles võetakse arvesse kliimaga seotud ohte ning metsasust, bioloogilist mitmekesisust, biootilisi ja abiootilisi ohte ja maakasutust kajastavate asjakohaste, ühtlustatud ja võrreldavate andmete kogumise ja levitamise vajadust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning keskkonnaalase arvepidamise raames; lisaks palub komisjonil koguda ja jälgida metsade kaitsefunktsioone, näiteks vee- ja pinnasekaitse funktsiooni kajastavaid näitajaid;

| 41. | palub komisjonil toetada teadusuuringuid, mis käsitlevad metsade mõju ELi piirkondade ilmastikule, et anda metsamajandamise strateegiate jaoks vajalikku teavet metsade suuruse, koosseisu ja paiknemise muutustest ning selliste muutuste mõjust; |
| --- | --- |

41.

palub komisjonil toetada teadusuuringuid, mis käsitlevad metsade mõju ELi piirkondade ilmastikule, et anda metsamajandamise strateegiate jaoks vajalikku teavet metsade suuruse, koosseisu ja paiknemise muutustest ning selliste muutuste mõjust;

| 42. | palub, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid ja levitaksid säästva majandamise põhimõtetele tuginevaid heade tavade suuniseid, et rahuldada riiklike ja eraomanike ning kohalike kogukondade vajadusi kliimamuutuse suhtes vastupanuvõime tagamisel; märgib k,, kui tähtis on vahetada häid tavasid selle kohta, kuidas ettevõtted ja tööstusvaldkonnad saavad aidata täita bioloogilise mitmekesisuse sihteesmärke ja tugevdada olelusringipõhist mõtteviisi ning ühendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist tulu teenimisega; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada kommunikatsiooni- ja teabepoliitikat, et tagada metsade säästev majandamine, teavitada üldsust ja edendada säästvalt majandatud metsast saadud puidu kasutamist; |
| --- | --- |

42.

palub, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid ja levitaksid säästva majandamise põhimõtetele tuginevaid heade tavade suuniseid, et rahuldada riiklike ja eraomanike ning kohalike kogukondade vajadusi kliimamuutuse suhtes vastupanuvõime tagamisel; märgib k,, kui tähtis on vahetada häid tavasid selle kohta, kuidas ettevõtted ja tööstusvaldkonnad saavad aidata täita bioloogilise mitmekesisuse sihteesmärke ja tugevdada olelusringipõhist mõtteviisi ning ühendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist tulu teenimisega; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada kommunikatsiooni- ja teabepoliitikat, et tagada metsade säästev majandamine, teavitada üldsust ja edendada säästvalt majandatud metsast saadud puidu kasutamist;

| 43. | rõhutab vajadust tõhustada metsakaitse küsimustes teavitamist ja kooskõlastamist; arvab, et tuleb teha rohkem, tagamaks ELi siseste metsi puudutavate meetmete kooskõla välispoliitiliste avaldustega (koostöö, areng, eksootilise puiduga kauplemine jms); |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust tõhustada metsakaitse küsimustes teavitamist ja kooskõlastamist; arvab, et tuleb teha rohkem, tagamaks ELi siseste metsi puudutavate meetmete kooskõla välispoliitiliste avaldustega (koostöö, areng, eksootilise puiduga kauplemine jms);

| 44. | arvab, et metsad on osa inimkonna ühisest kultuuri- ja keskkonnapärandist, ning et silmatorkavaid puid tuleks kaitsta, olgu siis metsas või mujal; sellega seoses palub komisjonil ja liikmesriikidel koostada nende kaitsmiseks sobivad strateegiad, sealhulgas kaaluda metsapärandi seirekeskuste võimalust; lisaks õhutab liikmesriike oma riiklike poliitikate raames edendama metsade ja looduslike alade võrdset ja üldist juurdepääsetavust, tunnistades, et paljudes liikmesriikides tavapärane üldsuse juurdepääs metsadele ja loodusaladele (igameheõigus) toob palju kasu demokraatlike puhkevõimaluste ning ökosüsteemide ja looduspärandi väärtustamise näol; |
| --- | --- |

44.

arvab, et metsad on osa inimkonna ühisest kultuuri- ja keskkonnapärandist, ning et silmatorkavaid puid tuleks kaitsta, olgu siis metsas või mujal; sellega seoses palub komisjonil ja liikmesriikidel koostada nende kaitsmiseks sobivad strateegiad, sealhulgas kaaluda metsapärandi seirekeskuste võimalust; lisaks õhutab liikmesriike oma riiklike poliitikate raames edendama metsade ja looduslike alade võrdset ja üldist juurdepääsetavust, tunnistades, et paljudes liikmesriikides tavapärane üldsuse juurdepääs metsadele ja loodusaladele (igameheõigus) toob palju kasu demokraatlike puhkevõimaluste ning ökosüsteemide ja looduspärandi väärtustamise näol;

| 45. | riiklike metsade tegevuskavadega seotud ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks palub kõigil liikmesriikidel või piirkondadel koostada metsastrateegiad, mis hõlmavad jõekallaste taasmetsastamist, vihmavee akumuleerimist, põllumajandustegevust ja teadusuuringuid kõige põuakindlamate traditsiooniliste puu- ja taimeliikide ja -sortide väljavalimiseks; |
| --- | --- |

45.

riiklike metsade tegevuskavadega seotud ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks palub kõigil liikmesriikidel või piirkondadel koostada metsastrateegiad, mis hõlmavad jõekallaste taasmetsastamist, vihmavee akumuleerimist, põllumajandustegevust ja teadusuuringuid kõige põuakindlamate traditsiooniliste puu- ja taimeliikide ja -sortide väljavalimiseks;

Metsateadus

| 46. | rõhutab, et Euroopal on kahtlemata pikaajalistest tavadest tulenevat metsanduslikku oskusteavet, kuid rohkem tuleb rahastada teadusuuringuid, mis käsitlevad kliimamuutuse mõju metsadele; arvab, et teadlaste ebakindluse tõttu eri piirkondade metsi ähvardavate ohtude ulatuse ja ajaskaala osas tuleb vajalike teadmiste parandamiseks kliimauuringute rahastamine suunata konkreetsetele vajadustele ja lahendustele, mida saab kohaldada eri bioklimaatilistes vööndites; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et Euroopal on kahtlemata pikaajalistest tavadest tulenevat metsanduslikku oskusteavet, kuid rohkem tuleb rahastada teadusuuringuid, mis käsitlevad kliimamuutuse mõju metsadele; arvab, et teadlaste ebakindluse tõttu eri piirkondade metsi ähvardavate ohtude ulatuse ja ajaskaala osas tuleb vajalike teadmiste parandamiseks kliimauuringute rahastamine suunata konkreetsetele vajadustele ja lahendustele, mida saab kohaldada eri bioklimaatilistes vööndites;

| 47. | palub liikmesriikidel käivitada pikaajalised teadusuuringute ühisprogrammid, et paremini tundma õppida mõjusid ja nõrkusi ning toetada metsasektori kohanemismeetmeid; kutsub komisjoni üles aitama kaasata mitmeaastasesse teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamistikku projekte, mis on seotud teadmistega metsa ökosüsteemidest ja nende võimest kohaneda kliimamuutuse tagajärgedega; |
| --- | --- |

47.

palub liikmesriikidel käivitada pikaajalised teadusuuringute ühisprogrammid, et paremini tundma õppida mõjusid ja nõrkusi ning toetada metsasektori kohanemismeetmeid; kutsub komisjoni üles aitama kaasata mitmeaastasesse teadusuuringute ja tehnoloogia arengu raamistikku projekte, mis on seotud teadmistega metsa ökosüsteemidest ja nende võimest kohaneda kliimamuutuse tagajärgedega;

| 48. | palub komisjonil koostada tegevuskava ELi metsade kaitsmiseks, et ennetada kliimamuutusest tingitud haiguste ja putukkahjurite leviku kahjulikke tagajärgi; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil koostada tegevuskava ELi metsade kaitsmiseks, et ennetada kliimamuutusest tingitud haiguste ja putukkahjurite leviku kahjulikke tagajärgi;

| 49. | kutsub liikmesriike üles edendama teadusuuringuid, mis käsitlevad kliimamuutust ja selle mõju metsadele; tugevdama laiemat teadlikkust metsade mitmekesisuse ja nende säästva majandamise tähtsusest, toetama metsandustöötajate esialgset ja kohapealset väljaõpet, milles keskendutakse kliimamuutuse tõttu eeldatavalt vajalikele erioskustele (mitmekesisuse edendamine, kahjustuste ennetamine ja likvideerimine) ning toetama teadmiste ja kogemuste vahetust; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles edendama teadusuuringuid, mis käsitlevad kliimamuutust ja selle mõju metsadele; tugevdama laiemat teadlikkust metsade mitmekesisuse ja nende säästva majandamise tähtsusest, toetama metsandustöötajate esialgset ja kohapealset väljaõpet, milles keskendutakse kliimamuutuse tõttu eeldatavalt vajalikele erioskustele (mitmekesisuse edendamine, kahjustuste ennetamine ja likvideerimine) ning toetama teadmiste ja kogemuste vahetust;

| 50. | on seisukohal, et arvestades vajadust uurida tõhusalt metsa ökosüsteemide kaitsepotentsiaali ning prognoosida ja uurida kliimamuutusest kogu metsandus- ja puidusektorile tuleneva mõju leevendamise strateegiaid, on vaja koordineerimist ja rahastamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et arvestades vajadust uurida tõhusalt metsa ökosüsteemide kaitsepotentsiaali ning prognoosida ja uurida kliimamuutusest kogu metsandus- ja puidusektorile tuleneva mõju leevendamise strateegiaid, on vaja koordineerimist ja rahastamist ELi tasandil;

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) teine sammas

| 51. | juhib tähelepanu vajadusele arvestada ÜPP 2013. aasta järgset tulevikku arutades asjaoluga, et metsad täidavad tähtsaid keskkonnafunktsioone ning aitavad täita liikmesriikide majanduste ja maaelu arengu sotsiaalseid ja majanduslikke eesmärke; palub seepärast liikmesriikidel ja piirkondadel teha metsaasutuste ja üldsusega täiel määral koostööd maaelu arengukavade koostamisel, et tagada ELi valdkonnapoliitikate sidusus, arvestades, et metsandus võib mõnel juhul olla iseseisev maamajanduse valdkond; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu vajadusele arvestada ÜPP 2013. aasta järgset tulevikku arutades asjaoluga, et metsad täidavad tähtsaid keskkonnafunktsioone ning aitavad täita liikmesriikide majanduste ja maaelu arengu sotsiaalseid ja majanduslikke eesmärke; palub seepärast liikmesriikidel ja piirkondadel teha metsaasutuste ja üldsusega täiel määral koostööd maaelu arengukavade koostamisel, et tagada ELi valdkonnapoliitikate sidusus, arvestades, et metsandus võib mõnel juhul olla iseseisev maamajanduse valdkond;

| 52. | tuletab meelde metsade keskset osa sotsiaalmajanduslike ja ökoloogiliste avalike hüvede pakkujana ühiskonna ja arengu hüvanguks, eriti maapiirkondades; palub komisjonil välja töötada poliitiline lähenemisviis, mille puhul üheaegselt tunnustatakse seda rolli ja omanike omandiõigust; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde metsade keskset osa sotsiaalmajanduslike ja ökoloogiliste avalike hüvede pakkujana ühiskonna ja arengu hüvanguks, eriti maapiirkondades; palub komisjonil välja töötada poliitiline lähenemisviis, mille puhul üheaegselt tunnustatakse seda rolli ja omanike omandiõigust;

| 53. | tunneb heameelt tõsiasja üle, et uusimas komisjoni teatises ÜPP reformi kohta (19) tunnustatakse põllumeeste tähtsust ja asendamatust metsatulekahjude ärahoidmisel, metsaökosüsteemide korraldajatena, kes kaitsevad neid bioloogilist mitmekesisust ohustavate tegurite, näiteks kahjurite eest, ja eelkõige keskse piirkondliku jõuna, sest nende elatusvahendite püsimine on parim viis vältida rahvaarvu vähenemist; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt tõsiasja üle, et uusimas komisjoni teatises ÜPP reformi kohta (19) tunnustatakse põllumeeste tähtsust ja asendamatust metsatulekahjude ärahoidmisel, metsaökosüsteemide korraldajatena, kes kaitsevad neid bioloogilist mitmekesisust ohustavate tegurite, näiteks kahjurite eest, ja eelkõige keskse piirkondliku jõuna, sest nende elatusvahendite püsimine on parim viis vältida rahvaarvu vähenemist;

| 54. | väidab, et maapiirkondade tootjad, tootjarühmad ja avalikud asutused tuleb muuta ÜPP teise samba raames metsandusmeetmete osas abikõlblikuks; on arvamusel, et EL peab riiklike maaelu arengu programmide raames jätkama metsaistutamise toetamist, kandes samal ajal hoolt, et need algatused ei häiri turgu ning et metsa uuendamisel kasutatakse kohalikku tulele ja kahjuritele vastupidavat materjali ja kaitstakse bioloogilist mitmekesisust; rõhutab ka vajadust eelistada metsastamisel puuliike, mis parandavad oluliselt mulla kvaliteeti ja bioloogilist mitmekesisust, arvestades seejuures istutuskoha iseärasuste ja kohalike liikidega ning vajadusega segametsade järele; |
| --- | --- |

54.

väidab, et maapiirkondade tootjad, tootjarühmad ja avalikud asutused tuleb muuta ÜPP teise samba raames metsandusmeetmete osas abikõlblikuks; on arvamusel, et EL peab riiklike maaelu arengu programmide raames jätkama metsaistutamise toetamist, kandes samal ajal hoolt, et need algatused ei häiri turgu ning et metsa uuendamisel kasutatakse kohalikku tulele ja kahjuritele vastupidavat materjali ja kaitstakse bioloogilist mitmekesisust; rõhutab ka vajadust eelistada metsastamisel puuliike, mis parandavad oluliselt mulla kvaliteeti ja bioloogilist mitmekesisust, arvestades seejuures istutuskoha iseärasuste ja kohalike liikidega ning vajadusega segametsade järele;

| 55. | juhib, nii nagu ka nõukogu oma 11. juuni 2010. aasta järeldustes, tähelepanu sellele, et metsa hülgamisest võivad tekkida tõsised probleemid, kuna hiljem võib olla võimatu tagada, et metsad täidavad jätkuvalt oma funktsioone; |
| --- | --- |

55.

juhib, nii nagu ka nõukogu oma 11. juuni 2010. aasta järeldustes, tähelepanu sellele, et metsa hülgamisest võivad tekkida tõsised probleemid, kuna hiljem võib olla võimatu tagada, et metsad täidavad jätkuvalt oma funktsioone;

| 56. | peab vajalikuks õhutada ja toetada metsa säästvalt majandavate tootjate ühenduste ja metsamajandusorganite moodustamist, eriti väikeste metsadega piirkondades, kuna see aitab tasakaalustada nende arvukate kaupade ja teenuste pakkumist, mida metsad võivad anda; arvab, et sellised organid ja ühendused parandavad tootjate läbirääkimispositsiooni puidu tarneahelas, aitavad luua ja tagada võrdseid konkurentsi-tingimusi ning samas tegeleda majanduskriisist, rahvusvahelisest konkurentsist ja kliimamuutusest tingitud probleemidega ning võidelda ebaseadusliku metsaraiega; |
| --- | --- |

56.

peab vajalikuks õhutada ja toetada metsa säästvalt majandavate tootjate ühenduste ja metsamajandusorganite moodustamist, eriti väikeste metsadega piirkondades, kuna see aitab tasakaalustada nende arvukate kaupade ja teenuste pakkumist, mida metsad võivad anda; arvab, et sellised organid ja ühendused parandavad tootjate läbirääkimispositsiooni puidu tarneahelas, aitavad luua ja tagada võrdseid konkurentsi-tingimusi ning samas tegeleda majanduskriisist, rahvusvahelisest konkurentsist ja kliimamuutusest tingitud probleemidega ning võidelda ebaseadusliku metsaraiega;

| 57. | väidab, et tuleb anda rohkem abi metsa liikide, elupaikade ja ökosüsteemiteenuste bioloogilist mitmekesisust kaitsvatele avaliku ja erasektori osapooltele, ning see peab hõlmama vabatahtlikke kaitsemeetodeid ja Natura 2000 alasid ühendavaid piirkondi, kuna bioloogiline mitmekesisus on põllumajanduse säilitamise, arendamise ja kohandamise jaoks vältimatu; |
| --- | --- |

57.

väidab, et tuleb anda rohkem abi metsa liikide, elupaikade ja ökosüsteemiteenuste bioloogilist mitmekesisust kaitsvatele avaliku ja erasektori osapooltele, ning see peab hõlmama vabatahtlikke kaitsemeetodeid ja Natura 2000 alasid ühendavaid piirkondi, kuna bioloogiline mitmekesisus on põllumajanduse säilitamise, arendamise ja kohandamise jaoks vältimatu;

| 58. | nõuab arvepõhise tasustamiskorra asendamist standardkulude või pindalapõhiste kulude süsteemiga; |
| --- | --- |

58.

nõuab arvepõhise tasustamiskorra asendamist standardkulude või pindalapõhiste kulude süsteemiga;

| 59. | nõuab metsanduse heade tavade standardi väljatöötamist, mis oleks kõigi metsaga seotud meetmete toetamise lähtealuseks; |
| --- | --- |

59.

nõuab metsanduse heade tavade standardi väljatöötamist, mis oleks kõigi metsaga seotud meetmete toetamise lähtealuseks;

| 60. | nõuab metsakeskkonna ja Natura 2000 meetmete kohustuslikku lisamist maaelu arengu programmidesse ja Natura 2000 võrgustike toetamist pindalapõhiste otsemaksetega; |
| --- | --- |

60.

nõuab metsakeskkonna ja Natura 2000 meetmete kohustuslikku lisamist maaelu arengu programmidesse ja Natura 2000 võrgustike toetamist pindalapõhiste otsemaksetega;

| 61. | nõuab, et ÜPPsse lisatakse uus meede „identifitseeritava lähtekohaga geneetilise metsamaterjali kohapealne ja elu- või kasvukohaväline kaitse”; |
| --- | --- |

61.

nõuab, et ÜPPsse lisatakse uus meede „identifitseeritava lähtekohaga geneetilise metsamaterjali kohapealne ja elu- või kasvukohaväline kaitse”;

| 62. | lükkab otsustavalt tagasi intellektuaalomandi õiguste kohaldamise metsageneetiliste ressursside suhtes; |
| --- | --- |

62.

lükkab otsustavalt tagasi intellektuaalomandi õiguste kohaldamise metsageneetiliste ressursside suhtes;

| 63. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kõik ELi rahastatavad metsanduse ja metsakaitse projektid on pikaajalise perspektiiviga; |
| --- | --- |

63.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kõik ELi rahastatavad metsanduse ja metsakaitse projektid on pikaajalise perspektiiviga;

Kodanikukaitse ja tulekahjude ennetamine

| 64. | on veendunud, et hoopis ökonoomsem on metsatulekahjusid ennetada kui nendega võidelda; |
| --- | --- |

64.

on veendunud, et hoopis ökonoomsem on metsatulekahjusid ennetada kui nendega võidelda;

| 65. | juhib tähelepanu tungivale vajadusele viia ellu parlamendi poolt hiljuti vastu võetud soovitused loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise kohta (20), eelkõige need, mis puudutavad metsastamis- ja taasmetsastamiskavade toetamist, eelistades kohalikke liike ja segametsi ning soodustades bioloogilist mitmekesisust ja suuremat tulekahju-, tormi- ja haiguskindlust; juhib tähelepanu ka saarte ja äärepoolseimate piirkondade lisaraskustele tulekahjudega võitlemisel; nõuab selliste piirkondade erikohtlemist, milleks tuleb kasutada olemasolevaid rahastamisvahendid, sh solidaarsusfondi; |
| --- | --- |

65.

juhib tähelepanu tungivale vajadusele viia ellu parlamendi poolt hiljuti vastu võetud soovitused loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise kohta (20), eelkõige need, mis puudutavad metsastamis- ja taasmetsastamiskavade toetamist, eelistades kohalikke liike ja segametsi ning soodustades bioloogilist mitmekesisust ja suuremat tulekahju-, tormi- ja haiguskindlust; juhib tähelepanu ka saarte ja äärepoolseimate piirkondade lisaraskustele tulekahjudega võitlemisel; nõuab selliste piirkondade erikohtlemist, milleks tuleb kasutada olemasolevaid rahastamisvahendid, sh solidaarsusfondi;

| 66. | on seisukohal, et metsatulekahjude ennetamine maastiku planeerimise ja ühenduvuse ning infrastruktuuri ja väljaõppe kaudu peaks kindlalt seonduma ELi metsakaitse-, kohandumis- ja kodanikukaitse poliitikaga; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et metsatulekahjude ennetamine maastiku planeerimise ja ühenduvuse ning infrastruktuuri ja väljaõppe kaudu peaks kindlalt seonduma ELi metsakaitse-, kohandumis- ja kodanikukaitse poliitikaga;

| 67. | juhib tähelepanu sellele, et kuivade ja kõrbestumise ohus olevate piirkondade taasmetsastamine tootlike liikidega toob kasu elanikkonnale ja tagab elanike osalemise metsakaitses ja metsatulekaitses; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu sellele, et kuivade ja kõrbestumise ohus olevate piirkondade taasmetsastamine tootlike liikidega toob kasu elanikkonnale ja tagab elanike osalemise metsakaitses ja metsatulekaitses;

| 68. | rõhutab metsaalade vaieldamatut tähtsust avaliku julgeoleku jaoks, sest nad kaitsevad inimasustust loodusnähtuste negatiivsete mõjude eest; |
| --- | --- |

68.

rõhutab metsaalade vaieldamatut tähtsust avaliku julgeoleku jaoks, sest nad kaitsevad inimasustust loodusnähtuste negatiivsete mõjude eest;

Heidet käsitlev aruandlus ja arvepidamine

| 69. | on seisukohal, et heitkogustega kauplemise süsteem selle praegusel kujul ei sobi kokku maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse alase arvepidamisega, eelkõige sellepärast, et nõuded tööstuskäitistele kehtestatakse siin üheks aastaks, kuid maaomandi süsinikuvarudes muutuste ilmnemiseks ja märkamiseks kulub kauem aega; seetõttu ei tohiks vastavaid seoseid tekitada; sellega seoses palub komisjonil uuesti kaaluda, kuidas oleks maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsandusega seotud tegevustest saadavat süsinikukoguste säästu kõige parem rahastada; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et heitkogustega kauplemise süsteem selle praegusel kujul ei sobi kokku maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse alase arvepidamisega, eelkõige sellepärast, et nõuded tööstuskäitistele kehtestatakse siin üheks aastaks, kuid maaomandi süsinikuvarudes muutuste ilmnemiseks ja märkamiseks kulub kauem aega; seetõttu ei tohiks vastavaid seoseid tekitada; sellega seoses palub komisjonil uuesti kaaluda, kuidas oleks maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsandusega seotud tegevustest saadavat süsinikukoguste säästu kõige parem rahastada;

| 70. | tunnistab probleeme, mis seonduvad võimalusega lisada maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus ühiste jõupingutuste otsusest tulenevatesse liikmesriikide eesmärkidesse; on eriti mures selle pärast, et erinevused arvestuste täpsuses ja suured looduslikud erinevused võivad õõnestada nimetatud otsuse täitmise korda; nõuab seepärast maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkonnale eraldi eesmärkide seadmist; |
| --- | --- |

70.

tunnistab probleeme, mis seonduvad võimalusega lisada maakasutus, maakasutuse muutmine ja metsandus ühiste jõupingutuste otsusest tulenevatesse liikmesriikide eesmärkidesse; on eriti mures selle pärast, et erinevused arvestuste täpsuses ja suured looduslikud erinevused võivad õõnestada nimetatud otsuse täitmise korda; nõuab seepärast maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse valdkonnale eraldi eesmärkide seadmist;

| 71. | väljendab otsustavust täita ELi 2020. aasta taastuvenergia eesmärk ja kliimamuutuse 2 C eesmärk; on aga mures selle pärast, et praeguses kasvuhoonegaaside arvutamise metoodikas kasutatavad lühikesed tähtajad ja siit tulenev puidu biomassi süsinikuneutraalsuse eeldus võivad nende täitmist takistada; palub komisjonil arutada seda küsimust rahvusvahelise kliimamuutuste rühmaga ja kehtestada uus kasvuhoonegaaside arvutamise metoodika, mille puhul süsinikuvoogude arvutamiseks riigi tasandil jälgitakse pikemaid ajavahemikke, arvestatakse maakasutusest, maakasutuse muutmisest ja metsandusest tulenevaid biomassi emissioone ning võetakse arvesse metsandustegevuse eri staadiumid (metsauuendus, harvendus- ja lõppraie); |
| --- | --- |

71.

väljendab otsustavust täita ELi 2020. aasta taastuvenergia eesmärk ja kliimamuutuse 2 C eesmärk; on aga mures selle pärast, et praeguses kasvuhoonegaaside arvutamise metoodikas kasutatavad lühikesed tähtajad ja siit tulenev puidu biomassi süsinikuneutraalsuse eeldus võivad nende täitmist takistada; palub komisjonil arutada seda küsimust rahvusvahelise kliimamuutuste rühmaga ja kehtestada uus kasvuhoonegaaside arvutamise metoodika, mille puhul süsinikuvoogude arvutamiseks riigi tasandil jälgitakse pikemaid ajavahemikke, arvestatakse maakasutusest, maakasutuse muutmisest ja metsandusest tulenevaid biomassi emissioone ning võetakse arvesse metsandustegevuse eri staadiumid (metsauuendus, harvendus- ja lõppraie);

| 72. | väidab, et praegused komisjoni koostatud nn biokütuse kriteeriumid ei ole biomassi jaoks sobivad ning nõuab energia tootmiseks soovitatava biomassi jaoks uute, õiguslikult siduvate säästvuskriteeriumide väljatöötamist; väidab, et komisjon peaks tutvuma Forest Europe’i töö ja järeldustega selliste kriteeriumide loomiseks, mille puhul välditakse taastuvenergia turu moonutamise ohtu, ei lähtuta süsinikuneutraalsuse eeldusest, võetakse arvesse kaudsed heitkogused ning ei seata ohtu ELi 2020. aasta taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist; märgib, et kriteeriumide rakendamise üksikasjad tuleks jätta kohaliku tasandi hooleks, arvestades sealjuures paikkondlikke iseärasusi; |
| --- | --- |

72.

väidab, et praegused komisjoni koostatud nn biokütuse kriteeriumid ei ole biomassi jaoks sobivad ning nõuab energia tootmiseks soovitatava biomassi jaoks uute, õiguslikult siduvate säästvuskriteeriumide väljatöötamist; väidab, et komisjon peaks tutvuma Forest Europe’i töö ja järeldustega selliste kriteeriumide loomiseks, mille puhul välditakse taastuvenergia turu moonutamise ohtu, ei lähtuta süsinikuneutraalsuse eeldusest, võetakse arvesse kaudsed heitkogused ning ei seata ohtu ELi 2020. aasta taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist; märgib, et kriteeriumide rakendamise üksikasjad tuleks jätta kohaliku tasandi hooleks, arvestades sealjuures paikkondlikke iseärasusi;

| 73. | nõuab selliste metsa määratluste kohaldamist, mis baseeruvad metsade ökoloogilisel klassifikatsioonil, näiteks sellel, mille Euroopa Keskkonnaamet pakkus välja 2007. aastal ning mis võimaldab bioomide ja arengustaadiumite põhjal eristada süsinikurikkaid põlismetsi, intensiivselt majandatavaid monokultuure ja muid metsatüüpe, sealhulgas Vahemere piirkonna võsametsi; |
| --- | --- |

73.

nõuab selliste metsa määratluste kohaldamist, mis baseeruvad metsade ökoloogilisel klassifikatsioonil, näiteks sellel, mille Euroopa Keskkonnaamet pakkus välja 2007. aastal ning mis võimaldab bioomide ja arengustaadiumite põhjal eristada süsinikurikkaid põlismetsi, intensiivselt majandatavaid monokultuure ja muid metsatüüpe, sealhulgas Vahemere piirkonna võsametsi;

| 74. | rõhutab, kui tähtis on kaitsta mitmekesisust ELi metsade kõigis arengustaadiumites, et tagada metsasisene ja metsadevaheline bioloogiline mitmekesisus, kuna igas staadiumis kujunevad järgneva staadiumi tingimused ja ilma nende kõigi kooskõlastatud kaitseta on hilisemate staadiumite kujunemine tõsiselt ohustatud; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, kui tähtis on kaitsta mitmekesisust ELi metsade kõigis arengustaadiumites, et tagada metsasisene ja metsadevaheline bioloogiline mitmekesisus, kuna igas staadiumis kujunevad järgneva staadiumi tingimused ja ilma nende kõigi kooskõlastatud kaitseta on hilisemate staadiumite kujunemine tõsiselt ohustatud;

Välistegevus

| 75. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha tööd rahvusvahelisel tasandil, et kehtestada ÜRO uus metsade määratlus, milles bioomipõhiselt muudetakse selgemaks loodusliku metsa määratlused ja tehakse vahet kohalikest liikidest koosnevatel metsadel ning valdavalt monokultuursetel ja võõrpuuliikidest koosnevatel metsadel; sellega seoses ning kuna ELi avalik sektor on suurim arengumaade abistaja (metsasektorit toetati 2003. aastal enam kui 600 miljoni euroga), märgib, et metsa määratlus suurendaks oluliselt poliitika sidusust ja tasuvust; kahetseb seda, et rohelises raamatus ei kõnelda edasiminekust seoses vajadusega kooskõlastada ELi liidusisest ja välistegevust ning jõuda ÜRO metsafoorumil õiguslikult siduva kokkuleppeni; |
| --- | --- |

75.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha tööd rahvusvahelisel tasandil, et kehtestada ÜRO uus metsade määratlus, milles bioomipõhiselt muudetakse selgemaks loodusliku metsa määratlused ja tehakse vahet kohalikest liikidest koosnevatel metsadel ning valdavalt monokultuursetel ja võõrpuuliikidest koosnevatel metsadel; sellega seoses ning kuna ELi avalik sektor on suurim arengumaade abistaja (metsasektorit toetati 2003. aastal enam kui 600 miljoni euroga), märgib, et metsa määratlus suurendaks oluliselt poliitika sidusust ja tasuvust; kahetseb seda, et rohelises raamatus ei kõnelda edasiminekust seoses vajadusega kooskõlastada ELi liidusisest ja välistegevust ning jõuda ÜRO metsafoorumil õiguslikult siduva kokkuleppeni;

| 76. | märgib, kui tähtis on nii haldus- kui teadustasandil ülemaailmne koostöö standardite kehtestamisel, parimate tavade ning teadusliku ja tehnilise oskusteabe edasiandmisel, eriti seoses raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamisega (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation – REDD); osutab lisaks, et REDDist saadava kasu õiglane jagunemine ei ole võimalik ilma aktiivse koostöö ja parimate tavade vahetamiseta; rõhutab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi (Global Monitoring for Environment and Security – GMES) üleeuroopalist ja rahvusvahelist tähtsust seoses metsaalade kaardistamise, järelevalve ja registreerimisega ning panust, mida selle programmiga kogutav teave võib anda ÜRO kliimamuutuste alastel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

76.

märgib, kui tähtis on nii haldus- kui teadustasandil ülemaailmne koostöö standardite kehtestamisel, parimate tavade ning teadusliku ja tehnilise oskusteabe edasiandmisel, eriti seoses raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamisega (Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation – REDD); osutab lisaks, et REDDist saadava kasu õiglane jagunemine ei ole võimalik ilma aktiivse koostöö ja parimate tavade vahetamiseta; rõhutab ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi (Global Monitoring for Environment and Security – GMES) üleeuroopalist ja rahvusvahelist tähtsust seoses metsaalade kaardistamise, järelevalve ja registreerimisega ning panust, mida selle programmiga kogutav teave võib anda ÜRO kliimamuutuste alastel läbirääkimistel;

*

* *

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

77.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 115.

(2)  EÜT C 56, 26.2.1999, lk 1.

(3)  Teenusleping nr 30-CE-0227729/00-59.

(4)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0325.

(6)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 1.

(7)  Pakkumine nr AGRI-2008-EVAL-10 // raamleping nr 30-CE-0101908/00-50).

(8)  ELT L 140 5.6.2009, lk 16.

(9)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

(10)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.

(11)  Aruanne, 16.9.2010.

(12)  EÜT L 11, 15.1.2000, lk. 17.

(13)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(14)  AGRI-2007-G4-06.

(15)  ENV.B.1/ETU/2008/0049.

(16)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(17)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2158/92 ühenduse metsade tulekaitse kohta (EÜT L 217, 31.7.1992, lk 3).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (ELT L 324, 11.12.2003, lk 1).

(19)  Komisjoni 18. novembri 2010. aasta teatis “Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine.” (KOM(2010)0672).

(20)  Euroopa Parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise “Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele“ kohta (P7_TA(2010)0326).

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/35 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/35

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Nõukogu aastaaruanne Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta 2009. aastal

P7_TA(2011)0227

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon nõukogu 2009. aasta aruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43 (2010/2124(INI))

2012/C 377 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) II osa G jao punktile 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2009. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhivalikute kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) II osa G jao punktile 43;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud, eespool nimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud, eespool nimetatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta (2) ja 10. märtsi 2010. aasta (3) resolutsioone vastavalt ÜVJP 2007. ja 2008. aasta aruannete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta (2) ja 10. märtsi 2010. aasta (3) resolutsioone vastavalt ÜVJP 2007. ja 2008. aasta aruannete kohta;

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta seisukohta Euroopa välisteenistuse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta seisukohta Euroopa välisteenistuse kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (6);

| — | võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse juhtimise põhikorralduse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja poolt Euroopa Parlamendi täiskogu 8. juuli 2010. aasta istungil tehtud avaldust Euroopa välisteenistuse juhtimise põhikorralduse kohta (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010. aasta järeldusi ELi välissuhete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010. aasta järeldusi ELi välissuhete kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0168/2011),

| A. | arvestades, et EL peaks edasi arendama oma välispoliitika eesmärke ning kaitsma oma väärtusi ja huve kogu maailmas üldisema eesmärgiga edendada rahu, julgeolekut, solidaarsust, konfliktide ennetamist, demokraatia edendamist, inimõiguste kaitset, soolist võrdõiguslikkust, rahvusvahelise õiguse austamist ja rahvusvaheliste institutsioonide toetamist, tulemuslikku mitmepoolset lähenemisviisi ja riikidevahelist vastastikust austust, säästvat arengut, vaba ja õiglast kaubandust ning vaesuse kaotamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL peaks edasi arendama oma välispoliitika eesmärke ning kaitsma oma väärtusi ja huve kogu maailmas üldisema eesmärgiga edendada rahu, julgeolekut, solidaarsust, konfliktide ennetamist, demokraatia edendamist, inimõiguste kaitset, soolist võrdõiguslikkust, rahvusvahelise õiguse austamist ja rahvusvaheliste institutsioonide toetamist, tulemuslikku mitmepoolset lähenemisviisi ja riikidevahelist vastastikust austust, säästvat arengut, vaba ja õiglast kaubandust ning vaesuse kaotamist;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepingu rakendamine annab Euroopa välistegevusele uue mõõtme ja selle alusel saab edaspidi parandada ELi välispoliitika ja laiemas plaanis välistegevuse ühtsust, järjepidevust ja tõhusust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepingu rakendamine annab Euroopa välistegevusele uue mõõtme ja selle alusel saab edaspidi parandada ELi välispoliitika ja laiemas plaanis välistegevuse ühtsust, järjepidevust ja tõhusust;

| C. | arvestades, et Lissaboni leping annab ELi välispoliitikale uue hoo, eelkõige pakkudes institutsioonilisi ja toimimisvahendeid, mis võimaldaksid liidul võtta rahvusvahelise rolli, mis vastab tema silmapaistvale majanduslikule staatusele ja ambitsioonidele, ning kujundada end mõjukaks ülemaailmseks toimijaks, kes suudab jagada vastutust ülemaailmse julgeoleku eest ja olla juhtrollis ühistele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni leping annab ELi välispoliitikale uue hoo, eelkõige pakkudes institutsioonilisi ja toimimisvahendeid, mis võimaldaksid liidul võtta rahvusvahelise rolli, mis vastab tema silmapaistvale majanduslikule staatusele ja ambitsioonidele, ning kujundada end mõjukaks ülemaailmseks toimijaks, kes suudab jagada vastutust ülemaailmse julgeoleku eest ja olla juhtrollis ühistele probleemidele ühiste lahenduste leidmisel;

| D. | arvestades, et Euroopa välistegevuse uus hoog nõuab ELilt strateegilisemat tegutsemist, et oma mõjuvõimu rahvusvaheliselt kasutada; arvestades, et ELi võime mõjutada rahvusvahelist korraldust sõltub mitte ainult liidu poliitikasuundade, toimijate ja institutsioonide ühtsusest, vaid ka ELi välispoliitika tegelikust strateegilisest kontseptsioonist, mis peab ühendama kõik liikmesriigid samade prioriteetide ja eesmärkide toetuseks, nii et nad rahvusvahelisel areenil kõneleksid ühel kindlal häälel; arvestades, et ELi välispoliitikale tuleb anda vajalikud vahendid, et liidul oleks võimalik tegutseda rahvusvahelisel areenil tõhusalt ja järjekindlalt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa välistegevuse uus hoog nõuab ELilt strateegilisemat tegutsemist, et oma mõjuvõimu rahvusvaheliselt kasutada; arvestades, et ELi võime mõjutada rahvusvahelist korraldust sõltub mitte ainult liidu poliitikasuundade, toimijate ja institutsioonide ühtsusest, vaid ka ELi välispoliitika tegelikust strateegilisest kontseptsioonist, mis peab ühendama kõik liikmesriigid samade prioriteetide ja eesmärkide toetuseks, nii et nad rahvusvahelisel areenil kõneleksid ühel kindlal häälel; arvestades, et ELi välispoliitikale tuleb anda vajalikud vahendid, et liidul oleks võimalik tegutseda rahvusvahelisel areenil tõhusalt ja järjekindlalt;

| E. | arvestades, et kehtivas rahvusvahelises korras toimuvad uute probleemide tekkimise ja uute võimustruktuuride loomise tõttu olulised muutused, mis nõuavad ELi aktiivsemat suhtlemist praeguste ja tärkavate suurjõududega ja valitsusväliste osalistega ning ka kahepoolsete ja mitmepoolsete partnerite ja institutsioonidega, et edendada tõhusate lahenduste leidmist probleemidele, mis on Euroopa kodanikel ja kogu maailmal ühised ning mis võivad mõjutada ülemaailmset julgeolekut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kehtivas rahvusvahelises korras toimuvad uute probleemide tekkimise ja uute võimustruktuuride loomise tõttu olulised muutused, mis nõuavad ELi aktiivsemat suhtlemist praeguste ja tärkavate suurjõududega ja valitsusväliste osalistega ning ka kahepoolsete ja mitmepoolsete partnerite ja institutsioonidega, et edendada tõhusate lahenduste leidmist probleemidele, mis on Euroopa kodanikel ja kogu maailmal ühised ning mis võivad mõjutada ülemaailmset julgeolekut;

| F. | arvestades, et uus hoog peab viima ka uue lähenemiseni nii uutes kui ka vanades ELi strateegilistes partnerlussuhetes ning selle aluseks peaksid olema ühised põhiväärtused, nagu suundumus demokraatia poole, inimõiguste, põhivabaduste, õigusriigi ja rahvusvahelise õiguse põhimõtte austamine ning vastastikune kasu ja huvid ning ühine arusaamine ülemaailmsest julgeolekust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uus hoog peab viima ka uue lähenemiseni nii uutes kui ka vanades ELi strateegilistes partnerlussuhetes ning selle aluseks peaksid olema ühised põhiväärtused, nagu suundumus demokraatia poole, inimõiguste, põhivabaduste, õigusriigi ja rahvusvahelise õiguse põhimõtte austamine ning vastastikune kasu ja huvid ning ühine arusaamine ülemaailmsest julgeolekust;

| G. | arvestades, et ELi välispoliitika parlamentaarne järelevalve on ülioluline, et Euroopa välistegevust mõistaksid ja toetaksid ELi kodanikud; arvestades, et järelevalve tugevdab kõnealuse tegevuse õiguspärasust; arvestades, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peavad üheskoos kindlaks määrama parlamentidevahelise koostöö tulemusliku ja regulaarse korralduse ja edendamise ELis kooskõlas Lissaboni lepingu protokolli nr 1 artiklitega 9 ja 10, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi välispoliitika parlamentaarne järelevalve on ülioluline, et Euroopa välistegevust mõistaksid ja toetaksid ELi kodanikud; arvestades, et järelevalve tugevdab kõnealuse tegevuse õiguspärasust; arvestades, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid peavad üheskoos kindlaks määrama parlamentidevahelise koostöö tulemusliku ja regulaarse korralduse ja edendamise ELis kooskõlas Lissaboni lepingu protokolli nr 1 artiklitega 9 ja 10,

Nõukogu 2009. aasta aruanne ÜVJP kohta

| 1. | on rahul nõukogu aastaaruandega ja kiidab selle läbipaistvat ja konkreetsetele teemadele keskenduvat struktuuri, mis annab selge ülevaate ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna poliitikasuundadest ning tegevusest; mainib tunnustavalt ka nõukogu kavatsust panna suuremat rõhku ja keskenduda enam konfliktide ning probleemide piirkondlikule kontekstile; kahetseb siiski asjaolu, et aruandes ei esitata ühtegi võimalikku lähenemisviisi nende konfliktide ja probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

1.

on rahul nõukogu aastaaruandega ja kiidab selle läbipaistvat ja konkreetsetele teemadele keskenduvat struktuuri, mis annab selge ülevaate ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna poliitikasuundadest ning tegevusest; mainib tunnustavalt ka nõukogu kavatsust panna suuremat rõhku ja keskenduda enam konfliktide ning probleemide piirkondlikule kontekstile; kahetseb siiski asjaolu, et aruandes ei esitata ühtegi võimalikku lähenemisviisi nende konfliktide ja probleemide lahendamiseks;

| 2. | kutsub nõukogu üles mitte piirduma ÜVJP aastaaruande puhul vaid ÜVJP meetmete kirjeldusega, vaid tegema sellest poliitika- ja lahendustekeskse vahendi; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama enamat kui vaid riikide kaupa esitatud sündmuste ja suundumuste kataloogi ning selles tuleks käsitleda ka ELi välispoliitika tulemuslikkuse küsimust ning vahendeid, mis on vajalikud Euroopa välistegevuse eesmärkide saavutamiseks; palub nõukogul lisada aruandesse hinnang ÜVJP ja muude liidu välispoliitika meetmete vahelise kooskõlastatuse ja ühtsuse kohta ning lisada sellesse ka ÜVJP raames läbiviidava tegevuse kohta antavatel hinnangutel põhinevaid strateegilisi ja korralduslikke soovitusi tulevikuks; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu üles mitte piirduma ÜVJP aastaaruande puhul vaid ÜVJP meetmete kirjeldusega, vaid tegema sellest poliitika- ja lahendustekeskse vahendi; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama enamat kui vaid riikide kaupa esitatud sündmuste ja suundumuste kataloogi ning selles tuleks käsitleda ka ELi välispoliitika tulemuslikkuse küsimust ning vahendeid, mis on vajalikud Euroopa välistegevuse eesmärkide saavutamiseks; palub nõukogul lisada aruandesse hinnang ÜVJP ja muude liidu välispoliitika meetmete vahelise kooskõlastatuse ja ühtsuse kohta ning lisada sellesse ka ÜVJP raames läbiviidava tegevuse kohta antavatel hinnangutel põhinevaid strateegilisi ja korralduslikke soovitusi tulevikuks;

| 3. | usub, et ÜVJP aastaaruanne peaks põhinema Lissaboni lepinguga loodud uuel institutsioonilisel raamistikul ja olema institutsioonidevahelise tõhustatud dialoogi vahendiks, eriti aruteludel selle üle, kuidas ELi välispoliitika strateegiat rakendada, selle tulemuslikkust hinnata ja tulevased suunad paika panna; |
| --- | --- |

3.

usub, et ÜVJP aastaaruanne peaks põhinema Lissaboni lepinguga loodud uuel institutsioonilisel raamistikul ja olema institutsioonidevahelise tõhustatud dialoogi vahendiks, eriti aruteludel selle üle, kuidas ELi välispoliitika strateegiat rakendada, selle tulemuslikkust hinnata ja tulevased suunad paika panna;

Lissaboni lepingu jõustamine

| 4. | kordab oma seisukohta, mille kohaselt tuleks välja töötada ELi välispoliitika ühtne strateegia, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud eesmärkidel ja põhimõtetel ning milles tuleks selgelt määratleda ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika huvid; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kasutama oma volitusi täiel määral ära, et algatada, viia ellu ja tagada ÜVJP järgimine, parlamendi asjaomaseid organeid sellesse töösse täielikult kaasates; |
| --- | --- |

4.

kordab oma seisukohta, mille kohaselt tuleks välja töötada ELi välispoliitika ühtne strateegia, mis põhineb Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud eesmärkidel ja põhimõtetel ning milles tuleks selgelt määratleda ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika huvid; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kasutama oma volitusi täiel määral ära, et algatada, viia ellu ja tagada ÜVJP järgimine, parlamendi asjaomaseid organeid sellesse töösse täielikult kaasates;

| 5. | rõhutab vajadust suurendada asepresidendi ja kõrge esindaja juhtimisel ühtsust Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja liikmesriikide vahel; nõuab, et suurendataks ELi ja liikmesriikide tasandi vahelist sünergiat ja tugevdataks institutsioonidevahelist kooskõlastust eesmärgiga paremini integreerida kõik asjakohased vahendid ja poliitikasuunad ning esitada ELi ühtne sõnum põhilistes poliitilistes küsimustes; on seisukohal, et vaja on kõigil tasanditel toimuvat koostööd Euroopa välisteenistuse, Euroopa Parlamendi asjaomaste organite ja komisjonide ning komisjoni asjaomaste teenistuste vahel, et EL saaks välja töötada strateegilise lähenemise oma naaberriikidele, kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele ja muudele partnerriikidele, samuti sellistes poliitikavaldkondades nagu kaubandus, areng, energiajulgeolek ning justiits- ja siseküsimused; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust suurendada asepresidendi ja kõrge esindaja juhtimisel ühtsust Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja liikmesriikide vahel; nõuab, et suurendataks ELi ja liikmesriikide tasandi vahelist sünergiat ja tugevdataks institutsioonidevahelist kooskõlastust eesmärgiga paremini integreerida kõik asjakohased vahendid ja poliitikasuunad ning esitada ELi ühtne sõnum põhilistes poliitilistes küsimustes; on seisukohal, et vaja on kõigil tasanditel toimuvat koostööd Euroopa välisteenistuse, Euroopa Parlamendi asjaomaste organite ja komisjonide ning komisjoni asjaomaste teenistuste vahel, et EL saaks välja töötada strateegilise lähenemise oma naaberriikidele, kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele ja muudele partnerriikidele, samuti sellistes poliitikavaldkondades nagu kaubandus, areng, energiajulgeolek ning justiits- ja siseküsimused;

| 6. | ootab, et Euroopa välisteenistus aitab tihedama kooskõlastamise abil ÜVJP ja muude välispoliitiliste meetmete vahel tugevdada ELi rolli ja mõju ülemaailmsel areenil ning võimaldab liidul tõhusamalt vahendada oma huve ja väärtusi viisil, mis vastab liidu praegusele staatusele rahvusvahelises kaubanduses ning majanduses; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles looma vajalikud Euroopa välisteenistuse sisesed kooskõlastamisstruktuurid ja -mehhanismid; |
| --- | --- |

6.

ootab, et Euroopa välisteenistus aitab tihedama kooskõlastamise abil ÜVJP ja muude välispoliitiliste meetmete vahel tugevdada ELi rolli ja mõju ülemaailmsel areenil ning võimaldab liidul tõhusamalt vahendada oma huve ja väärtusi viisil, mis vastab liidu praegusele staatusele rahvusvahelises kaubanduses ning majanduses; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles looma vajalikud Euroopa välisteenistuse sisesed kooskõlastamisstruktuurid ja -mehhanismid;

| 7. | märgib siiski, et paralleelselt Euroopa välisteenistuse loomisega nõuab ELi ühise poliitika täieliku ühtsuse ja järjepidevuse saavutamine ennekõike ELi liikmesriikide poliitilist tahet ületada oma erinevad seisukohad põhilistes välispoliitilistes küsimustes; peab sellega seoses vajalikuks, et ELi liikmesriigid mitte ainult ei lepi kokku välis- ja julgeolekupoliitika ühises strateegias, vaid tagavad ka selle, et nende riiklik poliitika ELi seisukohti toetab; |
| --- | --- |

7.

märgib siiski, et paralleelselt Euroopa välisteenistuse loomisega nõuab ELi ühise poliitika täieliku ühtsuse ja järjepidevuse saavutamine ennekõike ELi liikmesriikide poliitilist tahet ületada oma erinevad seisukohad põhilistes välispoliitilistes küsimustes; peab sellega seoses vajalikuks, et ELi liikmesriigid mitte ainult ei lepi kokku välis- ja julgeolekupoliitika ühises strateegias, vaid tagavad ka selle, et nende riiklik poliitika ELi seisukohti toetab;

| 8. | avaldab sellega seoses kahetsust, et mitmel juhul on ELi üksikute liikmesriikide või liikmesriikide rühmade tehtud avaldused jätnud mulje ühtsusetusest ning teinud asepresidendi ja kõrge esindaja töö väga raskeks; palub seetõttu liikmesriikidel hoiduda sellisest individuaalsest ja kooskõlastamata tegevusest ja avaldustest ning püüda panustada tulemuslikku ja nähtavasse ÜVJPsse; palub teisalt asepresidendil ning kõrgel esindajal teha ELi seisukohad selgesti kuuldavaks, reageerida kiiresti ja nähtavalt ning anda ÜVJP-le selge ja konkreetne kuju; |
| --- | --- |

8.

avaldab sellega seoses kahetsust, et mitmel juhul on ELi üksikute liikmesriikide või liikmesriikide rühmade tehtud avaldused jätnud mulje ühtsusetusest ning teinud asepresidendi ja kõrge esindaja töö väga raskeks; palub seetõttu liikmesriikidel hoiduda sellisest individuaalsest ja kooskõlastamata tegevusest ja avaldustest ning püüda panustada tulemuslikku ja nähtavasse ÜVJPsse; palub teisalt asepresidendil ning kõrgel esindajal teha ELi seisukohad selgesti kuuldavaks, reageerida kiiresti ja nähtavalt ning anda ÜVJP-le selge ja konkreetne kuju;

| 9. | rõhutab, et ELi eriesindajate roll peaks üldiselt olema ELi poliitika esindamine ja kooskõlastamine piirkondades, kus ELil on erilised strateegilised või julgeolekuhuvid, mis nõuab EL pidevat kohalolu ja nähtavust; on arvamusel, et ELi eriesindajate ja Euroopa välisteenistuse asjaomaste osakondade tegevus peab olema kooskõlastatud ning olulised temaatilised küsimused, millega seni tegelesid isiklikud esindajad, tuleks uuesti läbi arutada ja esitada ettepanekud, mille järgi selle rolli võtavad üle Euroopa välisteenistuse kõrged ametnikud või ELi eriesindajad; peab äärmiselt vajalikuks, et ELi eriesindajate rolli ja volituste kindlaksmääramine toimuks pärast konsulteerimist parlamendiga ja et vastavalt ELi lepingu artikli 36 lõikele 1 esitaksid ELi eriesindajad parlamendile ettepanekud teavitamise ja aruannete menetluste ning valdkondade kohta; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et ELi eriesindajate roll peaks üldiselt olema ELi poliitika esindamine ja kooskõlastamine piirkondades, kus ELil on erilised strateegilised või julgeolekuhuvid, mis nõuab EL pidevat kohalolu ja nähtavust; on arvamusel, et ELi eriesindajate ja Euroopa välisteenistuse asjaomaste osakondade tegevus peab olema kooskõlastatud ning olulised temaatilised küsimused, millega seni tegelesid isiklikud esindajad, tuleks uuesti läbi arutada ja esitada ettepanekud, mille järgi selle rolli võtavad üle Euroopa välisteenistuse kõrged ametnikud või ELi eriesindajad; peab äärmiselt vajalikuks, et ELi eriesindajate rolli ja volituste kindlaksmääramine toimuks pärast konsulteerimist parlamendiga ja et vastavalt ELi lepingu artikli 36 lõikele 1 esitaksid ELi eriesindajad parlamendile ettepanekud teavitamise ja aruannete menetluste ning valdkondade kohta;

| 10. | tuletab meelde, et aluslepingu kohaselt tuleb parlamendiga ÜVJP ja ÜJKP küsimustes konsulteerida, parlamendi seisukohti tuleb nõuetekohaselt arvestada ja parlament võib esitada soovitusi; kutsub asepresidenti ning kõrget esindajat üles tugevdama välistegevuse valdkonda puudutavat konsulteerimis- ja aruandekohustust, mida seni on täitnud komisjon ja nõukogu; palub nõukogul võtta omaks konstruktiivne lähenemisviis ELi välisabi vahendite, sh stabiliseerimisvahendiga seotud lepituskomitee raames, tunnistades Euroopa Parlamendi õigust teostada demokraatlikku kontrolli strateegiadokumentide ja mitmeaastaste tegevuskavade üle, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et aluslepingu kohaselt tuleb parlamendiga ÜVJP ja ÜJKP küsimustes konsulteerida, parlamendi seisukohti tuleb nõuetekohaselt arvestada ja parlament võib esitada soovitusi; kutsub asepresidenti ning kõrget esindajat üles tugevdama välistegevuse valdkonda puudutavat konsulteerimis- ja aruandekohustust, mida seni on täitnud komisjon ja nõukogu; palub nõukogul võtta omaks konstruktiivne lähenemisviis ELi välisabi vahendite, sh stabiliseerimisvahendiga seotud lepituskomitee raames, tunnistades Euroopa Parlamendi õigust teostada demokraatlikku kontrolli strateegiadokumentide ja mitmeaastaste tegevuskavade üle, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290;

| 11. | rõhutab, et läbivaadatud 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta tuleb tagada ÜVJP eelarvemenetluse suurem läbipaistvus ja nõuetekohaselt tegeleda eelarvepädeva institutsiooni teabenõuetega, et nimetatud institutsioon saaks korrapäraselt ammendavat teavet antud poliitikavaldkonnas tehtud poliitiliste otsuste tausta, konteksti ning finantsmõju kohta; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks saama piisavat teavet enne ÜVJP valdkonnas volituste ja strateegiate vastuvõtmist; väljendab heameelt selle üle, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on toetanud ettepanekut, et kõik olulised ÜJKP missioonid tuleks kirjendada eelarves; on seejuures veendunud, et täielik läbipaistvus ja demokraatlik kontroll eeldab eraldi eelarveridu iga missiooni puhul; kordab oma seisukohta, et ÜVJP demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks tuleks enne ÜJKP missioonide käivitamist konsulteerida Euroopa Parlamendi pädevate organitega ja neil peaks olema võimalik nõuetekohaselt kontrollida eelkõige ÜJKP missioone; rõhutab, et Lissaboni lepingus esitatud usaldusväärsuse ja enesemääratluse kriteeriumide täitmiseks tuleb ÜVJP eesmärkide täitmiseks eraldada asjakohased eelarvevahendid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et läbivaadatud 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta tuleb tagada ÜVJP eelarvemenetluse suurem läbipaistvus ja nõuetekohaselt tegeleda eelarvepädeva institutsiooni teabenõuetega, et nimetatud institutsioon saaks korrapäraselt ammendavat teavet antud poliitikavaldkonnas tehtud poliitiliste otsuste tausta, konteksti ning finantsmõju kohta; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks saama piisavat teavet enne ÜVJP valdkonnas volituste ja strateegiate vastuvõtmist; väljendab heameelt selle üle, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on toetanud ettepanekut, et kõik olulised ÜJKP missioonid tuleks kirjendada eelarves; on seejuures veendunud, et täielik läbipaistvus ja demokraatlik kontroll eeldab eraldi eelarveridu iga missiooni puhul; kordab oma seisukohta, et ÜVJP demokraatliku legitiimsuse suurendamiseks tuleks enne ÜJKP missioonide käivitamist konsulteerida Euroopa Parlamendi pädevate organitega ja neil peaks olema võimalik nõuetekohaselt kontrollida eelkõige ÜJKP missioone; rõhutab, et Lissaboni lepingus esitatud usaldusväärsuse ja enesemääratluse kriteeriumide täitmiseks tuleb ÜVJP eesmärkide täitmiseks eraldada asjakohased eelarvevahendid;

| 12. | on arvamusel, et regulaarseid ÜVJP-teemalisi ühiskonsultatsioone tuleks täiendada lisakohtumistega, mida korraldatakse siis, kui tekib vajadus eelnevaks teavitamiseks; soovitab sellega seoses neil kohtumistel tegeleda ka kesksete strateegiliste ja sõjalis-poliitiliste teadmiste vahendamisega, et parandada tulevaste missioonide kavandamist ja juhtimist ning aidata välja töötada tulevaste vajaduste jaoks tulevikku suunatud lähenemisviisi; tuletab lisaks meelde, et vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 3 tuleb teatavate ÜVJP algatuste kiireloomulise rahastamise korral parlamendiga eelnevalt konsulteerida ja parlamenti tuleb sellest piisavalt teavitada; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et regulaarseid ÜVJP-teemalisi ühiskonsultatsioone tuleks täiendada lisakohtumistega, mida korraldatakse siis, kui tekib vajadus eelnevaks teavitamiseks; soovitab sellega seoses neil kohtumistel tegeleda ka kesksete strateegiliste ja sõjalis-poliitiliste teadmiste vahendamisega, et parandada tulevaste missioonide kavandamist ja juhtimist ning aidata välja töötada tulevaste vajaduste jaoks tulevikku suunatud lähenemisviisi; tuletab lisaks meelde, et vastavalt ELi lepingu artikli 41 lõikele 3 tuleb teatavate ÜVJP algatuste kiireloomulise rahastamise korral parlamendiga eelnevalt konsulteerida ja parlamenti tuleb sellest piisavalt teavitada;

| 13. | toetab Madridis toimunud neljapoolsetel läbirääkimistel saavutatud Euroopa välisteenistuse loomist ja toimimist käsitleva kokkuleppe ja finantsmääruse (muudetud seoses Euroopa Liidu välisteenistusega) kohaselt eelarveridade lisamist 2011. aasta eelarvesse kolme peamise missiooni täitmiseks ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames; on arvamusel, et selgem missioonide kindlaksmääramine suurendab nii läbipaistvust kui ka vastutuskohustust ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ning on kooskõlas ELi huvidega; rõhutab, et ÜVJP ja ÜJKP peamiste missioonide kindlaksmääramine ei tohi kahjustada teavitamist väiksema ulatusega ning poliitiliselt vähem nähtavatest missioonidest ega nendega seotud läbipaistvust; |
| --- | --- |

13.

toetab Madridis toimunud neljapoolsetel läbirääkimistel saavutatud Euroopa välisteenistuse loomist ja toimimist käsitleva kokkuleppe ja finantsmääruse (muudetud seoses Euroopa Liidu välisteenistusega) kohaselt eelarveridade lisamist 2011. aasta eelarvesse kolme peamise missiooni täitmiseks ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames; on arvamusel, et selgem missioonide kindlaksmääramine suurendab nii läbipaistvust kui ka vastutuskohustust ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas ning on kooskõlas ELi huvidega; rõhutab, et ÜVJP ja ÜJKP peamiste missioonide kindlaksmääramine ei tohi kahjustada teavitamist väiksema ulatusega ning poliitiliselt vähem nähtavatest missioonidest ega nendega seotud läbipaistvust;

| 14. | on siiski arvamusel, et selline uus liigendamine on minimaalne eeltingimus ja alles esimene samm ÜVJP üksikasjaliku eelarve suunas, et oleks võimalik saada täielik ülevaade ja võtta järelmeetmeid selle poliitikavaldkonna missioonide täitmiseks; on seisukohal, et uus liigendus ei sea ohtu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve jaoks hädavajalikku paindlikkust ega juba alustatud tegevuse jätkamist missioonide täitmisel; |
| --- | --- |

14.

on siiski arvamusel, et selline uus liigendamine on minimaalne eeltingimus ja alles esimene samm ÜVJP üksikasjaliku eelarve suunas, et oleks võimalik saada täielik ülevaade ja võtta järelmeetmeid selle poliitikavaldkonna missioonide täitmiseks; on seisukohal, et uus liigendus ei sea ohtu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve jaoks hädavajalikku paindlikkust ega juba alustatud tegevuse jätkamist missioonide täitmisel;

| 15. | tuletab meelde ELi toimimise lepingu põhimõtteid, mille eesmärk on muuta kaasotsustamismenetlus üldiseks menetluseks ning mis viiks nende eriklauslite ja -menetluste tühistamiseni, mida kohaldati osa vahendite ja poliitikavaldkondade suhtes vastavalt varasemale lepingule ja institutsioonidevahelisele kokkuleppele; kinnitab seetõttu, et ÜVJP rahastamise paindlikkust piiravad sätted on nüüd alusetud; rõhutab, et eespool öeldu kohaselt ja selleks, et suurendada ÜVJP tõhusust ja vastutuskohustust, peaksid institutsioonidevahelistes suhetes leidma lõpuks ometi koha uus dialoogikultuur, vastastikune usaldus ja teabevahetus, seda nii määratlemise, läbiviimise kui ka järelhindamise etapis; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde ELi toimimise lepingu põhimõtteid, mille eesmärk on muuta kaasotsustamismenetlus üldiseks menetluseks ning mis viiks nende eriklauslite ja -menetluste tühistamiseni, mida kohaldati osa vahendite ja poliitikavaldkondade suhtes vastavalt varasemale lepingule ja institutsioonidevahelisele kokkuleppele; kinnitab seetõttu, et ÜVJP rahastamise paindlikkust piiravad sätted on nüüd alusetud; rõhutab, et eespool öeldu kohaselt ja selleks, et suurendada ÜVJP tõhusust ja vastutuskohustust, peaksid institutsioonidevahelistes suhetes leidma lõpuks ometi koha uus dialoogikultuur, vastastikune usaldus ja teabevahetus, seda nii määratlemise, läbiviimise kui ka järelhindamise etapis;

| 16. | rõhutab, et seoses 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisega tuleb ÜVJP pikaajalisi finantsnõudeid põhjalikult analüüsida; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et seoses 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisega tuleb ÜVJP pikaajalisi finantsnõudeid põhjalikult analüüsida;

| 17. | kordab oma seisukohta, mille järgi on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6 vaja Euroopa Parlamendi arvamust/nõusolekut kõikide rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas peamiselt ÜVJPga seotud lepingute sõlmimisel, välja arvatud üksnes juhul, kui leping on seotud eranditult ÜVJPga; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb parlamenti täielikult teavitada rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseni viiva menetluse alg-, läbirääkimiste ja lõppetapis; ootab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks kogu asjakohase teabe läbirääkimiste kohta kogu menetluse jooksul, sh läbirääkimisjuhised ja läbirääkimisdokumentide projektid, ning tuletab meelde, et deklaratsioonis poliitilise vastutuse kohta lubas asepresident ja kõrge esindaja kohaldada konfidentsiaalsete ÜVJP dokumentide suhtes rahvusvahelisi lepinguid käsitleva raamkokkuleppe sätteid; nõuab, et seataks sisse tõhus töökorraldus, mis ühendaks parlamendi õiguste austamise vajalikul määral konfidentsiaalsuse tagamisega; usub, et vaja on laialdast, ELi kõiki institutsioone ja organeid hõlmavat kokkulepet, mis reguleeriks parlamendiliikmete juurdepääsu konfidentsiaalsetele dokumentidele; |
| --- | --- |

17.

kordab oma seisukohta, mille järgi on vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6 vaja Euroopa Parlamendi arvamust/nõusolekut kõikide rahvusvaheliste lepingute, sealhulgas peamiselt ÜVJPga seotud lepingute sõlmimisel, välja arvatud üksnes juhul, kui leping on seotud eranditult ÜVJPga; vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10 tuleb parlamenti täielikult teavitada rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseni viiva menetluse alg-, läbirääkimiste ja lõppetapis; ootab, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks kogu asjakohase teabe läbirääkimiste kohta kogu menetluse jooksul, sh läbirääkimisjuhised ja läbirääkimisdokumentide projektid, ning tuletab meelde, et deklaratsioonis poliitilise vastutuse kohta lubas asepresident ja kõrge esindaja kohaldada konfidentsiaalsete ÜVJP dokumentide suhtes rahvusvahelisi lepinguid käsitleva raamkokkuleppe sätteid; nõuab, et seataks sisse tõhus töökorraldus, mis ühendaks parlamendi õiguste austamise vajalikul määral konfidentsiaalsuse tagamisega; usub, et vaja on laialdast, ELi kõiki institutsioone ja organeid hõlmavat kokkulepet, mis reguleeriks parlamendiliikmete juurdepääsu konfidentsiaalsetele dokumentidele;

| 18. | võtab teadmiseks oma aluslepingust tuleneva kohustuse määrata üheskoos liikmesriikide parlamentidega kindlaks parlamentidevahelise koostöö tulemuslik ja regulaarne korraldus ning edendamine, eeskätt ühise välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; peab kahetsusväärseks, et seni puudub kokkulepe, kuidas seda ülesannet edasi lahendada; rõhutab, et tema enda esindatus mis tahes uut tüüpi parlamentidevahelises koostöös peaks olema nii suur, et see kajastaks tema rolli ulatust ja olulisust välisasjades, ning kordab selle põhjal veel kord oma valmidust jõuda liikmesriikide parlamentidega kokkuleppele, mille tulemusena muutuks Euroopa Liidu kui ülemaailmse osalise parlamentaarne mõõde oluliselt kaalukamaks; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks oma aluslepingust tuleneva kohustuse määrata üheskoos liikmesriikide parlamentidega kindlaks parlamentidevahelise koostöö tulemuslik ja regulaarne korraldus ning edendamine, eeskätt ühise välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas; peab kahetsusväärseks, et seni puudub kokkulepe, kuidas seda ülesannet edasi lahendada; rõhutab, et tema enda esindatus mis tahes uut tüüpi parlamentidevahelises koostöös peaks olema nii suur, et see kajastaks tema rolli ulatust ja olulisust välisasjades, ning kordab selle põhjal veel kord oma valmidust jõuda liikmesriikide parlamentidega kokkuleppele, mille tulemusena muutuks Euroopa Liidu kui ülemaailmse osalise parlamentaarne mõõde oluliselt kaalukamaks;

ÜVJP peamised teemad

| 19. | rõhutab et ÜJKP meetmed tuleks integreerida terviklikku poliitikasse, mis on suunatud kriisi sattunud riikidele ja piirkondadele, kus kaalul on ELi väärtused ja huvid ning kus ÜJKP tegevus pakuks tõelist lisandväärtust rahu, stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtte edendamisel; rõhutab ühtlasi vajadust täpsema saadud kogemuste analüüsi järele iga operatsiooni eduka elluviimise ja selle kestva kohapealse mõju hindamisel; |
| --- | --- |

19.

rõhutab et ÜJKP meetmed tuleks integreerida terviklikku poliitikasse, mis on suunatud kriisi sattunud riikidele ja piirkondadele, kus kaalul on ELi väärtused ja huvid ning kus ÜJKP tegevus pakuks tõelist lisandväärtust rahu, stabiilsuse ja õigusriigi põhimõtte edendamisel; rõhutab ühtlasi vajadust täpsema saadud kogemuste analüüsi järele iga operatsiooni eduka elluviimise ja selle kestva kohapealse mõju hindamisel;

| 20. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ning liikmesriikidel ületada Euroopa välisteenistuses tsiviil- ja sõjalise kavandamise võimete tasakaalustamatus ning suurendada töötajate arvu õigusküsimuste, tsiviilhalduse, tolli ja vahendustegevuse valdkonnas, et ÜJKP missioonideks oleksid tagatud nõuetekohased ja piisavad erialateadmised; |
| --- | --- |

20.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ning liikmesriikidel ületada Euroopa välisteenistuses tsiviil- ja sõjalise kavandamise võimete tasakaalustamatus ning suurendada töötajate arvu õigusküsimuste, tsiviilhalduse, tolli ja vahendustegevuse valdkonnas, et ÜJKP missioonideks oleksid tagatud nõuetekohased ja piisavad erialateadmised;

| 21. | rõhutab vajadust optimaalselt kooskõlastada ELi katastroofidele reageerimine ja teised ELi vahendid, näiteks ÜJKP tsiviil- ja/või sõjalised missioonid, mis on juba kasutatakse või mida oleks võimalik pärast kriisi luua; on seisukohal, et sõjaliste ja tsiviilotstarbeliste kriisiohjamisoperatsioonide range eristamine kajastab paljudel juhtudel pigem vananenud institutsioonilisi mustreid ning et tsiviil- ja sõjaline vastastikmõju võib paremini vastata kohapealsele olukorrale; rõhutab seepärast, et vaja on süsteemset üksikjuhtumil põhinevat vajaduste hindamist, et tagada kõige asjakohasemad lahendused, sest mõnede kriiside puhul on vajalik sõjaliste ja tsiviilvahendite kombineeritud kasutamine, mis põhineb julgeoleku ja arengu seoste terviklikul mõistmisel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust optimaalselt kooskõlastada ELi katastroofidele reageerimine ja teised ELi vahendid, näiteks ÜJKP tsiviil- ja/või sõjalised missioonid, mis on juba kasutatakse või mida oleks võimalik pärast kriisi luua; on seisukohal, et sõjaliste ja tsiviilotstarbeliste kriisiohjamisoperatsioonide range eristamine kajastab paljudel juhtudel pigem vananenud institutsioonilisi mustreid ning et tsiviil- ja sõjaline vastastikmõju võib paremini vastata kohapealsele olukorrale; rõhutab seepärast, et vaja on süsteemset üksikjuhtumil põhinevat vajaduste hindamist, et tagada kõige asjakohasemad lahendused, sest mõnede kriiside puhul on vajalik sõjaliste ja tsiviilvahendite kombineeritud kasutamine, mis põhineb julgeoleku ja arengu seoste terviklikul mõistmisel;

| 22. | on seisukohal, et ELi strateegiline prioriteet on tugevdada rahvusvahelist kriisiohjamispartnerlust ja tõhustada dialoogi teiste oluliste kriisiohjamisega tegelevate osapooltega – näiteks ÜRO, NATO, Aafrika Liit ja OSCE ning kolmandad riigid, nagu USA, Türgi, Norra ja Kanada – ning kooskõlastada tegevust, jagada teavet ja ühendada ressursid rahu tagamiseks ja rahu kindlustamiseks, sh koostööks kriisiohjamisel ja eriti meresõiduturvalisuse tagamiseks ning rahvusvahelise õiguse kohaseks terrorismivastaseks võitluseks; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ELi strateegiline prioriteet on tugevdada rahvusvahelist kriisiohjamispartnerlust ja tõhustada dialoogi teiste oluliste kriisiohjamisega tegelevate osapooltega – näiteks ÜRO, NATO, Aafrika Liit ja OSCE ning kolmandad riigid, nagu USA, Türgi, Norra ja Kanada – ning kooskõlastada tegevust, jagada teavet ja ühendada ressursid rahu tagamiseks ja rahu kindlustamiseks, sh koostööks kriisiohjamisel ja eriti meresõiduturvalisuse tagamiseks ning rahvusvahelise õiguse kohaseks terrorismivastaseks võitluseks;

| 23. | rõhutab, et Euroopa välisteenistuse loomine pakub ELile ainulaadse võimaluse täita oma konfliktiennetuse ja rahu kindlustamisega seotud kohustused, pidades eelkõige silmas Göteborgi tegevuskava, ning suurendada ELi võimet kriisiohjamise alternatiivina konflikte ennetada; sel põhjusel rõhutab, kui oluline on käsitada konfliktiennetuse ja julgeolekupoliitika direktoraati muude direktoraatidega võrdsetel alustel, rahastada seda poliitika kavandamisel piisavalt, tugevdada sidemeid piirkondlike osakondadega ning luua ametlikud suhted asjaomaste nõukogu töörühmadega; on seisukohal, et uuesti tuleks vaatluse alla võtta kriisiohjamisega seotud struktuuri ning konfliktiennetuse ja julgeolekupoliitika direktoraadi praegune eraldatus; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et Euroopa välisteenistuse loomine pakub ELile ainulaadse võimaluse täita oma konfliktiennetuse ja rahu kindlustamisega seotud kohustused, pidades eelkõige silmas Göteborgi tegevuskava, ning suurendada ELi võimet kriisiohjamise alternatiivina konflikte ennetada; sel põhjusel rõhutab, kui oluline on käsitada konfliktiennetuse ja julgeolekupoliitika direktoraati muude direktoraatidega võrdsetel alustel, rahastada seda poliitika kavandamisel piisavalt, tugevdada sidemeid piirkondlike osakondadega ning luua ametlikud suhted asjaomaste nõukogu töörühmadega; on seisukohal, et uuesti tuleks vaatluse alla võtta kriisiohjamisega seotud struktuuri ning konfliktiennetuse ja julgeolekupoliitika direktoraadi praegune eraldatus;

| 24. | hoiatab ohu eest, et ELi liikmesriigid võivad energiavarustuse küsimuses muutuda liiga sõltuvaks kolmandatest riikidest, mis võib lõppkokkuvõttes kahjustada ELi välispoliitika sõltumatust; rõhutab sellega seoses, et energiajulgeoleku idee on põhimõtteliselt seotud varustuskindlusega; tuletab seetõttu meelde tungivat vajadust tegeleda energiaprobleemidega, edendades nii taastuvaid kui ka omamaiseid energiaallikaid, kujundades välja tõhusa energia siseturu ja rakendades ühist Euroopa energiaalast välispoliitikat, mis põhineb liikmesriikide selle valdkonna poliitika paremal kooskõlastamisel, energiatarnijate mitmekesistamisel ja strateegiliste energiainfrastruktuuri projektide, nagu Nabucco või muude teostatavate lõunakoridori alternatiivide toetamisel; toetab integreeritud ja koostalitlusvõimelist üleeuroopalist energiavõrku; avaldab kahetsust, et liikmesriigid on aktiivselt kaasatud algatuste toetamisse, mis reaalsuses konkureerivad püüetega, mis on suunatud energiavarustuse allikate kindlustamisele ja mitmekesistamisele; |
| --- | --- |

24.

hoiatab ohu eest, et ELi liikmesriigid võivad energiavarustuse küsimuses muutuda liiga sõltuvaks kolmandatest riikidest, mis võib lõppkokkuvõttes kahjustada ELi välispoliitika sõltumatust; rõhutab sellega seoses, et energiajulgeoleku idee on põhimõtteliselt seotud varustuskindlusega; tuletab seetõttu meelde tungivat vajadust tegeleda energiaprobleemidega, edendades nii taastuvaid kui ka omamaiseid energiaallikaid, kujundades välja tõhusa energia siseturu ja rakendades ühist Euroopa energiaalast välispoliitikat, mis põhineb liikmesriikide selle valdkonna poliitika paremal kooskõlastamisel, energiatarnijate mitmekesistamisel ja strateegiliste energiainfrastruktuuri projektide, nagu Nabucco või muude teostatavate lõunakoridori alternatiivide toetamisel; toetab integreeritud ja koostalitlusvõimelist üleeuroopalist energiavõrku; avaldab kahetsust, et liikmesriigid on aktiivselt kaasatud algatuste toetamisse, mis reaalsuses konkureerivad püüetega, mis on suunatud energiavarustuse allikate kindlustamisele ja mitmekesistamisele;

| 25. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle kutsuda komisjoni üles esitama 2011. aasta juuniks teatis, mis käsitleb varustuskindlust ja rahvusvahelist koostööd ning mille eesmärk on suurendada ELi välistegevuse ühtsust ja järjepidevust energiavaldkonnas; kutsub sellega seoses asepresidenti ning kõrget esindajat üles kindlalt järgima parlamendi soovitusi ühtse ja kooskõlastatud poliitika väljatöötamiseks, eelkõige suurendama ELi ühtekuuluvust konstruktiivses dialoogis energiatarnijate, eriti Venemaa ning ka transiitriikidega; on seisukohal, et energiajulgeolek peaks täielikult kajastuma ELi laienemis- ja naabruspoliitikas, sh partneritega peetava poliitilise dialoogi ning tehtava praktilise koostöö kaudu; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle kutsuda komisjoni üles esitama 2011. aasta juuniks teatis, mis käsitleb varustuskindlust ja rahvusvahelist koostööd ning mille eesmärk on suurendada ELi välistegevuse ühtsust ja järjepidevust energiavaldkonnas; kutsub sellega seoses asepresidenti ning kõrget esindajat üles kindlalt järgima parlamendi soovitusi ühtse ja kooskõlastatud poliitika väljatöötamiseks, eelkõige suurendama ELi ühtekuuluvust konstruktiivses dialoogis energiatarnijate, eriti Venemaa ning ka transiitriikidega; on seisukohal, et energiajulgeolek peaks täielikult kajastuma ELi laienemis- ja naabruspoliitikas, sh partneritega peetava poliitilise dialoogi ning tehtava praktilise koostöö kaudu;

| 26. | juhib tähelepanu uutele julgeolekualastele probleemidele ja riskidele, nt küberrünnakud, sotsiaalsed rahutused, poliitilised ülestõusud, ülemaailmsed kuritegevuse võrgustikud ja majanduslik tegevus, mis ohustavad õigusriigi ja demokraatia põhimõtet, ning rõhutab nende arengute jaoks sobilike strateegiate koostamise tähtsust; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu uutele julgeolekualastele probleemidele ja riskidele, nt küberrünnakud, sotsiaalsed rahutused, poliitilised ülestõusud, ülemaailmsed kuritegevuse võrgustikud ja majanduslik tegevus, mis ohustavad õigusriigi ja demokraatia põhimõtet, ning rõhutab nende arengute jaoks sobilike strateegiate koostamise tähtsust;

| 27. | rõhutab vajadust kooskõlastada ettevalmistav tegevus võitlemaks mittetavapäraste ohuallikate, näiteks küberohtude vastu; palub komisjonil ja nõukogul läbi viia põhjaliku analüüsi ohtude ja vajaduste kohta kõnealuses valdkonnas, mille tulemusel luuakse mitmemõõtmeline ja põhjalik Euroopa küberjulgeoleku strateegia, mis peaks hõlmama varuplaane küberrünnakute korral; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust kooskõlastada ettevalmistav tegevus võitlemaks mittetavapäraste ohuallikate, näiteks küberohtude vastu; palub komisjonil ja nõukogul läbi viia põhjaliku analüüsi ohtude ja vajaduste kohta kõnealuses valdkonnas, mille tulemusel luuakse mitmemõõtmeline ja põhjalik Euroopa küberjulgeoleku strateegia, mis peaks hõlmama varuplaane küberrünnakute korral;

| 28. | rõhutab, et Euroopa välispoliitikas tuleb arvestada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala välismõõdet; kinnitab rändevoogude korrapäraselt haldamise tähtsust; peab väga oluliseks tagada päritolu- ja transiitriikide koostöö ning edendada nende riikide tõelist koostööd, kohaldades positiivse tingimuslikkuse poliitikat; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et Euroopa välispoliitikas tuleb arvestada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala välismõõdet; kinnitab rändevoogude korrapäraselt haldamise tähtsust; peab väga oluliseks tagada päritolu- ja transiitriikide koostöö ning edendada nende riikide tõelist koostööd, kohaldades positiivse tingimuslikkuse poliitikat;

| 29. | kordab oma seisukohta, et EL peab tugevdama oma juhtrolli ülemaailmses kliimapoliitikas ja arendama edasi dialoogi teiste oluliste osalistega, nagu kiiresti areneva majandusega riikidega (Hiina, Brasiilia, India), Venemaa, Ameerika Ühendriikide ning arenguriikidega, kuna kliimamuutus on kujunenud rahvusvaheliste suhete keskseks küsimuseks; |
| --- | --- |

29.

kordab oma seisukohta, et EL peab tugevdama oma juhtrolli ülemaailmses kliimapoliitikas ja arendama edasi dialoogi teiste oluliste osalistega, nagu kiiresti areneva majandusega riikidega (Hiina, Brasiilia, India), Venemaa, Ameerika Ühendriikide ning arenguriikidega, kuna kliimamuutus on kujunenud rahvusvaheliste suhete keskseks küsimuseks;

| 30. | on seisukohal, et ühtsuse saavutamiseks ELi oma väärtustega peavad ELi välispoliitika ja välistegevus seadma esikohale demokraatia ning õigusriigi põhimõtte edendamise, hea valitsemistava ja õiglase ühiskonna, sest reeglitel põhinev demokraatlik ühiskond on inimõiguste tagamise ja stabiilsuse edendamise alus; viitab seega oma seisukohale, et inimõigused tuleb kindlalt ELi välispoliitika keskmesse seada; usub, et ELi uus institutsiooniline struktuur, pidades eelkõige silmas Euroopa välisteenistust ja selle vastavat osakonda, annab võimaluse muuta ELi tegevust kõnealuses valdkonnas ühtsemaks ning tulemuslikumaks; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja kaasaks aktiivselt kolmandaid riike inimõiguste austamisse, luues selleks kahepoolseid suhteid kolmandate riikidega ning osaledes aktiivselt rahvusvahelistel foorumitel, ja astuks välja inimõiguste rikkumise vastu ning ei väldiks piisavate meetmete võtmist juhul, kui on rikutud inimõigusi; võttes arvesse usuvabaduse jõhkrate rikkumiste suurenevat arvu, nõuab komisjonilt põhjaliku hindamise läbiviimist ja usuvabaduse seadmist ELi inimõiguste poliitika keskmesse; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et ühtsuse saavutamiseks ELi oma väärtustega peavad ELi välispoliitika ja välistegevus seadma esikohale demokraatia ning õigusriigi põhimõtte edendamise, hea valitsemistava ja õiglase ühiskonna, sest reeglitel põhinev demokraatlik ühiskond on inimõiguste tagamise ja stabiilsuse edendamise alus; viitab seega oma seisukohale, et inimõigused tuleb kindlalt ELi välispoliitika keskmesse seada; usub, et ELi uus institutsiooniline struktuur, pidades eelkõige silmas Euroopa välisteenistust ja selle vastavat osakonda, annab võimaluse muuta ELi tegevust kõnealuses valdkonnas ühtsemaks ning tulemuslikumaks; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja kaasaks aktiivselt kolmandaid riike inimõiguste austamisse, luues selleks kahepoolseid suhteid kolmandate riikidega ning osaledes aktiivselt rahvusvahelistel foorumitel, ja astuks välja inimõiguste rikkumise vastu ning ei väldiks piisavate meetmete võtmist juhul, kui on rikutud inimõigusi; võttes arvesse usuvabaduse jõhkrate rikkumiste suurenevat arvu, nõuab komisjonilt põhjaliku hindamise läbiviimist ja usuvabaduse seadmist ELi inimõiguste poliitika keskmesse;

| 31. | peab ülemaailmse usu- ja veendumuste vabaduse küsimust, eelkõige kristlaste ja tagakiusatud või kadumisohus vähemuste ning religioossete dissidentide puhul, ja religioonidevahelist dialoogi uueks põhiküsimuseks ÜVJP jaoks; rõhutab, et usu- ja veendumuste vabadus on peamine inimõigus ning religioonidevaheline dialoog vahend religioonil põhineva diskrimineerimise ja vägivallaga võitlemiseks, andes seega panuse poliitilisse ja ühiskonna stabiilsusesse; nõuab seepärast, et asepresident ja kõrge esindaja töötaks kiiresti välja ELi strateegia usu- või veendumuste vabaduse kui inimõiguse jõustamise kohta; palub seepärast tal luua alaline ametikoht Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraadis, et jälgida riiklike ja ühiskondlike piirangute mõju usu- ja veendumuste vabadusele ning seotud õigustele; |
| --- | --- |

31.

peab ülemaailmse usu- ja veendumuste vabaduse küsimust, eelkõige kristlaste ja tagakiusatud või kadumisohus vähemuste ning religioossete dissidentide puhul, ja religioonidevahelist dialoogi uueks põhiküsimuseks ÜVJP jaoks; rõhutab, et usu- ja veendumuste vabadus on peamine inimõigus ning religioonidevaheline dialoog vahend religioonil põhineva diskrimineerimise ja vägivallaga võitlemiseks, andes seega panuse poliitilisse ja ühiskonna stabiilsusesse; nõuab seepärast, et asepresident ja kõrge esindaja töötaks kiiresti välja ELi strateegia usu- või veendumuste vabaduse kui inimõiguse jõustamise kohta; palub seepärast tal luua alaline ametikoht Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraadis, et jälgida riiklike ja ühiskondlike piirangute mõju usu- ja veendumuste vabadusele ning seotud õigustele;

| 32. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et ÜVJP valdkondade ja meetmete puhul rakendataks täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles nõutakse naiste osalust konfliktide lahendamise kõigis aspektides ja tasanditel; nõuab samuti, et ÜVJP puhul võetaks arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) seksuaalvägivalla kohta konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades ning hilisemaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1888 (2009), 1889 (2009) ja 1960 (2010), mis põhinevad eespool nimetatud resolutsioonidel; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja, ELi liikmesriigid ja ÜJKP missiooni juhid muudaksid koostöö ning konsultatsioonid kohalike naisorganisatsioonidega iga ÜJKP missiooni põhiosaks; märgib kahetsusega, et siiani on ainult üks naine nimetatud Euroopa välisteenistuses kõrgele ametikohale ja et ELi eriesindajate hulgas on ainult üks naine; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et ÜVJP valdkondade ja meetmete puhul rakendataks täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles nõutakse naiste osalust konfliktide lahendamise kõigis aspektides ja tasanditel; nõuab samuti, et ÜVJP puhul võetaks arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) seksuaalvägivalla kohta konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades ning hilisemaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1888 (2009), 1889 (2009) ja 1960 (2010), mis põhinevad eespool nimetatud resolutsioonidel; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja, ELi liikmesriigid ja ÜJKP missiooni juhid muudaksid koostöö ning konsultatsioonid kohalike naisorganisatsioonidega iga ÜJKP missiooni põhiosaks; märgib kahetsusega, et siiani on ainult üks naine nimetatud Euroopa välisteenistuses kõrgele ametikohale ja et ELi eriesindajate hulgas on ainult üks naine;

Mitmepoolne diplomaatia, rahvusvahelised organisatsioonid

| 33. | rõhutab, et tulemuslik mitmepoolne lähenemisviis peaks olema liidu strateegiline prioriteet ja et sellega seoses peaks EL võtma rahvusvahelises koostöös juhtrolli, toetama rahvusvahelisi institutsioone, soodustama rahvusvahelise konsensuse saavutamist ja edendama ülemaailmset tegevust; rõhutab tungivat vajadust tegeleda ELi kodanikele muret valmistavate ülemaailmsete probleemidega, nagu võitlus terrorismiga, organiseeritud kuritegevus, pandeemiad ja kliimamuutused, küberjulgeolek, aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja vaesuse kaotamine, energiajulgeoleku tagamine, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, konfliktide rahumeelne lahendamine ja desarmeerimine, rände haldamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste edendamine; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada järelevalvet ELi rahaliste vahendite üle kooskõlas Euroopa Kontrollikoja eriaruandega nr 15/2009; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et tulemuslik mitmepoolne lähenemisviis peaks olema liidu strateegiline prioriteet ja et sellega seoses peaks EL võtma rahvusvahelises koostöös juhtrolli, toetama rahvusvahelisi institutsioone, soodustama rahvusvahelise konsensuse saavutamist ja edendama ülemaailmset tegevust; rõhutab tungivat vajadust tegeleda ELi kodanikele muret valmistavate ülemaailmsete probleemidega, nagu võitlus terrorismiga, organiseeritud kuritegevus, pandeemiad ja kliimamuutused, küberjulgeolek, aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja vaesuse kaotamine, energiajulgeoleku tagamine, massihävitusrelvade leviku tõkestamine, konfliktide rahumeelne lahendamine ja desarmeerimine, rände haldamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste edendamine; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada järelevalvet ELi rahaliste vahendite üle kooskõlas Euroopa Kontrollikoja eriaruandega nr 15/2009;

| 34. | tervitab ÜRO Peaassamblees 3. mail 2011. aastal vastuvõetud resolutsiooni ELi osaluse kohta ÜRO töös, milles arvestatakse Lissaboni lepingust tulenevaid institutsionaalseid muudatusi ja mis võimaldab ELi esindajatel esitada ja edendada ELi positsiooni ÜROs õigeaegselt ja tõhusalt; on seisukohal, et suurtele piirkondlikele ja ülemaailmsetele probleemidele lahenduse leidmiseks on hädavajalik kaasata ELi strateegilised partnerid; soovitab lisaks sellele anda strateegilistele partnerlustele mitmepoolse mõõtme, võttes ülemaailmsed probleemid ELi kahepoolsete ja mitmepoolsete tippkohtumiste päevakorda; nõuab tungivalt, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriik ÜRO Julgeolekunõukogu püsiliikmetena ja vastavalt ELi lepingu artikli 34 lõikele 2 kutsuksid asepresidenti ja kõrget esindajat tutvustama ELi seisukohta, kui EL on määratlenud oma seisukoha ÜRO Julgeolekunõukogu päevakorras sisalduva küsimuse kohta; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks olema esindatud mitmepoolsetes finantsorganisatsioonides, eelkõige Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapangas, ilma et see piiraks liikmesriikide esindatust; |
| --- | --- |

34.

tervitab ÜRO Peaassamblees 3. mail 2011. aastal vastuvõetud resolutsiooni ELi osaluse kohta ÜRO töös, milles arvestatakse Lissaboni lepingust tulenevaid institutsionaalseid muudatusi ja mis võimaldab ELi esindajatel esitada ja edendada ELi positsiooni ÜROs õigeaegselt ja tõhusalt; on seisukohal, et suurtele piirkondlikele ja ülemaailmsetele probleemidele lahenduse leidmiseks on hädavajalik kaasata ELi strateegilised partnerid; soovitab lisaks sellele anda strateegilistele partnerlustele mitmepoolse mõõtme, võttes ülemaailmsed probleemid ELi kahepoolsete ja mitmepoolsete tippkohtumiste päevakorda; nõuab tungivalt, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriik ÜRO Julgeolekunõukogu püsiliikmetena ja vastavalt ELi lepingu artikli 34 lõikele 2 kutsuksid asepresidenti ja kõrget esindajat tutvustama ELi seisukohta, kui EL on määratlenud oma seisukoha ÜRO Julgeolekunõukogu päevakorras sisalduva küsimuse kohta; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks olema esindatud mitmepoolsetes finantsorganisatsioonides, eelkõige Rahvusvahelises Valuutafondis ja Maailmapangas, ilma et see piiraks liikmesriikide esindatust;

| 35. | on seisukohal, et EL peaks ära kasutama NATO uue strateegilise kontseptsiooni vastuvõtmist, et tugevdada oma partnerlust NATOga, arendades samal ajal ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat; tervitab sellega seoses positiivse sammuna mitmeid konkreetseid ettepanekuid, mille asepresident ja kõrge esindaja esitas NATO peasekretärile, eesmärgiga edendada organisatsioonidevahelisi suhteid; rõhutab, et EL jagab enamikku julgeolekuohte, mille NATO on oma uues strateegilises kontseptsioonis tuvastanud; osutab vajadusele leida pragmaatilised lahendused seni lahendamata probleemidele; nõuab sellega seoses, et EL kasutaks oma mõjujõudu, et Küprose probleemi lahendamist hõlmava käimasoleva protsessi käigus leitaks edukas ja terviklik lõpplahendus, mis kaotab Küprose ja Türgi vahelised vastuolud, mis takistavad ELi ja NATO vahelise tihedama koostöö arendamist; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et EL peaks ära kasutama NATO uue strateegilise kontseptsiooni vastuvõtmist, et tugevdada oma partnerlust NATOga, arendades samal ajal ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikat; tervitab sellega seoses positiivse sammuna mitmeid konkreetseid ettepanekuid, mille asepresident ja kõrge esindaja esitas NATO peasekretärile, eesmärgiga edendada organisatsioonidevahelisi suhteid; rõhutab, et EL jagab enamikku julgeolekuohte, mille NATO on oma uues strateegilises kontseptsioonis tuvastanud; osutab vajadusele leida pragmaatilised lahendused seni lahendamata probleemidele; nõuab sellega seoses, et EL kasutaks oma mõjujõudu, et Küprose probleemi lahendamist hõlmava käimasoleva protsessi käigus leitaks edukas ja terviklik lõpplahendus, mis kaotab Küprose ja Türgi vahelised vastuolud, mis takistavad ELi ja NATO vahelise tihedama koostöö arendamist;

| 36. | peab oluliseks tagada, et mõlema organisatsiooni olemasolevaid jõude ja võimekusi, mis praegu on suurelt jaolt ühised, kasutataks võimalikult tõhusalt ning et võimalikult optimeeritaks Euroopa sõjaväelaste ja tsiviiltöötajate julgeoleku tagamise tingimused; nõuab tungivalt, et NATO hoiduks tsiviilkriisi ohjamise võime väljaarendamisest, mis üksnes dubleeriks ELi struktuure ja võimet; nõuab ELi ja NATO koostöö raames ühtset tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise strateegiat kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta lepingu läbivaatamise konverentsi tegevuskavaga; ergutab nii NATOt kui Venemaad töötama vastastikul usaldusel põhineva stabiilsema suhte nimel; |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks tagada, et mõlema organisatsiooni olemasolevaid jõude ja võimekusi, mis praegu on suurelt jaolt ühised, kasutataks võimalikult tõhusalt ning et võimalikult optimeeritaks Euroopa sõjaväelaste ja tsiviiltöötajate julgeoleku tagamise tingimused; nõuab tungivalt, et NATO hoiduks tsiviilkriisi ohjamise võime väljaarendamisest, mis üksnes dubleeriks ELi struktuure ja võimet; nõuab ELi ja NATO koostöö raames ühtset tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise strateegiat kooskõlas tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta lepingu läbivaatamise konverentsi tegevuskavaga; ergutab nii NATOt kui Venemaad töötama vastastikul usaldusel põhineva stabiilsema suhte nimel;

| 37. | tunnistab, et OSCEd tuleb tugevdada ja selle väärtusi uuesti kinnitada; usub kindlalt, et EL peaks tõhusalt osalema OSCE tugevdamises, sh tagades, et selle protsessi tulemusena ei nõrgeneks ükski organisatsiooni kolmest mõõtmest (sõjalis-poliitiline, majanduslik ja keskkonnamõõde ning inimlik mõõde); rõhutab, et EL peaks juhtima tähelepanu ka sellel, kui tähtis on jätkata Kérkyra protsessi ja korraldada regulaarseid kõrgetasemelisi kohtumisi, et anda OSCE tegevusele poliitiline tugi ja suurendada selle nähtavust; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et OSCEd tuleb tugevdada ja selle väärtusi uuesti kinnitada; usub kindlalt, et EL peaks tõhusalt osalema OSCE tugevdamises, sh tagades, et selle protsessi tulemusena ei nõrgeneks ükski organisatsiooni kolmest mõõtmest (sõjalis-poliitiline, majanduslik ja keskkonnamõõde ning inimlik mõõde); rõhutab, et EL peaks juhtima tähelepanu ka sellel, kui tähtis on jätkata Kérkyra protsessi ja korraldada regulaarseid kõrgetasemelisi kohtumisi, et anda OSCE tegevusele poliitiline tugi ja suurendada selle nähtavust;

| 38. | teadvustab Arktika aina kasvavat rahvusvahelist staatust ja tähtsust ning kutsub ELi üles töötama Arktika jaoks välja sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult jätkusuutlikku poliitikat, mis arvestaks põlisrahvaste õigustega; näeb Arktika Nõukogu, põhjamõõtme poliitikat ja Barentsi Euroarktilist Nõukogu kui Arktika-alase koostöö keskpunkte ning toetab ELi püüdlusi saada Arktika Nõukogus alaliseks vaatlejaks; rõhutab vajadust Arktika üksuse järele Euroopa välisteenistuses; |
| --- | --- |

38.

teadvustab Arktika aina kasvavat rahvusvahelist staatust ja tähtsust ning kutsub ELi üles töötama Arktika jaoks välja sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult jätkusuutlikku poliitikat, mis arvestaks põlisrahvaste õigustega; näeb Arktika Nõukogu, põhjamõõtme poliitikat ja Barentsi Euroarktilist Nõukogu kui Arktika-alase koostöö keskpunkte ning toetab ELi püüdlusi saada Arktika Nõukogus alaliseks vaatlejaks; rõhutab vajadust Arktika üksuse järele Euroopa välisteenistuses;

Atlandi-ülesed suhted

| 39. | kordab oma Atlandi-ülese partnerluse lubadust kui tähtsat asjaolu ja üht ELi välistegevuse põhialust; nõuab, et EL kinnitaks veel kord oma pühendumust Atlandi-ülesele partnerlussuhetele Ameerika Ühendriikidega ning Atlandi-ülese tõketeta turu eesmärgile, mis peaks panema aluse tugevdatud Atlandi-ülestele suhetele; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja töötaks selle nimel, et saavutada ELi ja tema kõige lähedasema liitlase, Ameerika Ühendriikide vahel parem kooskõlastamine ning suurem koostöö; nõuab, et ta tagaks, et EL toimib ühtse, aktiivse, võrdse ja samas autonoomse USA partnerina ülemaailmse julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel, edendades rahu ning austust inimõiguste vastu; nõuab lisaks tungivalt, et vastu võetaks ühine lähenemisviis ülemaailmsetele väljakutsetele, nagu tuumarelvade levik, terrorism, kliimamuutused ja energiajulgeolek, ning ühine lähenemisviis ülemaailmsele juhtimisele, toetades ja reformides rahvusvahelisi institutsioone ja edendades austust rahvusvahelise õiguse ning konfliktide rahumeelse lahendamise vastu; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema USAga tihedat koostööd sünergia saavutamise nimel, et tagada Euroopas ja kogu maailmas stabiilsus ja julgeolek, sh asjakohaste toimijatega, nagu Venemaa, Hiina, India ja Türgiga tehtava koostöö alusel, ning saavutada stabiilsus Lähis-Idas, Vahemere piirkonnas, Iraanis, Afganistanis ja Pakistanis; |
| --- | --- |

39.

kordab oma Atlandi-ülese partnerluse lubadust kui tähtsat asjaolu ja üht ELi välistegevuse põhialust; nõuab, et EL kinnitaks veel kord oma pühendumust Atlandi-ülesele partnerlussuhetele Ameerika Ühendriikidega ning Atlandi-ülese tõketeta turu eesmärgile, mis peaks panema aluse tugevdatud Atlandi-ülestele suhetele; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja töötaks selle nimel, et saavutada ELi ja tema kõige lähedasema liitlase, Ameerika Ühendriikide vahel parem kooskõlastamine ning suurem koostöö; nõuab, et ta tagaks, et EL toimib ühtse, aktiivse, võrdse ja samas autonoomse USA partnerina ülemaailmse julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel, edendades rahu ning austust inimõiguste vastu; nõuab lisaks tungivalt, et vastu võetaks ühine lähenemisviis ülemaailmsetele väljakutsetele, nagu tuumarelvade levik, terrorism, kliimamuutused ja energiajulgeolek, ning ühine lähenemisviis ülemaailmsele juhtimisele, toetades ja reformides rahvusvahelisi institutsioone ja edendades austust rahvusvahelise õiguse ning konfliktide rahumeelse lahendamise vastu; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tegema USAga tihedat koostööd sünergia saavutamise nimel, et tagada Euroopas ja kogu maailmas stabiilsus ja julgeolek, sh asjakohaste toimijatega, nagu Venemaa, Hiina, India ja Türgiga tehtava koostöö alusel, ning saavutada stabiilsus Lähis-Idas, Vahemere piirkonnas, Iraanis, Afganistanis ja Pakistanis;

| 40. | nõuab tungivalt ELi ja USA vahelise ulatusliku strateegia väljaarendamist julgeoleku olukorra parandamise kohta Lähis-Idas, Iraanis, Afganistanis ja Pakistanis, mis hõlmab koostööd Türgi, Venemaa ja Hiinaga; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt ELi ja USA vahelise ulatusliku strateegia väljaarendamist julgeoleku olukorra parandamise kohta Lähis-Idas, Iraanis, Afganistanis ja Pakistanis, mis hõlmab koostööd Türgi, Venemaa ja Hiinaga;

Lääne-Balkani riigid

| 41. | kinnitab kõigi Lääne-Balkani riikide perspektiivi saada ELi liikmeks ja rõhutab, et nii selle piirkonna riigid kui ka EL peavad laienemisprotsessi huvides tegema järjepidevat tööd; tuletab meelde, et ELi laienemise väljavaade on oluline stiimul Lääne-Balkani riikide poliitiliste ja majandusreformide jätkumisele, mis aitab tulemuslikult edendada piirkonna stabiilsust ja arengut; |
| --- | --- |

41.

kinnitab kõigi Lääne-Balkani riikide perspektiivi saada ELi liikmeks ja rõhutab, et nii selle piirkonna riigid kui ka EL peavad laienemisprotsessi huvides tegema järjepidevat tööd; tuletab meelde, et ELi laienemise väljavaade on oluline stiimul Lääne-Balkani riikide poliitiliste ja majandusreformide jätkumisele, mis aitab tulemuslikult edendada piirkonna stabiilsust ja arengut;

| 42. | tunnustab piirkonna kõigi riikide arengut oma teel ELiga ühinemise suunas; märgib samas, et poliitiline ebastabiilsus ja institutsioonide nõrkus koos lahendamata kahepoolsete probleemidega takistavad täiendavalt mõne riigi arengut ELi integratsiooni suunas; rõhutab, et liit vajab selle piirkonna suhtes selget ja ühist nägemust; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles osalema aktiivselt püsivate probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

42.

tunnustab piirkonna kõigi riikide arengut oma teel ELiga ühinemise suunas; märgib samas, et poliitiline ebastabiilsus ja institutsioonide nõrkus koos lahendamata kahepoolsete probleemidega takistavad täiendavalt mõne riigi arengut ELi integratsiooni suunas; rõhutab, et liit vajab selle piirkonna suhtes selget ja ühist nägemust; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles osalema aktiivselt püsivate probleemide lahendamisel;

| 43. | märgib, et olukord Kosovos on stabiilne ja rahumeelne, kuid habras; väljendab muret tõsiste probleemide ja valimisseaduse rikkumiste pärast viimaste valimiste käigus paljudes omavalitsusüksustes ning kutsub ELi üles tähelepanelikult jälgima demokraatia olukorda Kosovos; nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised astuksid samme, et parandada kõigi Kosovos elavate inimeste õigusi ja elutingimusi ning rõhutab, et valimisreform ja õiglased valimised on Kosovo käimasoleva demokraatliku ülemineku tähtis osa; kutsub Kosovo poliitikuid üles põhiseadust austama; nõuab tungivalt, et Kosovo uus valitsus ja parlament parandaksid edaspidi valimisprotsessi, et tagada Kosovo kodanike demokraatlikud õigused ja tugevdada riigi ELiga ühinemise väljavaadet; on teadlik, et mitte kõik liikmesriigid ei ole tunnustanud Kosovo iseseisvust; |
| --- | --- |

43.

märgib, et olukord Kosovos on stabiilne ja rahumeelne, kuid habras; väljendab muret tõsiste probleemide ja valimisseaduse rikkumiste pärast viimaste valimiste käigus paljudes omavalitsusüksustes ning kutsub ELi üles tähelepanelikult jälgima demokraatia olukorda Kosovos; nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised astuksid samme, et parandada kõigi Kosovos elavate inimeste õigusi ja elutingimusi ning rõhutab, et valimisreform ja õiglased valimised on Kosovo käimasoleva demokraatliku ülemineku tähtis osa; kutsub Kosovo poliitikuid üles põhiseadust austama; nõuab tungivalt, et Kosovo uus valitsus ja parlament parandaksid edaspidi valimisprotsessi, et tagada Kosovo kodanike demokraatlikud õigused ja tugevdada riigi ELiga ühinemise väljavaadet; on teadlik, et mitte kõik liikmesriigid ei ole tunnustanud Kosovo iseseisvust;

| 44. | tervitab dialoogi Kosovo ja Serbia vahel ja rõhutab, et need võivad kaasa aidata stabiilsuse saavutamisele mitte ainult Kosovos, vaid kogu piirkonnas ja aidata parandada kõigi Kosovo elanike olukorda; väljendab täielikku toetust õigusriigimissioonile EULEX Kosovos, et käsitleda Kosovo konfliktiga seoses kadunud isikute probleemi ja et uurida organiseeritud kuritegevust ja esitada süüdistused sellega seotud kurjategijate vastu, eelkõige ebainimliku kohtlemise ja elundikaubanduse kohta konflikti ajal ning sellele vahetult järgnenud perioodil; nõuab nende süüdistuste põhjalikku uurimist EULEXi tegevuse raames ja näidiskohtuistungit kõigi nende jaoks, kes tunnistatakse lõpuks vastutavaks; kordab, et õigusriigimissioon EULEX peab Kosovos tõhustama oma tegevust piirkonna põhjaosas, et toetada ja aidata kohalikku omavalitsust heade juhtimistavadega ja tagada, et missioon saab tõhusalt toimida kogu Kosovo territooriumil; kutsub komisjoni üles viivitamata alustama viisaläbirääkimisi Priština valitsusasutustega, et määrata kindlaks tegevuskava viisavabaduse kehtestamiseks; |
| --- | --- |

44.

tervitab dialoogi Kosovo ja Serbia vahel ja rõhutab, et need võivad kaasa aidata stabiilsuse saavutamisele mitte ainult Kosovos, vaid kogu piirkonnas ja aidata parandada kõigi Kosovo elanike olukorda; väljendab täielikku toetust õigusriigimissioonile EULEX Kosovos, et käsitleda Kosovo konfliktiga seoses kadunud isikute probleemi ja et uurida organiseeritud kuritegevust ja esitada süüdistused sellega seotud kurjategijate vastu, eelkõige ebainimliku kohtlemise ja elundikaubanduse kohta konflikti ajal ning sellele vahetult järgnenud perioodil; nõuab nende süüdistuste põhjalikku uurimist EULEXi tegevuse raames ja näidiskohtuistungit kõigi nende jaoks, kes tunnistatakse lõpuks vastutavaks; kordab, et õigusriigimissioon EULEX peab Kosovos tõhustama oma tegevust piirkonna põhjaosas, et toetada ja aidata kohalikku omavalitsust heade juhtimistavadega ja tagada, et missioon saab tõhusalt toimida kogu Kosovo territooriumil; kutsub komisjoni üles viivitamata alustama viisaläbirääkimisi Priština valitsusasutustega, et määrata kindlaks tegevuskava viisavabaduse kehtestamiseks;

| 45. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni üles tugevdama pärast valimisi dialoogi Bosnia ja Hertsegoviina juhtpoliitikutega, et aidata seda riiki ja rahvast püsida ELiga ühinemise teel; on seisukohal, et Bosnia ja Hertsegoviina on ELiga ühinemisega seoses viinud läbi liiga vähe reforme ning et domineerivad rahvuslikud ja kildkondlikud huvid võivad kahjustada ELi ja NATO liikmesuse nõuete täitmist; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni üles tugevdama pärast valimisi dialoogi Bosnia ja Hertsegoviina juhtpoliitikutega, et aidata seda riiki ja rahvast püsida ELiga ühinemise teel; on seisukohal, et Bosnia ja Hertsegoviina on ELiga ühinemisega seoses viinud läbi liiga vähe reforme ning et domineerivad rahvuslikud ja kildkondlikud huvid võivad kahjustada ELi ja NATO liikmesuse nõuete täitmist;

| 46. | väljendab sügavat muret Albaania kestva sisekonflikti pärast ja kutsub valitsust ning opositsiooni üles vältima jõu kasutamist ning alustama konflikti lõpetamiseks ja jätkusuutliku kompromissi leidmiseks uut dialoogi; tervitab sellega seoses asepresidendi ja kõrge esindaja algatust, mis on kooskõlastatud laienemise ja naabruspoliitika volinikuga; |
| --- | --- |

46.

väljendab sügavat muret Albaania kestva sisekonflikti pärast ja kutsub valitsust ning opositsiooni üles vältima jõu kasutamist ning alustama konflikti lõpetamiseks ja jätkusuutliku kompromissi leidmiseks uut dialoogi; tervitab sellega seoses asepresidendi ja kõrge esindaja algatust, mis on kooskõlastatud laienemise ja naabruspoliitika volinikuga;

Idapartnerlus

| 47. | julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat ja komisjoni täitma oma lubadusi idapartnerluse kohta liidu Ida-Euroopa naabritega, pidades silmas nende poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integreerimist, sh energeetika valdkonnas, võttes aluseks ühised Euroopa väärtused ning tegutsedes reformide käivitamiseks mõeldud tingimuste ja stiimulite raames; tuletab meelde, et lahendamata konfliktid piirkonnas asetavad kaasatud osapooled olukorda, kus rahu ei ole jätkusuutlik; nõuab, et kaasatud osapooled otsiksid pikaajalisi rahumeelseid lahendusi; rõhutab rahvusvaheliste inimõiguste standardite arvessevõtmise tähtsust kestvates assotsieerimislepingu alastes läbirääkimistes idapartnerluse riikidega; nõuab algatusi ja tegevust, mis soodustaksid ja arendaksid piirkondlikku koostööd Lõuna-Kaukaasiaga; |
| --- | --- |

47.

julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat ja komisjoni täitma oma lubadusi idapartnerluse kohta liidu Ida-Euroopa naabritega, pidades silmas nende poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integreerimist, sh energeetika valdkonnas, võttes aluseks ühised Euroopa väärtused ning tegutsedes reformide käivitamiseks mõeldud tingimuste ja stiimulite raames; tuletab meelde, et lahendamata konfliktid piirkonnas asetavad kaasatud osapooled olukorda, kus rahu ei ole jätkusuutlik; nõuab, et kaasatud osapooled otsiksid pikaajalisi rahumeelseid lahendusi; rõhutab rahvusvaheliste inimõiguste standardite arvessevõtmise tähtsust kestvates assotsieerimislepingu alastes läbirääkimistes idapartnerluse riikidega; nõuab algatusi ja tegevust, mis soodustaksid ja arendaksid piirkondlikku koostööd Lõuna-Kaukaasiaga;

| 48. | loodab, et komisjoni algatatud Euroopa naabruspoliitika reformimise protsess viib uue strateegilise visioonini ja diferentseerituma lähenemisviisini sama poliitika raames huvivaldkondade osas, vastavalt Euroopa Liidu huvide, probleemide ning piirkondlike ohtude mitmekesisusele; |
| --- | --- |

48.

loodab, et komisjoni algatatud Euroopa naabruspoliitika reformimise protsess viib uue strateegilise visioonini ja diferentseerituma lähenemisviisini sama poliitika raames huvivaldkondade osas, vastavalt Euroopa Liidu huvide, probleemide ning piirkondlike ohtude mitmekesisusele;

| 49. | kinnitab veel kord vajadust ühtse lähenemisviisi järele regionaalarengu protsesside osas, rakendades ELi kavandatud idapartnerluse riikidele suunatud algatusi ja vahendeid (Euroopa partnerlus, Musta mere sünergia / ELi Musta mere strateegia jne); on seisukohal, et on vaja kindlustada, et kavandatavad algatused oleksid üksteist täiendavad ja diferentseeritud, eriti projektide tasandil, et vahendeid kasutataks tõhusamalt ja saavutataks konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

49.

kinnitab veel kord vajadust ühtse lähenemisviisi järele regionaalarengu protsesside osas, rakendades ELi kavandatud idapartnerluse riikidele suunatud algatusi ja vahendeid (Euroopa partnerlus, Musta mere sünergia / ELi Musta mere strateegia jne); on seisukohal, et on vaja kindlustada, et kavandatavad algatused oleksid üksteist täiendavad ja diferentseeritud, eriti projektide tasandil, et vahendeid kasutataks tõhusamalt ja saavutataks konkreetseid tulemusi;

| 50. | mõistab hukka Valgevene presidendi Lukašenka režiimi karmid repressioonid opositsiooni liikmete, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna liikmete vastu pärast 19. detsembri 2010. aasta presidendivalimisi ning nõuab kõigi kinnipeetute kohest vabastamist ja süüdistuste tühistamist; tervitab nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust viisakeelu rakendamise ja 157 valitud Valgevene ametniku finantsvarade külmutamise kohta; on seisukohal, et sanktsioonid Valgevene valitsusametnike suhtes peaksid kehtima seni, kuni Valgevene vanglatest vabastatakse kõik poliitvangid; tervitab rahvusvahelise abiandjate 2. veebruari 2011. aasta konverentsi „Solidaarsus Valgevenega” tulemusi, mille raames EL lubab anda 17,3 miljonit eurot abimeetmeteks kodanikuühiskonna, eelkõige üliõpilaste ja sõltumatute massiteabevahendite toetamiseks; on seisukohal, et komisjon peaks toetama inimestevahelisi kontakte ELi ja Valgevene vahel; ergutab liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, astuma ühepoolseid samme lühiajaliste viisade, eelkõige Schengeni viisade lihtsamaks väljastamiseks ja nende hinna vähendamiseks, sest need on laiale üldsusele, üliõpilastele ja noortele kõige olulisemad; rõhutab, kui oluline on see, et Valgevenet ei isoleeritaks, eriti olemasolevatest piirkondlikest raamistikest; |
| --- | --- |

50.

mõistab hukka Valgevene presidendi Lukašenka režiimi karmid repressioonid opositsiooni liikmete, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna liikmete vastu pärast 19. detsembri 2010. aasta presidendivalimisi ning nõuab kõigi kinnipeetute kohest vabastamist ja süüdistuste tühistamist; tervitab nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust viisakeelu rakendamise ja 157 valitud Valgevene ametniku finantsvarade külmutamise kohta; on seisukohal, et sanktsioonid Valgevene valitsusametnike suhtes peaksid kehtima seni, kuni Valgevene vanglatest vabastatakse kõik poliitvangid; tervitab rahvusvahelise abiandjate 2. veebruari 2011. aasta konverentsi „Solidaarsus Valgevenega” tulemusi, mille raames EL lubab anda 17,3 miljonit eurot abimeetmeteks kodanikuühiskonna, eelkõige üliõpilaste ja sõltumatute massiteabevahendite toetamiseks; on seisukohal, et komisjon peaks toetama inimestevahelisi kontakte ELi ja Valgevene vahel; ergutab liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, astuma ühepoolseid samme lühiajaliste viisade, eelkõige Schengeni viisade lihtsamaks väljastamiseks ja nende hinna vähendamiseks, sest need on laiale üldsusele, üliõpilastele ja noortele kõige olulisemad; rõhutab, kui oluline on see, et Valgevenet ei isoleeritaks, eriti olemasolevatest piirkondlikest raamistikest;

| 51. | nõuab, et kiiresti loodaks ELi idanaabruspoliitika parlamentaarne assamblee (EURONEST) ilma Valgevene parlamendi osaluseta, see rõhutaks assamblee rolli demokraatia ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisel ning tema tähtsust partnerluse parlamentaarse mõõtme kaalukamaks muutmisel; |
| --- | --- |

51.

nõuab, et kiiresti loodaks ELi idanaabruspoliitika parlamentaarne assamblee (EURONEST) ilma Valgevene parlamendi osaluseta, see rõhutaks assamblee rolli demokraatia ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisel ning tema tähtsust partnerluse parlamentaarse mõõtme kaalukamaks muutmisel;

| 52. | avaldab kahetsust olulise arengu puudumise pärast seoses Lõuna-Kaukaasia külmutatud konfliktide lahendamisega; rõhutab, et see on komistuskivi, mis takistab idapartnerluse tõeliselt mitmepoolse ja piirkondliku mõõtme väljaarendamist; eeldab Euroopa välisteenistuse suuremat kaasatust piirkonnas ja nõuab aktiivsema rolli võtmist, mis on suunatud osapoolte kõneluste võimaldamisele, kindluse edendamise meetmetele ja inimestevaheliste kontaktide julgustamisele, rajades seega teed kestvale lahendusele; |
| --- | --- |

52.

avaldab kahetsust olulise arengu puudumise pärast seoses Lõuna-Kaukaasia külmutatud konfliktide lahendamisega; rõhutab, et see on komistuskivi, mis takistab idapartnerluse tõeliselt mitmepoolse ja piirkondliku mõõtme väljaarendamist; eeldab Euroopa välisteenistuse suuremat kaasatust piirkonnas ja nõuab aktiivsema rolli võtmist, mis on suunatud osapoolte kõneluste võimaldamisele, kindluse edendamise meetmetele ja inimestevaheliste kontaktide julgustamisele, rajades seega teed kestvale lahendusele;

| 53. | rõhutab, et EL peab aktiivsemalt osalema Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia külmutatud konfliktide lahendamises; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et EL peab aktiivsemalt osalema Transnistria ja Lõuna-Kaukaasia külmutatud konfliktide lahendamises;

| 54. | tervitab ja toetab Moldova Vabariigi ametivõimude pühendumust oma suhete tugevdamisele Euroopa Liiduga seoses assotsieerimislepingu sõlmimisega, viisavabaduse kehtestamise dialoogi arendamisega ja vabakaubanduse kokkuleppe teemaliste läbirääkimiste alustamisega; |
| --- | --- |

54.

tervitab ja toetab Moldova Vabariigi ametivõimude pühendumust oma suhete tugevdamisele Euroopa Liiduga seoses assotsieerimislepingu sõlmimisega, viisavabaduse kehtestamise dialoogi arendamisega ja vabakaubanduse kokkuleppe teemaliste läbirääkimiste alustamisega;

Euroopa Liidu Musta mere strateegia

| 55. | kutsub komisjoni üles kiirendama Musta mere sünergia kohaste projektide rakendamist ja tegelema selle küsimusega jätkuvalt Euroopa välisteenistuse tegevuskavas; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni üles kiirendama Musta mere sünergia kohaste projektide rakendamist ja tegelema selle küsimusega jätkuvalt Euroopa välisteenistuse tegevuskavas;

| 56. | rõhutab Musta mere piirkonna tähtsust idapartnerluses ja leiab, et sellega seoses on vajalik Euroopa Liidu suurem kaasatus; |
| --- | --- |

56.

rõhutab Musta mere piirkonna tähtsust idapartnerluses ja leiab, et sellega seoses on vajalik Euroopa Liidu suurem kaasatus;

Kesk-Aasia

| 57. | näeb suurt potentsiaali strateegilise koostöö arendamises ELi ja Kesk-Aasia vahel, võttes arvesse piirkonna geopoliitilist asukohta, ja kutsub üles suurendama koostööd ühiste julgeolekuküsimuste ning poliitiliste, majandus- ja energiaküsimuste valdkonnas; rõhutab, et väga oluline on lahendada veevarude majandamise küsimused piirkondlikul tasandil, et edendada üldist kestlikku arengut, suurendada inimeste turvalisust, võimaldada heanaaberlikke suhteid ja ennetada konflikte; |
| --- | --- |

57.

näeb suurt potentsiaali strateegilise koostöö arendamises ELi ja Kesk-Aasia vahel, võttes arvesse piirkonna geopoliitilist asukohta, ja kutsub üles suurendama koostööd ühiste julgeolekuküsimuste ning poliitiliste, majandus- ja energiaküsimuste valdkonnas; rõhutab, et väga oluline on lahendada veevarude majandamise küsimused piirkondlikul tasandil, et edendada üldist kestlikku arengut, suurendada inimeste turvalisust, võimaldada heanaaberlikke suhteid ja ennetada konflikte;

Venemaa

| 58. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et ELi lähenemisviis Venemaa suhtes, sh läbirääkimistel uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu üle, oleks ühtne; nõuab ühtlasi tungivalt, et kõrge esindaja tagaks, et uue üldise kokkuleppe tuumaks oleks õigusriigi, sealhulgas rahvusvahelise õiguse, vastastikkuse ning läbipaistvuse põhimõtete edendamine, samuti kinnipidamine pluralistliku demokraatia ja inimõiguse austamise väärtustest; rõhutab, et pühendumine inimõiguste olukorra parandamisele Venemaal ning võitlusele korruptsiooni vastu, eriti kohtusüsteemis, peab olema nimetatud uue kokkuleppe lahutamatu osa; ootab püsivaid edusamme praegustel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et ELi lähenemisviis Venemaa suhtes, sh läbirääkimistel uue ELi ja Venemaa vahelise lepingu üle, oleks ühtne; nõuab ühtlasi tungivalt, et kõrge esindaja tagaks, et uue üldise kokkuleppe tuumaks oleks õigusriigi, sealhulgas rahvusvahelise õiguse, vastastikkuse ning läbipaistvuse põhimõtete edendamine, samuti kinnipidamine pluralistliku demokraatia ja inimõiguse austamise väärtustest; rõhutab, et pühendumine inimõiguste olukorra parandamisele Venemaal ning võitlusele korruptsiooni vastu, eriti kohtusüsteemis, peab olema nimetatud uue kokkuleppe lahutamatu osa; ootab püsivaid edusamme praegustel läbirääkimistel;

| 59. | rõhutab, et õigusriigi põhimõtte tugevdamine Venemaa avaliku elu kõigis valdkondades, sealhulgas majanduses, oleks kasulik kogu ühiskonnale; nõuab ELi-Venemaa inimõigusdialoogi tugevdamist, et edendada positiivseid muutusi Venemaa inimõiguste olukorras; nõuab meetmeid ja algatuste elluviimist, mis kindlustaksid suhteid Euroopa ja Venemaa kodanikuühiskonna vahel, tugevdades nii Venemaa kodanikuühiskonda; rõhutab sellega seoses moderniseerimispartnerluse tähtsust; rõhutab samal ajal vajadust tõhustada vastastikusel austusel ja vastastikkuse põhimõttel rajanevat partnerlust Venemaaga sellistes küsimustes nagu terrorismivastane võitlus, energiajulgeolek ja tarnekindlus, kliimamuutus, desarmeerimine, konfliktide vältimine ja tuumarelvade leviku tõkestamine, sh pidades silmas Iraani, Afganistani ja Lähis-Ida, eesmärgiga tugevdada ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et õigusriigi põhimõtte tugevdamine Venemaa avaliku elu kõigis valdkondades, sealhulgas majanduses, oleks kasulik kogu ühiskonnale; nõuab ELi-Venemaa inimõigusdialoogi tugevdamist, et edendada positiivseid muutusi Venemaa inimõiguste olukorras; nõuab meetmeid ja algatuste elluviimist, mis kindlustaksid suhteid Euroopa ja Venemaa kodanikuühiskonna vahel, tugevdades nii Venemaa kodanikuühiskonda; rõhutab sellega seoses moderniseerimispartnerluse tähtsust; rõhutab samal ajal vajadust tõhustada vastastikusel austusel ja vastastikkuse põhimõttel rajanevat partnerlust Venemaaga sellistes küsimustes nagu terrorismivastane võitlus, energiajulgeolek ja tarnekindlus, kliimamuutus, desarmeerimine, konfliktide vältimine ja tuumarelvade leviku tõkestamine, sh pidades silmas Iraani, Afganistani ja Lähis-Ida, eesmärgiga tugevdada ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust;

| 60. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles hoogustama läbirääkimisi Venemaaga, et kindlustada Venemaa, Euroopa Liidu ja Gruusia 2008. aasta kuuepunktilise lepingu kõigi sätete tingimusteta täitmine ja rakendamine, ning töötama selle nimel, et konfliktile leitaks lõplik lahendus, mis kindlustab Gruusia territoriaalse ühtsuse; on seisukohal, et Venemaa peaks eelkõige tagama Euroopa Liidu järelevalvemissioonile (EUMM) piiramatu juurdepääsu Abhaasiasse ja Lõuna-Osseetiasse; rõhutab vajadust tagada neis Gruusia piirkondades stabiilsus; |
| --- | --- |

60.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles hoogustama läbirääkimisi Venemaaga, et kindlustada Venemaa, Euroopa Liidu ja Gruusia 2008. aasta kuuepunktilise lepingu kõigi sätete tingimusteta täitmine ja rakendamine, ning töötama selle nimel, et konfliktile leitaks lõplik lahendus, mis kindlustab Gruusia territoriaalse ühtsuse; on seisukohal, et Venemaa peaks eelkõige tagama Euroopa Liidu järelevalvemissioonile (EUMM) piiramatu juurdepääsu Abhaasiasse ja Lõuna-Osseetiasse; rõhutab vajadust tagada neis Gruusia piirkondades stabiilsus;

Türgi

| 61. | rõhutab vajadust pikaajalise strateegilise vaatenurga järele, millest nii EL kui Türgi oma edasistes suhetes lähtuksid; tervitab nõukogu 14. detsembri 2010. aasta avaldust, milles kutsuti üles tihedamale koostööle ühist huvi pakkuvates julgeoleku- ja välispoliitika küsimustes; on seisukohal, et Ankara üha aktiivsem välispoliitika tekitab ÜVJP seisukohast uusi probleeme ja võimalusi; soovitab tungivalt asepresidendil ja kõrgel esindajal kaasata Türgi ametlikku dialoogi selliste strateegiliste põhiküsimuste puhul nagu energiapoliitika, Lääne-Balkani ja Kaukaasia piirkonna stabiilsus, Iraani tuumaprogramm või Lähis-Ida tärkav demokraatia, kooskõlastades nii paremini eesmärke ning tuues kahepoolsetesse suhetesse uut dünaamikat; rõhutab siiski, et see dialoog ei tohiks Türgi ühinemisprotsessi asendada, vaid peaks seda täiendama ja tugevdama; |
| --- | --- |

61.

rõhutab vajadust pikaajalise strateegilise vaatenurga järele, millest nii EL kui Türgi oma edasistes suhetes lähtuksid; tervitab nõukogu 14. detsembri 2010. aasta avaldust, milles kutsuti üles tihedamale koostööle ühist huvi pakkuvates julgeoleku- ja välispoliitika küsimustes; on seisukohal, et Ankara üha aktiivsem välispoliitika tekitab ÜVJP seisukohast uusi probleeme ja võimalusi; soovitab tungivalt asepresidendil ja kõrgel esindajal kaasata Türgi ametlikku dialoogi selliste strateegiliste põhiküsimuste puhul nagu energiapoliitika, Lääne-Balkani ja Kaukaasia piirkonna stabiilsus, Iraani tuumaprogramm või Lähis-Ida tärkav demokraatia, kooskõlastades nii paremini eesmärke ning tuues kahepoolsetesse suhetesse uut dünaamikat; rõhutab siiski, et see dialoog ei tohiks Türgi ühinemisprotsessi asendada, vaid peaks seda täiendama ja tugevdama;

| 62. | mõistab hukka peaaegu täieliku seisaku Türgi ühinemisprotsessis; meenutab, et nii kõigi ELi liikmesriikide kui ka Türgi ühine kohus on ületada takistused, mis seisavad Türgi ELi liikmeks saamise teel; hoiatab tõsiste ja pikaajaliste probleemide eest, kui ELi ja Türgi suhted ei stabiliseeru ning EL ja NATO ei suuda ikka saavutada oma eesmärki – tihedamat koostööd; loodab igal juhul, et Türgis jätkub euroopalik ajakohastamine; |
| --- | --- |

62.

mõistab hukka peaaegu täieliku seisaku Türgi ühinemisprotsessis; meenutab, et nii kõigi ELi liikmesriikide kui ka Türgi ühine kohus on ületada takistused, mis seisavad Türgi ELi liikmeks saamise teel; hoiatab tõsiste ja pikaajaliste probleemide eest, kui ELi ja Türgi suhted ei stabiliseeru ning EL ja NATO ei suuda ikka saavutada oma eesmärki – tihedamat koostööd; loodab igal juhul, et Türgis jätkub euroopalik ajakohastamine;

Lähis-Ida ja Vahemere piirkond

| 63. | toetab otseste rahukõneluste taastamist Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel ja rõhutab, et vaja on sisulisi läbirääkimisi, mida tuleks pidada kindlas ajaraamistikus ja vastastikuse usalduse õhkkonnas ning et selline õhkkond saab säilida ainult siis, kui Iisrael lõpetab viivitamata asunduste ehitamise; tuletab meelde, et EL on Palestiina omavalitsuse suurim rahastaja ja Iisraeli peamine kaubanduspartner, kelle otsestes huvides on seega veenda mõlemaid pooli võimalikult kiiresti oma põhiprobleemidega (ehk põgenike, piiride ja Jeruusalemma staatusega) tegelema, et eksisteeriks elujõuline Palestiina riik rahus ja kõrvuti Iisraeli riigiga; rõhutab vajadust leida kahe riigi jaoks sobiv lahendus ja teadvustab mõlema õigust elada üksteise kõrval julgeolekus, heaolus ja rahus; tervitab seega nõukogu 13. detsembri 2010. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta ja ELi avaldust toetada osapooli selle eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

63.

toetab otseste rahukõneluste taastamist Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse vahel ja rõhutab, et vaja on sisulisi läbirääkimisi, mida tuleks pidada kindlas ajaraamistikus ja vastastikuse usalduse õhkkonnas ning et selline õhkkond saab säilida ainult siis, kui Iisrael lõpetab viivitamata asunduste ehitamise; tuletab meelde, et EL on Palestiina omavalitsuse suurim rahastaja ja Iisraeli peamine kaubanduspartner, kelle otsestes huvides on seega veenda mõlemaid pooli võimalikult kiiresti oma põhiprobleemidega (ehk põgenike, piiride ja Jeruusalemma staatusega) tegelema, et eksisteeriks elujõuline Palestiina riik rahus ja kõrvuti Iisraeli riigiga; rõhutab vajadust leida kahe riigi jaoks sobiv lahendus ja teadvustab mõlema õigust elada üksteise kõrval julgeolekus, heaolus ja rahus; tervitab seega nõukogu 13. detsembri 2010. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta ja ELi avaldust toetada osapooli selle eesmärgi saavutamisel;

| 64. | kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastavalt nõukogu 12. detsembri 2009. aasta järeldustele selles piirkonnas tugevamat poliitilist rolli, mis vastab liidu finantsosalusele; on veendunud, et ELi Lähis-Ida poliitika on vaja kiiremas korras põhjalikult ümber kujundada, et täita otsustavat ja järjekindlat poliitilist rolli, mida toetaksid tõhusad diplomaatilised vahendid, eesmärgiga saavutada rahu ja julgeolek selles naabruspiirkonnas, mis on ELi jaoks strateegilises mõttes väga oluline; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama kõnealuse piirkonna jaoks uut Euroopa strateegiat, kus peaksid olema esitatud ELi huvid ja eesmärgid ning vahendid, mida liit saab rakendada, et edendada piirkonnas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet ning suunata ressursse eelkõige kodanikuühiskonna tugevdamisse; |
| --- | --- |

64.

kutsub Euroopa Liitu üles võtma vastavalt nõukogu 12. detsembri 2009. aasta järeldustele selles piirkonnas tugevamat poliitilist rolli, mis vastab liidu finantsosalusele; on veendunud, et ELi Lähis-Ida poliitika on vaja kiiremas korras põhjalikult ümber kujundada, et täita otsustavat ja järjekindlat poliitilist rolli, mida toetaksid tõhusad diplomaatilised vahendid, eesmärgiga saavutada rahu ja julgeolek selles naabruspiirkonnas, mis on ELi jaoks strateegilises mõttes väga oluline; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles esitama kõnealuse piirkonna jaoks uut Euroopa strateegiat, kus peaksid olema esitatud ELi huvid ja eesmärgid ning vahendid, mida liit saab rakendada, et edendada piirkonnas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet ning suunata ressursse eelkõige kodanikuühiskonna tugevdamisse;

| 65. | on sügavalt mures ohvreid tekitava jõu kasutamise pärast Ashrafi laagri elanike suhtes Iraagis ning mõistab hukka inimkaotused; kutsub Iraagi valitsust üles hoiduma vägivalla kasutamisest ja austama laagri elanike inimõigusi; nõuab kohapealse olukorra põhjalikuks hindamiseks sõltumatut rahvusvahelist uurimist, sealhulgas vaba juurdepääsu Ashrafi laagrisse; kutsub kõiki osapooli üles ilmutama vaoshoitust ning leidma olukorrale rahumeelse ja püsiva lahenduse; |
| --- | --- |

65.

on sügavalt mures ohvreid tekitava jõu kasutamise pärast Ashrafi laagri elanike suhtes Iraagis ning mõistab hukka inimkaotused; kutsub Iraagi valitsust üles hoiduma vägivalla kasutamisest ja austama laagri elanike inimõigusi; nõuab kohapealse olukorra põhjalikuks hindamiseks sõltumatut rahvusvahelist uurimist, sealhulgas vaba juurdepääsu Ashrafi laagrisse; kutsub kõiki osapooli üles ilmutama vaoshoitust ning leidma olukorrale rahumeelse ja püsiva lahenduse;

| 66. | kuulutab oma solidaarsust lõunapoolsete naaberriikidega, kes võitlevad demokraatia, vabaduse ja sotsiaalsete õiguste eest; kutsub ELi üles toetama kindlalt ja kiiresti uusi püüdlusi demokraatia, vabaduse ja sotsiaalse õigluse saavutamiseks; on endiselt mures selle pärast, et ELi Vahemere poliitikas puudub selge pikaajaline strateegiline visioon piirkonna arengu kohta; nõuab Vahemere Liidu vajalikkuse, eesmärkide ja töömeetodite selgitamist ja parandamist; peab ELi Vahemere strateegia läbimõtlemist ja ümberkujundamist seetõttu äärmiselt oluliseks ja tungivalt vajalikuks ning nõuab sellega seoses tungivalt, et Euroopa naabruspoliitika strateegilisel läbivaatamisel tuleb täielikult arvesse võtta ja kajastada piirkonnas asetleidnud muudatusi ning algatada poliitiline dialoog ELi lõunapoolsete naabritega; palub lisaks Vahemere Liidu ümberkorraldamist, et aktiivselt ja tõhusalt toetada kogu piirkonna ühiskondade demokraatlikkust, kestlikkust ja õiglust; rõhutab, kui tähtis on naiste osavõtt demokraatiale üleminekust ja institutsioonilistest reformidest; rõhutab uuesti, et selle dialoogi olulisteks koostisosadeks on demokraatia tugevdamine, õigusriigi põhimõtted, hea valitsemistava, korruptsioonivastane võitlus ning austus inimõiguste ja põhivabaduste vastu; |
| --- | --- |

66.

kuulutab oma solidaarsust lõunapoolsete naaberriikidega, kes võitlevad demokraatia, vabaduse ja sotsiaalsete õiguste eest; kutsub ELi üles toetama kindlalt ja kiiresti uusi püüdlusi demokraatia, vabaduse ja sotsiaalse õigluse saavutamiseks; on endiselt mures selle pärast, et ELi Vahemere poliitikas puudub selge pikaajaline strateegiline visioon piirkonna arengu kohta; nõuab Vahemere Liidu vajalikkuse, eesmärkide ja töömeetodite selgitamist ja parandamist; peab ELi Vahemere strateegia läbimõtlemist ja ümberkujundamist seetõttu äärmiselt oluliseks ja tungivalt vajalikuks ning nõuab sellega seoses tungivalt, et Euroopa naabruspoliitika strateegilisel läbivaatamisel tuleb täielikult arvesse võtta ja kajastada piirkonnas asetleidnud muudatusi ning algatada poliitiline dialoog ELi lõunapoolsete naabritega; palub lisaks Vahemere Liidu ümberkorraldamist, et aktiivselt ja tõhusalt toetada kogu piirkonna ühiskondade demokraatlikkust, kestlikkust ja õiglust; rõhutab, kui tähtis on naiste osavõtt demokraatiale üleminekust ja institutsioonilistest reformidest; rõhutab uuesti, et selle dialoogi olulisteks koostisosadeks on demokraatia tugevdamine, õigusriigi põhimõtted, hea valitsemistava, korruptsioonivastane võitlus ning austus inimõiguste ja põhivabaduste vastu;

| 67. | tuletab meelde parlamendi rolli ELi eelarvemenetluses ja rõhutab, et vaja on tagada Vahemere Liidu demokraatlik legitiimsus, et otsused võetaks vastu läbipaistvalt ning et Euroopa Parlament, Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee ja liikmesriikide parlamendid oleksid otsustusprotsessi kaasatud; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde parlamendi rolli ELi eelarvemenetluses ja rõhutab, et vaja on tagada Vahemere Liidu demokraatlik legitiimsus, et otsused võetaks vastu läbipaistvalt ning et Euroopa Parlament, Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee ja liikmesriikide parlamendid oleksid otsustusprotsessi kaasatud;

| 68. | jälgib tähelepanuga olukorda Tuneesias, Egiptuses ja teistes piirkonna riikides; toetab rahvaste õiguspäraseid püüdlusi saavutada demokraatia, vabadus ja sotsiaalne õiglus; palub ELil luua vastastikusel huvil põhinev partnerlus, mis keskenduks tööhõivele, haridusele ja koolitusele, et aidata leevendada praegust sotsiaal- ja majanduskriisi nendes riikides, ning anda asjakohast abi, mis võib olla vajalik käimasolevate poliitiliste reformide ning sotsiaalse ja majandusliku arengu toetamiseks; rõhutab, kui tähtis on toetada institutsioonilise võimekuse suurendamist, sõltumatut kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ning pluralistlike parteide asutamist ilmalikus taustsüsteemis; avaldab heameelt Egiptuse põhiseadusreformide teemalise referendumi üle; ergutab Egiptuse ametivõime jätkama põhiseaduse ja valimisseaduse muutmist, et tagada vabad ja õiglased valimised; |
| --- | --- |

68.

jälgib tähelepanuga olukorda Tuneesias, Egiptuses ja teistes piirkonna riikides; toetab rahvaste õiguspäraseid püüdlusi saavutada demokraatia, vabadus ja sotsiaalne õiglus; palub ELil luua vastastikusel huvil põhinev partnerlus, mis keskenduks tööhõivele, haridusele ja koolitusele, et aidata leevendada praegust sotsiaal- ja majanduskriisi nendes riikides, ning anda asjakohast abi, mis võib olla vajalik käimasolevate poliitiliste reformide ning sotsiaalse ja majandusliku arengu toetamiseks; rõhutab, kui tähtis on toetada institutsioonilise võimekuse suurendamist, sõltumatut kohtusüsteemi, kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamist ning pluralistlike parteide asutamist ilmalikus taustsüsteemis; avaldab heameelt Egiptuse põhiseadusreformide teemalise referendumi üle; ergutab Egiptuse ametivõime jätkama põhiseaduse ja valimisseaduse muutmist, et tagada vabad ja õiglased valimised;

| 69. | avaldab kahetsust seoses ELi liikmesriikide üksmeelepuudusega Liibüa olukorrale reageerimisel, mis piirab asepresidendi ja kõrge esindaja võetavate ÜVJP meetmete ulatust selles küsimuses; tervitab samas nõukogu otsust käivitada Liibüa kriisiolukorras algatatud humanitaarabioperatsioonide toetuseks ELi sõjaline operatsioon, nn EUFOR Liibüa; |
| --- | --- |

69.

avaldab kahetsust seoses ELi liikmesriikide üksmeelepuudusega Liibüa olukorrale reageerimisel, mis piirab asepresidendi ja kõrge esindaja võetavate ÜVJP meetmete ulatust selles küsimuses; tervitab samas nõukogu otsust käivitada Liibüa kriisiolukorras algatatud humanitaarabioperatsioonide toetuseks ELi sõjaline operatsioon, nn EUFOR Liibüa;

| 70. | rõhutab, et rahumeelsete meeleavaldajate liikumise vägivaldne mahasurumine, mille käigus hukkub ja vahistatakse sadu inimesi, peab koheselt lõppema; kutsub Süüria presidenti ja valitsust üles võtma kuulda Süüria rahva õigustatud nõudmisi ja looma tõelise riigisisese dialoogi, et rakendada peamisi poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme ning lõpetada poliitilist opositsiooni, kodanikuühiskonda ja inimõiguste kaitsjaid represseeriv poliitika; pooldab ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni, millega mõistetakse hukka Süüria valitsuse vägivald rahumeelsete meeleavaldajate suhtes, ning seda, et ÜRO inimõiguste ülemkomissar saadab riiki teabekogumismissiooni; kutsub ELi ja selle liikmesriike tungivalt üles võtma oma kahepoolsetes suhetes Süüriaga täiel määral arvesse selles riigis toimuvaid sündmusi, pidades seejuures silmas ELi ja Süüria assotsieerimislepingut käsitlevate edasiste läbirääkimiste peatamist, Süüria ametivõimudega Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames tehtava koostöö läbivaatamist ning tõsiseid ja sihipäraseid sanktsioone Süüria režiimi vastu, et tuua režiimi poliitikasse muutuse; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et rahumeelsete meeleavaldajate liikumise vägivaldne mahasurumine, mille käigus hukkub ja vahistatakse sadu inimesi, peab koheselt lõppema; kutsub Süüria presidenti ja valitsust üles võtma kuulda Süüria rahva õigustatud nõudmisi ja looma tõelise riigisisese dialoogi, et rakendada peamisi poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme ning lõpetada poliitilist opositsiooni, kodanikuühiskonda ja inimõiguste kaitsjaid represseeriv poliitika; pooldab ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni, millega mõistetakse hukka Süüria valitsuse vägivald rahumeelsete meeleavaldajate suhtes, ning seda, et ÜRO inimõiguste ülemkomissar saadab riiki teabekogumismissiooni; kutsub ELi ja selle liikmesriike tungivalt üles võtma oma kahepoolsetes suhetes Süüriaga täiel määral arvesse selles riigis toimuvaid sündmusi, pidades seejuures silmas ELi ja Süüria assotsieerimislepingut käsitlevate edasiste läbirääkimiste peatamist, Süüria ametivõimudega Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames tehtava koostöö läbivaatamist ning tõsiseid ja sihipäraseid sanktsioone Süüria režiimi vastu, et tuua režiimi poliitikasse muutuse;

| 71. | nõuab tungivalt, et Bahreini ja Jeemeni ametivõimud hoiduksid vägivalla kasutamisest meeleavaldajate vastu ning austaksid nende õigust kogunemis- ja sõnavabadusele; rõhutab, et need, kes vastutavad inimohvrite ja põhjustatud vigastuste eest, võetakse esimesel võimalusel vastutusele ja viiakse kas siseriikliku kohtu või Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette; palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel toetada Bahreini ja Jeemeni rahva rahumeelseid demokraatlikke püüdlusi, vaadata üle oma poliitika nende riikide suhtes, järgida ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ning olla valmis selleks, et abistada – nende riikide ametivõimude tõsise pühendumuse korral – konkreetsete poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformikavade elluviimisel neis riikides; avaldab sügavat muret olukorra kujunemise üle Bahreinis ja eriti nelja protesteerija surmamõistmist 28. aprillil 2011; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles survestama Bahreini ametivõime võtma vastu moratooriumi hukkamiste kohta ning tagama õiglane kohtumõistmine piisava õigusliku esindatuse ja õigusega edasi kaevata; |
| --- | --- |

71.

nõuab tungivalt, et Bahreini ja Jeemeni ametivõimud hoiduksid vägivalla kasutamisest meeleavaldajate vastu ning austaksid nende õigust kogunemis- ja sõnavabadusele; rõhutab, et need, kes vastutavad inimohvrite ja põhjustatud vigastuste eest, võetakse esimesel võimalusel vastutusele ja viiakse kas siseriikliku kohtu või Haagis asuva Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette; palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel toetada Bahreini ja Jeemeni rahva rahumeelseid demokraatlikke püüdlusi, vaadata üle oma poliitika nende riikide suhtes, järgida ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ning olla valmis selleks, et abistada – nende riikide ametivõimude tõsise pühendumuse korral – konkreetsete poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformikavade elluviimisel neis riikides; avaldab sügavat muret olukorra kujunemise üle Bahreinis ja eriti nelja protesteerija surmamõistmist 28. aprillil 2011; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles survestama Bahreini ametivõime võtma vastu moratooriumi hukkamiste kohta ning tagama õiglane kohtumõistmine piisava õigusliku esindatuse ja õigusega edasi kaevata;

| 72. | kordab oma täielikku toetust Liibanoni erikohtule kui sõltumatule kohtule, mis on loodud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1757 ja vastab kõrgetele õigusstandarditele; kinnitab, et toetab igati Liibanoni suveräänsust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust ning kõigi Liibanoni institutsioonide täielikku toimimist; rõhutab, et sisemine stabiilsus ja rahvusvahelise õiguse järgimine on igati võimalik; kutsub kõiki Liibanoni poliitilisi jõude üles jätkama avatud ja konstruktiivset dialoogi, et edendada kõigi Liibanoni kodanike heaolu, hüvangut ja julgeolekut; tunnistab, et ÜRO ajutised relvajõud Liibanonis (UNIFIL) täidavad olulist rolli, ning nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1701 kõigi sätete täitmist; |
| --- | --- |

72.

kordab oma täielikku toetust Liibanoni erikohtule kui sõltumatule kohtule, mis on loodud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1757 ja vastab kõrgetele õigusstandarditele; kinnitab, et toetab igati Liibanoni suveräänsust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust ning kõigi Liibanoni institutsioonide täielikku toimimist; rõhutab, et sisemine stabiilsus ja rahvusvahelise õiguse järgimine on igati võimalik; kutsub kõiki Liibanoni poliitilisi jõude üles jätkama avatud ja konstruktiivset dialoogi, et edendada kõigi Liibanoni kodanike heaolu, hüvangut ja julgeolekut; tunnistab, et ÜRO ajutised relvajõud Liibanonis (UNIFIL) täidavad olulist rolli, ning nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1701 kõigi sätete täitmist;

Aasia

| 73. | rõhutab, et Afganistani kriisi mis tahes pikaajalise lahenduse lähtepunktiks peavad olema Afganistani kodanike huvid, pidades silmas nende sisejulgeolekut, kodanikukaitset ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut, ning see peaks sisaldama konkreetseid meetmeid vaesuse ja naiste diskrimineerimise lõpetamiseks ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte kaitseks, samuti leppimise mehhanisme, oopiumitootmise lõpetamist, kindlate riigistruktuuride ülesehitamist, Afganistani integreerimist rahvusvahelisse kogukonda ja al-Qaida pagendamist riigist; rõhutab, et Afganistanile tuleb luua politseijõud, kes suudavad tagada minimaalse julgeoleku, mis võimaldaks välisriikide vägedel hiljem riigist lahkuda; kordab oma seisukohta, et ELi ja selle liikmesriikide ning rahvusvahelise üldsuse mõttekas tegevus Afganistanis peaks keskenduma Afganistani elanike toetamisele riigi ülesehitamisel, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis suudavad rahvast esindada, tagada õigusriigi, rahu, territoriaalse terviklikkuse, jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusarengu ning kõigi kodanike, eelkõige naiste ja laste heaolu paranemise, austades kõigi maa etniliste ja usuliste kogukondade ajaloolisi, usulisi, vaimseid ja kultuurilisi traditsioone; tuletab ühtlasi meelde, kui oluline on kodanikuühiskonna toetamine, demokraatlike institutsioonide rajamine, nagu julgeolekujõudude ja kohtunike koolitamine, ning sõltumatute meediakanalite, VKEde ja parlamentaarse kontrolli toetamine; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et Afganistani kriisi mis tahes pikaajalise lahenduse lähtepunktiks peavad olema Afganistani kodanike huvid, pidades silmas nende sisejulgeolekut, kodanikukaitset ning majanduslikku ja sotsiaalset arengut, ning see peaks sisaldama konkreetseid meetmeid vaesuse ja naiste diskrimineerimise lõpetamiseks ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte kaitseks, samuti leppimise mehhanisme, oopiumitootmise lõpetamist, kindlate riigistruktuuride ülesehitamist, Afganistani integreerimist rahvusvahelisse kogukonda ja al-Qaida pagendamist riigist; rõhutab, et Afganistanile tuleb luua politseijõud, kes suudavad tagada minimaalse julgeoleku, mis võimaldaks välisriikide vägedel hiljem riigist lahkuda; kordab oma seisukohta, et ELi ja selle liikmesriikide ning rahvusvahelise üldsuse mõttekas tegevus Afganistanis peaks keskenduma Afganistani elanike toetamisele riigi ülesehitamisel, millel on tugevamad demokraatlikud institutsioonid, mis suudavad rahvast esindada, tagada õigusriigi, rahu, territoriaalse terviklikkuse, jätkusuutliku sotsiaalse ja majandusarengu ning kõigi kodanike, eelkõige naiste ja laste heaolu paranemise, austades kõigi maa etniliste ja usuliste kogukondade ajaloolisi, usulisi, vaimseid ja kultuurilisi traditsioone; tuletab ühtlasi meelde, kui oluline on kodanikuühiskonna toetamine, demokraatlike institutsioonide rajamine, nagu julgeolekujõudude ja kohtunike koolitamine, ning sõltumatute meediakanalite, VKEde ja parlamentaarse kontrolli toetamine;

| 74. | kordab oma seisukohta, et Pakistanil on piirkonnas väga oluline roll ja et stabiilne, ilmalik ja õiguslik Pakistan on ülitähtis stabiilsuse jaoks Afganistanis ja piirkonnas laiemalt; rõhutab lisaks sellele Pakistani võimalikku rolli Afganistani rahuprotsessis; rõhutab, et Pakistan ei tohi olla al-Qaida ja Talibani turvaline sadam; tunnistab, et 2010. aasta augusti hävitavad üleujutused on andnud tagasilöögi Pakistani uuele valitsusele, kes oli alustanud paljude probleemide lahendamist; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon koos laiema rahvusvahelise üldsusega näitaksid üles tugevat solidaarsust ja annaksid konkreetset abi Pakistanile, kellel on seda hädasti vaja üleujutusejärgseks ülesehitustööks ja rehabilitatsiooniks ning riigi kavadeks ehitada üles tugev ja jõukas ühiskond; tervitab ja toetab ELi jõupingutusi, et suurendada poliitilist toetust institutsioonide ja suutlikkuse arendamisele Pakistanis ning aidata Pakistani demokraatlikel institutsioonidel võidelda äärmusluse vastu, taotledes eriti jumalateotust käsitlevate seaduste kaotamist ja toetades Pakistani kodanikuühiskonda; kutsub Pakistani üles viivitamata järgima tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ning tegema täielikku koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA), avaldades teabe Pakistani tuumarelvade ja -seadmete kohta; |
| --- | --- |

74.

kordab oma seisukohta, et Pakistanil on piirkonnas väga oluline roll ja et stabiilne, ilmalik ja õiguslik Pakistan on ülitähtis stabiilsuse jaoks Afganistanis ja piirkonnas laiemalt; rõhutab lisaks sellele Pakistani võimalikku rolli Afganistani rahuprotsessis; rõhutab, et Pakistan ei tohi olla al-Qaida ja Talibani turvaline sadam; tunnistab, et 2010. aasta augusti hävitavad üleujutused on andnud tagasilöögi Pakistani uuele valitsusele, kes oli alustanud paljude probleemide lahendamist; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon koos laiema rahvusvahelise üldsusega näitaksid üles tugevat solidaarsust ja annaksid konkreetset abi Pakistanile, kellel on seda hädasti vaja üleujutusejärgseks ülesehitustööks ja rehabilitatsiooniks ning riigi kavadeks ehitada üles tugev ja jõukas ühiskond; tervitab ja toetab ELi jõupingutusi, et suurendada poliitilist toetust institutsioonide ja suutlikkuse arendamisele Pakistanis ning aidata Pakistani demokraatlikel institutsioonidel võidelda äärmusluse vastu, taotledes eriti jumalateotust käsitlevate seaduste kaotamist ja toetades Pakistani kodanikuühiskonda; kutsub Pakistani üles viivitamata järgima tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ning tegema täielikku koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA), avaldades teabe Pakistani tuumarelvade ja -seadmete kohta;

| 75. | kiidab täielikult heaks E3+3 riikide jõupingutused leida Iraani tuumaküsimusele läbirääkimiste teel kiiresti lahendus eesmärgiga taastada rahvusvahelise üldsuse usk sellesse, et Iraani tuumaprogramm on täiesti rahumeelne ja vastab tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kesksele sättele; toetab nõukogu paralleelset lähenemisviisi diplomaatilise lahenduse leidmiseks, kuna see on ainus mõeldav viis, kuidas lahenda Iraani tuumaküsimust; avaldab kahetsust, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1929(2010), millega kehtestatakse Iraanile tuumaprogrammi tõttu neljas sanktsioonide voor, ning piiravad lisameetmed, mille on teatavaks teinud EL, USA, Jaapan, Kanada ja Austraalia, osutusid vältimatuks, kuna Iraan ei teinud oma tuumaprogrammi eesmärkide asjus IAEAga täielikku koostööd; rõhutab, et tuumaküsimuse lahendus ei saa tulla ELi toetuse arvelt Iraani kodanikuühiskonnale ning selle õiglastele nõudmistele inimõiguste ja demokraatlike valimiste osas; |
| --- | --- |

75.

kiidab täielikult heaks E3+3 riikide jõupingutused leida Iraani tuumaküsimusele läbirääkimiste teel kiiresti lahendus eesmärgiga taastada rahvusvahelise üldsuse usk sellesse, et Iraani tuumaprogramm on täiesti rahumeelne ja vastab tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kesksele sättele; toetab nõukogu paralleelset lähenemisviisi diplomaatilise lahenduse leidmiseks, kuna see on ainus mõeldav viis, kuidas lahenda Iraani tuumaküsimust; avaldab kahetsust, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1929(2010), millega kehtestatakse Iraanile tuumaprogrammi tõttu neljas sanktsioonide voor, ning piiravad lisameetmed, mille on teatavaks teinud EL, USA, Jaapan, Kanada ja Austraalia, osutusid vältimatuks, kuna Iraan ei teinud oma tuumaprogrammi eesmärkide asjus IAEAga täielikku koostööd; rõhutab, et tuumaküsimuse lahendus ei saa tulla ELi toetuse arvelt Iraani kodanikuühiskonnale ning selle õiglastele nõudmistele inimõiguste ja demokraatlike valimiste osas;

| 76. | mõistab jõuliselt hukka Iraani presidendi jätkuva provokatiivse, solvava ja antisemiitliku retoorika, mille näiteks on üleskutse Iisrael „maa pealt pühkida”, ning avaldab eriti kahetsust ähvarduste pärast Iisraeli riigi olemasolu aadressil; tunneb suurt muret seoses järsult sagenenud hukkamistega Iraanis, mida nõuetekohaste kohtuprotsesside puudumise tõttu tuleb käsitleda kohtuväliste riiklike mõrvadena, samuti tunneb muret seoses suuremaid vabadusi ja demokraatiat soovivate kodanike jätkuva süstemaatilise represseerimisega; rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja Iraani parlamendi ametlike vastastikuste kontaktide käigus tuleks käsitleda ka inimõiguste küsimusi ning nende kontaktide tingimuseks tuleks seada võimalus vabalt külastada poliitvange ja inimõigusaktiviste, samuti peaks esindajatel olema võimalik vabalt väljendada kõiki poliitilisi seisukohti; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal teha korraldused ELi delegatsiooni taastamiseks Iraanis, et suuta riigis toimuvat ELi seisukohast jälgida; soovitab tungivalt, et Iraani režiim ei sekkuks Iraagi siseasjadesse; |
| --- | --- |

76.

mõistab jõuliselt hukka Iraani presidendi jätkuva provokatiivse, solvava ja antisemiitliku retoorika, mille näiteks on üleskutse Iisrael „maa pealt pühkida”, ning avaldab eriti kahetsust ähvarduste pärast Iisraeli riigi olemasolu aadressil; tunneb suurt muret seoses järsult sagenenud hukkamistega Iraanis, mida nõuetekohaste kohtuprotsesside puudumise tõttu tuleb käsitleda kohtuväliste riiklike mõrvadena, samuti tunneb muret seoses suuremaid vabadusi ja demokraatiat soovivate kodanike jätkuva süstemaatilise represseerimisega; rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja Iraani parlamendi ametlike vastastikuste kontaktide käigus tuleks käsitleda ka inimõiguste küsimusi ning nende kontaktide tingimuseks tuleks seada võimalus vabalt külastada poliitvange ja inimõigusaktiviste, samuti peaks esindajatel olema võimalik vabalt väljendada kõiki poliitilisi seisukohti; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal teha korraldused ELi delegatsiooni taastamiseks Iraanis, et suuta riigis toimuvat ELi seisukohast jälgida; soovitab tungivalt, et Iraani režiim ei sekkuks Iraagi siseasjadesse;

| 77. | avaldab rahulolu Hiinaga peetavate valdkondlike dialoogide süvendamise üle ja nõuab kooskõlastatud ühist tööd vaidlusküsimustes, mis tõstatusid hiljutisel ELi-Hiina tippkohtumisel; tervitab edusamme majandus- ja õigusvaldkonna paremas juhtimises, on sügavalt mures, et riigis jätkuvad tõsised ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised, sealhulgas vähemuste ja eelkõige tiibetlaste, uiguuride ja mongolite rahvusliku õiguste rikkumine, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõhustama inimõiguste teemalist dialoogi ja kindlustama, et inimõigused oleksid pidevalt päevakorras; |
| --- | --- |

77.

avaldab rahulolu Hiinaga peetavate valdkondlike dialoogide süvendamise üle ja nõuab kooskõlastatud ühist tööd vaidlusküsimustes, mis tõstatusid hiljutisel ELi-Hiina tippkohtumisel; tervitab edusamme majandus- ja õigusvaldkonna paremas juhtimises, on sügavalt mures, et riigis jätkuvad tõsised ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised, sealhulgas vähemuste ja eelkõige tiibetlaste, uiguuride ja mongolite rahvusliku õiguste rikkumine, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõhustama inimõiguste teemalist dialoogi ja kindlustama, et inimõigused oleksid pidevalt päevakorras;

| 78. | juhib tähelepanu sellele, et suhteid Jaapaniga mõjutavad sügavalt riiki tabanud kohutav maavärin, tsunami ja sellele järgnenud tuumakatastroof, ning ootab, et EL ilmutaks solidaarsust ja annaks abi, et aidata Jaapani võimudel õnnetusega toime tulla; on seisukohal, et eriti pärast hiljutisi dramaatilisi sündmusi on suhted Jaapaniga – riigiga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ja muret inimõiguste pärast – endiselt väga tähtsad nii majanduslikus mõttes kui ka seoses koostööga rahvusvahelistel foorumitel; rõhutab, et praegune keskendumine Hiinale ei tohi varjutada jõupingutusi, mida on vaja koostöö tugevdamiseks Jaapaniga ja viimaste tõkete eemaldamiseks tiheda majandusliku koostöö teelt; |
| --- | --- |

78.

juhib tähelepanu sellele, et suhteid Jaapaniga mõjutavad sügavalt riiki tabanud kohutav maavärin, tsunami ja sellele järgnenud tuumakatastroof, ning ootab, et EL ilmutaks solidaarsust ja annaks abi, et aidata Jaapani võimudel õnnetusega toime tulla; on seisukohal, et eriti pärast hiljutisi dramaatilisi sündmusi on suhted Jaapaniga – riigiga, kes jagab ELi demokraatlikke väärtusi ja muret inimõiguste pärast – endiselt väga tähtsad nii majanduslikus mõttes kui ka seoses koostööga rahvusvahelistel foorumitel; rõhutab, et praegune keskendumine Hiinale ei tohi varjutada jõupingutusi, mida on vaja koostöö tugevdamiseks Jaapaniga ja viimaste tõkete eemaldamiseks tiheda majandusliku koostöö teelt;

| 79. | tervitab mõlemal pool Taiwani väina tehtud samme, mille tulemusena sõlmiti 15 lepingut, nende seas 2010. aasta juunis majanduskoostöö raamleping ja intellektuaalomandi õiguste leping; arvestades, et väinaüleste majandussuhete laienemine on nii mõlema poole kui ka ELi huvides, toetab kindlalt ELi ja Taiwani majandussidemete tugevdamist ning ELi ja Taiwani majanduskoostöö lepingu sõlmimist; kordab veel kord oma kindlat toetust Taiwani mõtestatud osalemisele vaatlejana asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevuses, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon; kiidab heaks ELi otsuse anda Taiwani kodanikele viisavabadus, mis aitab tugevdada nii kaubandus- ja investeerimissuhteid kui ka inimestevahelisi kontakte ELi ja Taiwani vahel; |
| --- | --- |

79.

tervitab mõlemal pool Taiwani väina tehtud samme, mille tulemusena sõlmiti 15 lepingut, nende seas 2010. aasta juunis majanduskoostöö raamleping ja intellektuaalomandi õiguste leping; arvestades, et väinaüleste majandussuhete laienemine on nii mõlema poole kui ka ELi huvides, toetab kindlalt ELi ja Taiwani majandussidemete tugevdamist ning ELi ja Taiwani majanduskoostöö lepingu sõlmimist; kordab veel kord oma kindlat toetust Taiwani mõtestatud osalemisele vaatlejana asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevuses, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, Maailma Terviseorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon; kiidab heaks ELi otsuse anda Taiwani kodanikele viisavabadus, mis aitab tugevdada nii kaubandus- ja investeerimissuhteid kui ka inimestevahelisi kontakte ELi ja Taiwani vahel;

| 80. | märgib India suurt tähtsust tärkava võimsa majanduspiirkonnana ja suurepärase demokraatiapartnerina Euroopa jaoks; tunnustab India koostööd ELiga, eriti Afganistanis ja Atalanta operatsioonis; nõuab tihedamat koostööd tuumadesarmeerimise, kliimamuutuse, ülemaailmse majandusjuhtimise, demokraatia edendamise, inimõiguste ja õigusriigi küsimustes; väljendab muret Jammu ja Kashmiri osariigis jätkuva kodaniku- ja inimõiguste piiramise ning kastisüsteemil põhineva kultuurilise diskrimineerimise pärast; ootab, et strateegiline partnerlus Indiaga areneks vastavalt ühisele tegevuskavale, nii et see annaks konkreetseid tulemusi; ootab vabakaubanduslepingu peatset sõlmimist ja allkirjastamist, kuid samal ajal rõhutab, et läbirääkimised selle lepingu üle ei tohi mingil moel takistada vaesuse vähendamise püüdeid Indias; |
| --- | --- |

80.

märgib India suurt tähtsust tärkava võimsa majanduspiirkonnana ja suurepärase demokraatiapartnerina Euroopa jaoks; tunnustab India koostööd ELiga, eriti Afganistanis ja Atalanta operatsioonis; nõuab tihedamat koostööd tuumadesarmeerimise, kliimamuutuse, ülemaailmse majandusjuhtimise, demokraatia edendamise, inimõiguste ja õigusriigi küsimustes; väljendab muret Jammu ja Kashmiri osariigis jätkuva kodaniku- ja inimõiguste piiramise ning kastisüsteemil põhineva kultuurilise diskrimineerimise pärast; ootab, et strateegiline partnerlus Indiaga areneks vastavalt ühisele tegevuskavale, nii et see annaks konkreetseid tulemusi; ootab vabakaubanduslepingu peatset sõlmimist ja allkirjastamist, kuid samal ajal rõhutab, et läbirääkimised selle lepingu üle ei tohi mingil moel takistada vaesuse vähendamise püüdeid Indias;

Aafrika

| 81. | toetab ja ergutab partnerlust Aafrika Liidu ja muude Aafrika piirkondlike organisatsioonidega Aafrika mandri stabiilsuse ja julgeoleku küsimustega tegelemisel ja edu tagamisel muudes võtmetähtsusega valdkondades, nagu demokraatlik valitsemistava ja inimõigused, kliimamuutus ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; usub, et Aafrika Liidu volituste ja rolli järkjärguline suurendamine Aafrika mandri julgeoleku ja stabiilsuse küsimustes, eriti rahutagamismissioonidega seoses, nõuab Aafrika Liidu siseste institutsioonide ja otsustusprotsesside konsolideerimist, ning on veendunud, et EL peaks selles osas Aafrika Liitu aitama; |
| --- | --- |

81.

toetab ja ergutab partnerlust Aafrika Liidu ja muude Aafrika piirkondlike organisatsioonidega Aafrika mandri stabiilsuse ja julgeoleku küsimustega tegelemisel ja edu tagamisel muudes võtmetähtsusega valdkondades, nagu demokraatlik valitsemistava ja inimõigused, kliimamuutus ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine; usub, et Aafrika Liidu volituste ja rolli järkjärguline suurendamine Aafrika mandri julgeoleku ja stabiilsuse küsimustes, eriti rahutagamismissioonidega seoses, nõuab Aafrika Liidu siseste institutsioonide ja otsustusprotsesside konsolideerimist, ning on veendunud, et EL peaks selles osas Aafrika Liitu aitama;

| 82. | toetab otsust töötada välja Aafrika Sarve piirkonda käsitlev terviklik ELi lähenemisviis, aidates Somaalias üles ehitada riigiasutused, sidudes inimeste julgeoleku arengu, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste austamise ja naiste õigustega ning hõlmates seeläbi kõik ELi vahendid pikaajaliste lahenduste saavutamiseks; |
| --- | --- |

82.

toetab otsust töötada välja Aafrika Sarve piirkonda käsitlev terviklik ELi lähenemisviis, aidates Somaalias üles ehitada riigiasutused, sidudes inimeste julgeoleku arengu, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste austamise ja naiste õigustega ning hõlmates seeläbi kõik ELi vahendid pikaajaliste lahenduste saavutamiseks;

| 83. | tervitab ELi valmisolekut toetada üldise rahulepingu rahumeelset rakendamist Sudaanis ja teha tööd piirkonna pikaajalise stabiilsuse nimel; rõhutab samas, et vaja on uusi jõupingutusi ebakindluse vähendamiseks ja Darfuri püsiva rahulepingu saavutamiseks; on seisukohal, et Lõuna-Sudaani tulevane iseseisvumine mõjutab kultuuriliselt jagunenud riikide stabiilsust, põhjustades probleeme, milleks asepresident ja kõrge esindaja peaks valmis olema; õnnitleb Sudaani rahvast seoses Lõuna-Sudaani rahvahääletuse õnnestumisega, nagu kinnitas ELi valimisvaatlejate missioon; palub ELil jätkata poolte jõupingutuste toetamist üldise rahulepingu lahtistel teemadel, pöörates erilist tähelepanu põgenike ja tagasipöördunute olukorrale, ning kaaluda vajalikke meetmeid põhja- ja lõunaosa suhete jätkusuutlikkuse tagamiseks pärast rahvahääletust; |
| --- | --- |

83.

tervitab ELi valmisolekut toetada üldise rahulepingu rahumeelset rakendamist Sudaanis ja teha tööd piirkonna pikaajalise stabiilsuse nimel; rõhutab samas, et vaja on uusi jõupingutusi ebakindluse vähendamiseks ja Darfuri püsiva rahulepingu saavutamiseks; on seisukohal, et Lõuna-Sudaani tulevane iseseisvumine mõjutab kultuuriliselt jagunenud riikide stabiilsust, põhjustades probleeme, milleks asepresident ja kõrge esindaja peaks valmis olema; õnnitleb Sudaani rahvast seoses Lõuna-Sudaani rahvahääletuse õnnestumisega, nagu kinnitas ELi valimisvaatlejate missioon; palub ELil jätkata poolte jõupingutuste toetamist üldise rahulepingu lahtistel teemadel, pöörates erilist tähelepanu põgenike ja tagasipöördunute olukorrale, ning kaaluda vajalikke meetmeid põhja- ja lõunaosa suhete jätkusuutlikkuse tagamiseks pärast rahvahääletust;

| 84. | tuletab meelde, et Alassane Ouattara on 28. novembril 2010 Cote d’Ivoire’is toimunud presidendivalimiste ainus õiguspärane võitja ning valimistulemusi ei saa vaidlustada; võtab teadmiseks endise presidendi Laurent Gbagbo vahistamise ning loodab, et see aitab vägivallale lõppu teha; nõuab, et kõik riigi poliitilised ja relvajõud austaksid valijate tahet ning tagaksid võimu kiire ja rahumeelse ülemineku, ja nõuab sellega seoses õiguskorra taastamist; õhutab ELi täielikult toetama president Ouattara püüdlusi leppimise, taastamise ja arengu nimel ning jõukuse ja stabiilsuse edendamiseks Cote d’Ivoire’i rahva heaks; |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et Alassane Ouattara on 28. novembril 2010 Cote d’Ivoire’is toimunud presidendivalimiste ainus õiguspärane võitja ning valimistulemusi ei saa vaidlustada; võtab teadmiseks endise presidendi Laurent Gbagbo vahistamise ning loodab, et see aitab vägivallale lõppu teha; nõuab, et kõik riigi poliitilised ja relvajõud austaksid valijate tahet ning tagaksid võimu kiire ja rahumeelse ülemineku, ja nõuab sellega seoses õiguskorra taastamist; õhutab ELi täielikult toetama president Ouattara püüdlusi leppimise, taastamise ja arengu nimel ning jõukuse ja stabiilsuse edendamiseks Cote d’Ivoire’i rahva heaks;

| 85. | usub, et EL peaks vastu võtma terviklikku lähenemisviisi julgeoleku ja stabiilsuse küsimustele Saheli piirkonnas; rõhutab, et terrorism ja rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus (salakaubandus uimastite, relvade, sigarettide ja inimestega) ei ohusta tõsiselt mitte ainult selle piirkonna riike, vaid ka otseselt Euroopa Liitu; peab vajalikuks, et EL aitaks piirkonna riikidel kavandada poliitikat ja meetmeid nende suurenevate julgeolekuohtudega tegelemiseks, kasutades kõiki asjakohaseid ELi vahendeid Lääne-Sahara taoliste kestvate konfliktide lahendamiseks ning demokraatlike reformide edendamiseks kõigis piirkonna riikides, vaesuse kaotamiseks, säästva arengu tagamiseks, kliimamuutusega seotud probleemidega tegelemiseks, lõuna-lõuna ja lõuna-põhja suunaliste rändevoogude haldamiseks ning demokraatia ja õigusriigi, inimõiguste, institutsioonide ülesehitamise (eriti julgeolekusektoris) ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kindlustamiseks; usub, et koostöös Aafrika Liiduga tuleks käivitada piirkonna riikide vahelise konsensuse saavutamise protsess, nii et Aafrika Liidu vastutus järk-järgult suureneks; |
| --- | --- |

85.

usub, et EL peaks vastu võtma terviklikku lähenemisviisi julgeoleku ja stabiilsuse küsimustele Saheli piirkonnas; rõhutab, et terrorism ja rahvusvaheline organiseeritud kuritegevus (salakaubandus uimastite, relvade, sigarettide ja inimestega) ei ohusta tõsiselt mitte ainult selle piirkonna riike, vaid ka otseselt Euroopa Liitu; peab vajalikuks, et EL aitaks piirkonna riikidel kavandada poliitikat ja meetmeid nende suurenevate julgeolekuohtudega tegelemiseks, kasutades kõiki asjakohaseid ELi vahendeid Lääne-Sahara taoliste kestvate konfliktide lahendamiseks ning demokraatlike reformide edendamiseks kõigis piirkonna riikides, vaesuse kaotamiseks, säästva arengu tagamiseks, kliimamuutusega seotud probleemidega tegelemiseks, lõuna-lõuna ja lõuna-põhja suunaliste rändevoogude haldamiseks ning demokraatia ja õigusriigi, inimõiguste, institutsioonide ülesehitamise (eriti julgeolekusektoris) ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kindlustamiseks; usub, et koostöös Aafrika Liiduga tuleks käivitada piirkonna riikide vahelise konsensuse saavutamise protsess, nii et Aafrika Liidu vastutus järk-järgult suureneks;

| 86. | tervitab nõukogu otsust uuendada piiravaid meetmeid Zimbabwe teatud poliitikute, ametnike ja ettevõtete suhtes, kes hoiavad Mugabe režiimi võimul; avaldab kahetsust, et pole toimunud piisavat pööret demokraatia suunas, ja kutsub eriti SADC riike üles aitama Zimbabwel kiiresti jõuda vabade ja õiglaste rahvusvaheliselt jälgitavate valimisteni ning liikuda kiiresti sujuva võimuvahetuse poole; |
| --- | --- |

86.

tervitab nõukogu otsust uuendada piiravaid meetmeid Zimbabwe teatud poliitikute, ametnike ja ettevõtete suhtes, kes hoiavad Mugabe režiimi võimul; avaldab kahetsust, et pole toimunud piisavat pööret demokraatia suunas, ja kutsub eriti SADC riike üles aitama Zimbabwel kiiresti jõuda vabade ja õiglaste rahvusvaheliselt jälgitavate valimisteni ning liikuda kiiresti sujuva võimuvahetuse poole;

| 87. | väljendab muret seoses ÜVJP Guinea-Bissau missiooni lõpetamisega 2010. aasta septembris ning nõuab tungivalt, et nõukogu ning asepresident ja kõrge esindaja otsiksid uusi viise Guinea-Bissau organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, et see riik ei muutuks järjekordseks narkoriigiks; |
| --- | --- |

87.

väljendab muret seoses ÜVJP Guinea-Bissau missiooni lõpetamisega 2010. aasta septembris ning nõuab tungivalt, et nõukogu ning asepresident ja kõrge esindaja otsiksid uusi viise Guinea-Bissau organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, et see riik ei muutuks järjekordseks narkoriigiks;

Ladina-Ameerika

| 88. | väljendab heameelt, et lõpule on jõudnud läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks Kesk-Ameerikaga ja mitmepoolse kaubanduslepingu sõlmimiseks Peruu ja Colombiaga; rõhutab sellegipoolest, et EL peaks endiselt tähtsustama piirkondlikku integratsiooni Ladina-Ameerikas; märgib rahuloluga, et läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks Mercosuriga on taastatud, ja nõuab nende kiiret lõpuleviimist; |
| --- | --- |

88.

väljendab heameelt, et lõpule on jõudnud läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks Kesk-Ameerikaga ja mitmepoolse kaubanduslepingu sõlmimiseks Peruu ja Colombiaga; rõhutab sellegipoolest, et EL peaks endiselt tähtsustama piirkondlikku integratsiooni Ladina-Ameerikas; märgib rahuloluga, et läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks Mercosuriga on taastatud, ja nõuab nende kiiret lõpuleviimist;

| 89. | tunnustab EL–Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna Madridi tippkohtumise positiivseid tulemusi ning rõhutab vajadust jälgida Madridi tegevuskava rakendamist; tuletab meelde vajadust võtta vastu Euroopa – Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta ning kooskõlas ÜRO põhikirja ja asjakohase rahvusvahelise õigusega lisada hartasse ühiste poliitiliste ja julgeolekumeetmete strateegia ja suunised, et võidelda ühiste ohtude ja probleemidega; |
| --- | --- |

89.

tunnustab EL–Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna Madridi tippkohtumise positiivseid tulemusi ning rõhutab vajadust jälgida Madridi tegevuskava rakendamist; tuletab meelde vajadust võtta vastu Euroopa – Ladina-Ameerika rahu ja julgeoleku harta ning kooskõlas ÜRO põhikirja ja asjakohase rahvusvahelise õigusega lisada hartasse ühiste poliitiliste ja julgeolekumeetmete strateegia ja suunised, et võidelda ühiste ohtude ja probleemidega;

*

* *

| 90. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee presidendile. |
| --- | --- |

90.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, OSCE eesistujale, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistujale ja Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee presidendile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 54.

(3)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 51.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0280.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0399.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0280, teine lisa.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/51

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika areng pärast Lissaboni lepingu jõustumist

P7_TA(2011)0228

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (2010/2299(INI))

2012/C 377 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja Euroopa Liidu toimimise lepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja Euroopa Liidu toimimise lepingut;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni hartat;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembril 2008. aastal heaks kiitis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembril 2008. aastal heaks kiitis;

| — | võttes arvesse välissuhete (kaitseküsimuste) nõukogu 9. detsembril 2010. aastal ja 31. jaanuaril 2011. aastal vastu võetud järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välissuhete (kaitseküsimuste) nõukogu 9. detsembril 2010. aastal ja 31. jaanuaril 2011. aastal vastu võetud järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta;

| — | võttes arvesse 2. novembril 2010. aastal toimunud Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa julgeoleku- ja kaitsepoliitika alase tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. novembril 2010. aastal toimunud Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa julgeoleku- ja kaitsepoliitika alase tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse 25.–26. märtsil 2010. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. märtsil 2010. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1);

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjaväelise koostöö ja tsiviil-sõjaväeliste võimete arendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjaväelise koostöö ja tsiviil-sõjaväeliste võimete arendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0166/2011),

Julgeoleku- ja välispoliitika

| 1. | tuletab meelde, et rahvusvahelisel tasandil toimuvad praegu kiired ja põhjalikud muutused, mis on ajendatud jõudude nihkumisest tekkivate rahvusvaheliste osalejate suunas ning majandus- ja finantsprobleeme, keskkonnaseisundi halvenemist ja kliimamuutust, energia ja ressursside vähesust ning omavahel seotud turvaprobleeme hõlmava omavahelise sõltuvuse süvenemisest; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et rahvusvahelisel tasandil toimuvad praegu kiired ja põhjalikud muutused, mis on ajendatud jõudude nihkumisest tekkivate rahvusvaheliste osalejate suunas ning majandus- ja finantsprobleeme, keskkonnaseisundi halvenemist ja kliimamuutust, energia ja ressursside vähesust ning omavahel seotud turvaprobleeme hõlmava omavahelise sõltuvuse süvenemisest;

| 2. | tunnistab, et rahutus globaalses kontekstis ning majandus- ja finantskriisi ajal oodatakse Euroopa Liidult oma strateegilise autonoomia tõhustamist, et säilitada oma väärtusi, püüelda oma huvide poole ning kaitsta oma kodanikke, töötades välja peamiste probleemide ja ohtude jagatud visiooni ning kohandades oma võimekust ja ressursse neile asjakohaselt reageerimiseks, andes samal ajal panuse rahvusvahelise rahu ja ülemaailmse julgeoleku säilitamisse, mis sisaldab ka tõhusa multilateraalsuse poole püüdlemist; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et rahutus globaalses kontekstis ning majandus- ja finantskriisi ajal oodatakse Euroopa Liidult oma strateegilise autonoomia tõhustamist, et säilitada oma väärtusi, püüelda oma huvide poole ning kaitsta oma kodanikke, töötades välja peamiste probleemide ja ohtude jagatud visiooni ning kohandades oma võimekust ja ressursse neile asjakohaselt reageerimiseks, andes samal ajal panuse rahvusvahelise rahu ja ülemaailmse julgeoleku säilitamisse, mis sisaldab ka tõhusa multilateraalsuse poole püüdlemist;

| 3. | on seisukohal, et strateegilise autonoomia tõhustamine julgeolekuküsimustes tähendab Euroopa Liidu jaoks suutlikkust leppida kokku ühised poliitikaeesmärgid ja strateegilised suunised, luua strateegilisi partnerlusi asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, sh NATOga, ja riikidega, koguda asjakohast teavet ning koostada ühiseid analüüse ja hinnanguid, ohjata ja vajadusel ühendada finants-, sõjalisi ja tsiviilressursse ning planeerida ja juhtida tõhusalt kriisiohjamise operatsioone kõigi Petersbergi tüüpi missioonide laiendatud ulatuses, määrata kindlaks ühine kaitsepoliitika ja seda rakendada, käivitades konkreetselt protsessi ühise kaitse ülesehitamise suunas; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et strateegilise autonoomia tõhustamine julgeolekuküsimustes tähendab Euroopa Liidu jaoks suutlikkust leppida kokku ühised poliitikaeesmärgid ja strateegilised suunised, luua strateegilisi partnerlusi asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide, sh NATOga, ja riikidega, koguda asjakohast teavet ning koostada ühiseid analüüse ja hinnanguid, ohjata ja vajadusel ühendada finants-, sõjalisi ja tsiviilressursse ning planeerida ja juhtida tõhusalt kriisiohjamise operatsioone kõigi Petersbergi tüüpi missioonide laiendatud ulatuses, määrata kindlaks ühine kaitsepoliitika ja seda rakendada, käivitades konkreetselt protsessi ühise kaitse ülesehitamise suunas;

| 4. | rõhutab, et Lissaboni lepinguga kehtestatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) uued sätted väljendavad liidu kindlat kavatsust tegutseda maailmas stabiilsust tagava jõuna ning annavad selge õigusliku raamistiku liidu suutlikkuse tugevdamiseks välis- ja julgeolekupoliitika elluviimisel laiahaardelise lähenemise kaudu, mis hõlmab kõigi liidu ja selle liikmesriikide käsutuses olevate vahendite kasutamist, ennetamaks ja juhtimaks kriise ja konflikte ning loomaks püsivat rahu; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et Lissaboni lepinguga kehtestatud ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) uued sätted väljendavad liidu kindlat kavatsust tegutseda maailmas stabiilsust tagava jõuna ning annavad selge õigusliku raamistiku liidu suutlikkuse tugevdamiseks välis- ja julgeolekupoliitika elluviimisel laiahaardelise lähenemise kaudu, mis hõlmab kõigi liidu ja selle liikmesriikide käsutuses olevate vahendite kasutamist, ennetamaks ja juhtimaks kriise ja konflikte ning loomaks püsivat rahu;

| 5. | tuletab eelkõige meelde, et






  a) | ÜVJP ja ÜJKP, mis on esimese lahutamatu osa, kuuluvad ELi põhimõtete (demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja lahutamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse austamine, ÜRO harta ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete, sh kaitsekohustuse austamine) õiguslikult siduvasse institutsionaalsesse raamistikku ning nende eesmärgid on ühendatud ELi välistegevuse üldiste eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

5.

tuletab eelkõige meelde, et

a)

ÜVJP ja ÜJKP, mis on esimese lahutamatu osa, kuuluvad ELi põhimõtete (demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ja lahutamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse austamine, ÜRO harta ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete, sh kaitsekohustuse austamine) õiguslikult siduvasse institutsionaalsesse raamistikku ning nende eesmärgid on ühendatud ELi välistegevuse üldiste eesmärkidega;

| b) | välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel tagab EL järjepidevuse ja ühtsuse oma välistegevuse eri valdkondade ning välis- ja sisepoliitika vahel; märgib, et asepresidendil ja kõrgel esindajal on selles küsimuses eriline vastutus; |
| --- | --- |

b)

välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel tagab EL järjepidevuse ja ühtsuse oma välistegevuse eri valdkondade ning välis- ja sisepoliitika vahel; märgib, et asepresidendil ja kõrgel esindajal on selles küsimuses eriline vastutus;

| c) | tihedas koostöös liikmesriikidega viib asepresident ja kõrge esindaja ellu ÜVJPd, teeb koos komisjoniga ettepanekuid ÜJKP alaste otsuste, missioonide ning riiklike ja liidu vahendite kasutamise kohta ning vajadusel koordineerib nende tsiviil- ja sõjalisi aspekte, on välisasjade nõukogu eesistuja, olles samal ajal komisjoni asepresident, kes vastutab nii komisjoni välissuhete alaste ülesannete kui ka ELi kogu välistegevuse koordineerimise ja järjepidevuse eest; |
| --- | --- |

c)

tihedas koostöös liikmesriikidega viib asepresident ja kõrge esindaja ellu ÜVJPd, teeb koos komisjoniga ettepanekuid ÜJKP alaste otsuste, missioonide ning riiklike ja liidu vahendite kasutamise kohta ning vajadusel koordineerib nende tsiviil- ja sõjalisi aspekte, on välisasjade nõukogu eesistuja, olles samal ajal komisjoni asepresident, kes vastutab nii komisjoni välissuhete alaste ülesannete kui ka ELi kogu välistegevuse koordineerimise ja järjepidevuse eest;

| d) | kõrgel esindajal on õigus teha nõukogule ettepanekuid seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, seda kas omal algatusel või Euroopa Ülemkogu taotlusel ja Euroopa Ülemkogu üldisel juhtimisel – sellisel juhul võib nõukogu teha otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

d)

kõrgel esindajal on õigus teha nõukogule ettepanekuid seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, seda kas omal algatusel või Euroopa Ülemkogu taotlusel ja Euroopa Ülemkogu üldisel juhtimisel – sellisel juhul võib nõukogu teha otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega;

| 6. | rõhutab, et aluslepingus määratletud järjepidevuse kohustus, Euroopa Liidu lepingu artikli 40 uus sõnastus (vastavalt millele ei tohi ei ÜVJP ega teiste ELi poliitikate rakendamine mõjutada vastavate menetluste rakendamist) ning Euroopa Kohtu hiljutine kohtupraktika (vt väike- ja kergrelvade juhtumit) kaitsevad nii ühenduse meetodit kui ka ÜVJP iseärasusi ja eelisõigusi, toetades eri poliitikavaldkondade, vahendite, ressursside ja õigusliku aluse lähenemist terviklikul, laiahaardelisel viisil, kus rahu ja julgeoleku edendamine maailmas on ELi välis- ja sisetegevuse valdkonnaülene eesmärk ning ÜJKP on üks selle instrumente; märgib, et tsiviil- ja sõjalisi vahendeid võib kasutada ka loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste korral, nagu näitas praktikas ELi sõjalise staabi poolne tsiviilsektori juhitud humanitaarabi operatsioone toetava sõjalise võimekuse koordineerimine Pakistani üleujutuste ajal 2010. aastal kooskõlas kohaldatavate ÜRO suunistega sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite rahvusvahelise kasutamise kohta suurõnnetuste puhul (Oslo suunised) ja pärast komisjonilt vastava taotluse saamist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et aluslepingus määratletud järjepidevuse kohustus, Euroopa Liidu lepingu artikli 40 uus sõnastus (vastavalt millele ei tohi ei ÜVJP ega teiste ELi poliitikate rakendamine mõjutada vastavate menetluste rakendamist) ning Euroopa Kohtu hiljutine kohtupraktika (vt väike- ja kergrelvade juhtumit) kaitsevad nii ühenduse meetodit kui ka ÜVJP iseärasusi ja eelisõigusi, toetades eri poliitikavaldkondade, vahendite, ressursside ja õigusliku aluse lähenemist terviklikul, laiahaardelisel viisil, kus rahu ja julgeoleku edendamine maailmas on ELi välis- ja sisetegevuse valdkonnaülene eesmärk ning ÜJKP on üks selle instrumente; märgib, et tsiviil- ja sõjalisi vahendeid võib kasutada ka loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste korral, nagu näitas praktikas ELi sõjalise staabi poolne tsiviilsektori juhitud humanitaarabi operatsioone toetava sõjalise võimekuse koordineerimine Pakistani üleujutuste ajal 2010. aastal kooskõlas kohaldatavate ÜRO suunistega sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite rahvusvahelise kasutamise kohta suurõnnetuste puhul (Oslo suunised) ja pärast komisjonilt vastava taotluse saamist;

| 7. | väljendab seetõttu muret selle üle, et rohkem kui aasta pärast Lissaboni lepingu jõustumist pole veel selgeid märke ELi Lissaboni-järgsest igakülgsest lähenemisviisist, mis võimaldaks ületada traditsioonilisi menetluslikke ja institutsionaalseid barjääre, säilitades samal ajal, juhul kui kaalul on Euroopa kodanike turvalisus, vastavad õiguslikud eelisõigused; |
| --- | --- |

7.

väljendab seetõttu muret selle üle, et rohkem kui aasta pärast Lissaboni lepingu jõustumist pole veel selgeid märke ELi Lissaboni-järgsest igakülgsest lähenemisviisist, mis võimaldaks ületada traditsioonilisi menetluslikke ja institutsionaalseid barjääre, säilitades samal ajal, juhul kui kaalul on Euroopa kodanike turvalisus, vastavad õiguslikud eelisõigused;

| 8. | on veendunud, et usaldusväärne välisjulgeolekupoliitika nõuab süvendatud liikmesriikidevahelist vastastikust sõltuvust ning paremat sisemist ühtekuuluvust ja vastastikust usaldust ja solidaarsust sarnaselt sellega, mis on saavutatud Schengeni koostöö abil sisejulgeoleku valdkonnas (Schengeni riigid kaitsevad oma piire, kaitstes ka teiste liikmesriikide piire, riikide õigusnormid on üleeuroopalise ulatusega ja oma sisejulgeoleku kaitse alaseid volitusi võib teostada ka teise liikmesriigi territooriumil või ühiselt, tegutsedes kooskõlas Euroopa õigusnormidega); |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et usaldusväärne välisjulgeolekupoliitika nõuab süvendatud liikmesriikidevahelist vastastikust sõltuvust ning paremat sisemist ühtekuuluvust ja vastastikust usaldust ja solidaarsust sarnaselt sellega, mis on saavutatud Schengeni koostöö abil sisejulgeoleku valdkonnas (Schengeni riigid kaitsevad oma piire, kaitstes ka teiste liikmesriikide piire, riikide õigusnormid on üleeuroopalise ulatusega ja oma sisejulgeoleku kaitse alaseid volitusi võib teostada ka teise liikmesriigi territooriumil või ühiselt, tegutsedes kooskõlas Euroopa õigusnormidega);

| 9. | väljendab kahetsust ELi liikmesriikide soovimatuse pärast võtta vastu ühine seisukoht Liibüa kriisi, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 ja selle rakendamise viisi kohta; tunneb sügavat muret ohu pärast, et ÜJKP elujõuliste asendajatena võidakse kaaluda vabatahtlike ajutisi koalitsioone või kahepoolset koostööd, sest ühelgi Euroopa riigil ei ole võimekust olla märkimisväärne julgeoleku- ja kaitsejõud 21. sajandi maailmas; tuletab meelde, et Lissaboni lepingus on sätestatud võimalus usaldada kriisiohjamisoperatsiooni rakendamine liikmesriikide rühma kätte, kuid ainult nõukogu otsuse raames, milles on kindlaks määratud rakendamise eesmärk, ulatus ja tingimused, ning kaasates asepresidendi ja kõrge esindaja; rõhutab, et ühine reageerimine Liibüa sündmustele on vältimatult vajalik, et töötada välja usaldusväärne uus lähenemisviis ELi lõunapoolses naabruspoliitikas, kordab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1973(2011) antud mandaati Liibüa tsiviilelanike kaitsmiseks ei tohiks ületada ülemäärase jõu kasutamisega; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma konkreetseid meetmeid, et peagi tagada relvarahu eesmärgiga peatada verevalamine ja Liibüa rahva kannatused; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja osaleks kindlakäeliselt ja vahetult sellesuunaliste poliitiliste algatuste tegemisel; peab ülioluliseks teha tihedat koostööd ajutise rahvusliku üleminekunõukoguga, Aafrika Liiduga ja Araabia Liigaga, et leida praegusele sõjalisele konfliktile poliitilised ja diplomaatilised lahendused, sealhulgas Gaddafi režiimi tagasiastumise tagamise eesmärk ning toonitab, et Saheli ja Aafrika Sarve piirkonna strateegia väljatöötamine on veel üks konkreetne võimalus tõendada ELi võimet reageerida nii julgeoleku- kui ka arenguprobleemidele; |
| --- | --- |

9.

väljendab kahetsust ELi liikmesriikide soovimatuse pärast võtta vastu ühine seisukoht Liibüa kriisi, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 ja selle rakendamise viisi kohta; tunneb sügavat muret ohu pärast, et ÜJKP elujõuliste asendajatena võidakse kaaluda vabatahtlike ajutisi koalitsioone või kahepoolset koostööd, sest ühelgi Euroopa riigil ei ole võimekust olla märkimisväärne julgeoleku- ja kaitsejõud 21. sajandi maailmas; tuletab meelde, et Lissaboni lepingus on sätestatud võimalus usaldada kriisiohjamisoperatsiooni rakendamine liikmesriikide rühma kätte, kuid ainult nõukogu otsuse raames, milles on kindlaks määratud rakendamise eesmärk, ulatus ja tingimused, ning kaasates asepresidendi ja kõrge esindaja; rõhutab, et ühine reageerimine Liibüa sündmustele on vältimatult vajalik, et töötada välja usaldusväärne uus lähenemisviis ELi lõunapoolses naabruspoliitikas, kordab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1973(2011) antud mandaati Liibüa tsiviilelanike kaitsmiseks ei tohiks ületada ülemäärase jõu kasutamisega; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma konkreetseid meetmeid, et peagi tagada relvarahu eesmärgiga peatada verevalamine ja Liibüa rahva kannatused; nõuab, et asepresident ja kõrge esindaja osaleks kindlakäeliselt ja vahetult sellesuunaliste poliitiliste algatuste tegemisel; peab ülioluliseks teha tihedat koostööd ajutise rahvusliku üleminekunõukoguga, Aafrika Liiduga ja Araabia Liigaga, et leida praegusele sõjalisele konfliktile poliitilised ja diplomaatilised lahendused, sealhulgas Gaddafi režiimi tagasiastumise tagamise eesmärk ning toonitab, et Saheli ja Aafrika Sarve piirkonna strateegia väljatöötamine on veel üks konkreetne võimalus tõendada ELi võimet reageerida nii julgeoleku- kui ka arenguprobleemidele;

| 10. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu kasutaks oma pädevust määrata kindlaks ELi strateegilised huvid ja poliitilised eesmärgid, töötades välja rahvusvahelise olukorra arengutele kohandatud Euroopa välispoliitika strateegia, mis põhineks ELi välistegevuse eri mõõtmete efektiivsel koondamisel, ning mis kuuluks regulaarselt läbivaatamisele; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles lähtuma inimjulgeoleku põhimõttest, et asetada see Euroopa välispoliitika strateegia keskmesse ja töötada selle põhjal välja konkreetsed poliitikasuunised; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu kasutaks oma pädevust määrata kindlaks ELi strateegilised huvid ja poliitilised eesmärgid, töötades välja rahvusvahelise olukorra arengutele kohandatud Euroopa välispoliitika strateegia, mis põhineks ELi välistegevuse eri mõõtmete efektiivsel koondamisel, ning mis kuuluks regulaarselt läbivaatamisele; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu üles lähtuma inimjulgeoleku põhimõttest, et asetada see Euroopa välispoliitika strateegia keskmesse ja töötada selle põhjal välja konkreetsed poliitikasuunised;

| 11. | kutsub Euroopa Ülemkogu ja selle eesistujat üles asuma seda ülesannet täitma poliitilises dialoogis Euroopa Parlamendiga ning arutama parlamendi soovitusi; rõhutab, et seda dialoogi nõutakse aluslepingute uute sätetega ja nõudega määrata kindlaks ja rakendada välispoliitika strateegia tõhusa igakülgse lähenemisviisi alusel; soovitab, et see dialoog peaks toimuma korrapäraselt ning et selles tuleks võrdselt keskenduda nii saavutatud edule kui väljavaadetele; |
| --- | --- |

11.

kutsub Euroopa Ülemkogu ja selle eesistujat üles asuma seda ülesannet täitma poliitilises dialoogis Euroopa Parlamendiga ning arutama parlamendi soovitusi; rõhutab, et seda dialoogi nõutakse aluslepingute uute sätetega ja nõudega määrata kindlaks ja rakendada välispoliitika strateegia tõhusa igakülgse lähenemisviisi alusel; soovitab, et see dialoog peaks toimuma korrapäraselt ning et selles tuleks võrdselt keskenduda nii saavutatud edule kui väljavaadetele;

| 12. | rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlamendile määratud ülesanne esindada otse liidu kodanikke teeb Euroopa Parlamendist ÜVJP/ÜJKP demokraatliku õiguspärasuse tagaja ja muudab sisuliseks tema õiguse sellele, et tema arvamusi ja soovitusi võetaks nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

12.

rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlamendile määratud ülesanne esindada otse liidu kodanikke teeb Euroopa Parlamendist ÜVJP/ÜJKP demokraatliku õiguspärasuse tagaja ja muudab sisuliseks tema õiguse sellele, et tema arvamusi ja soovitusi võetaks nõuetekohaselt arvesse;

| 13. | juhib lisaks tähelepanu sellele, et aluslepingu alusel on asepresidendi ja kõrge esindaja nimetamiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut hääletamise teel, et parlament osaleb ELi välistegevuse eelarve, sealhulgas ÜVJP ja ÜJKP tsiviilmissioonide ja ELi sõjaväelise koordineerimise halduskulude üle otsustamises ning et parlamendi nõusolek on tingimata vajalik ELi strateegiate ülekandmisel õigusnormidesse ja rahvusvaheliste, sh valdavalt ÜVJPd käsitlevate lepingute sõlmimiseks, millest on ainsaks erandiks üksnes ÜVJP-alased lepingud; |
| --- | --- |

13.

juhib lisaks tähelepanu sellele, et aluslepingu alusel on asepresidendi ja kõrge esindaja nimetamiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut hääletamise teel, et parlament osaleb ELi välistegevuse eelarve, sealhulgas ÜVJP ja ÜJKP tsiviilmissioonide ja ELi sõjaväelise koordineerimise halduskulude üle otsustamises ning et parlamendi nõusolek on tingimata vajalik ELi strateegiate ülekandmisel õigusnormidesse ja rahvusvaheliste, sh valdavalt ÜVJPd käsitlevate lepingute sõlmimiseks, millest on ainsaks erandiks üksnes ÜVJP-alased lepingud;

| 14. | soovib tugevdada koostööd ELi riikide parlamentidega ÜVJP ja ÜJKP demokraatliku kontrolli valdkonnas, eesmärgiga tugevdada vastastikku nende mõjuvõimu teiste Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide poliitiliste valikute üle, austades samas täielikult riikide parlamentide kaitsepoliitilisi õigusi; väljendab kahetsust selle pärast, et 4–5. aprillil 2011. aastal toimunud ELi liikmesriikide parlamentide esimeeste konverentsil ei jõutud kokkuleppele ÜVJPd ja ÜJKPd käsitleva parlamentidevahelise konverentsi aspektide osas ning jääb ootama, et riiklike parlamentidega jõutaks kokkuleppele uute parlamentidevahelise koostöö vormides selles valdkonnas; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli nr 1 artiklis 9 on selgelt sätestatud, et parlamentidevahelise koostöö tulemusliku ja regulaarse korralduse ja edendamise liidus määravad üheskoos kindlaks Euroopa Parlament ja riikide parlamendid; |
| --- | --- |

14.

soovib tugevdada koostööd ELi riikide parlamentidega ÜVJP ja ÜJKP demokraatliku kontrolli valdkonnas, eesmärgiga tugevdada vastastikku nende mõjuvõimu teiste Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide poliitiliste valikute üle, austades samas täielikult riikide parlamentide kaitsepoliitilisi õigusi; väljendab kahetsust selle pärast, et 4–5. aprillil 2011. aastal toimunud ELi liikmesriikide parlamentide esimeeste konverentsil ei jõutud kokkuleppele ÜVJPd ja ÜJKPd käsitleva parlamentidevahelise konverentsi aspektide osas ning jääb ootama, et riiklike parlamentidega jõutaks kokkuleppele uute parlamentidevahelise koostöö vormides selles valdkonnas; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli nr 1 artiklis 9 on selgelt sätestatud, et parlamentidevahelise koostöö tulemusliku ja regulaarse korralduse ja edendamise liidus määravad üheskoos kindlaks Euroopa Parlament ja riikide parlamendid;

| 15. | rõhutab aluslepingutega komisjonile määratud rolli ELi välistegevuse teiste mõõtmetega seotud poliitikavaldkondade ja vastavate meetmete rakendamisel, seadusandlike algatuste tegemisel, eelarve täitmisel ja ühenduse programmide juhtimisel ning ELi välisesinduse korraldamisel, välja arvatud ÜVJP puhul; kutsub nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles tugevdama koostööd, et tagada – ilma et see piiraks nende vastavate eesõiguste kohaldamist – ELi välistegevuse eri valdkondade vaheline kooskõla ÜJKP vahendite tõhusamaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

15.

rõhutab aluslepingutega komisjonile määratud rolli ELi välistegevuse teiste mõõtmetega seotud poliitikavaldkondade ja vastavate meetmete rakendamisel, seadusandlike algatuste tegemisel, eelarve täitmisel ja ühenduse programmide juhtimisel ning ELi välisesinduse korraldamisel, välja arvatud ÜVJP puhul; kutsub nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles tugevdama koostööd, et tagada – ilma et see piiraks nende vastavate eesõiguste kohaldamist – ELi välistegevuse eri valdkondade vaheline kooskõla ÜJKP vahendite tõhusamaks kasutamiseks;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et asepresidendi ja kõrge esindaja pädevused ei kujuta endast lihtsalt „topeltpädevust”, vaid ühendavad ka ülesanded ja legitiimsuse allikad, seades ta ELi välistegevuse eri vahendite, osalejate ja menetluste vahelise sidususe ülesehitamise protsessi keskmesse; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõlgendama oma rolli ennetavana ning pidama parlamendiga konstruktiivset dialoogi kahekordsete pingutuste raames, mis hõlmavad strateegilistes suundades ning ÜVJP ja ÜJKP poliitiliste valikute osas liikmesriikidevahelise poliitilise konsensuse saavutamise aktiivset soodustamist ning ÜVJP ja ÜJKP sidususe loomist, tõhusa koordineerimise tagamist ja potentsiaali täielikku kasutamist, et ÜVJP ja ÜJKP toimiks koostoimes ELi välistegevuse teiste valdkondadega ning ELi sisepoliitika valdkondadega, millel on mõju välistasandil; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et asepresidendi ja kõrge esindaja pädevused ei kujuta endast lihtsalt „topeltpädevust”, vaid ühendavad ka ülesanded ja legitiimsuse allikad, seades ta ELi välistegevuse eri vahendite, osalejate ja menetluste vahelise sidususe ülesehitamise protsessi keskmesse; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõlgendama oma rolli ennetavana ning pidama parlamendiga konstruktiivset dialoogi kahekordsete pingutuste raames, mis hõlmavad strateegilistes suundades ning ÜVJP ja ÜJKP poliitiliste valikute osas liikmesriikidevahelise poliitilise konsensuse saavutamise aktiivset soodustamist ning ÜVJP ja ÜJKP sidususe loomist, tõhusa koordineerimise tagamist ja potentsiaali täielikku kasutamist, et ÜVJP ja ÜJKP toimiks koostoimes ELi välistegevuse teiste valdkondadega ning ELi sisepoliitika valdkondadega, millel on mõju välistasandil;

| 17. | on seisukohal, et Euroopa välisteenistusel on oluline roll, et töötada välja tõhus igakülgne lähenemisviis, kuhu on täielikult integreeritud ÜVJP ja ÜJKP ning ELi välistegevuse teised mõõtmed, eeskätt arengukoostöö, kaubanduse ja energiajulgeoleku poliitikavaldkonnad; väljendab heameelt läbirääkimiste tulemuste üle, mille alusel asutati Euroopa välisteenistus liidu institutsioonide ja liidu välistegevuse eri mõõtmete teenistuses oleva struktuurina ning määrati välisteenistusele ulatuslikud volitused ja vastutusala, tagades samal ajal tugeva sideme komisjoniga ja komisjoni eesõiguste täieliku respekteerimise; loodab, et liidu välistegevusega seotud peamiste finantsvahendite strateegilise planeerimise ülesande määramine Euroopa välisteenistusele väljendub vahendite tõeliselt ühtses kasutamises liidu põhimõtete ja eesmärkide edendamiseks; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Euroopa välisteenistusel on oluline roll, et töötada välja tõhus igakülgne lähenemisviis, kuhu on täielikult integreeritud ÜVJP ja ÜJKP ning ELi välistegevuse teised mõõtmed, eeskätt arengukoostöö, kaubanduse ja energiajulgeoleku poliitikavaldkonnad; väljendab heameelt läbirääkimiste tulemuste üle, mille alusel asutati Euroopa välisteenistus liidu institutsioonide ja liidu välistegevuse eri mõõtmete teenistuses oleva struktuurina ning määrati välisteenistusele ulatuslikud volitused ja vastutusala, tagades samal ajal tugeva sideme komisjoniga ja komisjoni eesõiguste täieliku respekteerimise; loodab, et liidu välistegevusega seotud peamiste finantsvahendite strateegilise planeerimise ülesande määramine Euroopa välisteenistusele väljendub vahendite tõeliselt ühtses kasutamises liidu põhimõtete ja eesmärkide edendamiseks;

| 18. | kordab oma seisukohta, et kriisijuhtimise tsiviil- ja militaarstruktuurid ning -suutlikkus peaksid olema paremini kooskõlastatud ja neil peaks olema suurem koostoime igakülgses lähenemisviisis, säilitades samas tsiviil- ja militaarrollide erinevused ning erinevad otsustusprotsessid ja käsuliinid; |
| --- | --- |

18.

kordab oma seisukohta, et kriisijuhtimise tsiviil- ja militaarstruktuurid ning -suutlikkus peaksid olema paremini kooskõlastatud ja neil peaks olema suurem koostoime igakülgses lähenemisviisis, säilitades samas tsiviil- ja militaarrollide erinevused ning erinevad otsustusprotsessid ja käsuliinid;

| 19. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et Euroopa välisteenistuse ajutises organisatsioonistruktuuris ei ole ühendatud kõiki olemasolevaid kriisidele reageerimise kavandamise, konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamisega tegelevaid üksusi ÜJKP struktuuridega kooskõlas Madridi kokkuleppega; nõuab sellega seoses esiteks kriisiohjamisnõukogu regulaarsete kohtumiste korraldamist, kus osalevad kriisiohjamisnõukogusse kuuluvad kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat (CMPD), tsiviilkommunikatsioonide planeerimise komitee (CCPC), Euroopa Liidu sõjaline staap (ELSS), ELi vaatluskeskus (EU SITCEN), rahukindlustamise, konfliktide ennetamise, lepitamise ja julgeolekupoliitika üksused, poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) esimees, geograafilise jaotuse alusel loodud osakonnad ja teised asjaomased poliitikaosakonnad, mis on asepresidendi ja kõrge esindaja ning tegevpeasekretäri alluvuses, ning vastavalt olukorrale komisjoni humanitaarabi, kodanikukaitse ja sisejulgeoleku struktuurid; neid kohtumisi koordineeriks kriisidele reageerimise tegevdirektor; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles varustama kriisiohjamisnõukogu tõhusa hoiatus- ja hädaabisüsteemiga ning suure ühendatud operatiivruumiga Euroopa välisteenistuse juures, et tagada pidev järelevalve 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas, vältides nii praegust topelttööd (seitse operatiivruumi), mis ei vasta vajadusele asjakohase kriisijärelevalve- ja kiirreageerimisesüsteemi järele; selle süsteemi ja Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuse vahel – mida komisjon praegu välja töötab –, tuleks tagada korrapärane koordineerimine ja teabevahetus, et tagada vajalik sünergia, austades samal ajal kummagi pädevusi; teiseks nõuab, et loodaks alaline tööorgan, mis hõlmaks eelmainitud osalejaid ning tegeleks akuutsest kriisiohjamisest üldisemate teemadega, et välja töötada ühised lähenemisviisid sellistes valdkondades nagu õigusriik ja julgeolekusektori reformimine; kolmandaks nõuab praeguse korra vahekokkuvõtet, et Euroopa välisteenistuse jaoks luua tõeliselt integreeritud strateegiline planeerimine ja kontseptuaalne arendamine kriisiohjamise ja rahutagamise valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et Euroopa välisteenistuse ajutises organisatsioonistruktuuris ei ole ühendatud kõiki olemasolevaid kriisidele reageerimise kavandamise, konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamisega tegelevaid üksusi ÜJKP struktuuridega kooskõlas Madridi kokkuleppega; nõuab sellega seoses esiteks kriisiohjamisnõukogu regulaarsete kohtumiste korraldamist, kus osalevad kriisiohjamisnõukogusse kuuluvad kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat (CMPD), tsiviilkommunikatsioonide planeerimise komitee (CCPC), Euroopa Liidu sõjaline staap (ELSS), ELi vaatluskeskus (EU SITCEN), rahukindlustamise, konfliktide ennetamise, lepitamise ja julgeolekupoliitika üksused, poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) esimees, geograafilise jaotuse alusel loodud osakonnad ja teised asjaomased poliitikaosakonnad, mis on asepresidendi ja kõrge esindaja ning tegevpeasekretäri alluvuses, ning vastavalt olukorrale komisjoni humanitaarabi, kodanikukaitse ja sisejulgeoleku struktuurid; neid kohtumisi koordineeriks kriisidele reageerimise tegevdirektor; kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles varustama kriisiohjamisnõukogu tõhusa hoiatus- ja hädaabisüsteemiga ning suure ühendatud operatiivruumiga Euroopa välisteenistuse juures, et tagada pidev järelevalve 24 tundi päevas, 7 päeva nädalas, vältides nii praegust topelttööd (seitse operatiivruumi), mis ei vasta vajadusele asjakohase kriisijärelevalve- ja kiirreageerimisesüsteemi järele; selle süsteemi ja Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuse vahel – mida komisjon praegu välja töötab –, tuleks tagada korrapärane koordineerimine ja teabevahetus, et tagada vajalik sünergia, austades samal ajal kummagi pädevusi; teiseks nõuab, et loodaks alaline tööorgan, mis hõlmaks eelmainitud osalejaid ning tegeleks akuutsest kriisiohjamisest üldisemate teemadega, et välja töötada ühised lähenemisviisid sellistes valdkondades nagu õigusriik ja julgeolekusektori reformimine; kolmandaks nõuab praeguse korra vahekokkuvõtet, et Euroopa välisteenistuse jaoks luua tõeliselt integreeritud strateegiline planeerimine ja kontseptuaalne arendamine kriisiohjamise ja rahutagamise valdkonnas;

| 20. | on veendunud, et kriisiohjamisnõukogu peaks ühelt poolt võimaldama Euroopa välisteenistusele ühtse situatsiooniplaneerimise seoses võimalike ohtude ja kriisistsenaariumidega, ning teiselt poolt, endiselt kriisiplatvormi kaudu, praktilise kriisiohjamise, töötades nii Brüsselis kui ka kohapeal, et kooskõlastada erinevate finantsinstrumentide kasutamist ja ELis olemasoleva suutlikkuse rakendamist, kahjustamata seejuures vastavaid otsustusmenetlusi ja õiguslikku alust, mida kohaldatakse tsiviil- ja sõjaliste võimete kasutuselevõtu suhtes ÜVJP/ÜJKP alusel või ühenduse vahendite kasutuse suhtes; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et kriisiohjamisnõukogu peaks ühelt poolt võimaldama Euroopa välisteenistusele ühtse situatsiooniplaneerimise seoses võimalike ohtude ja kriisistsenaariumidega, ning teiselt poolt, endiselt kriisiplatvormi kaudu, praktilise kriisiohjamise, töötades nii Brüsselis kui ka kohapeal, et kooskõlastada erinevate finantsinstrumentide kasutamist ja ELis olemasoleva suutlikkuse rakendamist, kahjustamata seejuures vastavaid otsustusmenetlusi ja õiguslikku alust, mida kohaldatakse tsiviil- ja sõjaliste võimete kasutuselevõtu suhtes ÜVJP/ÜJKP alusel või ühenduse vahendite kasutuse suhtes;

| 21. | rõhutab vajadust tõhustada Euroopa välisteenistuse ja komisjoni kriisile reageerimise tsiviil- ja sõjaväelisi struktuure, teenistusi ja üksusi, laiendades neid ja korraldades neid ratsionaalsemalt ümber, ning eelkõige:






  a) | nõuab tsiviilmissioonide operatiivse planeerimisega tegeleva CPCC üksuse laiendamist; |
| --- | --- | --- |

21.

rõhutab vajadust tõhustada Euroopa välisteenistuse ja komisjoni kriisile reageerimise tsiviil- ja sõjaväelisi struktuure, teenistusi ja üksusi, laiendades neid ja korraldades neid ratsionaalsemalt ümber, ning eelkõige:

a)

nõuab tsiviilmissioonide operatiivse planeerimisega tegeleva CPCC üksuse laiendamist;

| b) | kordab oma nõudmist integreerida Euroopa välisteenistuse kriisiohjamis- ja rahukindlustamisstruktuuridesse välispoliitika vahendite talitus (FPIS), kelle ülesandeks on planeerida ja programmeerida artikli 3 stabiliseerimisvahendi kriisile reageerimise meetmeid, ja eelkõige seda, et Euroopa välisteenistusse viidaks üle uude välispoliitika vahendite üksusesse 2 paigutatud endised Relex/A2 ametikohad (12 AD ja 5 AST ametikohta); juhib tähelepanu asjaolule, et selline ümberpaigutamine on komisjoni eelarve vastavalt realt reservi vabastamise tingimuseks; |
| --- | --- |

b)

kordab oma nõudmist integreerida Euroopa välisteenistuse kriisiohjamis- ja rahukindlustamisstruktuuridesse välispoliitika vahendite talitus (FPIS), kelle ülesandeks on planeerida ja programmeerida artikli 3 stabiliseerimisvahendi kriisile reageerimise meetmeid, ja eelkõige seda, et Euroopa välisteenistusse viidaks üle uude välispoliitika vahendite üksusesse 2 paigutatud endised Relex/A2 ametikohad (12 AD ja 5 AST ametikohta); juhib tähelepanu asjaolule, et selline ümberpaigutamine on komisjoni eelarve vastavalt realt reservi vabastamise tingimuseks;

| c) | toetab ÜJKP missioonide juhtimiseks ühistalituste keskuse loomist, mis hõlmaks ühes institutsioonidevahelises büroos komisjoni üksuse 3 (välispoliitika vahendite ÜVJP operatsioonid, endine Relex/A3) ja CPCC missioonitoe üksuse; märgib, et kuna uus teenistus tegeleks ÜJKP tsiviilmissioonide personali, logistika, hangete ja finantskohustustega ning vabastaks missioonijuhid osaliselt halduskohustustest, tagaks teenistus suurema tõhususe nii haldusülesannete koondamise abil alates juba töötajate valikust ja töölevõtmisest, kui ka hangete ja varustuse majandamise tsentraliseerimise teel; |
| --- | --- |

c)

toetab ÜJKP missioonide juhtimiseks ühistalituste keskuse loomist, mis hõlmaks ühes institutsioonidevahelises büroos komisjoni üksuse 3 (välispoliitika vahendite ÜVJP operatsioonid, endine Relex/A3) ja CPCC missioonitoe üksuse; märgib, et kuna uus teenistus tegeleks ÜJKP tsiviilmissioonide personali, logistika, hangete ja finantskohustustega ning vabastaks missioonijuhid osaliselt halduskohustustest, tagaks teenistus suurema tõhususe nii haldusülesannete koondamise abil alates juba töötajate valikust ja töölevõtmisest, kui ka hangete ja varustuse majandamise tsentraliseerimise teel;

| 22. | väljendab kahetsust 2010. aasta tsiviilpeaeesmärgi protsessi kesiste tulemuste pärast tsiviilvõimete osas, eelkõige suure lõhe pärast liikmesriikide poolt paberite järgi käsutusse antud personali ja missioonide jaoks tegelikult valmis olevate töötajate vahel ning väheste edusammude pärast personali väljaõppe alal (ühiste standardite puudumine, Goalkeeperi tarkvarakeskkonnas „Schoolmaster” koolitusvõimaluste programmi on üles laaditud vähe koolitusprogramme); kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat, nõukogu ja liikmesriike üles kooskõlastatult taasaktiveerima tsiviilvõimekuse arendamise protsessi, eelkõige arvestades töölevõtmist, meeste ja naiste võrdset esindatust, väljaõpet ja lähetusi; rõhutab eelkõige, kui oluline on tugineda nende kahe tsiviilpeaeesmärgi pärandile, millega EL on nende suurte probleemidega toimetulemiseks senini tegelenud; kutsub üles looma ühenduse mehhanismi tsiviilvõimekuse täiustamiseks, eeskätt Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledži tsiviilosa koolituste ning suurendamise abil; |
| --- | --- |

22.

väljendab kahetsust 2010. aasta tsiviilpeaeesmärgi protsessi kesiste tulemuste pärast tsiviilvõimete osas, eelkõige suure lõhe pärast liikmesriikide poolt paberite järgi käsutusse antud personali ja missioonide jaoks tegelikult valmis olevate töötajate vahel ning väheste edusammude pärast personali väljaõppe alal (ühiste standardite puudumine, Goalkeeperi tarkvarakeskkonnas „Schoolmaster” koolitusvõimaluste programmi on üles laaditud vähe koolitusprogramme); kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat, nõukogu ja liikmesriike üles kooskõlastatult taasaktiveerima tsiviilvõimekuse arendamise protsessi, eelkõige arvestades töölevõtmist, meeste ja naiste võrdset esindatust, väljaõpet ja lähetusi; rõhutab eelkõige, kui oluline on tugineda nende kahe tsiviilpeaeesmärgi pärandile, millega EL on nende suurte probleemidega toimetulemiseks senini tegelenud; kutsub üles looma ühenduse mehhanismi tsiviilvõimekuse täiustamiseks, eeskätt Euroopa julgeoleku- ja kaitsekolledži tsiviilosa koolituste ning suurendamise abil;

Julgeolek ja kaitse

| 23. | kinnitab uuesti, et usutav, usaldusväärne ja kättesaadav sõjaline võimekus on autonoomse ÜVJP ja tõhusa igakülgse lähenemisviisi jaoks tingimata vajalik tingimus, ja et liikmesriigid peavad seda pakkuma; rõhutab veelgi, et sellel sõjalisel võimsusel võib olla laias valikus rakendusi, ka tsiviilrakendusi, liidu rahvusvahelise tegevuse ja ELi õiguskorra autonoomia aluseks olevate põhimõtete raames; |
| --- | --- |

23.

kinnitab uuesti, et usutav, usaldusväärne ja kättesaadav sõjaline võimekus on autonoomse ÜVJP ja tõhusa igakülgse lähenemisviisi jaoks tingimata vajalik tingimus, ja et liikmesriigid peavad seda pakkuma; rõhutab veelgi, et sellel sõjalisel võimsusel võib olla laias valikus rakendusi, ka tsiviilrakendusi, liidu rahvusvahelise tegevuse ja ELi õiguskorra autonoomia aluseks olevate põhimõtete raames;

| 24. | peab kahetsusväärseks teravat kontrasti liikmesriikide poolt aastas kaitseotstarbeks kulutatava 200 miljardi euro, ELi käsutuses olevate vahendite nappuse ja ELi sõjaliste missioonide jaoks vägede moodustamist käsitlevate nõupidamiste vaevalise pika kulgemise vahel, samal ajal kui võimekust ja personali vähendatakse; kahetseb asjaolu, et vägede moodustamise meetod ei ole enam kui kaheteistkümne aasta jooksul andnud tulemuseks ühtegi faktilist edusammu seoses ÜVJP missioonidele saadaoleva sõjalise võimekuse kvantiteedi ja kvaliteediga; rõhutab vajadust sõjalise võimekuse edusamme korrapäraselt hinnata; rõhutab, et ebakõla välisriikide nõutud ressursside ning nende ressursside vahel, mille liikmesriigid liidule kättesaadavaks muudavad, üha süveneb; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks teravat kontrasti liikmesriikide poolt aastas kaitseotstarbeks kulutatava 200 miljardi euro, ELi käsutuses olevate vahendite nappuse ja ELi sõjaliste missioonide jaoks vägede moodustamist käsitlevate nõupidamiste vaevalise pika kulgemise vahel, samal ajal kui võimekust ja personali vähendatakse; kahetseb asjaolu, et vägede moodustamise meetod ei ole enam kui kaheteistkümne aasta jooksul andnud tulemuseks ühtegi faktilist edusammu seoses ÜVJP missioonidele saadaoleva sõjalise võimekuse kvantiteedi ja kvaliteediga; rõhutab vajadust sõjalise võimekuse edusamme korrapäraselt hinnata; rõhutab, et ebakõla välisriikide nõutud ressursside ning nende ressursside vahel, mille liikmesriigid liidule kättesaadavaks muudavad, üha süveneb;

| 25. | märgib murelikkusega, et praegune majanduslik kasinus võib väljenduda Euroopa tasandil kooskõlastamata kärbetes ja jätkuvas topelttöös, mis võivad ohtu seada ÜVJP enda, ning et selle asemel tuleks sundida liikmesriike kulutama arukamalt kaitsele oma kaitsevõimekuse, eelarve ja nõuete suuremal määral ühendamise ja ühiskasutamise abil, saavutades samas oma kodanikele suurema julgeoleku; kutsub liikmesriike üles muutma oma vastavad kaitse-eelarved läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

25.

märgib murelikkusega, et praegune majanduslik kasinus võib väljenduda Euroopa tasandil kooskõlastamata kärbetes ja jätkuvas topelttöös, mis võivad ohtu seada ÜVJP enda, ning et selle asemel tuleks sundida liikmesriike kulutama arukamalt kaitsele oma kaitsevõimekuse, eelarve ja nõuete suuremal määral ühendamise ja ühiskasutamise abil, saavutades samas oma kodanikele suurema julgeoleku; kutsub liikmesriike üles muutma oma vastavad kaitse-eelarved läbipaistvamaks;

| 26. | tuletab meelde, et ÜVJP ja ÜJKP peaksid lisaks tooma kaasa ka desarmeerimise ja relvade (nii väike- ja kergrelvade kui ka tuumalõhkepeade ja ballistiliste rakettide) leviku tõkestamise; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja seaks selle poliitikasuuna prioriteediks, edendades uusi ennetavaid meetmeid, mis oleksid suunatud maamiinide, kassettlahingumoona, vaesestatud uraani ning väike- ja kergrelvade, bioloogiliste, keemiliste ja tuumarelvadest massihävitusrelvade ja nende kandevahendite problemaatikale; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja annaks Euroopa Parlamendile aru tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamise konverentsi kohta ja selle tegevuskava kohta seoses desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamisega igal aastal. |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et ÜVJP ja ÜJKP peaksid lisaks tooma kaasa ka desarmeerimise ja relvade (nii väike- ja kergrelvade kui ka tuumalõhkepeade ja ballistiliste rakettide) leviku tõkestamise; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja seaks selle poliitikasuuna prioriteediks, edendades uusi ennetavaid meetmeid, mis oleksid suunatud maamiinide, kassettlahingumoona, vaesestatud uraani ning väike- ja kergrelvade, bioloogiliste, keemiliste ja tuumarelvadest massihävitusrelvade ja nende kandevahendite problemaatikale; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja annaks Euroopa Parlamendile aru tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta läbivaatamise konverentsi kohta ja selle tegevuskava kohta seoses desarmeerimise ja relvade leviku tõkestamisega igal aastal.

| 27. | taunib kaitseprogrammide laialt levinud kattumist ELis (näiteks eksisteerib üle 20 soomussõiduki programmi, 6 erinevat ründeallveelaeva programmi, 5 maa-õhk-tüüpi rakettide programmi ning 3 lahinglennuki programmi) ja selle tagajärgi, st et mastaabisäästu ei ole saavutatud, piiratud majanduslikke ressursse raisatakse ja Euroopa kaitsevarustuse hinnad on ülepaisutatud; see põhjustab lisaks Euroopa kaitsetehnoloogia ja -tööstusbaasi (EDTIB) jätkuvat killustatust, takistab kogu julgeolekuga seotud Euroopa tööstussektori konkurentsivõimet ning ohustab nii otseselt tehnoloogia-alast juhtpositsiooni ja tööhõivet; |
| --- | --- |

27.

taunib kaitseprogrammide laialt levinud kattumist ELis (näiteks eksisteerib üle 20 soomussõiduki programmi, 6 erinevat ründeallveelaeva programmi, 5 maa-õhk-tüüpi rakettide programmi ning 3 lahinglennuki programmi) ja selle tagajärgi, st et mastaabisäästu ei ole saavutatud, piiratud majanduslikke ressursse raisatakse ja Euroopa kaitsevarustuse hinnad on ülepaisutatud; see põhjustab lisaks Euroopa kaitsetehnoloogia ja -tööstusbaasi (EDTIB) jätkuvat killustatust, takistab kogu julgeolekuga seotud Euroopa tööstussektori konkurentsivõimet ning ohustab nii otseselt tehnoloogia-alast juhtpositsiooni ja tööhõivet;

| 28. | rõhutab veel kord, et kõikides eespool nimetatud aspektides tuleb tegutseda pikaajaliselt tugeva poliitilise ühise tahtega, kasutades täielikult ära Lissaboni lepingu võimalusi, ja et ühine kaitsepoliitika, mis peaks järk-järgult tagama ühise kaitse, peab olema suunatud ELi suutlikkuse tugevdamisele kriisidele reageerimisel ja pikaajalisele rahukindlustamisele, ning eelkõige Euroopa strateegilise autonoomia ja tegutsemisvõimekuse suurendamisele; nõuab Euroopa julgeoleku ja kaitse teemal Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise korraldamist; kordab uuesti oma nõuet koostada Euroopa julgeolekut ja kaitset käsitlev valge raamat, mille koostamisprotsessi oleksid kaasatud kõik asjakohased ELi sidusrühmad ning mille aluseks oleksid kõikide liikmesriikide riikliku kaitse ja julgeoleku ülevaated, mis on kooskõlas ühise malliga ja võimaldavad otseseid võrdlusi praeguse võimekuse ja planeerimiseelduste tugevate ja nõrkade külgede osas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab veel kord, et kõikides eespool nimetatud aspektides tuleb tegutseda pikaajaliselt tugeva poliitilise ühise tahtega, kasutades täielikult ära Lissaboni lepingu võimalusi, ja et ühine kaitsepoliitika, mis peaks järk-järgult tagama ühise kaitse, peab olema suunatud ELi suutlikkuse tugevdamisele kriisidele reageerimisel ja pikaajalisele rahukindlustamisele, ning eelkõige Euroopa strateegilise autonoomia ja tegutsemisvõimekuse suurendamisele; nõuab Euroopa julgeoleku ja kaitse teemal Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise korraldamist; kordab uuesti oma nõuet koostada Euroopa julgeolekut ja kaitset käsitlev valge raamat, mille koostamisprotsessi oleksid kaasatud kõik asjakohased ELi sidusrühmad ning mille aluseks oleksid kõikide liikmesriikide riikliku kaitse ja julgeoleku ülevaated, mis on kooskõlas ühise malliga ja võimaldavad otseseid võrdlusi praeguse võimekuse ja planeerimiseelduste tugevate ja nõrkade külgede osas;

| 29. | kutsub liikmesriike tungivalt üles toetama Euroopa Kaitseagentuuri kui ELi ekspertagentuuri, kellele on usaldatud ülesanne määrata kindlaks kaitsevõimed kriisiohjamise valdkonnas ja neid arendada ning edendada ja tõhustada Euroopa relvastuskoostööd; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike tungivalt üles toetama Euroopa Kaitseagentuuri kui ELi ekspertagentuuri, kellele on usaldatud ülesanne määrata kindlaks kaitsevõimed kriisiohjamise valdkonnas ja neid arendada ning edendada ja tõhustada Euroopa relvastuskoostööd;

| 30. | võtab teadmiseks, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi 2. novembri 2010. aasta kokkulepe julgeoleku- ja kaitsekoostöö osas algatati tõepoolest väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku; loodab siiski, et see hiljutine Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi koostöökatse võib toimida katalüsaatorina edasiste edusammude jaoks Euroopa tasandil kooskõlas liidu institutsioonilise raamistikuga ja vastavalt loogilistele ratsionaliseerimise, koostalitlusvõime ja kulutõhususe nõuetele; rõhutab, et Euroopa Kaitseagentuuril võiks selles kontekstis olla toetav roll; on seisukohal, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi kaitsekoostöö peaks pakkuma juhiseid tõhusamaks Euroopa Liidu kaitsekoostööks, mis põhineb võimekuse planeerimisel ja vastastikusel sõltuvusel; nõuab tungivalt, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi valitsused kohustuksid järgima tulevasi Euroopa vahendite mitmepoolse koondamise ja jagamise kokkuleppeid; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi 2. novembri 2010. aasta kokkulepe julgeoleku- ja kaitsekoostöö osas algatati tõepoolest väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku; loodab siiski, et see hiljutine Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi koostöökatse võib toimida katalüsaatorina edasiste edusammude jaoks Euroopa tasandil kooskõlas liidu institutsioonilise raamistikuga ja vastavalt loogilistele ratsionaliseerimise, koostalitlusvõime ja kulutõhususe nõuetele; rõhutab, et Euroopa Kaitseagentuuril võiks selles kontekstis olla toetav roll; on seisukohal, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi kaitsekoostöö peaks pakkuma juhiseid tõhusamaks Euroopa Liidu kaitsekoostööks, mis põhineb võimekuse planeerimisel ja vastastikusel sõltuvusel; nõuab tungivalt, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi valitsused kohustuksid järgima tulevasi Euroopa vahendite mitmepoolse koondamise ja jagamise kokkuleppeid;

| 31. | rõhutab, et aluslepingus sätestatud alaline struktureeritud koostöö näeb ette õiguslikud kaitseabinõud ja kohustused ning võimaldab ühtlasi soodustada ÜJKP vahendite paremat kasutamist majandusliku kokkuhoiu ajal ja ületada liikmesriikidevahelise üksmeele puudumist; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles määrama viivitamata kindlaks sellise koostöö sisu ja eesmärgid, kaasates kõik liikmesriigid, kes tõendavad nii oma poliitilist tegutsemisvalmidust kui ka sõjaliselt võimekust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et aluslepingus sätestatud alaline struktureeritud koostöö näeb ette õiguslikud kaitseabinõud ja kohustused ning võimaldab ühtlasi soodustada ÜJKP vahendite paremat kasutamist majandusliku kokkuhoiu ajal ja ületada liikmesriikidevahelise üksmeele puudumist; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles määrama viivitamata kindlaks sellise koostöö sisu ja eesmärgid, kaasates kõik liikmesriigid, kes tõendavad nii oma poliitilist tegutsemisvalmidust kui ka sõjaliselt võimekust;

| 32. | peab vajalikuks tugevdada kaitseministrite rolli välisasjade nõukogus; |
| --- | --- |

32.

peab vajalikuks tugevdada kaitseministrite rolli välisasjade nõukogus;

| 33. | tuletab meelde, et vastastikuse abistamise klausel tähistab juriidilist kohustust näidata üles tõhusat solidaarsust välisrünnaku korral ükskõik millise liikmesriigi vastu, minemata vastuollu NATO rolliga Euroopa julgeolekuraamistikus ja ühtlasi austades mõne liikmesriigi neutraalsust; soovitab seetõttu tõsiselt arutada vastastikuse abistamise klausli tegelikku mõju, käsitledes lahendamata küsimusi rakendussätetes, mis võeti Euroopa Liidu toimimise lepingu projektist tagasi; kutsub üles töötama välja poliitilised suunised, mille vajalikkus on esile kerkinud eriti pärast muudetud Brüsseli lepingu (Lääne-Euroopa Liit) hiljutist lõpetamist; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et vastastikuse abistamise klausel tähistab juriidilist kohustust näidata üles tõhusat solidaarsust välisrünnaku korral ükskõik millise liikmesriigi vastu, minemata vastuollu NATO rolliga Euroopa julgeolekuraamistikus ja ühtlasi austades mõne liikmesriigi neutraalsust; soovitab seetõttu tõsiselt arutada vastastikuse abistamise klausli tegelikku mõju, käsitledes lahendamata küsimusi rakendussätetes, mis võeti Euroopa Liidu toimimise lepingu projektist tagasi; kutsub üles töötama välja poliitilised suunised, mille vajalikkus on esile kerkinud eriti pärast muudetud Brüsseli lepingu (Lääne-Euroopa Liit) hiljutist lõpetamist;

| 34. | tunnistab, et ÜJKP arendamise käigus on nüüd poliitiliste ja institutsiooniliste saavutuste järel vaja konkreetseid saavutusi sõjalise võimekuse alal; tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga lisatud sätted on suureks potentsiaaliks sellise võimekuse väljaarendamise soodustamisel ja ELi kaitsepoliitika raamistiku kehtestamisel, ning rõhutab, et on viivitamata vaja neid tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et ÜJKP arendamise käigus on nüüd poliitiliste ja institutsiooniliste saavutuste järel vaja konkreetseid saavutusi sõjalise võimekuse alal; tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga lisatud sätted on suureks potentsiaaliks sellise võimekuse väljaarendamise soodustamisel ja ELi kaitsepoliitika raamistiku kehtestamisel, ning rõhutab, et on viivitamata vaja neid tulemuslikult kasutada;

| 35. | soovitab liikmesriikidel täielikult pühenduda kohustusele seada valmis sõjaline võimsus ja tagada selle jätkusuutlikkus, juhindudes üha enam kvalitatiivsest aspektidest; ühineb Gentis toimunud kaitseministrite mitteametliku kohtumise nõudmistega Saksamaa ja Rootsi dokumendis ja Weimari algatustega ning kutsub üles minema viivitamatult edasi operatiivetappi, kooskõlas nõukogu 2010. aasta detsembri järeldustega, milles kaitseministrid leppisid kokku, et Euroopa Kaitseagentuur peaks intensiivistama oma tööd, et hõlbustada selliste valdkondade kindlakstegemist, kus sõjalist võimsust saab ühendada ja ühiselt kasutada, kasutades sealhulgas nn tarkade rühma toetust; rõhutab vajadust tagada selle uue võimsuse arendamise suuna edukus; nõuab, et liikmesriigid peaksid kinni 2010. aasta detsembris toimunud nõukogu kohtumisel seatud tähtaegadest; tuletab meelde, et ELi relvajõudude ülemjuhatajatele on tehtud ülesandeks hinnata oma võimsust 2011. aasta maiks; et Euroopa Liidu sõjalisele staabile on antud ülesanne kasutada neid andmeid ülevaate koostamiseks 2011. aasta keskpaigaks ning et ELi kaitseministrid esitavad oma lõppjäreldused käesoleva aasta lõpuks; nõuab, et agentuur seaks selle uue algatuse prioriteediks ja koostaks potentsiaalsete uute koostööprojektide loetelu (näiteks valdkondades nagu satelliitkommunikatsioon, arstiabi, laevanduslogistika ja küberjulgeolek), et vältida topeltkulusid ja suurendada koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

35.

soovitab liikmesriikidel täielikult pühenduda kohustusele seada valmis sõjaline võimsus ja tagada selle jätkusuutlikkus, juhindudes üha enam kvalitatiivsest aspektidest; ühineb Gentis toimunud kaitseministrite mitteametliku kohtumise nõudmistega Saksamaa ja Rootsi dokumendis ja Weimari algatustega ning kutsub üles minema viivitamatult edasi operatiivetappi, kooskõlas nõukogu 2010. aasta detsembri järeldustega, milles kaitseministrid leppisid kokku, et Euroopa Kaitseagentuur peaks intensiivistama oma tööd, et hõlbustada selliste valdkondade kindlakstegemist, kus sõjalist võimsust saab ühendada ja ühiselt kasutada, kasutades sealhulgas nn tarkade rühma toetust; rõhutab vajadust tagada selle uue võimsuse arendamise suuna edukus; nõuab, et liikmesriigid peaksid kinni 2010. aasta detsembris toimunud nõukogu kohtumisel seatud tähtaegadest; tuletab meelde, et ELi relvajõudude ülemjuhatajatele on tehtud ülesandeks hinnata oma võimsust 2011. aasta maiks; et Euroopa Liidu sõjalisele staabile on antud ülesanne kasutada neid andmeid ülevaate koostamiseks 2011. aasta keskpaigaks ning et ELi kaitseministrid esitavad oma lõppjäreldused käesoleva aasta lõpuks; nõuab, et agentuur seaks selle uue algatuse prioriteediks ja koostaks potentsiaalsete uute koostööprojektide loetelu (näiteks valdkondades nagu satelliitkommunikatsioon, arstiabi, laevanduslogistika ja küberjulgeolek), et vältida topeltkulusid ja suurendada koostalitlusvõimet;

| 36. | ühineb välisasjade nõukogu 2011. aasta jaanuari soovitustega, milles kutsuti asepresidenti ja kõrget esindajat üles põhjalikumalt käsitlema Weimari algatustes tõstatatud teemasid, et võtta konkreetseid meetmeid raporti alusel, mille asepresident ja kõrge esindaja esitab välisasjade nõukogus 2011. aasta keskpaigaks, eesmärgiga saavutada konkreetseid tulemusi aasta lõpuks nii palju kui võimalik, sealhulgas selliste algatuste laiendamisega teistesse huvitatud liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

36.

ühineb välisasjade nõukogu 2011. aasta jaanuari soovitustega, milles kutsuti asepresidenti ja kõrget esindajat üles põhjalikumalt käsitlema Weimari algatustes tõstatatud teemasid, et võtta konkreetseid meetmeid raporti alusel, mille asepresident ja kõrge esindaja esitab välisasjade nõukogus 2011. aasta keskpaigaks, eesmärgiga saavutada konkreetseid tulemusi aasta lõpuks nii palju kui võimalik, sealhulgas selliste algatuste laiendamisega teistesse huvitatud liikmesriikidesse;

| 37. | kinnitab veel kord vajadust ületada tsiviil- ja militaaroperatsioonide planeerimise ja läbiviimise võimsuse praegune asümmeetria, andes ELile alalise tsiviil-militaarse planeerimise ja läbiviimise võimsuse või operatiivse peakorteri, mis võimaldaks ELil reageerida kiiremini ja kulutõhusamalt; rõhutab, et vähe on kasutatud Berlin Plusi kokkuleppeid, seni on piirdutud ainult varasemate NATO missioonide ülevõtmisega, ning juhib tähelepanu probleemidele seoses juhtiva riigi suunaga, mis põhineb riikides asuva viie operatiivse peakorteri kasutamisel, mistõttu on lisaks jõudude loomisega seotud raskustele ning tsiviil- ja militaarvõimsuse koordineerimise suuremale keerukusele puudulik ka eelplaneerimine; |
| --- | --- |

37.

kinnitab veel kord vajadust ületada tsiviil- ja militaaroperatsioonide planeerimise ja läbiviimise võimsuse praegune asümmeetria, andes ELile alalise tsiviil-militaarse planeerimise ja läbiviimise võimsuse või operatiivse peakorteri, mis võimaldaks ELil reageerida kiiremini ja kulutõhusamalt; rõhutab, et vähe on kasutatud Berlin Plusi kokkuleppeid, seni on piirdutud ainult varasemate NATO missioonide ülevõtmisega, ning juhib tähelepanu probleemidele seoses juhtiva riigi suunaga, mis põhineb riikides asuva viie operatiivse peakorteri kasutamisel, mistõttu on lisaks jõudude loomisega seotud raskustele ning tsiviil- ja militaarvõimsuse koordineerimise suuremale keerukusele puudulik ka eelplaneerimine;

| 38. | on seisukohal, et kuigi praegune operatiivkeskus on positiivne esimene samm, ei ole see piisav ja ei täida alalise operatiivse peakorteriga seotud ootusi, mistõttu tuleks operatiivkeskus muuta alaliseks ja seada sisse nii, et see suudab juhtida suuremaid missioone; ühtlasi tuleb tagada sellele piisavad inimressursid ja operatiivne infrastruktuur ning lahendada ELi kommunikatsiooni- ja infosüsteemide infrastruktuuri ebausaldusväärsuse probleem, mis on peamiselt tingitud alalise juhtimisstruktuuri (C2-struktuur) (ja asjakohase õigusliku raamistiku) puudumisest, mis võib mõjutada negatiivselt ka teadlikkust olukorrast; toetab militaarse operatiivpeakorteri paigutamist tsiviilpeakorteri juurde, et võimaldada neil läbi viia kõiki militaar- ja tsiviiloperatsioone, kasutades maksimaalselt võimalikku koostoimet, respekteerides samas erinevaid tsiviil- ja militaarkäsuliine ning erinevaid otsustusprotsesse ja finantseerimismehhanisme; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et kuigi praegune operatiivkeskus on positiivne esimene samm, ei ole see piisav ja ei täida alalise operatiivse peakorteriga seotud ootusi, mistõttu tuleks operatiivkeskus muuta alaliseks ja seada sisse nii, et see suudab juhtida suuremaid missioone; ühtlasi tuleb tagada sellele piisavad inimressursid ja operatiivne infrastruktuur ning lahendada ELi kommunikatsiooni- ja infosüsteemide infrastruktuuri ebausaldusväärsuse probleem, mis on peamiselt tingitud alalise juhtimisstruktuuri (C2-struktuur) (ja asjakohase õigusliku raamistiku) puudumisest, mis võib mõjutada negatiivselt ka teadlikkust olukorrast; toetab militaarse operatiivpeakorteri paigutamist tsiviilpeakorteri juurde, et võimaldada neil läbi viia kõiki militaar- ja tsiviiloperatsioone, kasutades maksimaalselt võimalikku koostoimet, respekteerides samas erinevaid tsiviil- ja militaarkäsuliine ning erinevaid otsustusprotsesse ja finantseerimismehhanisme;

| 39. | väljendab heameelt asjaolu üle, et asepresident ja kõrge esindaja tunnistas oma vastuses Weimari algatusele vajadust ELi sõjalise juhtimise võimekuse järele; on seisukohal, et asepresidendi ja kõrge esindaja nõutud kuluefektiivsuse analüüsis tuleks arvesse võtta ka kulusid, mis on tingitud ELis operatsiooni peakorteri puudumisest; kavatseb tellida uuringu uue struktuuri selle aspekti kohta ja võimalike kulude ja finantseerimismehhanismide kohta; |
| --- | --- |

39.

väljendab heameelt asjaolu üle, et asepresident ja kõrge esindaja tunnistas oma vastuses Weimari algatusele vajadust ELi sõjalise juhtimise võimekuse järele; on seisukohal, et asepresidendi ja kõrge esindaja nõutud kuluefektiivsuse analüüsis tuleks arvesse võtta ka kulusid, mis on tingitud ELis operatsiooni peakorteri puudumisest; kavatseb tellida uuringu uue struktuuri selle aspekti kohta ja võimalike kulude ja finantseerimismehhanismide kohta;

| 40. | tunnistab lahingurühmade vajalikkust, aga nõuab, et nende seni kasutamata rühmade kontseptsioon ja struktuur hoolikalt läbi vaadataks, et suurendada paindlikkust ja tõhusust; on seisukohal, et






  — | kaaluda tuleks ühe või kahe lahingurühma spetsialiseerumist nišivõimekuse valdkonnas ja/või sellise võimekuse valdkonnas, mis sobib vähese intensiivsusega konfliktide puhul, mis hõlmavad nii tsiviil- kui ka militaarülesandeid; |
| --- | --- | --- |

40.

tunnistab lahingurühmade vajalikkust, aga nõuab, et nende seni kasutamata rühmade kontseptsioon ja struktuur hoolikalt läbi vaadataks, et suurendada paindlikkust ja tõhusust; on seisukohal, et

—

kaaluda tuleks ühe või kahe lahingurühma spetsialiseerumist nišivõimekuse valdkonnas ja/või sellise võimekuse valdkonnas, mis sobib vähese intensiivsusega konfliktide puhul, mis hõlmavad nii tsiviil- kui ka militaarülesandeid;

| — | tegevuskulud tuleks kanda Ateena mehhanismist, mille läbivaatamine on ette nähtud Poola eesistumise ajal; |
| --- | --- |

—

tegevuskulud tuleks kanda Ateena mehhanismist, mille läbivaatamine on ette nähtud Poola eesistumise ajal;

| 41. | rõhutab aluslepingu viidet sellele, et Euroopa võimekus- ja relvastuspoliitika tuleks määratleda Euroopa Kaitseagentuuri osalusel ning nõuab, et ELi institutsioonid, organid ja liikmesriigid teeksid koostööd nimetatud poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

41.

rõhutab aluslepingu viidet sellele, et Euroopa võimekus- ja relvastuspoliitika tuleks määratleda Euroopa Kaitseagentuuri osalusel ning nõuab, et ELi institutsioonid, organid ja liikmesriigid teeksid koostööd nimetatud poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

| 42. | ergutab tihedat koostööd Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni vahel, et tugevdada kaheotstarbelist võimekust eesmärgiga jõuda kõige terviklikuma lähenemisviisini julgeolekuga seotud teadusuuringute valdkonnas ja parendada tsiviil- ja militaarressursside koostoimelist majandamist eelkõige teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi julgeolekuteema raames; sellega seoses väljendab heameelt võimaluse üle, mida pakub kaheksas raamprogramm, mis käsitleb ka välisjulgeolekut; kutsub komisjoni üles tunnistama kriisiohjamise tsiviil-militaarset iseloomu ja kaaluma tsiviilrakendusi hõlmavate julgeoleku ja kaitsega seotud teadusuuringute rahastamist ühenduse rahalistest vahenditest; märgib samas, et kõnealune koostöö ei tohiks ületada seda, mis on vajalik tsiviil-sõjalise koostöö seisukohast rahukindlustamisel, konfliktide ennetamisel, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel ja kriisiohjemeetmete võtmisel; |
| --- | --- |

42.

ergutab tihedat koostööd Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni vahel, et tugevdada kaheotstarbelist võimekust eesmärgiga jõuda kõige terviklikuma lähenemisviisini julgeolekuga seotud teadusuuringute valdkonnas ja parendada tsiviil- ja militaarressursside koostoimelist majandamist eelkõige teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi julgeolekuteema raames; sellega seoses väljendab heameelt võimaluse üle, mida pakub kaheksas raamprogramm, mis käsitleb ka välisjulgeolekut; kutsub komisjoni üles tunnistama kriisiohjamise tsiviil-militaarset iseloomu ja kaaluma tsiviilrakendusi hõlmavate julgeoleku ja kaitsega seotud teadusuuringute rahastamist ühenduse rahalistest vahenditest; märgib samas, et kõnealune koostöö ei tohiks ületada seda, mis on vajalik tsiviil-sõjalise koostöö seisukohast rahukindlustamisel, konfliktide ennetamisel, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel ja kriisiohjemeetmete võtmisel;

| 43. | nõuab tungivalt, et Euroopa Kaitseagentuuri juht (asepresident ja kõrge esindaja) ja nõukogu esitaksid õigeaegselt uue nõukogu otsuse Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta, mis põhineks Euroopa Kaitseagentuuri uuel rollil, nii nagu seda kirjeldatakse Lissaboni lepingus; arvestades Lissaboni lepingut ja selle mõju agentuurile, avaldab kahtlust Euroopa Kaitseagentuuri praeguse õigusliku aluse suhtes, mis ulatub 2004. aastasse; kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti vajalikest muudatustest, mis tuleb teha nõukogu ühismeetmesse Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta seetõttu, et Euroopa Kaitseagentuur lisati Lissaboni lepingusse; |
| --- | --- |

43.

nõuab tungivalt, et Euroopa Kaitseagentuuri juht (asepresident ja kõrge esindaja) ja nõukogu esitaksid õigeaegselt uue nõukogu otsuse Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta, mis põhineks Euroopa Kaitseagentuuri uuel rollil, nii nagu seda kirjeldatakse Lissaboni lepingus; arvestades Lissaboni lepingut ja selle mõju agentuurile, avaldab kahtlust Euroopa Kaitseagentuuri praeguse õigusliku aluse suhtes, mis ulatub 2004. aastasse; kutsub nõukogu üles teavitama Euroopa Parlamenti vajalikest muudatustest, mis tuleb teha nõukogu ühismeetmesse Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta seetõttu, et Euroopa Kaitseagentuur lisati Lissaboni lepingusse;

| 44. | nõuab komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Kaitseagentuuri ja osalevate liikmesriikide vahel tugeva partnerluse loomist kaheksanda raamprogrammi ettevalmistamisel, et investeerida ELi tasandil ühist huvi pakkuvatesse tehnoloogiavaldkondadesse, eriti arvestades seda, et investeeringud kaitsesektori teadus- ja arendustegevusse moodustavad praegu Euroopas ligikaudu 10 % Ameerika Ühendriikide sarnastest investeeringutest; |
| --- | --- |

44.

nõuab komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Kaitseagentuuri ja osalevate liikmesriikide vahel tugeva partnerluse loomist kaheksanda raamprogrammi ettevalmistamisel, et investeerida ELi tasandil ühist huvi pakkuvatesse tehnoloogiavaldkondadesse, eriti arvestades seda, et investeeringud kaitsesektori teadus- ja arendustegevusse moodustavad praegu Euroopas ligikaudu 10 % Ameerika Ühendriikide sarnastest investeeringutest;

| 45. | nõuab tihedat koostööd Euroopa Kaitseagentuuri ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) vahel; palub Euroopa Kaitseagentuuri juhilt (asepresident ja kõrge esindaja) teavet 2009. aasta aprillis alustatud nendevahelise koostöö halduskokkuleppe alaste läbirääkimiste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

45.

nõuab tihedat koostööd Euroopa Kaitseagentuuri ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) vahel; palub Euroopa Kaitseagentuuri juhilt (asepresident ja kõrge esindaja) teavet 2009. aasta aprillis alustatud nendevahelise koostöö halduskokkuleppe alaste läbirääkimiste tulemuste kohta;

| 46. | kinnitab veel kord, et autonoomse ja usaldusväärse ÜJKP üks eeltingimus on avalike hangetega konkurentsivõimelisema Euroopa kaitse- ja julgeolekuturu loomine koos tõhustatud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga (EDTIB), mille puhul võetakse arvesse põhilist tootmisvõimsust, tarnekindlust riikide vahel, kohandatud konkurentsivõimet kaitsevarustusturul, tarnebaasi süvendamist ja mitmekesistamist ning suuremat relvastuskoostööd; |
| --- | --- |

46.

kinnitab veel kord, et autonoomse ja usaldusväärse ÜJKP üks eeltingimus on avalike hangetega konkurentsivõimelisema Euroopa kaitse- ja julgeolekuturu loomine koos tõhustatud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasiga (EDTIB), mille puhul võetakse arvesse põhilist tootmisvõimsust, tarnekindlust riikide vahel, kohandatud konkurentsivõimet kaitsevarustusturul, tarnebaasi süvendamist ja mitmekesistamist ning suuremat relvastuskoostööd;

| 47. | rõhutab, et Euroopa kaitseturu jaoks on otsustavalt tähtis võtta kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusse üle järgmised direktiivid:






  — | (30. juuniks 2011) direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta; ning |
| --- | --- | --- |

47.

rõhutab, et Euroopa kaitseturu jaoks on otsustavalt tähtis võtta kõikide liikmesriikide siseriiklikku õigusse üle järgmised direktiivid:

—

(30. juuniks 2011) direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo kohta; ning

| — | (31. augustiks 2011) direktiiv 2009/81/EÜ kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas riigihankelepingute sõlmimise korra kohta; |
| --- | --- |

—

(31. augustiks 2011) direktiiv 2009/81/EÜ kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas riigihankelepingute sõlmimise korra kohta;

soovitab liikmesriikidel järgida rangelt tähtaegu, mida kontrollib komisjon, ning valmistada ette vajalikud rakendusmäärused ja koolitada asjaomased töötajad uute õigusaktide kohaldamiseks; kutsub liikmesriike üles võtma arvesse vastavavaid komisjoni juhiseid;

| 48. | soovitab vaadata viivitamata üle 8. detsembril 2008. aastal vastu võetud ühine seisukoht, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, et tagada selle range ja järjekindel järgimine iga liikmesriigi kõikide asjaomaste ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

48.

soovitab vaadata viivitamata üle 8. detsembril 2008. aastal vastu võetud ühine seisukoht, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, et tagada selle range ja järjekindel järgimine iga liikmesriigi kõikide asjaomaste ametiasutuste poolt;

| 49. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid Euroopa Kaitseagentuuri kaitsealaste avalike hangete toimimisjuhendit ja korvamismeetmeid käsitlevat toimimisjuhendit, et ennetada siseturu eeskirjade rikkumist ja vähendada korruptsioonivõimalusi; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid Euroopa Kaitseagentuuri kaitsealaste avalike hangete toimimisjuhendit ja korvamismeetmeid käsitlevat toimimisjuhendit, et ennetada siseturu eeskirjade rikkumist ja vähendada korruptsioonivõimalusi;

| 50. | rõhutab, et areneva Euroopa julgeoleku- ja kaitseturu tarvis on vaja leida lahedus määruste ja standardite puudumise osas, kuna see piirab nii suurettevõtjate kui ka VKEde võimalusi turul ja takistab koostalitlust julgeolekusüsteemide vahel; toetab täielikult Euroopa Kaitseagentuuri tegevust Lissaboni lepingu antud uue õigusliku aluse raames; soovitab Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil teha tihedat koostööd et luua Euroopa kaitseturg; kutsub komisjoni üles algatama koostöös Euroopa Kaitseagentuuriga esmast mõttevahetust Euroopa tööstuspoliitika üle julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et areneva Euroopa julgeoleku- ja kaitseturu tarvis on vaja leida lahedus määruste ja standardite puudumise osas, kuna see piirab nii suurettevõtjate kui ka VKEde võimalusi turul ja takistab koostalitlust julgeolekusüsteemide vahel; toetab täielikult Euroopa Kaitseagentuuri tegevust Lissaboni lepingu antud uue õigusliku aluse raames; soovitab Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil teha tihedat koostööd et luua Euroopa kaitseturg; kutsub komisjoni üles algatama koostöös Euroopa Kaitseagentuuriga esmast mõttevahetust Euroopa tööstuspoliitika üle julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas;

| 51. | nõuab osalevatelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad suhtuksid Euroopa Kaitseagentuuris osalemisse kui alalisse kohustusse ning eraldaksid agentuurile vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid; palub suurendada operatiivsetele projektidele ja uuringutele tehtavaid kulutusi (praeguseni ligikaudu 25 % eelarvest), juhul peaks tekkima kahetsusväärne olukord, et pikema aja vältel hääletatakse jätkuvalt eelarve suurendamise vastu; |
| --- | --- |

51.

nõuab osalevatelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad suhtuksid Euroopa Kaitseagentuuris osalemisse kui alalisse kohustusse ning eraldaksid agentuurile vajalikud inimressursid ja rahalised vahendid; palub suurendada operatiivsetele projektidele ja uuringutele tehtavaid kulutusi (praeguseni ligikaudu 25 % eelarvest), juhul peaks tekkima kahetsusväärne olukord, et pikema aja vältel hääletatakse jätkuvalt eelarve suurendamise vastu;

| 52. | kutsub Euroopa Kaitseagentuuris osalevaid liikmesriike üles täitma ülesandeid ja algatusi, mida asepresident ja kõrge esindaja agentuuri juhina esitab, ning nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja kehtestaks töömeetodid, mis edendaksid osalevate liikmesriikide võimet võtta endale otsustajatena vastutus ning oleksid kooskõlas agentuuri valitsustevahelise olemuse ja aluslepingu sätetega, sest eesmärgiks on poliitilise üksmeele saavutamine; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Kaitseagentuuris osalevaid liikmesriike üles täitma ülesandeid ja algatusi, mida asepresident ja kõrge esindaja agentuuri juhina esitab, ning nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja kehtestaks töömeetodid, mis edendaksid osalevate liikmesriikide võimet võtta endale otsustajatena vastutus ning oleksid kooskõlas agentuuri valitsustevahelise olemuse ja aluslepingu sätetega, sest eesmärgiks on poliitilise üksmeele saavutamine;

| 53. | on seisukohal, et vaja on vastu võtta ELi reguleerivad meetmed, sealhulgas terviklik normatiivne süsteem eraõiguslike militaar- ja julgeolekuettevõtete asutamise, registreerimise, litsentsimise ja järelevalve kohta ning nii liidusisese kui välistasandi eraõiguslike militaar- ja julgeolekuettevõtete poolsest kohaldatava õiguse rikkumisest teatamiseks; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et vaja on vastu võtta ELi reguleerivad meetmed, sealhulgas terviklik normatiivne süsteem eraõiguslike militaar- ja julgeolekuettevõtete asutamise, registreerimise, litsentsimise ja järelevalve kohta ning nii liidusisese kui välistasandi eraõiguslike militaar- ja julgeolekuettevõtete poolsest kohaldatava õiguse rikkumisest teatamiseks;

| 54. | kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles võtma asjakohaseid meetmeid:






  — | koostama liidusisese tasandi jaoks soovitust, mille alusel võetakse vastu direktiiv, mille eesmärgiks on julgeoleku- ja militaarvaldkonna eraettevõtete teenuseid, sh teenusepakkujaid ja hankeid reguleerivate liikmesriikide meetmete ühtlustamine; |
| --- | --- | --- |

54.

kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles võtma asjakohaseid meetmeid:

—

koostama liidusisese tasandi jaoks soovitust, mille alusel võetakse vastu direktiiv, mille eesmärgiks on julgeoleku- ja militaarvaldkonna eraettevõtete teenuseid, sh teenusepakkujaid ja hankeid reguleerivate liikmesriikide meetmete ühtlustamine;

| — | koostama välistasandi jaoks toimimisjuhendit, mille alusel võetakse vastu otsus, mis reguleerib julgeoleku- ja militaarvaldkonna eraettevõtete teenuste eksporti kolmandatesse riikidesse selles osas, mida eespool mainitud direktiiv ei hõlma; |
| --- | --- |

—

koostama välistasandi jaoks toimimisjuhendit, mille alusel võetakse vastu otsus, mis reguleerib julgeoleku- ja militaarvaldkonna eraettevõtete teenuste eksporti kolmandatesse riikidesse selles osas, mida eespool mainitud direktiiv ei hõlma;

Välis- ja sisejulgeolek

| 55. | on seisukohal, et ELi julgeoleku sise- ja välisaspekte tuleks käsitleda ühe ja sama strateegia täiendavate mõõtmetena, nagu Euroopa Ülemkogu on selgelt väljendanud oma kohtumistel Tamperes (1999), Feiras (2000) ja Stockholmis (2010), kui ta võttis vastu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala eesmärgid ajavahemikuks 2010–2014; rõhutab, et põhiväärtused ja -normid, nagu inimõigused, põhiõigused ja -vabadused ning humanitaarõigus, ei ole mitte mingil tingimusel rahvusvahelise terrorismivastase võitluse raames kaubeldavad ja et üks järeldus, milleni jõudis Euroopa Parlamendi ajutine komisjon, mille tegevuseks oli uurida Euroopa riikide väidetavat kasutamist CIA poolt vangide transportimiseks ja ebaseaduslikuks vahi all hoidmiseks, on see, et liikmesriikide ja ELi terrorismivastane poliitika ja meetmed vajavad suuremat parlamentaarset järelevalvet; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et ELi julgeoleku sise- ja välisaspekte tuleks käsitleda ühe ja sama strateegia täiendavate mõõtmetena, nagu Euroopa Ülemkogu on selgelt väljendanud oma kohtumistel Tamperes (1999), Feiras (2000) ja Stockholmis (2010), kui ta võttis vastu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala eesmärgid ajavahemikuks 2010–2014; rõhutab, et põhiväärtused ja -normid, nagu inimõigused, põhiõigused ja -vabadused ning humanitaarõigus, ei ole mitte mingil tingimusel rahvusvahelise terrorismivastase võitluse raames kaubeldavad ja et üks järeldus, milleni jõudis Euroopa Parlamendi ajutine komisjon, mille tegevuseks oli uurida Euroopa riikide väidetavat kasutamist CIA poolt vangide transportimiseks ja ebaseaduslikuks vahi all hoidmiseks, on see, et liikmesriikide ja ELi terrorismivastane poliitika ja meetmed vajavad suuremat parlamentaarset järelevalvet;

| 56. | on seisukohal, et praegusel ajal ja eelkõige pärast 11. septembrit on saanud aina selgemaks, et paljusid riigiüleseid ohte, näiteks terrorismi, massihävitusrelvade levikut, organiseeritud kuritegevust, küberkuritegevust, uimasti- ja inimkaubandust ei saa neutraliseerida ilma koordineeritud tegevuseta, mis hõlmab nn välissuunalist julgeolekupoliitikat ja liidusiseseid seadusandlikke ja poliitilisi meetmeid ning vahendeid, nagu rõhutati juba esimeses Euroopa Liidu terrorismivastases tegevuskavas (2001) ja Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegias (2005); tuletab meelde, et nõukogu 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamisaruandes osutatakse, et mittetoimiv riigivõim ohustab Euroopa julgeolekut, nagu tõendab Somaalia juhtum; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et praegusel ajal ja eelkõige pärast 11. septembrit on saanud aina selgemaks, et paljusid riigiüleseid ohte, näiteks terrorismi, massihävitusrelvade levikut, organiseeritud kuritegevust, küberkuritegevust, uimasti- ja inimkaubandust ei saa neutraliseerida ilma koordineeritud tegevuseta, mis hõlmab nn välissuunalist julgeolekupoliitikat ja liidusiseseid seadusandlikke ja poliitilisi meetmeid ning vahendeid, nagu rõhutati juba esimeses Euroopa Liidu terrorismivastases tegevuskavas (2001) ja Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegias (2005); tuletab meelde, et nõukogu 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamisaruandes osutatakse, et mittetoimiv riigivõim ohustab Euroopa julgeolekut, nagu tõendab Somaalia juhtum;

| 57. | tunnistab, et välis- ja sisejulgeolekupoliitika vaheline seos on saanud üha selgemaks nii liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, näiteks USAs, kus 2003. aastal loodi 22 föderaalasutuse ühendamise teel sisejulgeolekuministeerium, kus praegu töötab üle 200 000 ametniku ning mille aastaeelarve on üle 40 miljardi USA dollari; ei pea üllatavaks seda, et sisejulgeolekuministeeriumi olulisemad missioonid kattuvad osaliselt nendega, mida Euroopa Liit on seostanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisega (välispiiride kaitse, ränne, terrorismivastane võitlus); |
| --- | --- |

57.

tunnistab, et välis- ja sisejulgeolekupoliitika vaheline seos on saanud üha selgemaks nii liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, näiteks USAs, kus 2003. aastal loodi 22 föderaalasutuse ühendamise teel sisejulgeolekuministeerium, kus praegu töötab üle 200 000 ametniku ning mille aastaeelarve on üle 40 miljardi USA dollari; ei pea üllatavaks seda, et sisejulgeolekuministeeriumi olulisemad missioonid kattuvad osaliselt nendega, mida Euroopa Liit on seostanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisega (välispiiride kaitse, ränne, terrorismivastane võitlus);

| 58. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepingu kesksed sätted peegeldavad kõnealuse olukorraga kohanemist ja vajadust kasutada ära välis- ja sisejulgeoleku koostoimet, nähes ette järgmise:






  — | ÜJKP laiendamine ja ulatuslikumate Petersbergi tüüpi missioonide kaasamine, mis võivad kaasa aidata terrorismivastasele võitlusele, eriti toetades kolmandaid riike võitluses terrorismi vastu nende enda territooriumil; soovitab neid sätteid laiemalt tõlgendada kooskõlas asjaomaste ÜRO resolutsioonidega ja austades täielikult inimõigusi ja põhivabadusi; tuletab siiski meelde, et ainuüksi sõjalisest reageerimisest ei piisa, et alistada rahvusvaheline terrorism, ja kutsub üles pikemaajalisteks rahvusvahelisteks jõupingutusteks, et selgitada välja selle nähtuse taga olev põhjendatud rahulolematus ja sellega tegeleda, edendades ühtlasi dialoogi ja laiemat üksteisemõistmist tsivilisatsioonide vahel; |
| --- | --- | --- |

58.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepingu kesksed sätted peegeldavad kõnealuse olukorraga kohanemist ja vajadust kasutada ära välis- ja sisejulgeoleku koostoimet, nähes ette järgmise:

—

ÜJKP laiendamine ja ulatuslikumate Petersbergi tüüpi missioonide kaasamine, mis võivad kaasa aidata terrorismivastasele võitlusele, eriti toetades kolmandaid riike võitluses terrorismi vastu nende enda territooriumil; soovitab neid sätteid laiemalt tõlgendada kooskõlas asjaomaste ÜRO resolutsioonidega ja austades täielikult inimõigusi ja põhivabadusi; tuletab siiski meelde, et ainuüksi sõjalisest reageerimisest ei piisa, et alistada rahvusvaheline terrorism, ja kutsub üles pikemaajalisteks rahvusvahelisteks jõupingutusteks, et selgitada välja selle nähtuse taga olev põhjendatud rahulolematus ja sellega tegeleda, edendades ühtlasi dialoogi ja laiemat üksteisemõistmist tsivilisatsioonide vahel;

| — | solidaarsusklausel: jagab seisukohta, et on vaja muuta see mehhanism rakendatavaks, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ning asepresident ja kõrge esindaja on lubanud esitada 2011. aastal valdkonnaülese ettepaneku, mis oleks aluseks ELi ühisele kohustusele rakendada solidaarsusklauslit; |
| --- | --- |

—

solidaarsusklausel: jagab seisukohta, et on vaja muuta see mehhanism rakendatavaks, ja väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ning asepresident ja kõrge esindaja on lubanud esitada 2011. aastal valdkonnaülese ettepaneku, mis oleks aluseks ELi ühisele kohustusele rakendada solidaarsusklauslit;

| 59. | on seisukohal, et Euroopa julgeolekustrateegias (2003) ja sisejulgeoleku strateegias (2010) on sidusalt määratletud mitmed ühised valdkonnad, nagu terrorism, organiseeritud kuritegevus ja küberjulgeolek, mis mõjutavad mõlemat julgeolekumõõdet; nõustub seetõttu komisjoni teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (2010) väljendatud seisukohaga, et on vaja parandada sise- ja välismõõtme ühendamise viisi (KOM(2010)0673); |
| --- | --- |

59.

on seisukohal, et Euroopa julgeolekustrateegias (2003) ja sisejulgeoleku strateegias (2010) on sidusalt määratletud mitmed ühised valdkonnad, nagu terrorism, organiseeritud kuritegevus ja küberjulgeolek, mis mõjutavad mõlemat julgeolekumõõdet; nõustub seetõttu komisjoni teatises „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” (2010) väljendatud seisukohaga, et on vaja parandada sise- ja välismõõtme ühendamise viisi (KOM(2010)0673);

| 60. | on seisukohal, et välis- ja sisejulgeoleku eesmärkide vastastikune täiendamine peegeldub asjaolus, et






  — | poliitika- ja julgeolekukomitee ja COSI (ELi toimimise lepinguga loodud sisejulgeolekukomitee), samuti SITCEN ja julgeolekuga seotud agentuurid nagu EUROPOL, EUROJUST ja FRONTEX teevad koostööd ning esitavad ELi institutsioonidele ühise ohuhinnangu; |
| --- | --- | --- |

60.

on seisukohal, et välis- ja sisejulgeoleku eesmärkide vastastikune täiendamine peegeldub asjaolus, et

—

poliitika- ja julgeolekukomitee ja COSI (ELi toimimise lepinguga loodud sisejulgeolekukomitee), samuti SITCEN ja julgeolekuga seotud agentuurid nagu EUROPOL, EUROJUST ja FRONTEX teevad koostööd ning esitavad ELi institutsioonidele ühise ohuhinnangu;

| — | arendatakse välja julgeolekuteabe mudel, ühendades Schengeni teabesüsteemi kõigi teiste asjakohaste üleeuroopaliste võrkudega nagu VIS ja EURODAC ning kasutades seejuures teiste riikide kogemusi ja parimaid tavasid; rõhutab, et sellega seoses tuleb võtta arvesse ohtu eraelu puutumatusele ja eetilisi küsimusi; |
| --- | --- |

—

arendatakse välja julgeolekuteabe mudel, ühendades Schengeni teabesüsteemi kõigi teiste asjakohaste üleeuroopaliste võrkudega nagu VIS ja EURODAC ning kasutades seejuures teiste riikide kogemusi ja parimaid tavasid; rõhutab, et sellega seoses tuleb võtta arvesse ohtu eraelu puutumatusele ja eetilisi küsimusi;

| — | ette on nähtud terrorismi rahastamise jälgimine ELi-USA vahelise terroristide rahastamise jälgimisprogrammi lepinguga ning kõigi õigusmeetmetega, mis näevad ette kahtlaste tehingute jälgimise; |
| --- | --- |

—

ette on nähtud terrorismi rahastamise jälgimine ELi-USA vahelise terroristide rahastamise jälgimisprogrammi lepinguga ning kõigi õigusmeetmetega, mis näevad ette kahtlaste tehingute jälgimise;

| — | Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kindlaksmääramisel arvestatakse inimtegevuse mõjuga, nt terrorirünnakud ja küberrünnakud; |
| --- | --- |

—

Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kindlaksmääramisel arvestatakse inimtegevuse mõjuga, nt terrorirünnakud ja küberrünnakud;

| 61. | on seisukohal, et kõik ülalloetletud algatused saab seetõttu käivitada üksnes siis, kui on olemas tugev õiguslik alus ja õigusmeetmed, mida saab vastu võtta tavapärase ELi sisepädevuse alusel, kus kehtib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamus, Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõigus ning mitte vähem olulisena Euroopa Kohtu kohtujärelevalve; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et kõik ülalloetletud algatused saab seetõttu käivitada üksnes siis, kui on olemas tugev õiguslik alus ja õigusmeetmed, mida saab vastu võtta tavapärase ELi sisepädevuse alusel, kus kehtib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamus, Euroopa Parlamendi kaasotsustamisõigus ning mitte vähem olulisena Euroopa Kohtu kohtujärelevalve;

| 62. | on seisukohal, et seega on loogiline, et kui sama oht nõuab välis- ja sisejulgeoleku meetmete aktiveerimist, peaks EL eelistama tõhusamaid – ja õiguslikult kehtivaid – meetmeid, mis tulenevad sisepädevusest; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi roll peab olema otsustav ka seonduvate spetsiifiliste ÜVJP strateegiate ja meetmete jaoks; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et seega on loogiline, et kui sama oht nõuab välis- ja sisejulgeoleku meetmete aktiveerimist, peaks EL eelistama tõhusamaid – ja õiguslikult kehtivaid – meetmeid, mis tulenevad sisepädevusest; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi roll peab olema otsustav ka seonduvate spetsiifiliste ÜVJP strateegiate ja meetmete jaoks;

| 63. | tuletab nõukogule ning asepresidendile ja kõrgele esindajale meelde, et neil lasub kohustus hoida parlamenti kursis olukorraga välissuhetes ja eriti olukorraga suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellega on ELi huvides peetud läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle või neid sõlmitud; tuletab nõukogule meelde, et nende lepingute üle, milles käsitletakse salastatud teabe vahetamist kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja mis erandlikult ei kuulu ÜJKP raamesse, tuleb läbi rääkida ja neid sõlmida Euroopa Parlamenti teavitades ning kaasates vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6; sel samal eesmärgil jätab endale õiguse hinnata, kas nõukogusse kokku tulnud liikmesriikide vahel sõlmitud leping, milles käsitletakse Euroopa Liidu huvides vahetatud salastatud teabe kaitsmist, ei piira mitte eelisõigusi, mis talle ELi toimimise lepinguga on antud; |
| --- | --- |

63.

tuletab nõukogule ning asepresidendile ja kõrgele esindajale meelde, et neil lasub kohustus hoida parlamenti kursis olukorraga välissuhetes ja eriti olukorraga suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellega on ELi huvides peetud läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle või neid sõlmitud; tuletab nõukogule meelde, et nende lepingute üle, milles käsitletakse salastatud teabe vahetamist kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja mis erandlikult ei kuulu ÜJKP raamesse, tuleb läbi rääkida ja neid sõlmida Euroopa Parlamenti teavitades ning kaasates vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 6; sel samal eesmärgil jätab endale õiguse hinnata, kas nõukogusse kokku tulnud liikmesriikide vahel sõlmitud leping, milles käsitletakse Euroopa Liidu huvides vahetatud salastatud teabe kaitsmist, ei piira mitte eelisõigusi, mis talle ELi toimimise lepinguga on antud;

Julgeolek operatsioonide kaudu

| 64. | väljendab heameelt asjaolu üle, et alates 2003. aastast kuni praeguseni on EL ette võtnud kolmes maailmajaos arvukalt operatsioone (24), mida iseloomustavad erinevad sekkumisviisid ning mida suuremas osas saab pidada tsiviilmissioonideks, mis keskenduvad politseile, julgeolekusektori reformidele ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisele; märgib, et senini 24st ÜJKP missioonist 16 on olnud tsiviilotstarbelised; |
| --- | --- |

64.

väljendab heameelt asjaolu üle, et alates 2003. aastast kuni praeguseni on EL ette võtnud kolmes maailmajaos arvukalt operatsioone (24), mida iseloomustavad erinevad sekkumisviisid ning mida suuremas osas saab pidada tsiviilmissioonideks, mis keskenduvad politseile, julgeolekusektori reformidele ja õigusriigi põhimõtte tugevdamisele; märgib, et senini 24st ÜJKP missioonist 16 on olnud tsiviilotstarbelised;

| 65. | märgib, et sellist suundumust kinnitab praegu toimuva 13 operatsiooni profiil ja lisaks sellele liigitusele peavad missioonid olema üha enam multifunktsionaalsed, nagu näiteks EULEX KOSOVO, mis ühendab mitmeid ülesandeid (politsei, toll ja kohtusüsteem), hõlmates ka koolituse, järelevalve ja abiga seotud ning täidesaatvad funktsioonid, või uuem missioon EUTM Somaalia, mis toimub Ugandas ja keskendub üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude sõjalisele väljaõppele, mis on näide sellest, et sõjalises kriisiohjamises on pannakse senisest suuremat rõhku julgeolekusektori reformidega seotud ülesannetele; |
| --- | --- |

65.

märgib, et sellist suundumust kinnitab praegu toimuva 13 operatsiooni profiil ja lisaks sellele liigitusele peavad missioonid olema üha enam multifunktsionaalsed, nagu näiteks EULEX KOSOVO, mis ühendab mitmeid ülesandeid (politsei, toll ja kohtusüsteem), hõlmates ka koolituse, järelevalve ja abiga seotud ning täidesaatvad funktsioonid, või uuem missioon EUTM Somaalia, mis toimub Ugandas ja keskendub üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude sõjalisele väljaõppele, mis on näide sellest, et sõjalises kriisiohjamises on pannakse senisest suuremat rõhku julgeolekusektori reformidega seotud ülesannetele;

| 66. | väljendab heameelt selle üle, et käimas on praeguse ÜJKP tsiviilkontseptsiooni läbivaatamine; märgib, et ennekõike käsitletakse õigusriigi põhimõtet kui tsiviilmissioonide keskset ideed, mis hõlmab politseid, õigust, tsiviilhaldust, tolli, piiriseiret ja muid asjaomaseid valdkondi, et aidata kohapealsetel koordineerijatel ja ekspertidel korraldada ja juhtida missioone, mille sisuks on tugiülesanded ja/või asendamiskohustused (rakendusülesanded); kiidab heaks tehtava töö, mille eesmärk on arendada välja ÜJKP õigusmissioonide kontseptsioon, tuletades samal ajal meelde nõuet, et vältida tuleb ühenduse võimalike programmide asjatut kattumist; nõuab seda silmas pidades, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks Euroopa Parlamendile kiireloomulise ja üksikasjaliku teabe julgeoleku ja militaarala eraettevõtete palkamise kohta ÜJKP ja ÜJVP missioonidel, täpsustades töövõtjatelt nõutavaid erialaseid nõudeid ja organisatsiooni standardeid, kohaldatavaid määrusi ning õiguslikku vastutust ja õiguslikke kohustusi, järelevalvemehhanisme, tulemuslikkuse hindamist ja kaasnevaid kulusid; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt selle üle, et käimas on praeguse ÜJKP tsiviilkontseptsiooni läbivaatamine; märgib, et ennekõike käsitletakse õigusriigi põhimõtet kui tsiviilmissioonide keskset ideed, mis hõlmab politseid, õigust, tsiviilhaldust, tolli, piiriseiret ja muid asjaomaseid valdkondi, et aidata kohapealsetel koordineerijatel ja ekspertidel korraldada ja juhtida missioone, mille sisuks on tugiülesanded ja/või asendamiskohustused (rakendusülesanded); kiidab heaks tehtava töö, mille eesmärk on arendada välja ÜJKP õigusmissioonide kontseptsioon, tuletades samal ajal meelde nõuet, et vältida tuleb ühenduse võimalike programmide asjatut kattumist; nõuab seda silmas pidades, et asepresident ja kõrge esindaja esitaks Euroopa Parlamendile kiireloomulise ja üksikasjaliku teabe julgeoleku ja militaarala eraettevõtete palkamise kohta ÜJKP ja ÜJVP missioonidel, täpsustades töövõtjatelt nõutavaid erialaseid nõudeid ja organisatsiooni standardeid, kohaldatavaid määrusi ning õiguslikku vastutust ja õiguslikke kohustusi, järelevalvemehhanisme, tulemuslikkuse hindamist ja kaasnevaid kulusid;

| 67. | tunnistab ka seda, et Lissaboni lepinguga on ette nähtud Petersbergi tüüpi missioonide pikendamine, mis oli tegelikult käimas juba aluslepingu jõustumisele eelnenud aastatel ning mis on seega toonud kaasa uuendustegevuse ja taganud reaalsusele vastava tugevama poliitilise ja õigusliku raamistiku; |
| --- | --- |

67.

tunnistab ka seda, et Lissaboni lepinguga on ette nähtud Petersbergi tüüpi missioonide pikendamine, mis oli tegelikult käimas juba aluslepingu jõustumisele eelnenud aastatel ning mis on seega toonud kaasa uuendustegevuse ja taganud reaalsusele vastava tugevama poliitilise ja õigusliku raamistiku;

| 68. | nõuab tungivalt, et saadud kogemusi ära kasutataks, et anda missioonidele uus tõuge (missioon EUTM Somaalia oli ainus uus sekkumine viimase kahe aasta jooksul), sest missioonid on ÜJKP mandaadi proovikiviks ja ELi kui rahvusvahelise jõu tõsiseltvõetavuse oluliseks kriteeriumiks; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et saadud kogemusi ära kasutataks, et anda missioonidele uus tõuge (missioon EUTM Somaalia oli ainus uus sekkumine viimase kahe aasta jooksul), sest missioonid on ÜJKP mandaadi proovikiviks ja ELi kui rahvusvahelise jõu tõsiseltvõetavuse oluliseks kriteeriumiks;

| 69. | rõhutab, et konkreetseid edusamme on tungivalt vaja mitmetes tehnilistes, õiguslikes, operatiivsetes ning eriti poliitilis-strateegilistes küsimustes; on eelkõige seisukohal, et iga missioon tuleks asetada selgesse (keskpikka ja pikaajalisse) poliitilisse strateegiasse, ning rõhutab, et missioone ei võeta ette poliitika aseainena; on seisukohal, et selline seos on esmatähtis, et tagada sekkumiste operatiivne edu ning üldisemas plaanis katkestada suletud ring, milles ÜJKP ei ole enam ÜJVP vahend, vaid kipub teda asendama, koos kõigi sellest tulenevate vastuoludega; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et konkreetseid edusamme on tungivalt vaja mitmetes tehnilistes, õiguslikes, operatiivsetes ning eriti poliitilis-strateegilistes küsimustes; on eelkõige seisukohal, et iga missioon tuleks asetada selgesse (keskpikka ja pikaajalisse) poliitilisse strateegiasse, ning rõhutab, et missioone ei võeta ette poliitika aseainena; on seisukohal, et selline seos on esmatähtis, et tagada sekkumiste operatiivne edu ning üldisemas plaanis katkestada suletud ring, milles ÜJKP ei ole enam ÜJVP vahend, vaid kipub teda asendama, koos kõigi sellest tulenevate vastuoludega;

| 70. | märgib murega, et praeguseni on seos selge poliitilise strateegiaga puudunud ja enamikul juhtudest puudub ikka veel, mis kahjustab missioonide mõjusust ja tõhusust, näiteks:






  — | EUPOL AFGANISTANi mõju on suunatud ja keskendub üksnes kõrgetasemelistele ametnikele ning see lisati alles hiljuti ELi AFPAKi tegevuskavasse; |
| --- | --- | --- |

70.

märgib murega, et praeguseni on seos selge poliitilise strateegiaga puudunud ja enamikul juhtudest puudub ikka veel, mis kahjustab missioonide mõjusust ja tõhusust, näiteks:

—

EUPOL AFGANISTANi mõju on suunatud ja keskendub üksnes kõrgetasemelistele ametnikele ning see lisati alles hiljuti ELi AFPAKi tegevuskavasse;

| — | EULEX Kosovol, mis on ELi kõige tähtsam tsiviilmissioon, on olnud palju takistusi peamiselt toetavate õigusaktide puudumise ja töötajate vähesuse tõttu; siiski on sellel õigusriigi põhimõtte alal oluline roll ja see missioon pakub piirkonnas jätkuvalt stabiilsust; |
| --- | --- |

—

EULEX Kosovol, mis on ELi kõige tähtsam tsiviilmissioon, on olnud palju takistusi peamiselt toetavate õigusaktide puudumise ja töötajate vähesuse tõttu; siiski on sellel õigusriigi põhimõtte alal oluline roll ja see missioon pakub piirkonnas jätkuvalt stabiilsust;

| — | EUBAM Rafah ja EUPOL COPPS, mis on laialdaselt tunnustatud ning heaks kiidetud keskse ja asjatundliku rahvusvahelistes kõnelustes osalejana poliitika küsimustes Palestiina aladel, ei ole saanud avaldada märkimisväärset mõju konflikti lahendamisele, sest puudub tugev poliitiline ja diplomaatiline strateegia, mida tuleb siiski üritada leida, et valmistada ette uuendatud ülesandeid Palestiina aladel; |
| --- | --- |

—

EUBAM Rafah ja EUPOL COPPS, mis on laialdaselt tunnustatud ning heaks kiidetud keskse ja asjatundliku rahvusvahelistes kõnelustes osalejana poliitika küsimustes Palestiina aladel, ei ole saanud avaldada märkimisväärset mõju konflikti lahendamisele, sest puudub tugev poliitiline ja diplomaatiline strateegia, mida tuleb siiski üritada leida, et valmistada ette uuendatud ülesandeid Palestiina aladel;

| — | EUFOR ALTHEA Bosnias ja Hertsegoviinas (käivitatud 2004. aastal, kasutades „Berlin Plus” kokkuleppeid) on ehk saavutanud oma peamised eesmärgid ning seetõttu tuleks anda poliitiline hinnang, et otsustada, kas lugeda missioon lõppenuks ja säästa oluliselt rahalisi vahendeid ja inimressursse (üle 1 400 inimese); |
| --- | --- |

—

EUFOR ALTHEA Bosnias ja Hertsegoviinas (käivitatud 2004. aastal, kasutades „Berlin Plus” kokkuleppeid) on ehk saavutanud oma peamised eesmärgid ning seetõttu tuleks anda poliitiline hinnang, et otsustada, kas lugeda missioon lõppenuks ja säästa oluliselt rahalisi vahendeid ja inimressursse (üle 1 400 inimese);

| — | EL on võtnud edukalt juhirolli rahvusvahelistes pingutustes võidelda piraatluse vastu Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kaudu Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (operatsioon Atalanta), kuid kiiresti on vaja lahendada piraatide juriidilise kohtlemise küsimus, tuginedes eelkõige hiljuti ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud Langi raportile; operatsiooni Atalanta takistab see, et ei ole rakendatud selget piirkondlikku strateegiat, mis oleks suunatud võitlusele piraatluse algpõhjuste vastu ja tegeleks tõhusal moel Aafrika Sarve kroonilise ebastabiilsusega; viivitamatult tuleks võtta meetmeid, millega parandatakse piirkondliku mereseire võimekust; |
| --- | --- |

—

EL on võtnud edukalt juhirolli rahvusvahelistes pingutustes võidelda piraatluse vastu Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kaudu Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (operatsioon Atalanta), kuid kiiresti on vaja lahendada piraatide juriidilise kohtlemise küsimus, tuginedes eelkõige hiljuti ÜRO Julgeolekunõukogule esitatud Langi raportile; operatsiooni Atalanta takistab see, et ei ole rakendatud selget piirkondlikku strateegiat, mis oleks suunatud võitlusele piraatluse algpõhjuste vastu ja tegeleks tõhusal moel Aafrika Sarve kroonilise ebastabiilsusega; viivitamatult tuleks võtta meetmeid, millega parandatakse piirkondliku mereseire võimekust;

| — | EUTM võib osutuda kahjulikuks, kuna sellega parandatakse võimalike Somaalia relvarühmitustesse värvatute sõjalist võimekust; |
| --- | --- |

—

EUTM võib osutuda kahjulikuks, kuna sellega parandatakse võimalike Somaalia relvarühmitustesse värvatute sõjalist võimekust;

| — | EUPOL RD Kongo on riigis tegutsenud alates 2007. aastast ja EUSEC RD Kongo alates 2005. aastast, kuid on avaldanud sihtrühmadele üksnes piiratud positiivset mõju – kui sedagi; soovitab mõlema missiooni tulemuste parandamiseks keskenduda enam seksuaalse vägivalla küsimustele; |
| --- | --- |

—

EUPOL RD Kongo on riigis tegutsenud alates 2007. aastast ja EUSEC RD Kongo alates 2005. aastast, kuid on avaldanud sihtrühmadele üksnes piiratud positiivset mõju – kui sedagi; soovitab mõlema missiooni tulemuste parandamiseks keskenduda enam seksuaalse vägivalla küsimustele;

| 71. | tunneb heameelt nõukogu otsuse üle algatada EUFOR Liibüa missioon humanitaarabi edastamise toetamiseks tingimusel, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo seda taotleb; kutsub nõukogu andma viivitamata humanitaarabi Misrata linnale ja muudele asustuskeskustele, kasutades selleks mereväeressursse; väljendab sügavat muret Liibüa konflikti ohvrite arvu kasvu üle ning selle üle, et teadete kohaselt kasutab Gaddafi režiim tsiviilelanike vastu kassettlahingumoona ja muid relvi; peab äärmiselt kahetsusväärseks seda, et EUFORi mandaat piirdus humanitaarabi aspektidega, samas kui EL oleks pidanud võtma endale juhtrolli mereseire (embargo jõustamise järelevalve ja Frontexi assisteerimine) ning humanitaarabi ja tsiviilelanike kaitsel Liibüas; tuletab sellega seoses meelde oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, milles kutsuti asepresidenti ja kõrget esindajat üles uurima võimalust jõustada embargot ÜJKP õhujõudude ja laevastiku kasutamise abil; peab kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide otsust panna EUFOR Liibüa laiemale mandaadile veto, viies samal ajal iseseisvalt läbi sarnaseid operatsioone; nõuab, et alustataks võimaliku keskpika ja pikaajalise ÜJKP missiooni kavandamisega Liibüas, mis keskenduks julgeolekusektori reformile, riiklike institutsioonide arendamisele ja piirivalvele; |
| --- | --- |

71.

tunneb heameelt nõukogu otsuse üle algatada EUFOR Liibüa missioon humanitaarabi edastamise toetamiseks tingimusel, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo seda taotleb; kutsub nõukogu andma viivitamata humanitaarabi Misrata linnale ja muudele asustuskeskustele, kasutades selleks mereväeressursse; väljendab sügavat muret Liibüa konflikti ohvrite arvu kasvu üle ning selle üle, et teadete kohaselt kasutab Gaddafi režiim tsiviilelanike vastu kassettlahingumoona ja muid relvi; peab äärmiselt kahetsusväärseks seda, et EUFORi mandaat piirdus humanitaarabi aspektidega, samas kui EL oleks pidanud võtma endale juhtrolli mereseire (embargo jõustamise järelevalve ja Frontexi assisteerimine) ning humanitaarabi ja tsiviilelanike kaitsel Liibüas; tuletab sellega seoses meelde oma 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, milles kutsuti asepresidenti ja kõrget esindajat üles uurima võimalust jõustada embargot ÜJKP õhujõudude ja laevastiku kasutamise abil; peab kahetsusväärseks mõnede liikmesriikide otsust panna EUFOR Liibüa laiemale mandaadile veto, viies samal ajal iseseisvalt läbi sarnaseid operatsioone; nõuab, et alustataks võimaliku keskpika ja pikaajalise ÜJKP missiooni kavandamisega Liibüas, mis keskenduks julgeolekusektori reformile, riiklike institutsioonide arendamisele ja piirivalvele;

| 72. | nõuab paremat kohapealset kooskõlastamist, mistõttu on esmatähtis delegatsiooni juhtide (kes on nüüd Euroopa välisteenistuse, mitte enam komisjoni ametnikud) ja ELi eriesindajate roll; on seisukohal, et selline kooskõlastamine peaks toimuma erinevatel tasanditel ja ennekõike






  — | nende missioonide vahel, mille tegevuskoht on sama, et vältida ebakõla ja jõudude dubleerimist, nagu juhtus varasemalt näiteks Bosnia ja Hertsegoviina puhul, kuna EUFOR ALTHEA ja EUPMi missiooni volitusi organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ei olnud kooskõlastatud; |
| --- | --- | --- |

72.

nõuab paremat kohapealset kooskõlastamist, mistõttu on esmatähtis delegatsiooni juhtide (kes on nüüd Euroopa välisteenistuse, mitte enam komisjoni ametnikud) ja ELi eriesindajate roll; on seisukohal, et selline kooskõlastamine peaks toimuma erinevatel tasanditel ja ennekõike

—

nende missioonide vahel, mille tegevuskoht on sama, et vältida ebakõla ja jõudude dubleerimist, nagu juhtus varasemalt näiteks Bosnia ja Hertsegoviina puhul, kuna EUFOR ALTHEA ja EUPMi missiooni volitusi organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ei olnud kooskõlastatud;

| — | ÜJKP missioonide ja muude ELi osalejate ja instrumentide vahel, eriti Palestiinas ja Aafrika-missioonidel; |
| --- | --- |

—

ÜJKP missioonide ja muude ELi osalejate ja instrumentide vahel, eriti Palestiinas ja Aafrika-missioonidel;

| — | arengukoostöö projektide ja ÜJKP missioonide vahel ÜJVP raames; |
| --- | --- |

—

arengukoostöö projektide ja ÜJKP missioonide vahel ÜJVP raames;

| — | ELi ja muude samas piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste jõudude vahel, et tõsta suurimal võimalikul määral koostöö kvaliteeti strateegilisel (nagu näiteks koostöö Afganistani julgeolekujõudude koolitamise alal, mis jagati ELi, Ameerika Ühendriikide ja NATO vahel) ja operatiivsel tasandil (pidades eriti silmas kokkuleppeid, millega reguleeritakse tegevusvabadust kohapeal, et võimaldada salastatud teabe vahetamist, või mis käsitlevad Euroopa Liidu personali kaitset NATO vägede poolt); |
| --- | --- |

—

ELi ja muude samas piirkonnas tegutsevate rahvusvaheliste jõudude vahel, et tõsta suurimal võimalikul määral koostöö kvaliteeti strateegilisel (nagu näiteks koostöö Afganistani julgeolekujõudude koolitamise alal, mis jagati ELi, Ameerika Ühendriikide ja NATO vahel) ja operatiivsel tasandil (pidades eriti silmas kokkuleppeid, millega reguleeritakse tegevusvabadust kohapeal, et võimaldada salastatud teabe vahetamist, või mis käsitlevad Euroopa Liidu personali kaitset NATO vägede poolt);

| 73. | soovitab ATHENA mehhanismi reformida, millega kaasneks ühiselt kantavate kulude osakaalu (praegu hinnanguliselt 10 %) ratsionaliseerimine ja suurendamine, et jagada võrdsemalt kulutusi sõjalistes operatsioonides, mille missioonidel osalejatel, kes niigi võtavad riski ja kulutuste näol ülisuure vastutuse, tuleb praeguses olukorras võtta täiendav majanduslik vastutus; |
| --- | --- |

73.

soovitab ATHENA mehhanismi reformida, millega kaasneks ühiselt kantavate kulude osakaalu (praegu hinnanguliselt 10 %) ratsionaliseerimine ja suurendamine, et jagada võrdsemalt kulutusi sõjalistes operatsioonides, mille missioonidel osalejatel, kes niigi võtavad riski ja kulutuste näol ülisuure vastutuse, tuleb praeguses olukorras võtta täiendav majanduslik vastutus;

| 74. | väljendab heameelt selle üle, et saavutati Madridi kokkulepe Euroopa välisteenistuse loomise kohta, mis võimaldas ette näha kolm konkreetset eelarverubriiki peamistele ÜJKP missioonidele (EULEX KOSOVO, EUPOL AFGANISTAN, EUMM Georgia), eesmärgiga tagada suurem läbipaistvus ja parlamendi tõhusam kontroll kulutuste üle; rõhutab vajadust eraldada igale ÜJKP missioonile üks eelarverida; kinnitab tahet teha koostööd poliitika- ja julgeolekukomitee uue alalise eesistujaga, et edendada ja tõhustada ühiseid konsultatsioone ÜJVP küsimustes vastavalt asepresidendi ja kõrge esindaja avaldusele Madridis kokku lepitud poliitilise vastutuse kohta; kinnitab oma huvi õppida USA Kongressilt ja teiste riikide parlamentidelt julgeoleku- ja kaitsepoliitika järelevalvemenetluste ja -meetodite alastes küsimustes; |
| --- | --- |

74.

väljendab heameelt selle üle, et saavutati Madridi kokkulepe Euroopa välisteenistuse loomise kohta, mis võimaldas ette näha kolm konkreetset eelarverubriiki peamistele ÜJKP missioonidele (EULEX KOSOVO, EUPOL AFGANISTAN, EUMM Georgia), eesmärgiga tagada suurem läbipaistvus ja parlamendi tõhusam kontroll kulutuste üle; rõhutab vajadust eraldada igale ÜJKP missioonile üks eelarverida; kinnitab tahet teha koostööd poliitika- ja julgeolekukomitee uue alalise eesistujaga, et edendada ja tõhustada ühiseid konsultatsioone ÜJVP küsimustes vastavalt asepresidendi ja kõrge esindaja avaldusele Madridis kokku lepitud poliitilise vastutuse kohta; kinnitab oma huvi õppida USA Kongressilt ja teiste riikide parlamentidelt julgeoleku- ja kaitsepoliitika järelevalvemenetluste ja -meetodite alastes küsimustes;

| 75. | nõuab, et ATHENA mehhanismi läbivaatamist käsitleva ettepaneku raames loodaks Lissaboni lepinguga ette nähtud käivitusfond sõjaliste operatsioonide ettevalmistamiseks, et kiirendada vahendite väljamaksmist; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et ATHENA mehhanismi läbivaatamist käsitleva ettepaneku raames loodaks Lissaboni lepinguga ette nähtud käivitusfond sõjaliste operatsioonide ettevalmistamiseks, et kiirendada vahendite väljamaksmist;

| 76. | soovitab võtta meetmeid, et leevendada raskusi kvalifitseeritud personali leidmisel tsiviilmissioonide jaoks (nagu missioonide EULEX KOSOVO ja EUPOL AFGHANISTAN puhul), mis on osutunud kõige sagedasemaks sekkumise vormiks, ning teha vajalikke ettevalmistusi missioonide kiireks kasutuselevõtuks ja nende jätkusuutlikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

76.

soovitab võtta meetmeid, et leevendada raskusi kvalifitseeritud personali leidmisel tsiviilmissioonide jaoks (nagu missioonide EULEX KOSOVO ja EUPOL AFGHANISTAN puhul), mis on osutunud kõige sagedasemaks sekkumise vormiks, ning teha vajalikke ettevalmistusi missioonide kiireks kasutuselevõtuks ja nende jätkusuutlikkuse tagamiseks;

| 77. | soovitab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tagamiseks vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1325 ning tsiviil- ja sõjaliste missioonide tõhususe suurendamiseks kaasata asjakohaselt naispersonali kõikidel kriisiohjamise tasanditel; rõhutab vajadust kaasata naisi otsuste tegemisega seotud kõrgematel ametikohtadel, regulaarselt konsulteerida kodanikuühiskonnaga, sealhulgas naisorganisatsioonidega, ning vajadust parandada missioonide sisest võimekust tegeleda soolise võrdõiguslikkuse küsimustega; nõuab ÜJKP missioonide kontekstis asjakohaste avalike kaebuste menetluste loomist, mis aitaksid kaasa eelkõige seksuaalse ja soolise vägivalla juhtumitest teavitamisele; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal lisada ÜJKP missioonide iga kuue kuu tagant toimuvasse hindamisse üksikasjalik aruanne naiste, rahu ja julgeoleku kohta; rõhutab, et oluline on, et EL määraks ÜJKP missioonidele rohkem naispolitseinikke ja naissõdureid, millega seoses võiks eeskujuna kasutada asuva ÜRO rahuvalvejõudude naispolitseinike kontingenti Libeerias; |
| --- | --- |

77.

soovitab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tagamiseks vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1325 ning tsiviil- ja sõjaliste missioonide tõhususe suurendamiseks kaasata asjakohaselt naispersonali kõikidel kriisiohjamise tasanditel; rõhutab vajadust kaasata naisi otsuste tegemisega seotud kõrgematel ametikohtadel, regulaarselt konsulteerida kodanikuühiskonnaga, sealhulgas naisorganisatsioonidega, ning vajadust parandada missioonide sisest võimekust tegeleda soolise võrdõiguslikkuse küsimustega; nõuab ÜJKP missioonide kontekstis asjakohaste avalike kaebuste menetluste loomist, mis aitaksid kaasa eelkõige seksuaalse ja soolise vägivalla juhtumitest teavitamisele; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal lisada ÜJKP missioonide iga kuue kuu tagant toimuvasse hindamisse üksikasjalik aruanne naiste, rahu ja julgeoleku kohta; rõhutab, et oluline on, et EL määraks ÜJKP missioonidele rohkem naispolitseinikke ja naissõdureid, millega seoses võiks eeskujuna kasutada asuva ÜRO rahuvalvejõudude naispolitseinike kontingenti Libeerias;

| 78. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma meetmeid, mida on vaja Euroopa ressursside ja võimekuse võimaliku kasutuse optimeerimiseks tsiviilmissioonide alal, ja märgib murega, et suuri kulutusi tehakse missioonide EUJUST LEX Iraak ja EUPOL AFGANISTAN julgeolekumeetmetele, mis on usaldatud julgeolekut tagavate eraettevõtjate hoolde; |
| --- | --- |

78.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles võtma meetmeid, mida on vaja Euroopa ressursside ja võimekuse võimaliku kasutuse optimeerimiseks tsiviilmissioonide alal, ja märgib murega, et suuri kulutusi tehakse missioonide EUJUST LEX Iraak ja EUPOL AFGANISTAN julgeolekumeetmetele, mis on usaldatud julgeolekut tagavate eraettevõtjate hoolde;

| 79. | kinnitab, et on vaja luua ametlikke institutsioonilisi mehhanisme, mis oleksid tugevamad ning võimaldaksid hinnata kohapeal korrapäraselt ja ühiste kriteeriumite alusel missioonide edenemist; on veendunud, et see võimaldaks saadud kogemusi väärtustada poliitilis-strateegilisest, tehnilisest, õiguslikust ja operatiivsest vaatepunktist ning pikemas ajalõikes võiks see anda aluse toimuvate sekkumiste edendamiseks ja kriteeriumiteks, mida rakendada tekkivate kriiside puhul, hoides niiviisi strateegilisi huvisid ja olemasolevaid ressursse kõige paremas tasakaalus; |
| --- | --- |

79.

kinnitab, et on vaja luua ametlikke institutsioonilisi mehhanisme, mis oleksid tugevamad ning võimaldaksid hinnata kohapeal korrapäraselt ja ühiste kriteeriumite alusel missioonide edenemist; on veendunud, et see võimaldaks saadud kogemusi väärtustada poliitilis-strateegilisest, tehnilisest, õiguslikust ja operatiivsest vaatepunktist ning pikemas ajalõikes võiks see anda aluse toimuvate sekkumiste edendamiseks ja kriteeriumiteks, mida rakendada tekkivate kriiside puhul, hoides niiviisi strateegilisi huvisid ja olemasolevaid ressursse kõige paremas tasakaalus;

Julgeolek partnerluses

| 80. | kinnitab, et multipolaarne arengusuund rahvusvahelises süsteemis ja strateegiliste partnerluste loomine peavad asetuma keskkonda, millele on iseloomulik aktiivne tegevus mitmepoolsuse edendamiseks mõõtmena, mis on kõige enam kooskõlas õigusriigi põhimõtte üldise tunnustamisega, ELi eripäraga ja üleilmastumise protsessi iseloomustava kasvava vastastikuse sõltuvusega; |
| --- | --- |

80.

kinnitab, et multipolaarne arengusuund rahvusvahelises süsteemis ja strateegiliste partnerluste loomine peavad asetuma keskkonda, millele on iseloomulik aktiivne tegevus mitmepoolsuse edendamiseks mõõtmena, mis on kõige enam kooskõlas õigusriigi põhimõtte üldise tunnustamisega, ELi eripäraga ja üleilmastumise protsessi iseloomustava kasvava vastastikuse sõltuvusega;

| 81. | kordab, et EL austab täielikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja sätteid ja põhimõtteid, ning tunnistab, et esmane vastutus rahvusvahelise rahu ja ülemaailmse julgeoleku säilitamise eest lasub ÜRO Julgeolekunõukogul; |
| --- | --- |

81.

kordab, et EL austab täielikult Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja sätteid ja põhimõtteid, ning tunnistab, et esmane vastutus rahvusvahelise rahu ja ülemaailmse julgeoleku säilitamise eest lasub ÜRO Julgeolekunõukogul;

| 82. | märgib, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Liit sidunud end mitmepoolsete lahenduste edendamise kohustusega, eriti ÜROs, ja et Euroopa Liidu rahvusvaheline tegevus peab põhinema ÜRO põhikirjal, rahvusvahelisel õigusel ning ELi põhimõtetel ja väärtustel; |
| --- | --- |

82.

märgib, et Lissaboni lepinguga on Euroopa Liit sidunud end mitmepoolsete lahenduste edendamise kohustusega, eriti ÜROs, ja et Euroopa Liidu rahvusvaheline tegevus peab põhinema ÜRO põhikirjal, rahvusvahelisel õigusel ning ELi põhimõtetel ja väärtustel;

| 83. | tunnistab, et õiguslikust seisukohast on Lissaboni leping kõrvaldanud varasema liidu ja ühenduse poliitika dihhotoomia, luues ainulaadse juriidilise isiku ja tugevdades ELi õiguskorra autonoomsust rahvusvahelise õiguse suhtes, isegi kui kaalul on rahvusvaheline julgeolek, nagu märgiti Euroopa Kohtu praktikas Kadi kohtuasjas (mille kohaselt „rahvusvaheline õigus võetakse ühenduse õiguskorda üle ainult ühenduse konstitutsiooniliste põhimõtetega kehtestatud tingimustel”); |
| --- | --- |

83.

tunnistab, et õiguslikust seisukohast on Lissaboni leping kõrvaldanud varasema liidu ja ühenduse poliitika dihhotoomia, luues ainulaadse juriidilise isiku ja tugevdades ELi õiguskorra autonoomsust rahvusvahelise õiguse suhtes, isegi kui kaalul on rahvusvaheline julgeolek, nagu märgiti Euroopa Kohtu praktikas Kadi kohtuasjas (mille kohaselt „rahvusvaheline õigus võetakse ühenduse õiguskorda üle ainult ühenduse konstitutsiooniliste põhimõtetega kehtestatud tingimustel”);

| 84. | palub liikmesriikidel, kes kuuluvad ÜRO Julgeolekunõukogusse, kaitsta Euroopa Liidu ühiseid seisukohti ja huve ning teha tööd ÜRO reformi nimel, mille tulemusel EL kui selline saaks alalise liikmelisuse; |
| --- | --- |

84.

palub liikmesriikidel, kes kuuluvad ÜRO Julgeolekunõukogusse, kaitsta Euroopa Liidu ühiseid seisukohti ja huve ning teha tööd ÜRO reformi nimel, mille tulemusel EL kui selline saaks alalise liikmelisuse;

| 85. | rõhutab, et on vaja tihendada ELi ja ÜRO koostööd kriisiohjamise valdkonnas, eriti kriisi varajastes staadiumites ja konfliktijärgses ülesehitustöös, ning tagada seejuures tihe seos äsja asutatud Euroopa välisteenistuse asjaomaste struktuuridega; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et on vaja tihendada ELi ja ÜRO koostööd kriisiohjamise valdkonnas, eriti kriisi varajastes staadiumites ja konfliktijärgses ülesehitustöös, ning tagada seejuures tihe seos äsja asutatud Euroopa välisteenistuse asjaomaste struktuuridega;

| 86. | palub liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed ELi tegeliku osalemise paremaks suunamiseks ÜRO peaassamblee istungitel; |
| --- | --- |

86.

palub liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed ELi tegeliku osalemise paremaks suunamiseks ÜRO peaassamblee istungitel;

| 87. | tunnustab NATOt alustalana ühiskaitses nende liikmesriikide jaoks, kes on NATO liikmed ja tema liikmesriikide üleselt; meenutab ELi ja NATO vahelise tulemusliku koostöö vajadust eelkõige juhtudel, kui need kaks organisatsiooni tegutsevad samas valdkonnas; ootab kõrge esindaja ettepanekuid, mille esitamine tehti talle ülesandeks Euroopa Ülemkogu 2010. aasta septembri järeldustega, mis käsitlevad ELi ja NATO koostööd kriisiohjamise alal; |
| --- | --- |

87.

tunnustab NATOt alustalana ühiskaitses nende liikmesriikide jaoks, kes on NATO liikmed ja tema liikmesriikide üleselt; meenutab ELi ja NATO vahelise tulemusliku koostöö vajadust eelkõige juhtudel, kui need kaks organisatsiooni tegutsevad samas valdkonnas; ootab kõrge esindaja ettepanekuid, mille esitamine tehti talle ülesandeks Euroopa Ülemkogu 2010. aasta septembri järeldustega, mis käsitlevad ELi ja NATO koostööd kriisiohjamise alal;

| 88. | väljendab heameelt NATO uues strateegiakontseptsioonis sisalduva nõusoleku üle tugevdada täiendavalt ELi–NATO strateegilist koostööd; kinnitab veel kord, et enamik uues strateegiakontseptsioonis tuvastatud ohtusid ähvardavad ka ELi, ning toonitab ELi ja NATO vahelise, vastastikuse tugevdamise vaimus toimuva koostöö edendamise tähtsust kriisiohjamises ning teineteise sõltumatuse austamist otsuste langetamisel; juhib seoses laiahaardelise käsitusega kriisidest, milles EL ja NATO osalevad, tähelepanu vajadusele vältida jõupingutuste ja ressursside asjatut dubleerimist, ning kutsub ELi ja NATOt üles vastavate vahendite abil koostööd süvendama; nõuab tungivalt, et dubleerimise vältimiseks NATO rangelt piiraks tsiviilvõimekuse arendamist; |
| --- | --- |

88.

väljendab heameelt NATO uues strateegiakontseptsioonis sisalduva nõusoleku üle tugevdada täiendavalt ELi–NATO strateegilist koostööd; kinnitab veel kord, et enamik uues strateegiakontseptsioonis tuvastatud ohtusid ähvardavad ka ELi, ning toonitab ELi ja NATO vahelise, vastastikuse tugevdamise vaimus toimuva koostöö edendamise tähtsust kriisiohjamises ning teineteise sõltumatuse austamist otsuste langetamisel; juhib seoses laiahaardelise käsitusega kriisidest, milles EL ja NATO osalevad, tähelepanu vajadusele vältida jõupingutuste ja ressursside asjatut dubleerimist, ning kutsub ELi ja NATOt üles vastavate vahendite abil koostööd süvendama; nõuab tungivalt, et dubleerimise vältimiseks NATO rangelt piiraks tsiviilvõimekuse arendamist;

| 89. | rõhutab Aafrika mandri suurt olulisust ELi julgeolekule, rahuvalvele ja konfliktide ennetamisele; toetab tihedat koostööd ELi ja Aafrika Liidu vahel rahu- ja julgeolekupartnerluse raames, mis on seotud Aafrika–ELi ühisstrateegiaga; julgustab Aafrika Liitu suurendama oma osalust ja vastutust, eriti kriisiohjamises, ja kinnitab taas, kui olulised on komisjoni ja liikmesriikide konkreetsed meetmed, et võidelda kerg- ja väikerelvade salakaubaveo ja levikuga; toetab Tripoli deklaratsiooni üleskutset muuta Aafrika rahu- ja julgeolekustruktuur terviklikult toimivaks; |
| --- | --- |

89.

rõhutab Aafrika mandri suurt olulisust ELi julgeolekule, rahuvalvele ja konfliktide ennetamisele; toetab tihedat koostööd ELi ja Aafrika Liidu vahel rahu- ja julgeolekupartnerluse raames, mis on seotud Aafrika–ELi ühisstrateegiaga; julgustab Aafrika Liitu suurendama oma osalust ja vastutust, eriti kriisiohjamises, ja kinnitab taas, kui olulised on komisjoni ja liikmesriikide konkreetsed meetmed, et võidelda kerg- ja väikerelvade salakaubaveo ja levikuga; toetab Tripoli deklaratsiooni üleskutset muuta Aafrika rahu- ja julgeolekustruktuur terviklikult toimivaks;

| 90. | soovitab ennekõike arendada varajase hoiatuse ja konfliktide ennetamise võimet Aafrikas ning suurendada nn tarkade kogu võimet toimida vahendajana, samuti uurida Aafrika rahuvalveoperatsioonide rahastamist käsitlevas Prodi raportis esitatud soovituste rakendamise võimalusi; julgustab arendama suhteid, mis on suunatud koostööle ja allpiirkondlike organisatsioonide suutlikkuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

90.

soovitab ennekõike arendada varajase hoiatuse ja konfliktide ennetamise võimet Aafrikas ning suurendada nn tarkade kogu võimet toimida vahendajana, samuti uurida Aafrika rahuvalveoperatsioonide rahastamist käsitlevas Prodi raportis esitatud soovituste rakendamise võimalusi; julgustab arendama suhteid, mis on suunatud koostööle ja allpiirkondlike organisatsioonide suutlikkuse tugevdamisele;

| 91. | tuletab meelde, et lisaks partnerlusele teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nt ÜRO, NATO ja Aafrika Liiduga, tuleks ÜJKP kontekstis parandada individuaalset koostööd kolmandate riikidega; märgib, et kogemus näitab, et kolmandad riigid võivad anda ÜJKP missioonidesse olulisi väärtusi, inimressursse ja teadmisi, näiteks EUFOR Tšaad/CAR, kus Venemaa andis vajalikke helikoptereid, ja EUROFOR Althea, kus sellised riigid nagu Türgi ja Maroko andsid oma panuse olulise hulga vägede näol; usub, et peale selle võib kolmandate riikide kaasatus parandada ÜJKP operatsioonide legitiimsust ja aidata luua laiemapõhjalist julgeolekudialoogi oluliste partneritega ning et sealjuures jäädakse kindlaks inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte tunnustamise edendamisele; |
| --- | --- |

91.

tuletab meelde, et lisaks partnerlusele teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nt ÜRO, NATO ja Aafrika Liiduga, tuleks ÜJKP kontekstis parandada individuaalset koostööd kolmandate riikidega; märgib, et kogemus näitab, et kolmandad riigid võivad anda ÜJKP missioonidesse olulisi väärtusi, inimressursse ja teadmisi, näiteks EUFOR Tšaad/CAR, kus Venemaa andis vajalikke helikoptereid, ja EUROFOR Althea, kus sellised riigid nagu Türgi ja Maroko andsid oma panuse olulise hulga vägede näol; usub, et peale selle võib kolmandate riikide kaasatus parandada ÜJKP operatsioonide legitiimsust ja aidata luua laiemapõhjalist julgeolekudialoogi oluliste partneritega ning et sealjuures jäädakse kindlaks inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte tunnustamise edendamisele;

| 92. | on seisukohal, et selline dialoog peaks puudutama asjakohaseid ohuhinnanguid, kaasama (vajadusel) ELi õppustesse ja koolitusse kolmandaid riike ning viima üldise tihedama vastastikuse kaasatuseni; usub, et koostöö edendamiseks kolmandate riikidega ning iga konkreetse kaasatuse üle toimuvate läbirääkimiste näol kaasnevate viivituste vältimiseks tuleks lahendada protseduurilised takistused; on seisukohal, et selleks võiks mõne kolmanda riigiga koostada raamlepinguid ja kehtestada standardmenetlused, mis hõlbustaksid nende panust; |
| --- | --- |

92.

on seisukohal, et selline dialoog peaks puudutama asjakohaseid ohuhinnanguid, kaasama (vajadusel) ELi õppustesse ja koolitusse kolmandaid riike ning viima üldise tihedama vastastikuse kaasatuseni; usub, et koostöö edendamiseks kolmandate riikidega ning iga konkreetse kaasatuse üle toimuvate läbirääkimiste näol kaasnevate viivituste vältimiseks tuleks lahendada protseduurilised takistused; on seisukohal, et selleks võiks mõne kolmanda riigiga koostada raamlepinguid ja kehtestada standardmenetlused, mis hõlbustaksid nende panust;

| 93. | rõhutab, kui tähtis on teha ELi naabritega ÜJKP vallas koostööd, mis peaks olema piirkondlikult tasakaalus ja pakkuma ulatuslikult võimalusi julgeolekusektori reformidele kaasaaitamiseks partnerriikides ning ei aitaks üksnes luua tsiviil- ja sõjalist võimekust, et ELi ida- ja lõunapoolsed partnerid saaksid ÜJKP missioonides osaleda, vaid toetaks rohkem ka piirkondliku julgeoleku korraldamist; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, kui tähtis on teha ELi naabritega ÜJKP vallas koostööd, mis peaks olema piirkondlikult tasakaalus ja pakkuma ulatuslikult võimalusi julgeolekusektori reformidele kaasaaitamiseks partnerriikides ning ei aitaks üksnes luua tsiviil- ja sõjalist võimekust, et ELi ida- ja lõunapoolsed partnerid saaksid ÜJKP missioonides osaleda, vaid toetaks rohkem ka piirkondliku julgeoleku korraldamist;

*

* *

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ning ÜRO ja NATO peasekretärile. |
| --- | --- |

94.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ning ÜRO ja NATO peasekretärile.

---

(1)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0419.

(3)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 63.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/66

---

Kolmapäev, 11. mai 2011EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonides

P7_TA(2011)0229

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta resolutsioon ELi kui ülemaailmse osaleja ja tema rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides (2010/2298(INI))

2012/C 377 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Rahvusvaheliste organisatsioonide uus juhtimisstruktuur” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Rahvusvaheliste organisatsioonide uus juhtimisstruktuur” (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 väljendatud liidu ja liikmesriikide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikeid 1 ja 2, milles kutsutakse liitu üles edendama mitmepoolsete lahenduste leidmist ühistele probleemidele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raamistikus, ning saavutama koostöö kõrge tase, et edendada tugevamal mitmepoolsel koostööl ja hea valitsemistavaga maailmakorral tuginevat rahvusvahelist süsteemi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 21 lõikeid 1 ja 2, milles kutsutakse liitu üles edendama mitmepoolsete lahenduste leidmist ühistele probleemidele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raamistikus, ning saavutama koostöö kõrge tase, et edendada tugevamal mitmepoolsel koostööl ja hea valitsemistavaga maailmakorral tuginevat rahvusvahelist süsteemi;

| — | võttes arvesse 3. mail 2011 vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni eelnõud Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2011 vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooni eelnõud Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös (2);

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 25. mail 2010. aastal vastu võetud ELi prioriteete ÜRO Peaassamblee 65. istungjärguks (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 25. mail 2010. aastal vastu võetud ELi prioriteete ÜRO Peaassamblee 65. istungjärguks (3);

| — | võttes arvesse 2010. aasta septembri Euroopa Ülemkogu poolt kehtestatud sisemisi protseduurireegleid Euroopa Liidu välispoliitika parandamiseks terviklikuma lähenemisviisi abil (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta septembri Euroopa Ülemkogu poolt kehtestatud sisemisi protseduurireegleid Euroopa Liidu välispoliitika parandamiseks terviklikuma lähenemisviisi abil (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ja nõukogu 12. detsembri 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ja nõukogu 12. detsembri 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (KOM(2003)0526); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa Liit ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: mitmepoolsuse valik” (KOM(2003)0526);

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni soovituste kohta komisjonile liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamise kohta eelkõige euroalal (6);

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise institutsiooniliste aspektide kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemise institutsiooniliste aspektide kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 65. istungjärgu kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni NATO rolli kohta ELi julgeolekustruktuuris (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni NATO rolli kohta ELi julgeolekustruktuuris (9);

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Valuutafondi strateegilise hindamise kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Rahvusvahelise Valuutafondi strateegilise hindamise kohta (10);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0181/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0181/2011),

| A. | arvestades, et üleilmastumise protsessidega kaasneb ülemaailmse juhtimise jaoks hulk eri võimalusi, väljakutseid ja ohtusid, millega samal ajal paljastuvad sotsiaalsed lüngad ja puudujäägid, sealhulgas finantsturgudel, energiajulgeolekus, võitluses vaesuse vastu, kliimamuutuse poliitikas ja inimõiguste rikkumises; arvestades, et ülemaailmsed väljakutsed ja ohud nõuavad kogu maailma hõlmavat koostööd ja ühist tegevust nende probleemide lahendamiseks ning tulemuslikke institutsioone ja õiguspäraseid eeskirju; arvestades, et selleks, et rahvusvahelised organisatsioonid oleksid õiguspärased ja tulemuslikud, peavad nad kajastama kõikide riikide huve mitme jõukeskusega maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üleilmastumise protsessidega kaasneb ülemaailmse juhtimise jaoks hulk eri võimalusi, väljakutseid ja ohtusid, millega samal ajal paljastuvad sotsiaalsed lüngad ja puudujäägid, sealhulgas finantsturgudel, energiajulgeolekus, võitluses vaesuse vastu, kliimamuutuse poliitikas ja inimõiguste rikkumises; arvestades, et ülemaailmsed väljakutsed ja ohud nõuavad kogu maailma hõlmavat koostööd ja ühist tegevust nende probleemide lahendamiseks ning tulemuslikke institutsioone ja õiguspäraseid eeskirju; arvestades, et selleks, et rahvusvahelised organisatsioonid oleksid õiguspärased ja tulemuslikud, peavad nad kajastama kõikide riikide huve mitme jõukeskusega maailmas;

| B. | arvestades, et ELi pühendumus tulemuslikule mitmepoolsusele, nagu on osutatud 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias, on Euroopa välistegevuse juhtpõhimõte; arvestades, et ELil lasub eriline ülemaailmne vastutus, mis põhineb tema kogemustel niisugustes valdkondades nagu koostöö riikide ja institutsioonide vahel, eeskirjadel põhinev kord ja mitmemõõtmeline mitmepoolsus ning mille kandmist ta peaks jätkama; arvestades, et EL on varustatud selliste väärtustega nagu inimõiguste austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, vendlus ja õigusriigi põhimõte, ning poliitikavahendite kogumiga, sh juriidilise isiku staatus, mis on vajalik mitmepoolsete struktuuride tugevdamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi pühendumus tulemuslikule mitmepoolsusele, nagu on osutatud 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias, on Euroopa välistegevuse juhtpõhimõte; arvestades, et ELil lasub eriline ülemaailmne vastutus, mis põhineb tema kogemustel niisugustes valdkondades nagu koostöö riikide ja institutsioonide vahel, eeskirjadel põhinev kord ja mitmemõõtmeline mitmepoolsus ning mille kandmist ta peaks jätkama; arvestades, et EL on varustatud selliste väärtustega nagu inimõiguste austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, vendlus ja õigusriigi põhimõte, ning poliitikavahendite kogumiga, sh juriidilise isiku staatus, mis on vajalik mitmepoolsete struktuuride tugevdamiseks;

| C. | arvestades, et ELi mitmepoolsete organisatsioonide liikmeks olemise lisandväärtus peitub valdkondades, kus tal on ainu- või jagatud pädevus: majandus- ja kaubandusküsimused, keskkonnapoliitika, arenguabi ning julgeoleku- ja kaitsepoliitika; arvestades, et EL võib pakkuda lisandväärtust ka niisugustes mitmepoolsetes organisatsioonides või tippkohtumistel, kus kõik tema liikmed esindatud ei ole; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi mitmepoolsete organisatsioonide liikmeks olemise lisandväärtus peitub valdkondades, kus tal on ainu- või jagatud pädevus: majandus- ja kaubandusküsimused, keskkonnapoliitika, arenguabi ning julgeoleku- ja kaitsepoliitika; arvestades, et EL võib pakkuda lisandväärtust ka niisugustes mitmepoolsetes organisatsioonides või tippkohtumistel, kus kõik tema liikmed esindatud ei ole;

| D. | arvestades, et Lissaboni leping suurendab liidu kui juriidilise isiku sätestamisega ELi suutlikkust ühineda eri rahvusvaheliste organisatsioonidega, annab talle suurema pädevuse välistegevuses, annab eelkõige komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoha ja Euroopa välisteenistuse loomisega ELile maailmas selgema ja tugevama sõnaõiguse ning soodustab igasugust vastastikku kasulikku koostööd asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning riikide rühmadega, ning arvestades, et see võimaldab liidul korraldada oma tööd selliselt, et tal oleks võimalik saavutada tulemuslik ülemaailmne roll |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni leping suurendab liidu kui juriidilise isiku sätestamisega ELi suutlikkust ühineda eri rahvusvaheliste organisatsioonidega, annab talle suurema pädevuse välistegevuses, annab eelkõige komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoha ja Euroopa välisteenistuse loomisega ELile maailmas selgema ja tugevama sõnaõiguse ning soodustab igasugust vastastikku kasulikku koostööd asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning riikide rühmadega, ning arvestades, et see võimaldab liidul korraldada oma tööd selliselt, et tal oleks võimalik saavutada tulemuslik ülemaailmne roll

| E. | arvestades, et kooskõlas ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punktiga h edendab liit tugevamal mitmepoolsel koostööl ja hea valitsemistavaga maailmakorral tuginevat rahvusvahelist süsteemi ning ELi lepingu artikli 32 alusel tagavad ELi liikmesriigid oma meetmete vastastikuse lähendamise teel liidu võime oma huve ja väärtusi rahvusvahelisel areenil arvestatavaks teha; arvestades, et ELi pühendumus saada ülemaailmseks osalejaks nõuab suutlikkust ja tahet esitada ettepanekuid põhjalike reformide elluviimiseks mitmepoolsetes organisatsioonides ja foorumites; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kooskõlas ELi lepingu artikli 21 lõike 2 punktiga h edendab liit tugevamal mitmepoolsel koostööl ja hea valitsemistavaga maailmakorral tuginevat rahvusvahelist süsteemi ning ELi lepingu artikli 32 alusel tagavad ELi liikmesriigid oma meetmete vastastikuse lähendamise teel liidu võime oma huve ja väärtusi rahvusvahelisel areenil arvestatavaks teha; arvestades, et ELi pühendumus saada ülemaailmseks osalejaks nõuab suutlikkust ja tahet esitada ettepanekuid põhjalike reformide elluviimiseks mitmepoolsetes organisatsioonides ja foorumites;

| F. | arvestades, et Lissaboni lepinguga loodi ELi välisesindatuse jaoks uued alalised struktuurid, mis näevad ette, et varem ELi vahelduvate eesistujariikide poolt täidetud ülesanded võetakse üle uute ELi esindajate poolt, ning arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomine annab võimaluse tegelda tõhusa mitmepoolse diplomaatiaga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni lepinguga loodi ELi välisesindatuse jaoks uued alalised struktuurid, mis näevad ette, et varem ELi vahelduvate eesistujariikide poolt täidetud ülesanded võetakse üle uute ELi esindajate poolt, ning arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomine annab võimaluse tegelda tõhusa mitmepoolse diplomaatiaga;

| G. | arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide esindatus mitmepoolsetes organisatsioonides, mitteametlikel tippkohtumistel ja rahvusvahelistes struktuurides on killustatud, sageli mittetulemuslik ja endiselt märkimisväärselt varieeruv; arvestades, et liidu välisesindatus on arenenud hajutatult, ebajärjekindlalt ja üsna juhuslikul viisil; arvestades, et ülimalt killustunud välisesindatus kahjustab tõenäoliselt ELi sõnumit ja pühendumust tulemuslikule mitmepoolsusele ja ülemaailmsele juhtimisele, ning arvestades, et nõrk ELi pädevus ja mittetulemuslikud kooskõlastusmehhanismid võivad takistada ELi rahvusvahelisel areenil ühel häälel rääkimast ning piiravad seetõttu tema otsusekindlust ja kahjustavad tema usaldusväärsust; arvestades, et Lissaboni lepingu potentsiaali täielik ärakasutamine rahvusvahelisel areenil nõuab liikmesriikidelt seoses nende esindatusega tugevat poliitilist tahet ja paindlikkust, ning arvestades, et ELi staatus rahvusvahelistes organisatsioonides jääb sageli ELi pädevuste arengust maha; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ja selle liikmesriikide esindatus mitmepoolsetes organisatsioonides, mitteametlikel tippkohtumistel ja rahvusvahelistes struktuurides on killustatud, sageli mittetulemuslik ja endiselt märkimisväärselt varieeruv; arvestades, et liidu välisesindatus on arenenud hajutatult, ebajärjekindlalt ja üsna juhuslikul viisil; arvestades, et ülimalt killustunud välisesindatus kahjustab tõenäoliselt ELi sõnumit ja pühendumust tulemuslikule mitmepoolsusele ja ülemaailmsele juhtimisele, ning arvestades, et nõrk ELi pädevus ja mittetulemuslikud kooskõlastusmehhanismid võivad takistada ELi rahvusvahelisel areenil ühel häälel rääkimast ning piiravad seetõttu tema otsusekindlust ja kahjustavad tema usaldusväärsust; arvestades, et Lissaboni lepingu potentsiaali täielik ärakasutamine rahvusvahelisel areenil nõuab liikmesriikidelt seoses nende esindatusega tugevat poliitilist tahet ja paindlikkust, ning arvestades, et ELi staatus rahvusvahelistes organisatsioonides jääb sageli ELi pädevuste arengust maha;

| H. | arvestades, et ELi välisesindatus mitmepoolsetes suhetes varieerub alates instantsidest, milles kõik liikmesriigid on täisliikmed ja EL on vaatleja (nt Rahvusvaheline Valuuta- ja Rahanduskomitee, arengukomitee, Euroopa Nõukogu), variantideni, kus kõik liikmesriigid ja lisaks EL on täisliikmed (nt FAO, WTO) või täieõiguslikud osalised (nt G8/G20), organisatsioonideni, milles mõned ELi liikmesriigid tegutsevad täisliikmetena ja ELil ei ole mingit staatust (ÜRO Julgeolekunõukogu, mõned rahvusvahelised finantsasutused); arvestades, et kõige keerulisemad olukorrad tekivad seal, kus ELil ja tema liikmesriikidel on jagatud pädevus või ainu- ja jagatud pädevuse kombinatsioon; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi välisesindatus mitmepoolsetes suhetes varieerub alates instantsidest, milles kõik liikmesriigid on täisliikmed ja EL on vaatleja (nt Rahvusvaheline Valuuta- ja Rahanduskomitee, arengukomitee, Euroopa Nõukogu), variantideni, kus kõik liikmesriigid ja lisaks EL on täisliikmed (nt FAO, WTO) või täieõiguslikud osalised (nt G8/G20), organisatsioonideni, milles mõned ELi liikmesriigid tegutsevad täisliikmetena ja ELil ei ole mingit staatust (ÜRO Julgeolekunõukogu, mõned rahvusvahelised finantsasutused); arvestades, et kõige keerulisemad olukorrad tekivad seal, kus ELil ja tema liikmesriikidel on jagatud pädevus või ainu- ja jagatud pädevuse kombinatsioon;

| I. | arvestades, et ülemaailmse finantskriisi tõttu on suhteline majanduslik tähtsus nihkunud arenenud majandusega riikidelt tärkava turumajandusega riikidele kiiremini, ning arvestades, et selle taustal saab ELil olema tugev ja tulemuslik hääl maailmas üksnes siis, kui ta edastab ühtset sõnumit; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ülemaailmse finantskriisi tõttu on suhteline majanduslik tähtsus nihkunud arenenud majandusega riikidelt tärkava turumajandusega riikidele kiiremini, ning arvestades, et selle taustal saab ELil olema tugev ja tulemuslik hääl maailmas üksnes siis, kui ta edastab ühtset sõnumit;

| J. | arvestades, et ELi liikmesriigid peavad esmatähtsaks ÜRO reformi ja tugevdamist, et tagada õiglasem geograafiline esindatus, kajastada tänapäeva muutuvat geopoliitilist tegelikkust ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesuses ning tagada, et ÜRO Julgeolekunõukogu suudaks täita oma kohustusi ja tegutseda tulemuslikult ülemaailmsetele probleemidele lahenduste pakkumisel ja põhilistele ohtudele reageerimisel; arvestades, et EL tagab rohkem kui kolmandiku ÜRO korralisest eelarvest, rohkem kui kaks viiendikku ÜRO rahuvalveoperatsioonide eelarvest ja umbes poole kõikide ÜRO fondide ja programmide sissemaksetest, ning arvestades, et ELi finantskohustused peavad seega vastama tema poliitilisele kaalule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi liikmesriigid peavad esmatähtsaks ÜRO reformi ja tugevdamist, et tagada õiglasem geograafiline esindatus, kajastada tänapäeva muutuvat geopoliitilist tegelikkust ÜRO Julgeolekunõukogu liikmesuses ning tagada, et ÜRO Julgeolekunõukogu suudaks täita oma kohustusi ja tegutseda tulemuslikult ülemaailmsetele probleemidele lahenduste pakkumisel ja põhilistele ohtudele reageerimisel; arvestades, et EL tagab rohkem kui kolmandiku ÜRO korralisest eelarvest, rohkem kui kaks viiendikku ÜRO rahuvalveoperatsioonide eelarvest ja umbes poole kõikide ÜRO fondide ja programmide sissemaksetest, ning arvestades, et ELi finantskohustused peavad seega vastama tema poliitilisele kaalule;

| K. | arvestades, et niisuguseid institutsioonilisi mehhanisme nagu üha tihedam ja tulemuslikum kooskõlastamine ELi liikmesriikide vahel võiks pidada võimaluseks saavutada ELi ja tema liikmesriikide ühise välisesindatuse eesmärk, ning arvestades, et konsultatsioonid riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel ÜVJP/ÜJKP valdkonnas võivad kujuneda selles protsessis otsustavaks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et niisuguseid institutsioonilisi mehhanisme nagu üha tihedam ja tulemuslikum kooskõlastamine ELi liikmesriikide vahel võiks pidada võimaluseks saavutada ELi ja tema liikmesriikide ühise välisesindatuse eesmärk, ning arvestades, et konsultatsioonid riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel ÜVJP/ÜJKP valdkonnas võivad kujuneda selles protsessis otsustavaks;

| L. | arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga 2010. aasta kvootide ja hääleõigusega seonduva reformi tulemusel ja Euroopa sissemaksete toetusel suurenes tärkava turumajandusega ja arenguriikide hääleõigus ja esindatus rahvusvahelistes finantsasutustes; arvestades, et ELi roll – hoolimata tema poolt kõnealuste asutuste kapitali antava panuse suurusest – ei vasta täielikult tema kaalule maailmamajanduses ja ülemaailmses kaubanduses, ning arvestades, et välisesindatuse praeguse struktuuriga kaasnevad suured tehingu- ja kooskõlastamiskulud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga 2010. aasta kvootide ja hääleõigusega seonduva reformi tulemusel ja Euroopa sissemaksete toetusel suurenes tärkava turumajandusega ja arenguriikide hääleõigus ja esindatus rahvusvahelistes finantsasutustes; arvestades, et ELi roll – hoolimata tema poolt kõnealuste asutuste kapitali antava panuse suurusest – ei vasta täielikult tema kaalule maailmamajanduses ja ülemaailmses kaubanduses, ning arvestades, et välisesindatuse praeguse struktuuriga kaasnevad suured tehingu- ja kooskõlastamiskulud;

| M. | arvestades, et ELi ja NATO ühine eesmärk saavutada nn strateegiline partnerlus peaks võimaldama tulemuslikku sünergilist toimet ja mõlema organisatsiooni varade suurendamist ja tagama tulemusliku koostöö; arvestades, et EL ja NATO peaksid tagama tõhusa kriisiohje, et määrata kindlaks parim võimalik reageering kriisile, tegutsema tõeliselt kooskõlastatud viisil ja kasutama kõige paremini ära mõlema organisatsiooni teadmisi ja ressursse kooskõlas 1999. aastal Washingtonis toimunud NATO tippkohtumise, 2002. aastal Nice’is toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise ning ELi ja NATO 16. detsembri 2002. aasta ühisdeklaratsiooni järeldustega ning arvestades 2010. aasta novembri NATO Lissaboni tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi ja NATO ühine eesmärk saavutada nn strateegiline partnerlus peaks võimaldama tulemuslikku sünergilist toimet ja mõlema organisatsiooni varade suurendamist ja tagama tulemusliku koostöö; arvestades, et EL ja NATO peaksid tagama tõhusa kriisiohje, et määrata kindlaks parim võimalik reageering kriisile, tegutsema tõeliselt kooskõlastatud viisil ja kasutama kõige paremini ära mõlema organisatsiooni teadmisi ja ressursse kooskõlas 1999. aastal Washingtonis toimunud NATO tippkohtumise, 2002. aastal Nice’is toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise ning ELi ja NATO 16. detsembri 2002. aasta ühisdeklaratsiooni järeldustega ning arvestades 2010. aasta novembri NATO Lissaboni tippkohtumise tulemusi;

| N. | arvestades, et rahvusvaheliste tippkohtumiste diplomaatia peaks suutma paremini ergutada ulatuslikumat mitmepoolset koostööd, et tagada ülemaailmne julgeolek aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja inimeste julgeoleku suurendamise abil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvaheliste tippkohtumiste diplomaatia peaks suutma paremini ergutada ulatuslikumat mitmepoolset koostööd, et tagada ülemaailmne julgeolek aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja inimeste julgeoleku suurendamise abil;

| O. | arvestades, et praegused demograafilised muutused nii ELis kui ka väljaspool seda mõjutavad mitmepoolsust, kuna uus reaalsus avaldab survet liikmesuse, kohtade ja hääleõiguste muutmiseks mitmepoolsetes organisatsioonides; arvestades, et EL peaks seetõttu oma esindatuse tasakaalustamiseks, millel on vältimatult märkimisväärne mõju ELi liikmesriikidele, nõudma kõiki oma diplomaatilisi vahendeid kasutades, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid kohustuse tegutseda arenevas mitmepoolses süsteemis, eelkõige säästva arengu, vaesuse kaotamise, terrorismivastase ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning kliimamuutuse valdkonnas konstruktiivselt ja läbipaistvalt; arvestades, et ELi osalemine ülemaailmse juhtimise tärkavates struktuurides ning uute eeskirjade ja põhimõtete üle peetavad läbirääkimised nõuavad kompromisside tegemist nende riikide ja uute osalistega, kes taotlevad oma hääle kuulda võtmist rahvusvahelisel tasandil, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegused demograafilised muutused nii ELis kui ka väljaspool seda mõjutavad mitmepoolsust, kuna uus reaalsus avaldab survet liikmesuse, kohtade ja hääleõiguste muutmiseks mitmepoolsetes organisatsioonides; arvestades, et EL peaks seetõttu oma esindatuse tasakaalustamiseks, millel on vältimatult märkimisväärne mõju ELi liikmesriikidele, nõudma kõiki oma diplomaatilisi vahendeid kasutades, et tärkava turumajandusega riigid võtaksid kohustuse tegutseda arenevas mitmepoolses süsteemis, eelkõige säästva arengu, vaesuse kaotamise, terrorismivastase ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning kliimamuutuse valdkonnas konstruktiivselt ja läbipaistvalt; arvestades, et ELi osalemine ülemaailmse juhtimise tärkavates struktuurides ning uute eeskirjade ja põhimõtete üle peetavad läbirääkimised nõuavad kompromisside tegemist nende riikide ja uute osalistega, kes taotlevad oma hääle kuulda võtmist rahvusvahelisel tasandil,

| P. | arvestades, et ELi kogu välistegevuse keskmesse peaksid kuuluma demokraatia ja inimõiguste, eelkõige naiste ja laste õiguste edendamine, sõnavabadus, õigusriigi põhimõte, julgeoleku tugevdamine, demokraatlik stabiilsus, jõukus ning sissetulekute, rikkuse ja võimaluste õiglane jaotumine ühiskonnas; arvestades, et rahvusvahelise kriminaalkohtusüsteemi täiendav tugevdamine aruandluse edendamiseks ja karistamatuse kaotamiseks ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kui ainukese alalise ja sõltumatu kohtuasutuse olulise töö edendamine peaks olema ELi kogu välistegevuse lahutamatu osa, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi kogu välistegevuse keskmesse peaksid kuuluma demokraatia ja inimõiguste, eelkõige naiste ja laste õiguste edendamine, sõnavabadus, õigusriigi põhimõte, julgeoleku tugevdamine, demokraatlik stabiilsus, jõukus ning sissetulekute, rikkuse ja võimaluste õiglane jaotumine ühiskonnas; arvestades, et rahvusvahelise kriminaalkohtusüsteemi täiendav tugevdamine aruandluse edendamiseks ja karistamatuse kaotamiseks ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kui ainukese alalise ja sõltumatu kohtuasutuse olulise töö edendamine peaks olema ELi kogu välistegevuse lahutamatu osa,

ELi rolli tugevdamine mitmepoolses süsteemis

| 1. | märgib, et ELi konsensuse saavutamise ja kooskõlastatud meetmete võtmise mehhanismid teevad temast eeskirjadel põhineva rahvusvahelise korra eeskuju, ning rõhutab seetõttu, et ELil on vaja teha koostööd juhtivate piirkondlike jõududega ja osaleda aktiivselt sellise rahvusvahelise keskkonna loomises ja parandamises, mis võimaldab ELil edukalt oma väärtuste ja eesmärkide poole püüelda, nagu on nõutud aluslepingus; peab just nendes valdkondades, kus ELil on ainu- või jagatud pädevus, ELi ülemaailmseks osalejaks olemise ja tema positsiooni kindlustamise püüdluse seisukohast oluliseks sisemise koordineerimise parandamist, mis on vajalik ühel häälel rääkimiseks, suutlikkust kujundada mitmepoolset koostööd või juhtida ühist tegevust rahvusvaheliste probleemidega tegelemisel, eelkõige nendega, mis tulenevad kaitsmiskohustusest ja vajadusest suurendada inimeste julgeolekut, et saavutada ülemaailmne julgeolek; |
| --- | --- |

1.

märgib, et ELi konsensuse saavutamise ja kooskõlastatud meetmete võtmise mehhanismid teevad temast eeskirjadel põhineva rahvusvahelise korra eeskuju, ning rõhutab seetõttu, et ELil on vaja teha koostööd juhtivate piirkondlike jõududega ja osaleda aktiivselt sellise rahvusvahelise keskkonna loomises ja parandamises, mis võimaldab ELil edukalt oma väärtuste ja eesmärkide poole püüelda, nagu on nõutud aluslepingus; peab just nendes valdkondades, kus ELil on ainu- või jagatud pädevus, ELi ülemaailmseks osalejaks olemise ja tema positsiooni kindlustamise püüdluse seisukohast oluliseks sisemise koordineerimise parandamist, mis on vajalik ühel häälel rääkimiseks, suutlikkust kujundada mitmepoolset koostööd või juhtida ühist tegevust rahvusvaheliste probleemidega tegelemisel, eelkõige nendega, mis tulenevad kaitsmiskohustusest ja vajadusest suurendada inimeste julgeolekut, et saavutada ülemaailmne julgeolek;

| 2. | rõhutab, et maailmas on märkimisväärselt sagenenud poliitilised ja humanitaarkriisid, mis nõuab ELilt tõhusamat ja ennetavamat mitmepoolset tegevust; rõhutab seega, et EL peaks kasutama hetkeolukorda ja rakendama paremini oma välispoliitika vahendeid, et kindlustada oma mõjuvõimu parem kasutamine mitmepoolsetes organisatsioonides ja asuda tõhusamas võitluses praeguste ja tulevaste rahvusvaheliste kriisidega etteotsa; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et maailmas on märkimisväärselt sagenenud poliitilised ja humanitaarkriisid, mis nõuab ELilt tõhusamat ja ennetavamat mitmepoolset tegevust; rõhutab seega, et EL peaks kasutama hetkeolukorda ja rakendama paremini oma välispoliitika vahendeid, et kindlustada oma mõjuvõimu parem kasutamine mitmepoolsetes organisatsioonides ja asuda tõhusamas võitluses praeguste ja tulevaste rahvusvaheliste kriisidega etteotsa;

| 3. | on veendunud, et mitmepoolsesse poliitikasse tuleks rohkem kaasata valitsusväliseid osalejaid, et edendada ja hõlbustada paremat konsulteerimist kodanikuühiskonna organisatsioonide ja tööturu osapooltega rahvusvaheliste organisatsioonide tulevastes juhtimisstruktuurides; tunnistab, et nende pädevus, ressursid ja kontaktid on pöördelise tähtsusega mitmepoolse koostöö õiguspärasuse ja tõhususe suurendamise seisukohast; tuletab meelde, et kriisiolukordade lahendamiseks on vaja nn alt üles lähenemisviisi; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et mitmepoolsesse poliitikasse tuleks rohkem kaasata valitsusväliseid osalejaid, et edendada ja hõlbustada paremat konsulteerimist kodanikuühiskonna organisatsioonide ja tööturu osapooltega rahvusvaheliste organisatsioonide tulevastes juhtimisstruktuurides; tunnistab, et nende pädevus, ressursid ja kontaktid on pöördelise tähtsusega mitmepoolse koostöö õiguspärasuse ja tõhususe suurendamise seisukohast; tuletab meelde, et kriisiolukordade lahendamiseks on vaja nn alt üles lähenemisviisi;

| 4. | rõhutab, et liit peaks koostöö tõhustamise, institutsioonide tugevdamise ja kõikide sidusrühmade kaasamise abil täitma aktiivset ja juhtivat rolli ülemaailmse juhtimise reformimisel, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, tulemuslikumaks ja jagatud vastutust soodustavamaks, tugevdades selle protsessi kujundamiseks samal ajal oma positsiooni, püüeldes oma eesmärkide ja oma prioriteetide poole ning edendades oma põhimõtteid, väärtusi ja huve; nõuab kindlalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon peaksid tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga hindama korrapäraselt oma panust ülemaailmse juhtimise reformimisse ja seda, kuidas saavad reformid aidata ELil kindlaks määrata ja tugevdada oma rolli; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et liit peaks koostöö tõhustamise, institutsioonide tugevdamise ja kõikide sidusrühmade kaasamise abil täitma aktiivset ja juhtivat rolli ülemaailmse juhtimise reformimisel, et muuta rahvusvahelised institutsioonid õiguspärasemaks, tulemuslikumaks ja jagatud vastutust soodustavamaks, tugevdades selle protsessi kujundamiseks samal ajal oma positsiooni, püüeldes oma eesmärkide ja oma prioriteetide poole ning edendades oma põhimõtteid, väärtusi ja huve; nõuab kindlalt, et asepresident ja kõrge esindaja ning komisjon peaksid tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga hindama korrapäraselt oma panust ülemaailmse juhtimise reformimisse ja seda, kuidas saavad reformid aidata ELil kindlaks määrata ja tugevdada oma rolli;

| 5. | on arvamusel, et ELi liikmesriigid peaksid suuremas ulatuses suhtuma ELi kui mõjuvõimu mitmekordistajasse, kes aitab neil saavutada eesmärke, mida nad ei suuda saavutada eraldi, ning et ELi rääkimine ühel häälel mitte üksnes ei suurenda võimalust saavutada edu, vaid parandab ka ELi õiguspärasust ja usaldusväärust olulise rahvusvahelise osalejana tärkavas mitme jõukeskusega maailmas; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et ELi liikmesriigid peaksid suuremas ulatuses suhtuma ELi kui mõjuvõimu mitmekordistajasse, kes aitab neil saavutada eesmärke, mida nad ei suuda saavutada eraldi, ning et ELi rääkimine ühel häälel mitte üksnes ei suurenda võimalust saavutada edu, vaid parandab ka ELi õiguspärasust ja usaldusväärust olulise rahvusvahelise osalejana tärkavas mitme jõukeskusega maailmas;

| 6. | toonitab vajadust kohaldada välisesindatuse suhtes strateegilist lähenemisviisi ja järjepidevaid aluspõhimõtteid ning töötada selleks välja kohandatud ELi strateegia iga mitmepoolse organisatsiooni kohta eesmärgiga tõhustada ELi rolli ja tugevdada tema positsiooni; palub komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil koostada valge raamat ELi rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides, milles esildataks terviklik ja strateegiline käsitus nii lähituleviku kui ka keskpika perspektiivi kohta kuni 2020. aastani; |
| --- | --- |

6.

toonitab vajadust kohaldada välisesindatuse suhtes strateegilist lähenemisviisi ja järjepidevaid aluspõhimõtteid ning töötada selleks välja kohandatud ELi strateegia iga mitmepoolse organisatsiooni kohta eesmärgiga tõhustada ELi rolli ja tugevdada tema positsiooni; palub komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal ning komisjonil koostada valge raamat ELi rolli kohta mitmepoolsetes organisatsioonides, milles esildataks terviklik ja strateegiline käsitus nii lähituleviku kui ka keskpika perspektiivi kohta kuni 2020. aastani;

| 7. | tuletab meelde, et asepresidendi ja kõrge esindaja ülesanne on anda ELi diplomaatiale nägu ja ühtne hääl ning sellega seoses tuleb kindlustada tema positsiooni mitmepoolsetes organisatsioonides; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et asepresidendi ja kõrge esindaja ülesanne on anda ELi diplomaatiale nägu ja ühtne hääl ning sellega seoses tuleb kindlustada tema positsiooni mitmepoolsetes organisatsioonides;

| 8. | palub ELil ja selle liikmesriikidel vaadata süsteemselt ja strateegiliselt läbi kehtiv kord, mis käsitleb liidu rolli ja institutsioonilist esindatust mitmepoolsetes organisatsioonides, ning otsida viise, kuidas oleks võimalik ELi välisesindatust liidu pädevustest ja Lissaboni lepingu institutsioonilistest uuendustest lähtudes järk-järgult tugevdada, et saavutada ühtlasi uus tasakaal ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel; nõuab lisaks tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid määraksid kindlaks instantsid, kus praegune kord on iganenud, normist kõrvalekalduv või ebatõhus ning väärib ümberhindamist ja muutmist; rõhutab seepärast, et tuleks ühtlustada ELi eri staatusi mitmepoolsetes organisatsioonides ja lepingumehhanismides, kuna küsimus on institutsioonilises järjepidevuses, ja palub nõukogul luua selge raamistik; |
| --- | --- |

8.

palub ELil ja selle liikmesriikidel vaadata süsteemselt ja strateegiliselt läbi kehtiv kord, mis käsitleb liidu rolli ja institutsioonilist esindatust mitmepoolsetes organisatsioonides, ning otsida viise, kuidas oleks võimalik ELi välisesindatust liidu pädevustest ja Lissaboni lepingu institutsioonilistest uuendustest lähtudes järk-järgult tugevdada, et saavutada ühtlasi uus tasakaal ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel; nõuab lisaks tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid määraksid kindlaks instantsid, kus praegune kord on iganenud, normist kõrvalekalduv või ebatõhus ning väärib ümberhindamist ja muutmist; rõhutab seepärast, et tuleks ühtlustada ELi eri staatusi mitmepoolsetes organisatsioonides ja lepingumehhanismides, kuna küsimus on institutsioonilises järjepidevuses, ja palub nõukogul luua selge raamistik;

| 9. | on seisukohal, et praegusel eelarvepoliitika karmistamise ja eelarvete kärpimise ajal ei ole Euroopa koostöö mitte vabatahtlik valik, vaid hädavajadus; tunneb heameelt mastaabisäästu üle, mille eesmärk on parandada, ratsionaliseerida ja koondada Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja ELi delegatsioonide kaudu liikmesriikide kollektiivset diplomaatiat eesmärgiga kaotada tarbetud menetluslikud raskused ja kulukas kohaloleku dubleerimine paljudes rahvusvahelistes foorumites; peab sellega seoses ülimalt oluliseks saavutada kõnealuse püüdluse osas ka mitmepoolsete organisatsioonide muude liikmete toetus, mis nõuab hoolikat ettevalmistustööd; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et praegusel eelarvepoliitika karmistamise ja eelarvete kärpimise ajal ei ole Euroopa koostöö mitte vabatahtlik valik, vaid hädavajadus; tunneb heameelt mastaabisäästu üle, mille eesmärk on parandada, ratsionaliseerida ja koondada Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja ELi delegatsioonide kaudu liikmesriikide kollektiivset diplomaatiat eesmärgiga kaotada tarbetud menetluslikud raskused ja kulukas kohaloleku dubleerimine paljudes rahvusvahelistes foorumites; peab sellega seoses ülimalt oluliseks saavutada kõnealuse püüdluse osas ka mitmepoolsete organisatsioonide muude liikmete toetus, mis nõuab hoolikat ettevalmistustööd;

| 10. | on arvamusel, et EL peaks üldiselt ja Lissaboni lepingu vaimus juhtudel, kus liidul on ainupädevus, olema vastava mitmepoolse organisatsiooni täisliikmena peamine tegutseja, samal ajal kui tema liikmesriigid võivad samuti olla (kuid ei pea olema) liikmetena esindatud, kuid tavaliselt iseseisvat rolli omamata; asub seisukohale, et kui liikmesriigid säilitavad riikliku esindatuse organisatsioonides, kus ELil on ainupädevus, peaksid nad toetama nende nimel kõneleva ELi seisukohta; on ka arvamusel, et seal, kus valitseb liidu jagatud pädevus, peaksid reeglina nii EL kui ka selle liikmesriigid omama liikme staatust, kuid tuleks vältida lahknevusi ELi ja selle liikmesriikide hääletuses; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et EL peaks üldiselt ja Lissaboni lepingu vaimus juhtudel, kus liidul on ainupädevus, olema vastava mitmepoolse organisatsiooni täisliikmena peamine tegutseja, samal ajal kui tema liikmesriigid võivad samuti olla (kuid ei pea olema) liikmetena esindatud, kuid tavaliselt iseseisvat rolli omamata; asub seisukohale, et kui liikmesriigid säilitavad riikliku esindatuse organisatsioonides, kus ELil on ainupädevus, peaksid nad toetama nende nimel kõneleva ELi seisukohta; on ka arvamusel, et seal, kus valitseb liidu jagatud pädevus, peaksid reeglina nii EL kui ka selle liikmesriigid omama liikme staatust, kuid tuleks vältida lahknevusi ELi ja selle liikmesriikide hääletuses;

| 11. | võttes arvesse ELi liikmesriikide hilist ja ühtlustamata reageerimist poliitilistele keeristele Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas, rõhutab vajadust kasutada paremini ära Lissaboni lepinguga sätestatud institutsioonilisi uuendusi, et reageerida kiiremini ja kooskõlastatumalt; rõhutab lisaks, et EL peaks parandama oma konfliktiennetus- ja kriisiohjevõimet, et ennetada tulevasi kriise; |
| --- | --- |

11.

võttes arvesse ELi liikmesriikide hilist ja ühtlustamata reageerimist poliitilistele keeristele Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas, rõhutab vajadust kasutada paremini ära Lissaboni lepinguga sätestatud institutsioonilisi uuendusi, et reageerida kiiremini ja kooskõlastatumalt; rõhutab lisaks, et EL peaks parandama oma konfliktiennetus- ja kriisiohjevõimet, et ennetada tulevasi kriise;

| 12. | märgib, et ELil on oluline osa piraatlusevastases operatsioonis ATLANTA, kus ELi merevägi täidab mitmepoolset juhtrolli, toetades Aafrika Liidu missiooni (AMISOM) ja koordineerides operatsioone koostöös NATO ja liikmesriikide merevägedega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et ELil on oluline osa piraatlusevastases operatsioonis ATLANTA, kus ELi merevägi täidab mitmepoolset juhtrolli, toetades Aafrika Liidu missiooni (AMISOM) ja koordineerides operatsioone koostöös NATO ja liikmesriikide merevägedega;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi delegatsioonid, kes tegutsevad rahvusvaheliste organisatsioonide klastrite juures, st New Yorgis, Genfis, Pariisis, Roomas, Viinis ja Nairobis, vajavad eriti olulist tugevdamist kvalifitseeritud inimressursside osas, et esindada ELi huve edukalt ja tõhusalt, mõjutamata seejuures muid ELi delegatsioone; rõhutab ühtlasi vajadust täiendavate ressursside järele Euroopa välisteenistuse peakorteris, eelkõige selle kriisiohjestruktuurides ning ülemaailmsete ja mitmepoolsete küsimuste peadirektoraadis; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi delegatsioonid, kes tegutsevad rahvusvaheliste organisatsioonide klastrite juures, st New Yorgis, Genfis, Pariisis, Roomas, Viinis ja Nairobis, vajavad eriti olulist tugevdamist kvalifitseeritud inimressursside osas, et esindada ELi huve edukalt ja tõhusalt, mõjutamata seejuures muid ELi delegatsioone; rõhutab ühtlasi vajadust täiendavate ressursside järele Euroopa välisteenistuse peakorteris, eelkõige selle kriisiohjestruktuurides ning ülemaailmsete ja mitmepoolsete küsimuste peadirektoraadis;

ELi roll ÜRO süsteemis

| 14. | arvestades, et ÜRO on ainus rahvusvaheline organisatsioon, kus on esindatud kõik maailma riigid, ning peamine foorum, mille raames on võimalik saavutada ja ellu viia tulemuslik mitmepoolsus, kutsub ELi ja selle liikmesriike üles püüdma tõhustada ELi rolli ja suutlikkust selles ülemaailmses mitmepoolses raamistikus; toonitab, et EL peab oma strateegilise toetuse ÜROle reaalselt ellu viima, eelkõige humanitaarabi valdkonna poliitika ja meetmetega (kriisides ja hädaolukorras reageerimine, arenguabi, võitlus vaesuse vastu, hädaabi andmine ja ressursid katastroofide puhuks) ja konfliktide lahendamisel; kutsub ELi üles tegutsema järjepidevalt ÜRO tsiviilvahendite tugevdamise nimel ning selle nimel, et kõik riigid, riikide rühmad ja mitmepoolsed partnerid järgiksid rangelt ja kohaldaksid rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

14.

arvestades, et ÜRO on ainus rahvusvaheline organisatsioon, kus on esindatud kõik maailma riigid, ning peamine foorum, mille raames on võimalik saavutada ja ellu viia tulemuslik mitmepoolsus, kutsub ELi ja selle liikmesriike üles püüdma tõhustada ELi rolli ja suutlikkust selles ülemaailmses mitmepoolses raamistikus; toonitab, et EL peab oma strateegilise toetuse ÜROle reaalselt ellu viima, eelkõige humanitaarabi valdkonna poliitika ja meetmetega (kriisides ja hädaolukorras reageerimine, arenguabi, võitlus vaesuse vastu, hädaabi andmine ja ressursid katastroofide puhuks) ja konfliktide lahendamisel; kutsub ELi üles tegutsema järjepidevalt ÜRO tsiviilvahendite tugevdamise nimel ning selle nimel, et kõik riigid, riikide rühmad ja mitmepoolsed partnerid järgiksid rangelt ja kohaldaksid rahvusvahelist õigust;

| 15. | võttes arvesse, et EL on mitmes ÜRO programmis ja konverentsis (ÜRO arenguprogramm, ÜRO kaubandus- ja arengukonverents, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, ÜRO inimõiguste nõukogu) ainult vaatleja, kuigi ta on oluline rahastaja ja tal on suured poliitilised huvid, kutsub ELi ja liikmesriike üles otsima sellele vastuolule lahendust; |
| --- | --- |

15.

võttes arvesse, et EL on mitmes ÜRO programmis ja konverentsis (ÜRO arenguprogramm, ÜRO kaubandus- ja arengukonverents, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo, ÜRO inimõiguste nõukogu) ainult vaatleja, kuigi ta on oluline rahastaja ja tal on suured poliitilised huvid, kutsub ELi ja liikmesriike üles otsima sellele vastuolule lahendust;

| 16. | nõuab kindlalt, et tuleb saavutada uus institutsiooniline tasakaal G20 kasvava rolli, ÜRO ja selle asutuste ning rahvusvaheliste finantsasutuste vahel; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tõhustaksid ülemaailmset juhtimist ja otsiksid lahendusi G-rühmade ja ÜRO süsteemi vahelise kooskõlastamise täiendavaks parandamiseks, kusjuures kõnealused rühmad võiksid kasulikult hõlmata majandusliku mõõtme, tingimusel et ÜRO säilitab oma keskse rolli ja jääb ülemaailmse tegevuse õiguspäraseks organiks; olles seisukohal, et G8 ja G20 on olulised foorumid selleks, et määrata kindlaks ülemaailmsed reageeringud, millele EL peab jätkuvalt aktiivselt kaasa aitama kooskõlastatud seisukohtade abil, kutsub ELi ja selle liikmesriike üles püüdma parandada ülemaailmset juhtimist nii, et kasutataks maksimaalselt ära sünergiat ja vastastikust täiendavust ning ei riskitaks ÜRO süsteemi ohustamisega; |
| --- | --- |

16.

nõuab kindlalt, et tuleb saavutada uus institutsiooniline tasakaal G20 kasvava rolli, ÜRO ja selle asutuste ning rahvusvaheliste finantsasutuste vahel; nõuab sellega seoses tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tõhustaksid ülemaailmset juhtimist ja otsiksid lahendusi G-rühmade ja ÜRO süsteemi vahelise kooskõlastamise täiendavaks parandamiseks, kusjuures kõnealused rühmad võiksid kasulikult hõlmata majandusliku mõõtme, tingimusel et ÜRO säilitab oma keskse rolli ja jääb ülemaailmse tegevuse õiguspäraseks organiks; olles seisukohal, et G8 ja G20 on olulised foorumid selleks, et määrata kindlaks ülemaailmsed reageeringud, millele EL peab jätkuvalt aktiivselt kaasa aitama kooskõlastatud seisukohtade abil, kutsub ELi ja selle liikmesriike üles püüdma parandada ülemaailmset juhtimist nii, et kasutataks maksimaalselt ära sünergiat ja vastastikust täiendavust ning ei riskitaks ÜRO süsteemi ohustamisega;

ÜRO Peaassamblee

| 17. | säilitades ELi vaatlejastaatuse ÜRO Peaassamblees ning vastavalt ÜRO põhikirjale ja ÜRO valitsustevahelisele olemusele, nõuab tungivalt, et EL tagaks (võimaldamaks uutel ELi esindajatel võtta tulemuslikult ja õigeaegselt sõna ülemaailmsetel teemadel) vajalikud korraldused ELi tulemuslikuks osalemiseks ÜRO Peaassamblee töös, kasutades ära kõiki pädevusi, mida pakub talle piirkondliku integratsiooni organisatsiooni staatus, ning konsulteerides täielikult ja ulatuslikult ÜRO liikmesriikidega; |
| --- | --- |

17.

säilitades ELi vaatlejastaatuse ÜRO Peaassamblees ning vastavalt ÜRO põhikirjale ja ÜRO valitsustevahelisele olemusele, nõuab tungivalt, et EL tagaks (võimaldamaks uutel ELi esindajatel võtta tulemuslikult ja õigeaegselt sõna ülemaailmsetel teemadel) vajalikud korraldused ELi tulemuslikuks osalemiseks ÜRO Peaassamblee töös, kasutades ära kõiki pädevusi, mida pakub talle piirkondliku integratsiooni organisatsiooni staatus, ning konsulteerides täielikult ja ulatuslikult ÜRO liikmesriikidega;

| 18. | peab väga tervitatavaks ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös, milles võetakse arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid institutsioonilisi muudatusi, mistõttu ELi esindajatel ÜROs on võimalik õigeaegselt ja tõhusalt esitada ja tutvustada ELi seisukohti tänu korrale, mis võimaldab ELi delegatsioonil esineda sõnavõttudega, annab talle vastamisõiguse ja lubab teha suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

18.

peab väga tervitatavaks ÜRO Peaassamblee 3. mai 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu osalemise kohta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös, milles võetakse arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid institutsioonilisi muudatusi, mistõttu ELi esindajatel ÜROs on võimalik õigeaegselt ja tõhusalt esitada ja tutvustada ELi seisukohti tänu korrale, mis võimaldab ELi delegatsioonil esineda sõnavõttudega, annab talle vastamisõiguse ja lubab teha suulisi ettepanekuid ja muudatusettepanekuid;

| 19. | arvestades, et piirkondlike rühmade roll rahvusvahelistes asjades on muutunud tähtsamaks, ja austades täielikult ÜRO valitsustevahelist olemust, kutsub ELi liikmesriike üles edendama ÜRO Peaassamblee liikmestruktuuri muutmist, et parandada integratsiooni valdkonnas kaugele jõudnud piirkondliku integratsiooni organisatsioonide, eelkõige juriidiliste isikute staatust ning muuta nad vaatlejateks; |
| --- | --- |

19.

arvestades, et piirkondlike rühmade roll rahvusvahelistes asjades on muutunud tähtsamaks, ja austades täielikult ÜRO valitsustevahelist olemust, kutsub ELi liikmesriike üles edendama ÜRO Peaassamblee liikmestruktuuri muutmist, et parandada integratsiooni valdkonnas kaugele jõudnud piirkondliku integratsiooni organisatsioonide, eelkõige juriidiliste isikute staatust ning muuta nad vaatlejateks;

ÜRO Julgeolekunõukogu

| 20. | rõhutab vajadust ÜRO Julgeolekunõukogu põhjaliku reformimise järele esimese läbirääkimisteksti ja ÜRO Julgeolekunõukogu reformi laialdase toetuse alusel, et muuta selgemaks ÜRO Julgeolekunõukogu pädevusala võrreldes teiste ÜRO organitega ja vaadata üle ÜRO Julgeolekunõukogu töömeetodid; rõhutab ka vajadust tugevdada ÜRO Julgeolekunõukogu õiguspärasust, piirkondlikku esindatust ja tulemuslikkust ning saavutada liikmesriikides nendes valdkondades ühtsem seisukoht; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust ÜRO Julgeolekunõukogu põhjaliku reformimise järele esimese läbirääkimisteksti ja ÜRO Julgeolekunõukogu reformi laialdase toetuse alusel, et muuta selgemaks ÜRO Julgeolekunõukogu pädevusala võrreldes teiste ÜRO organitega ja vaadata üle ÜRO Julgeolekunõukogu töömeetodid; rõhutab ka vajadust tugevdada ÜRO Julgeolekunõukogu õiguspärasust, piirkondlikku esindatust ja tulemuslikkust ning saavutada liikmesriikides nendes valdkondades ühtsem seisukoht;

| 21. | kordab seisukohta, et vastavalt Lissaboni lepingu eesmärkidele laiendada ELi välispoliitikat ja suurendada ELi rolli ülemaailmse rahu, julgeoleku ja reguleerimise valdkonnas jääb ELi koht laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus Euroopa Liidu keskseks pikaajaliseks eesmärgiks; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal võtta kiiresti meetmeid selleks, et töötada sel eesmärgil välja liikmesriikide ühine seisukoht; soovitab, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tulevikus tuleks ELi nõukogus eelnevalt kooskõlastada ühised seisukohad uute liikmete saatmiseks ÜRO Julgeolekunõukogusse ning otsuste tegemise reformi kohta ÜRO Julgeolekunõukogus, et kaalutaks tugevdatud kvalifitseeritud häälteenamuse kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

21.

kordab seisukohta, et vastavalt Lissaboni lepingu eesmärkidele laiendada ELi välispoliitikat ja suurendada ELi rolli ülemaailmse rahu, julgeoleku ja reguleerimise valdkonnas jääb ELi koht laiendatud ÜRO Julgeolekunõukogus Euroopa Liidu keskseks pikaajaliseks eesmärgiks; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal võtta kiiresti meetmeid selleks, et töötada sel eesmärgil välja liikmesriikide ühine seisukoht; soovitab, et kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tulevikus tuleks ELi nõukogus eelnevalt kooskõlastada ühised seisukohad uute liikmete saatmiseks ÜRO Julgeolekunõukogusse ning otsuste tegemise reformi kohta ÜRO Julgeolekunõukogus, et kaalutaks tugevdatud kvalifitseeritud häälteenamuse kasutuselevõtmist;

| 22. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal kui välisasjade nõukogu esimehel saavutada, et ELil oleksid ÜRO Julgeolekunõukogus otsustatavates küsimustes ühised seisukohad ning et nendest seisukohtadest lähtutaks kõigi ühishääletuste ajal; julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike olema aktiivsem koostöömehhanismide loomisel, mis tagaksid, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeks olevad ELi liikmesriigid kaitsevad seal ELi ühiseid seisukohti; |
| --- | --- |

22.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal kui välisasjade nõukogu esimehel saavutada, et ELil oleksid ÜRO Julgeolekunõukogus otsustatavates küsimustes ühised seisukohad ning et nendest seisukohtadest lähtutaks kõigi ühishääletuste ajal; julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike olema aktiivsem koostöömehhanismide loomisel, mis tagaksid, et ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeks olevad ELi liikmesriigid kaitsevad seal ELi ühiseid seisukohti;

| 23. | kutsub ÜRO Julgeolekunõukogusse kuuluvaid ELi liikmesriike üles teavitama asjakohaselt muid ELi liikmesriike oma seisukohtadest ja tegevusest ning jagama muude ELi liikmesriikidega teavet ÜRO Julgeolekunõukogus toimuva kohta; tunneb heameelt hiljuti loodud tava üle, mille kohaselt kutsutakse ELi esindaja tavaliselt enamikule kavandatud ÜRO Julgeolekunõukogu aruteludele ja osalema ÜRO Julgeolekunõukogus teatava piiratud sõnaõigusega; |
| --- | --- |

23.

kutsub ÜRO Julgeolekunõukogusse kuuluvaid ELi liikmesriike üles teavitama asjakohaselt muid ELi liikmesriike oma seisukohtadest ja tegevusest ning jagama muude ELi liikmesriikidega teavet ÜRO Julgeolekunõukogus toimuva kohta; tunneb heameelt hiljuti loodud tava üle, mille kohaselt kutsutakse ELi esindaja tavaliselt enamikule kavandatud ÜRO Julgeolekunõukogu aruteludele ja osalema ÜRO Julgeolekunõukogus teatava piiratud sõnaõigusega;

ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC)

| 24. | rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogus on vaja kooskõlastada ELi liikmesriikide seisukohad ja suurendada ELi meetmete sidusust, nähtavust ja usutavust; tunneb heameelt inimõiguste ja demokraatia direktoraadi loomise üle Euroopa välisteenistuse süsteemis ning nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et see uus kord suurendab ELi piirkondadevahelist suutlikkust ja koostööd teistesse rühmadesse kuuluvate riikidega ühistes algatustes; leiab, et tuleks kehtestada selged ÜRO inimõiguste nõukogu liikmelisuse kriteeriumid ning et organisatsiooni liikmeks ei tohiks lubada saada riikidel, kus inimõiguste rikkumised on sagedased ja laiaulatuslikud; kutsub Euroopa välisteenistust ning asepresidenti ja kõrget esindajat võtma meetmeid, et võimalikult kiiresti lõpule viia Genfis asuvate endiste nõukogu ja komisjoni delegatsioonide ühinemine; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogus on vaja kooskõlastada ELi liikmesriikide seisukohad ja suurendada ELi meetmete sidusust, nähtavust ja usutavust; tunneb heameelt inimõiguste ja demokraatia direktoraadi loomise üle Euroopa välisteenistuse süsteemis ning nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et see uus kord suurendab ELi piirkondadevahelist suutlikkust ja koostööd teistesse rühmadesse kuuluvate riikidega ühistes algatustes; leiab, et tuleks kehtestada selged ÜRO inimõiguste nõukogu liikmelisuse kriteeriumid ning et organisatsiooni liikmeks ei tohiks lubada saada riikidel, kus inimõiguste rikkumised on sagedased ja laiaulatuslikud; kutsub Euroopa välisteenistust ning asepresidenti ja kõrget esindajat võtma meetmeid, et võimalikult kiiresti lõpule viia Genfis asuvate endiste nõukogu ja komisjoni delegatsioonide ühinemine;

ELi roll rahvusvahelistes finantsasutustes

| 25. | toonitab vajadust vaadata läbi kord, milles käsitletakse euroala/ELi esindatust rahvusvahelistes majandus-, rahandus- ja finantsstabiilsuse valdkonna organites, võttes arvesse ELi positsiooni maailma ühe suurima majandusjõuna; |
| --- | --- |

25.

toonitab vajadust vaadata läbi kord, milles käsitletakse euroala/ELi esindatust rahvusvahelistes majandus-, rahandus- ja finantsstabiilsuse valdkonna organites, võttes arvesse ELi positsiooni maailma ühe suurima majandusjõuna;

Rahvusvaheline Valuutafond

| 26. | nõuab tungivalt, võttes arvesse ELi majandus- ja rahandusalast pädevust, euroala ülemaailmset ulatust ja ELi suurenenud vastutust maailmamajanduse stabiilsuse eest, et rahvusvahelise majandus- ja finantsjuhtimise toetamisel esitataks ühtne seisukoht; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, võttes arvesse ELi majandus- ja rahandusalast pädevust, euroala ülemaailmset ulatust ja ELi suurenenud vastutust maailmamajanduse stabiilsuse eest, et rahvusvahelise majandus- ja finantsjuhtimise toetamisel esitataks ühtne seisukoht;

| 27. | arvestades, et praegu on Rahvusvahelises Valuutafondis eraldi koht Saksamaal, Ühendkuningriigil ja Prantsusmaal ning ülejäänud ELi liikmesriigid kuuluvad seitsmesse eri riikide rühma, nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid mittetulemusliku välise majandusliku ja finantsalase esindatuse küsimusega, mis piirab ELi mõju, olgugi et ELi liikmesriigid annavad Rahvusvahelises Valuutafondis kokku rohkem kui 30 % häältest; arvestades, et rahapoliitika kuulub ELi ainupädevusse liikmesriikide puhul, kus on kasutusel ühisraha, nõuab tungivalt, et EL ja selle asjaomased liikmesriigid lepiksid viivitamata kokku ühise koha ja riikide rühma osas Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses, alustades võimaluse korral euroala riikide rühmana, et pikemas perspektiivis tagada ELi järjepidev esindatus, kaasates komisjoni, keda kontrollib Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

27.

arvestades, et praegu on Rahvusvahelises Valuutafondis eraldi koht Saksamaal, Ühendkuningriigil ja Prantsusmaal ning ülejäänud ELi liikmesriigid kuuluvad seitsmesse eri riikide rühma, nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid tegeleksid mittetulemusliku välise majandusliku ja finantsalase esindatuse küsimusega, mis piirab ELi mõju, olgugi et ELi liikmesriigid annavad Rahvusvahelises Valuutafondis kokku rohkem kui 30 % häältest; arvestades, et rahapoliitika kuulub ELi ainupädevusse liikmesriikide puhul, kus on kasutusel ühisraha, nõuab tungivalt, et EL ja selle asjaomased liikmesriigid lepiksid viivitamata kokku ühise koha ja riikide rühma osas Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses, alustades võimaluse korral euroala riikide rühmana, et pikemas perspektiivis tagada ELi järjepidev esindatus, kaasates komisjoni, keda kontrollib Euroopa Parlament;

| 28. | tuletab ELile ja liikmesriikidele meelde kasutada järgmisi IMFi tegevdirektori valimisi 2012. aastal kui võimalust ratsionaliseerimiseks ning teha koostööd selle nimel, et kõik euroala liikmesriigid saaksid rahaliidus ühiselt ühe euroala koha ning et euroalasse mittekuuluvad ELi liikmesriigid ühendataks samuti üheks ühiselt hääletavaks rühmaks; |
| --- | --- |

28.

tuletab ELile ja liikmesriikidele meelde kasutada järgmisi IMFi tegevdirektori valimisi 2012. aastal kui võimalust ratsionaliseerimiseks ning teha koostööd selle nimel, et kõik euroala liikmesriigid saaksid rahaliidus ühiselt ühe euroala koha ning et euroalasse mittekuuluvad ELi liikmesriigid ühendataks samuti üheks ühiselt hääletavaks rühmaks;

| 29. | arvestades, et nii komisjonil, nõukogu roteeruval eesistujal kui ka euroala rahandusministrite rühmal puudub Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses ametlik esindus ning EKP on üksnes vaatleja teda puudutavate päevakorrapunktide puhul, juhib tähelepanu asjaolule, et komisjonile ja EKP-le kui raha- ja majanduspoliitika valdkonnas pädevatele liidu organitele tuleb Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses anda täielik vaatleja staatus, et kõrvaldada valitsev anomaalia, mis seisneb ebapiisavas esindatuses kõnealuses organis; |
| --- | --- |

29.

arvestades, et nii komisjonil, nõukogu roteeruval eesistujal kui ka euroala rahandusministrite rühmal puudub Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses ametlik esindus ning EKP on üksnes vaatleja teda puudutavate päevakorrapunktide puhul, juhib tähelepanu asjaolule, et komisjonile ja EKP-le kui raha- ja majanduspoliitika valdkonnas pädevatele liidu organitele tuleb Rahvusvahelise Valuutafondi juhatuses anda täielik vaatleja staatus, et kõrvaldada valitsev anomaalia, mis seisneb ebapiisavas esindatuses kõnealuses organis;

Maailmapank ja peamised rahvusvahelised arengupangad

| 30. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegelema kokkuleppel oma partneritega institutsioonilise anomaaliaga, mille kohaselt EL on peamine panustaja Maailmapanga sihtfondidesse ja on tegelikkuses suurem abiandja kui ükski ELi liikmesriik ning ELi tegevuspartnerlused Maailmapangaga Euroopa ja Aafrika piirkondades on olulised, kuid tal ei ole isegi vaatleja staatust Maailmapanga juhatuses (üksnes selle ministrite poliitikakomitees); rõhutab ELi kui maailma suurima abiandja tähtsust ja toob esile liidu pingutused oma abiprogrammide koordineerimisel ja ühtlustamisel ning killustumise vähendamisel, seda eeskätt abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni ja Euroopa arengukonsensuse abil; seoses sellega tunnistab, kui oluline on jätkata jõupingutusi juhatuses vaatleja koha saavutamiseks ning püüda reformida riikide poliitiliselt iganenud rühmitusi ELi liikmesriikide ühtekoondamise teel üheks ühiselt hääletavaks rühmaks; tuletab meelde, et sama põhimõte, mille järgi liikmesriigid koondatakse ELi ühiselt hääletavaks rühmaks, peaks kehtima ka tähtsamate rahvusvaheliste arengupankade kohta, eelkõige Aasia Arengupanga, Ameerika Arengupanga ja Aafrika Arengupanga kohta; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegelema kokkuleppel oma partneritega institutsioonilise anomaaliaga, mille kohaselt EL on peamine panustaja Maailmapanga sihtfondidesse ja on tegelikkuses suurem abiandja kui ükski ELi liikmesriik ning ELi tegevuspartnerlused Maailmapangaga Euroopa ja Aafrika piirkondades on olulised, kuid tal ei ole isegi vaatleja staatust Maailmapanga juhatuses (üksnes selle ministrite poliitikakomitees); rõhutab ELi kui maailma suurima abiandja tähtsust ja toob esile liidu pingutused oma abiprogrammide koordineerimisel ja ühtlustamisel ning killustumise vähendamisel, seda eeskätt abi tõhusust käsitleva Pariisi deklaratsiooni ja Euroopa arengukonsensuse abil; seoses sellega tunnistab, kui oluline on jätkata jõupingutusi juhatuses vaatleja koha saavutamiseks ning püüda reformida riikide poliitiliselt iganenud rühmitusi ELi liikmesriikide ühtekoondamise teel üheks ühiselt hääletavaks rühmaks; tuletab meelde, et sama põhimõte, mille järgi liikmesriigid koondatakse ELi ühiselt hääletavaks rühmaks, peaks kehtima ka tähtsamate rahvusvaheliste arengupankade kohta, eelkõige Aasia Arengupanga, Ameerika Arengupanga ja Aafrika Arengupanga kohta;

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank

| 31. | märkides, et Rahvusvaheliste Arvelduste Pank on rahvusvaheline finantsasutus, mis koondab kõige arenenumate riikide keskpangad, k.a kõige uuemate liitujate Hiina, Brasiilia ja India keskpangad, ning arvestades Euroopa Keskpanga ainupädevust rahapoliitikas, teeb ettepaneku, et Euroopa Keskpank oleks ainus euroala esindaja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga nõukogus ja et Euroopa Komisjonil oleks sama funktsioon Baseli pangandusjärelevalve komitees; |
| --- | --- |

31.

märkides, et Rahvusvaheliste Arvelduste Pank on rahvusvaheline finantsasutus, mis koondab kõige arenenumate riikide keskpangad, k.a kõige uuemate liitujate Hiina, Brasiilia ja India keskpangad, ning arvestades Euroopa Keskpanga ainupädevust rahapoliitikas, teeb ettepaneku, et Euroopa Keskpank oleks ainus euroala esindaja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga nõukogus ja et Euroopa Komisjonil oleks sama funktsioon Baseli pangandusjärelevalve komitees;

ELi roll mitmepoolsetes julgeolekuorganisatsioonides

Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO)

| 32. | arvestades, et korrapärased koosolekud toimuvad juba kõikidel tasanditel, alaline sõjalise sidepidamise kord on juba kehtestatud ning korraldatakse üksikuid ühiskoosolekuid ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ja NATO Põhja-Atlandi Nõukogu vahel, kutsub ELi ja NATOt üles kahekordistama oma jõupingutusi niisuguse integreeritud koostöö raamistiku loomiseks, mis hõlmab ka alalisi koostööstruktuure; nõuab süstemaatilisi kontakte NATO peasekretäri ning asepresidendi ja kõrge esindaja vahel; teeb ettepaneku uurida Põhja-Atlandi Nõukogu ning poliitika- ja julgeolekukomitee tasandil vastastikuse vaatleja staatuse kehtestamise mõju koostöökorra parandamisele Lissaboni lepingu vaimus, arvestades uue strateegilise kontseptsiooni vastuvõtmist NATO poolt ning eesmärki töötada välja ELi ja NATO vaheline strateegiline partnerlus; sellega seoses tunneb heameelt olemasoleva koostöö üle Euroopa Parlamendiga ning tema osaluse üle NATO parlamentaarses assamblees; |
| --- | --- |

32.

arvestades, et korrapärased koosolekud toimuvad juba kõikidel tasanditel, alaline sõjalise sidepidamise kord on juba kehtestatud ning korraldatakse üksikuid ühiskoosolekuid ELi poliitika- ja julgeolekukomitee ja NATO Põhja-Atlandi Nõukogu vahel, kutsub ELi ja NATOt üles kahekordistama oma jõupingutusi niisuguse integreeritud koostöö raamistiku loomiseks, mis hõlmab ka alalisi koostööstruktuure; nõuab süstemaatilisi kontakte NATO peasekretäri ning asepresidendi ja kõrge esindaja vahel; teeb ettepaneku uurida Põhja-Atlandi Nõukogu ning poliitika- ja julgeolekukomitee tasandil vastastikuse vaatleja staatuse kehtestamise mõju koostöökorra parandamisele Lissaboni lepingu vaimus, arvestades uue strateegilise kontseptsiooni vastuvõtmist NATO poolt ning eesmärki töötada välja ELi ja NATO vaheline strateegiline partnerlus; sellega seoses tunneb heameelt olemasoleva koostöö üle Euroopa Parlamendiga ning tema osaluse üle NATO parlamentaarses assamblees;

| 33. | on arvamusel, et tuleb tõhustada meetmeid, mis võimaldavad ELil kasutada NATO vahendeid ja varustust; rõhutab, et need kaks organisatsiooni peavad töötama välja ühtse kriisiohjamise käsituse, mis nõuab sageli mitmekülgset tsiviil-sõjalist valmidust; kinnitab oma veendumust, et see on ühendatav nn autonoomsele kaitsele suunatud Euroopa ülesehitamisega pideva struktureeritud koostöö ning Euroopa Kaitseagentuuri kaudu; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et tuleb tõhustada meetmeid, mis võimaldavad ELil kasutada NATO vahendeid ja varustust; rõhutab, et need kaks organisatsiooni peavad töötama välja ühtse kriisiohjamise käsituse, mis nõuab sageli mitmekülgset tsiviil-sõjalist valmidust; kinnitab oma veendumust, et see on ühendatav nn autonoomsele kaitsele suunatud Euroopa ülesehitamisega pideva struktureeritud koostöö ning Euroopa Kaitseagentuuri kaudu;

Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE)

| 34. | nõuab ELi ja OSCE ametliku kokkuleppe kontekstis, et mõeldaks tõsiselt selle üle, kuidas EL saaks endale võtta suuremaid kohustusi ja tõhusamalt osaleda ühiste eesmärkide saavutamises, milleks võivad sobida sellised vahendid nagu püsidialoogi mehhanismi rakendamine, ühisalgatustes kokkuleppimine ja kohapealse tegevuse kooskõlastamine; kutsub ELi ja selle liikmesriike ning OSCE alalist nõukogu üles töötama ühiselt välja mehhanismi, mille eesmärk on tõhustada koostööd, kooskõlastamist ja konsultatsioone kõnealuse kahe organisatsiooni vahel; arvestades ka, et ELi toimimise lepingu artikli 220 lõikega 1 lisati OSCE selgesõnaliselt nende rahvusvaheliste organisatsioonide loetellu, kellega seatakse sisse „asjakohased koostöövormid”, toonitab, et asepresident ja kõrge esindaja peab koordineerima ELi liikmesriikide seisukohti OSCEga seotud küsimustes; rõhutab vajadust kehtestada tõhusad valimisvaatlusmissioone käsitlevad koostöömehhanismid OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Parlamendi vahel, et ületada teatavatel juhtudel tekkivad mõningad takistused; |
| --- | --- |

34.

nõuab ELi ja OSCE ametliku kokkuleppe kontekstis, et mõeldaks tõsiselt selle üle, kuidas EL saaks endale võtta suuremaid kohustusi ja tõhusamalt osaleda ühiste eesmärkide saavutamises, milleks võivad sobida sellised vahendid nagu püsidialoogi mehhanismi rakendamine, ühisalgatustes kokkuleppimine ja kohapealse tegevuse kooskõlastamine; kutsub ELi ja selle liikmesriike ning OSCE alalist nõukogu üles töötama ühiselt välja mehhanismi, mille eesmärk on tõhustada koostööd, kooskõlastamist ja konsultatsioone kõnealuse kahe organisatsiooni vahel; arvestades ka, et ELi toimimise lepingu artikli 220 lõikega 1 lisati OSCE selgesõnaliselt nende rahvusvaheliste organisatsioonide loetellu, kellega seatakse sisse „asjakohased koostöövormid”, toonitab, et asepresident ja kõrge esindaja peab koordineerima ELi liikmesriikide seisukohti OSCEga seotud küsimustes; rõhutab vajadust kehtestada tõhusad valimisvaatlusmissioone käsitlevad koostöömehhanismid OSCE parlamentaarse assamblee ja Euroopa Parlamendi vahel, et ületada teatavatel juhtudel tekkivad mõningad takistused;

| 35. | kordab soovi näha ELi kaitsepoliitika väljakujundamist, mis muutub järjest pakilisemaks vajaduseks maailmas, kus ebastabiilsus ja ohud üha kasvavad; |
| --- | --- |

35.

kordab soovi näha ELi kaitsepoliitika väljakujundamist, mis muutub järjest pakilisemaks vajaduseks maailmas, kus ebastabiilsus ja ohud üha kasvavad;

ELi roll muudes mitmepoolsetes organisatsioonides

Euroopa Nõukogu

| 36. | selleks, et tõhustada ELi ja Euroopa Nõukogu mitmepoolset koostööd nii ELi kui ka Euroopa Nõukogu jaoks olulistes valdkondades, nt õigusriigi põhimõtte, demokraatia, hariduse, inimõiguste kaitse, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ja hea valitsemistava valdkonnas, arvestades et EL on suurim panustaja Euroopa Nõukoguga elluviidavatesse ühistesse tegevusprogrammidesse, toonitab vajadust reformida ELi kohalolekut ja vaatleja staatust Euroopa Nõukogus; soovitab ELil paremini kooskõlastada oma tööd Euroopa Nõukoguga õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja inimõiguste vallas, et suurendada mõlema institutsiooni tõhusust nendes valdkondades; eeskätt seoses ELi eeloleva ühinemisega Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga toonitab õigust osaleda ja hääletada ELi nimel Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee koosolekutel, kui see täidab muu hulgas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist kontrolliva organi rolli; rõhutab ka ELi õigust olla esindatud inimõiguste juhtkomitees – eelkõige pärast ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis peaks andma ELile üldise õiguse osaleda täiel määral Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees ja võtta osa hääletamistest –, ning õigust nimetada kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtusse, samuti Euroopa Parlamendi õigust osaleda Euroopa Nõukogu Parlamentaarsel Assambleel, kui assamblee valib kohtunikke; rõhutab, et oma tõhususe suurendamiseks inimõiguste valdkonnas üle-euroopalisel tasandil peaks EL ühinema veel ka teiste Euroopa Nõukogu organitega, nt piinamise tõkestamise Euroopa komitee (CPT), rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI) ning õigusemõistmise tõhususe Euroopa komisjon (CEPEJ); |
| --- | --- |

36.

selleks, et tõhustada ELi ja Euroopa Nõukogu mitmepoolset koostööd nii ELi kui ka Euroopa Nõukogu jaoks olulistes valdkondades, nt õigusriigi põhimõtte, demokraatia, hariduse, inimõiguste kaitse, sõna- ja ajakirjandusvabaduse ja hea valitsemistava valdkonnas, arvestades et EL on suurim panustaja Euroopa Nõukoguga elluviidavatesse ühistesse tegevusprogrammidesse, toonitab vajadust reformida ELi kohalolekut ja vaatleja staatust Euroopa Nõukogus; soovitab ELil paremini kooskõlastada oma tööd Euroopa Nõukoguga õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja inimõiguste vallas, et suurendada mõlema institutsiooni tõhusust nendes valdkondades; eeskätt seoses ELi eeloleva ühinemisega Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga toonitab õigust osaleda ja hääletada ELi nimel Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee koosolekutel, kui see täidab muu hulgas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist kontrolliva organi rolli; rõhutab ka ELi õigust olla esindatud inimõiguste juhtkomitees – eelkõige pärast ühinemist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis peaks andma ELile üldise õiguse osaleda täiel määral Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees ja võtta osa hääletamistest –, ning õigust nimetada kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtusse, samuti Euroopa Parlamendi õigust osaleda Euroopa Nõukogu Parlamentaarsel Assambleel, kui assamblee valib kohtunikke; rõhutab, et oma tõhususe suurendamiseks inimõiguste valdkonnas üle-euroopalisel tasandil peaks EL ühinema veel ka teiste Euroopa Nõukogu organitega, nt piinamise tõkestamise Euroopa komitee (CPT), rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon (ECRI) ning õigusemõistmise tõhususe Euroopa komisjon (CEPEJ);

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

| 37. | tunnistab seoses ELi toimimise lepingu artikli 220 lõikega 1, milles nõutakse asjakohaseid koostöövorme OECDga, vajadust püüda muuta ELi praegune vaatleja staatus OECDs täisliikme staatuseks, võttes arvesse ELi olulist ainu- ja jagatud pädevust peaaegu kõikides OECD komiteedes; |
| --- | --- |

37.

tunnistab seoses ELi toimimise lepingu artikli 220 lõikega 1, milles nõutakse asjakohaseid koostöövorme OECDga, vajadust püüda muuta ELi praegune vaatleja staatus OECDs täisliikme staatuseks, võttes arvesse ELi olulist ainu- ja jagatud pädevust peaaegu kõikides OECD komiteedes;

Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO)

| 38. | on arvamusel, et ELi roll WTOs on üheks eeskujuks ELi tegevusele teistes rahvusvahelistes organisatsioonides (k.a UNCTAD ja OECD), arvestades et EL on tänu oma ainupädevusele WTO täisliige ja peab kõikide ELi liikmesriikide nimel läbirääkimisi ning ühtlasi on ka kõik liikmesriigid WTO sõltumatud liikmed ja teevad ühtse riikide rühmana tegutsemise nimel koostööd; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et ELi roll WTOs on üheks eeskujuks ELi tegevusele teistes rahvusvahelistes organisatsioonides (k.a UNCTAD ja OECD), arvestades et EL on tänu oma ainupädevusele WTO täisliige ja peab kõikide ELi liikmesriikide nimel läbirääkimisi ning ühtlasi on ka kõik liikmesriigid WTO sõltumatud liikmed ja teevad ühtse riikide rühmana tegutsemise nimel koostööd;

| 39. | on seisukohal, et Lissaboni lepingu tulemusena kahe eraldi ELi delegatsiooni moodustamine Genfis WTO ja ÜRO jaoks peaks parandama ELi koordineerimisvõimet, kohalolekut ja nähtavust, kuid rõhutab nende kahe delegatsiooni tegevuse ühtsuse tagamise tähtsust, et vältida töö dubleerimist; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et Lissaboni lepingu tulemusena kahe eraldi ELi delegatsiooni moodustamine Genfis WTO ja ÜRO jaoks peaks parandama ELi koordineerimisvõimet, kohalolekut ja nähtavust, kuid rõhutab nende kahe delegatsiooni tegevuse ühtsuse tagamise tähtsust, et vältida töö dubleerimist;

| 40. | nõuab, et EL arvestaks Euroopa spetsiifilisi huve ja kaitseks neid WTOs; on seisukohal, et EL peab eelkõige nõudma erikohtlemist põllumajandusküsimustes ning tagama Euroopa teatavate kaitsetumate piirkondade ja sektorite kaitse, samuti kestlikku arengut võimaldava õiglase kaubanduse edendamise; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et EL arvestaks Euroopa spetsiifilisi huve ja kaitseks neid WTOs; on seisukohal, et EL peab eelkõige nõudma erikohtlemist põllumajandusküsimustes ning tagama Euroopa teatavate kaitsetumate piirkondade ja sektorite kaitse, samuti kestlikku arengut võimaldava õiglase kaubanduse edendamise;

| 41. | nõuab, et kaalutaks põhjalikult WTO eeskirjade laiendamist kaubandusega mitteseotud küsimustele, et võimaldada liikmetel täita õiguspärase poliitika eesmärke ja tagada samal ajal turulepääs; rõhutab sellega seoses vajadust tagada kaubanduspoliitika vastavus ELi teiste poliitikavaldkondadega ja rahvusvahelise õigusega ning WTO meetmete järjepidevus ja vastastikune tugi teiste rahvusvaheliste organisatsioonide meetmetega; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et kaalutaks põhjalikult WTO eeskirjade laiendamist kaubandusega mitteseotud küsimustele, et võimaldada liikmetel täita õiguspärase poliitika eesmärke ja tagada samal ajal turulepääs; rõhutab sellega seoses vajadust tagada kaubanduspoliitika vastavus ELi teiste poliitikavaldkondadega ja rahvusvahelise õigusega ning WTO meetmete järjepidevus ja vastastikune tugi teiste rahvusvaheliste organisatsioonide meetmetega;

| 42. | leiab, et vaidluste lahendamise organi abil kehtestatud WTO rakendusvolitused on kõnealuse organisatsiooni edu võti; |
| --- | --- |

42.

leiab, et vaidluste lahendamise organi abil kehtestatud WTO rakendusvolitused on kõnealuse organisatsiooni edu võti;

ELi roll nn tippkohtumiste diplomaatias – ambitsioonid G8s ja G20s

| 43. | märkides ELi ülemaailmset majanduslikku ja finantsalast kaalu, vajadust kaitsta ELi strateegilisi huve rahvusvahelisel areenil ning asjaolu, et G8 tippkohtumise päevakordasid on märkimisväärselt laiendatud, et käsitleda mitmeid poliitilise julgeolekuga seotud küsimusi alates inimõigustest ja piirkondlikust julgeolekust kuni relvastuskontrollini, on arvamusel, et EL peaks täies ulatuses osalema G7/G8 protsessis ja olema täielikult esindatud G7 rahandusministrite kohtumistel; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada ELi kooskõlastustegevust enne G7 ja G8 kohtumisi ja kaasata sellesse eelkõige aktiivselt Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

43.

märkides ELi ülemaailmset majanduslikku ja finantsalast kaalu, vajadust kaitsta ELi strateegilisi huve rahvusvahelisel areenil ning asjaolu, et G8 tippkohtumise päevakordasid on märkimisväärselt laiendatud, et käsitleda mitmeid poliitilise julgeolekuga seotud küsimusi alates inimõigustest ja piirkondlikust julgeolekust kuni relvastuskontrollini, on arvamusel, et EL peaks täies ulatuses osalema G7/G8 protsessis ja olema täielikult esindatud G7 rahandusministrite kohtumistel; juhib tähelepanu vajadusele tõhustada ELi kooskõlastustegevust enne G7 ja G8 kohtumisi ja kaasata sellesse eelkõige aktiivselt Euroopa Parlament;

| 44. | arvestades ELi ainu- või jagatud pädevust valdkondades, kus G20 avaldab märkimisväärset ja kasvavat mõju (nt finantsturgude reguleerimine, majanduspoliitika kooskõlastamine, sh vahetuskursi küsimused, rahvusvaheline valuutasüsteem, arenguabi, mitmepoolse kaubanduse küsimused, terrorismi rahastamise ja rahapesu vastu võitlemine, keskkond ja energiajulgeolek), kutsub ELi ja selle liikmesriike üles töötama partneritega selle nimel, et saavutada viie Euroopa riigi ja ELi esindajate G20 laua taga esitatavate avalduste täielik kooskõla ning ühtlus, et tagada ELi tulemuslik osalemine G20 ministrite kohtumistel; |
| --- | --- |

44.

arvestades ELi ainu- või jagatud pädevust valdkondades, kus G20 avaldab märkimisväärset ja kasvavat mõju (nt finantsturgude reguleerimine, majanduspoliitika kooskõlastamine, sh vahetuskursi küsimused, rahvusvaheline valuutasüsteem, arenguabi, mitmepoolse kaubanduse küsimused, terrorismi rahastamise ja rahapesu vastu võitlemine, keskkond ja energiajulgeolek), kutsub ELi ja selle liikmesriike üles töötama partneritega selle nimel, et saavutada viie Euroopa riigi ja ELi esindajate G20 laua taga esitatavate avalduste täielik kooskõla ning ühtlus, et tagada ELi tulemuslik osalemine G20 ministrite kohtumistel;

| 45. | võtab teadmiseks suurema koostöö konkreetsete kriisiolukordadega seotud „minilateraalsetel” foorumitel, alates G8st kuni Balkani kontaktrühmani, alates Lähis-Ida nelikust kuni suurriikide grupi P5+1 läbirääkimisteni Iraani teemal; tuletab meelde, et Euroopa Liit on rajatud solidaarsusele selle liikmete vahel ning et seetõttu peaksid liikmesriigid konsulteerima partneritega ühist huvi pakkuvate otsuste küsimuses, mis peaks lõpptulemusena andma tõhusad ja sidusad mitmepoolsed lahendused, millest on kasu kõigile asjaomastele pooltele; kutsub seetõttu asepresidenti ja kõrget esindajat käsitlema olemasolevaid tulemusliku mitmepoolsuse probleeme ning usub, et selle küsimuse läbivaadatud strateegia eesmärk peaks olema ELi suurema nähtavuse ja mõju saavutamine, sealhulgas „minirühmade” kohustus konsulteerida ELi partneritega ja taotleda ELilt mandaati; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks suurema koostöö konkreetsete kriisiolukordadega seotud „minilateraalsetel” foorumitel, alates G8st kuni Balkani kontaktrühmani, alates Lähis-Ida nelikust kuni suurriikide grupi P5+1 läbirääkimisteni Iraani teemal; tuletab meelde, et Euroopa Liit on rajatud solidaarsusele selle liikmete vahel ning et seetõttu peaksid liikmesriigid konsulteerima partneritega ühist huvi pakkuvate otsuste küsimuses, mis peaks lõpptulemusena andma tõhusad ja sidusad mitmepoolsed lahendused, millest on kasu kõigile asjaomastele pooltele; kutsub seetõttu asepresidenti ja kõrget esindajat käsitlema olemasolevaid tulemusliku mitmepoolsuse probleeme ning usub, et selle küsimuse läbivaadatud strateegia eesmärk peaks olema ELi suurema nähtavuse ja mõju saavutamine, sealhulgas „minirühmade” kohustus konsulteerida ELi partneritega ja taotleda ELilt mandaati;

*

* *

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikidele ja riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikidele ja riikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 43.

(2)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/65/276: Euroopa Liidu osalemine Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni töös.

(3)  Euroopa Liidu Nõukogu 10170/10.

(4)  EUCO 21/01/10 REV 1 I LISA.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0399.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0377.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0184.

(8)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 49.

(9)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 69.

(10)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 118.

---

Neljapäev, 12. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/77

---

Neljapäev, 12. mai 2011Noorte liikuvus - raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks

P7_TA(2011)0230

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (2010/2307(INI))

2012/C 377 E/09

Euroopa Parlament

| — | võttes arvesse komisjoni 9. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist” (KOM(2010)0296); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. juuni 2010. aasta teatist „Euroopa koostöö edendamine kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, et toetada Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist” (KOM(2010)0296);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist „Noorte liikuvus. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (KOM(2010)0477); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist „Noorte liikuvus. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (KOM(2010)0477);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni „ELi noorsoostrateegia – investeerimine ja mobiliseerimine” (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni „ELi noorsoostrateegia – investeerimine ja mobiliseerimine” (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad üleeuroopalise hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilist raamistikku (ET 2020) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad üleeuroopalise hariduse ja koolituse alase koostöö strateegilist raamistikku (ET 2020) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta ja pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused” (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta ja pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused” (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi uue majanduskasvu ja tööhõive strateegia kohta, eelkõige selles osas, mis toetab haridustaseme parandamise peamisi eesmärke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi uue majanduskasvu ja tööhõive strateegia kohta, eelkõige selles osas, mis toetab haridustaseme parandamise peamisi eesmärke;

| — | võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi algatuse „Noorte liikuvus“ kohta (5), milles tunnistatakse ühtsema valdkondadevahelise lähenemisviisi tähtsust reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. novembri 2010. aasta järeldusi algatuse „Noorte liikuvus“ kohta (5), milles tunnistatakse ühtsema valdkondadevahelise lähenemisviisi tähtsust reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele;

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. jaanuari 2011. aasta arvamust (6) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (7) algatuse “Noorte liikuvus” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. jaanuari 2011. aasta arvamust (6) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (7) algatuse “Noorte liikuvus” kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0169/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0169/2011),

| A. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia kontekstis on noorte teadmistel ja oskustel keskne tähtsus aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia kontekstis on noorte teadmistel ja oskustel keskne tähtsus aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel;

| B. | arvestades, et „Noorte liikuvuse” kui ELi 2020. aasta strateegia ühe keskse algatusega tahetakse olemasolevate üleeuroopaliste programmide tulemuslikuma kasutamise teel suurendada Euroopas kõrghariduse atraktiivsust ja kõigi tasandite hariduse ja koolituse üldist kvaliteeti ning õppijate ja töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et „Noorte liikuvuse” kui ELi 2020. aasta strateegia ühe keskse algatusega tahetakse olemasolevate üleeuroopaliste programmide tulemuslikuma kasutamise teel suurendada Euroopas kõrghariduse atraktiivsust ja kõigi tasandite hariduse ja koolituse üldist kvaliteeti ning õppijate ja töötajate liikuvust;

| C. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia kohaselt peab 2020. aastaks kõigil Euroopa noortel olema võimalus läbida osa oma haridusteest teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia kohaselt peab 2020. aastaks kõigil Euroopa noortel olema võimalus läbida osa oma haridusteest teistes liikmesriikides;

| D. | arvestades, et noortel on keskne roll ELi 2020. aasta strateegia viie peamise eesmärgi saavutamisel, milleks on tööhõive, teadus- ja uuendustegevus, kliima ja energia, haridus ning võitlus vaesuse vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noortel on keskne roll ELi 2020. aasta strateegia viie peamise eesmärgi saavutamisel, milleks on tööhõive, teadus- ja uuendustegevus, kliima ja energia, haridus ning võitlus vaesuse vastu;

| E. | arvestades, et algatus „Noorte liikuvus” tugevdab olemasolevat ELi noorsoostrateegiat (KOM(2009)0200), andes noortele tööks ja eluks vajalikud teadmised, oskused ja pädevuse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et algatus „Noorte liikuvus” tugevdab olemasolevat ELi noorsoostrateegiat (KOM(2009)0200), andes noortele tööks ja eluks vajalikud teadmised, oskused ja pädevuse;

| F. | arvestades, et kriis tabas noori eriti rängalt ja noorte tööpuuduse määr ELis on üle 20 % (kaks korda suurem kui täiskasvanute puhul) ja mõnes liikmesriigis üle 40 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kriis tabas noori eriti rängalt ja noorte tööpuuduse määr ELis on üle 20 % (kaks korda suurem kui täiskasvanute puhul) ja mõnes liikmesriigis üle 40 %;

| G. | arvestades, et noorte ligikaudu 21 %-line töötus on üks Euroopa kõige teravamaid probleeme; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noorte ligikaudu 21 %-line töötus on üks Euroopa kõige teravamaid probleeme;

| H. | arvestades, et majanduskriisi tõttu kärbivad liikmesriigid investeeringuid haridusse ja koolitusse, mis mõjutab otseselt noorte tulevikuväljavaateid, samas kui Euroopa ees seisavad soovitud majanduskasvu saavutamisel üha suuremad demograafilised probleemid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduskriisi tõttu kärbivad liikmesriigid investeeringuid haridusse ja koolitusse, mis mõjutab otseselt noorte tulevikuväljavaateid, samas kui Euroopa ees seisavad soovitud majanduskasvu saavutamisel üha suuremad demograafilised probleemid;

| I. | arvestades, et kehvast haridusest tulenev majanduslik kahju on märksa suurem finantskriisi põhjustatud kahjudest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kehvast haridusest tulenev majanduslik kahju on märksa suurem finantskriisi põhjustatud kahjudest;

| J. | arvestades, et kriis näitas ilmekalt meie majanduse ja ühiskonna reformimise vajadust ning reformide aluseks olevate kvaliteetsete kutseharidus- ja koolitussüsteemide elulist tähtsust selleks, et Euroopa suudaks tänaste ja homsete probleemidega paremini toime tulla; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kriis näitas ilmekalt meie majanduse ja ühiskonna reformimise vajadust ning reformide aluseks olevate kvaliteetsete kutseharidus- ja koolitussüsteemide elulist tähtsust selleks, et Euroopa suudaks tänaste ja homsete probleemidega paremini toime tulla;

| K. | arvestades, et ülikoolidesse tehtavate riiklike investeeringute jätkuva vähenemise ning sellest tingitud õppemaksude tõusu ja/või sotsiaaltoetuste ja stipendiumide vähenemise tõttu lahkub üha enam üliõpilasi ülikoolisüsteemist ning et see suurendab sotsiaalset lõhet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ülikoolidesse tehtavate riiklike investeeringute jätkuva vähenemise ning sellest tingitud õppemaksude tõusu ja/või sotsiaaltoetuste ja stipendiumide vähenemise tõttu lahkub üha enam üliõpilasi ülikoolisüsteemist ning et see suurendab sotsiaalset lõhet;

| L. | arvestades, et inimkapital on strateegiline töövahend meie ühiskondade eduka sotsiaalse ja majandusarengu tagamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimkapital on strateegiline töövahend meie ühiskondade eduka sotsiaalse ja majandusarengu tagamiseks;

| M. | arvestades, et Europassi andmete kohaselt väljendab üha suurem hulk noori soovi hariduse või kutsetööga seotud eesmärkidel Euroopa Liidus ringi reisida; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Europassi andmete kohaselt väljendab üha suurem hulk noori soovi hariduse või kutsetööga seotud eesmärkidel Euroopa Liidus ringi reisida;

| N. | arvestades, et haridus on noorte loovuse ja uuenduspotentsiaali väljaarendamise alus, ning et haridus annab inimesele vahendid intellektuaalseks arenguks, tööturule sisenemiseks, enda kui isiksuse arendamiseks ning sotsiaalsete ja kodanikukohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et haridus on noorte loovuse ja uuenduspotentsiaali väljaarendamise alus, ning et haridus annab inimesele vahendid intellektuaalseks arenguks, tööturule sisenemiseks, enda kui isiksuse arendamiseks ning sotsiaalsete ja kodanikukohustuste täitmiseks;

| O. | arvestades, et uuringute andmetel aitab liikuvus tekitada Euroopa kodakondsuse tunnet ja kaasata inimesi demokraatlikesse protsessidesse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uuringute andmetel aitab liikuvus tekitada Euroopa kodakondsuse tunnet ja kaasata inimesi demokraatlikesse protsessidesse;

| P. | arvestades, et liikuvusprogrammid peaksid üliõpilaste kõrval olema kättesaadavad ka vähe kvalifitseeritud noortele, kuna see võib parandada nende võimalusi tööturul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liikuvusprogrammid peaksid üliõpilaste kõrval olema kättesaadavad ka vähe kvalifitseeritud noortele, kuna see võib parandada nende võimalusi tööturul;

| Q. | arvestades, et liikuvusprogrammid peavad olema kättesaadavad kõigile noortele, sõltumata nende valitud haridusteest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikuvusprogrammid peavad olema kättesaadavad kõigile noortele, sõltumata nende valitud haridusteest;

| R. | arvestades, et välismaale tööle ja õppima minna saavate noorte arv, eriti ELi programmide raames, ei kasva piisavalt kiiresti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et välismaale tööle ja õppima minna saavate noorte arv, eriti ELi programmide raames, ei kasva piisavalt kiiresti;

| S. | arvestades, et Bologna protsessi esimesel kümnendil esines palju raskusi selle Euroopa kõrghariduse väljaarendamisega seotud eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Bologna protsessi esimesel kümnendil esines palju raskusi selle Euroopa kõrghariduse väljaarendamisega seotud eesmärkide täitmisel;

| T. | arvestades, et varase koolist väljalangemise juhtude vähendamine on tähtis nii noorte sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse riski vältimiseks kui ka nende tööturule pääsu parandamiseks ja lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et varase koolist väljalangemise juhtude vähendamine on tähtis nii noorte sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse riski vältimiseks kui ka nende tööturule pääsu parandamiseks ja lihtsustamiseks;

| U. | arvestades, et üld- ja kutseharidusest tööellu üleminek on noorte jaoks suur probleem; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et üld- ja kutseharidusest tööellu üleminek on noorte jaoks suur probleem;

| V. | arvestades, et vabatahtlik töö on oluline võimalus mitteformaalse hariduse ja vabahariduse kaudu pädevuste omandamiseks, sotsiaalse vastutuse võtmiseks, Euroopa integratsiooni tähtsuse teadvustamiseks ja seeläbi paljudes valdkondades aktiivse Euroopa kodanikuna tegutsemiseks, ning et seda võimalust tuleks väärtustada, eriti Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 raames; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vabatahtlik töö on oluline võimalus mitteformaalse hariduse ja vabahariduse kaudu pädevuste omandamiseks, sotsiaalse vastutuse võtmiseks, Euroopa integratsiooni tähtsuse teadvustamiseks ja seeläbi paljudes valdkondades aktiivse Euroopa kodanikuna tegutsemiseks, ning et seda võimalust tuleks väärtustada, eriti Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 raames;

| W. | arvestades, et peamiselt noorteorganisatsioonid on need, kes pakuvad formaalset haridust täiendavat mitteformaalset haridust, mis on väga oluline noortele teadmiste ja pädevuste andmisel, et neist saaksid aktiivsed kodanikud ja et neil oleks lihtsam tööturule pääseda; arvestades, et sellega aitavad noorteorganisatsioonid täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et peamiselt noorteorganisatsioonid on need, kes pakuvad formaalset haridust täiendavat mitteformaalset haridust, mis on väga oluline noortele teadmiste ja pädevuste andmisel, et neist saaksid aktiivsed kodanikud ja et neil oleks lihtsam tööturule pääseda; arvestades, et sellega aitavad noorteorganisatsioonid täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke;

| X. | arvestades, et noorte ja mitmesuguste neid esindavate noorteorganisatsioonide kaasamine otsustusprotsessi on noorte peremehetunde kasvatamisel keskse tähtsusega ning tagab nende ideede aktiivse kasutamise noorsoostrateegia edasiarendamisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et noorte ja mitmesuguste neid esindavate noorteorganisatsioonide kaasamine otsustusprotsessi on noorte peremehetunde kasvatamisel keskse tähtsusega ning tagab nende ideede aktiivse kasutamise noorsoostrateegia edasiarendamisel;

| Y. | arvestades, et algatuse „Noorte liikuvus“ üks põhieesmärke on tugevdada eurooplaste ühtekuuluvust ja muuta kodanikud teadlikuks oma Euroopa identiteedist, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et algatuse „Noorte liikuvus“ üks põhieesmärke on tugevdada eurooplaste ühtekuuluvust ja muuta kodanikud teadlikuks oma Euroopa identiteedist,

Üldised märkused ja rahaline toetus

| 1. | tervitab algatust „Noorte liikuvus” kui poliitilist algatust, mis toetab olemasolevaid noorte haridus-, liikuvus- ja tööhõiveprogramme ning ergutab liikmesriike püüdma täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke; |
| --- | --- |

1.

tervitab algatust „Noorte liikuvus” kui poliitilist algatust, mis toetab olemasolevaid noorte haridus-, liikuvus- ja tööhõiveprogramme ning ergutab liikmesriike püüdma täita ELi 2020. aasta strateegia eesmärke;

| 2. | rõhutab, et „Noorte liikuvus“ innustab kõrgharidusasutusi tõstma oma standardeid tänu tihedamale koostööle kogu maailma haridusasutustega, ja juhib tähelepanu sellele, et selles suhtes võib olla eriti kasulik koostöö USA haridusasutustega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et „Noorte liikuvus“ innustab kõrgharidusasutusi tõstma oma standardeid tänu tihedamale koostööle kogu maailma haridusasutustega, ja juhib tähelepanu sellele, et selles suhtes võib olla eriti kasulik koostöö USA haridusasutustega;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et investeerimine haridusse on säästva majanduskasvu ja arengu seisukohalt kahtlemata ülioluline ning et isegi majanduskriisi ajal ei tohiks noorte ja hariduse rahastamist käsitleda kui tänaseid kulusid, vaid pigem kui investeeringut Euroopa tulevikku; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et investeerimine haridusse on säästva majanduskasvu ja arengu seisukohalt kahtlemata ülioluline ning et isegi majanduskriisi ajal ei tohiks noorte ja hariduse rahastamist käsitleda kui tänaseid kulusid, vaid pigem kui investeeringut Euroopa tulevikku;

| 4. | rõhutab, et kõigi noorsooalgatuste eesmärk peab olema suunata noori nii, et nad integreeruksid edukalt ühiskonda, ja valmistada neid pidevalt ette tuleviku-Euroopaks, mis tähendab neile ka võimalusi osaleda sotsiaalses tegevuses ja aidata ühiskonda kujundada, ning kõigile noortele kooli-, kõrg- ja mitteformaalse hariduse, kutseõppe, koolituse ja täienduskoolituse võimaldamist, mis on suunatud kaasaegse, konkurentsivõimelise, kaasava ja jätkusuutliku ühiskonna nõudmiste täitmisele, et kergendada noorte pääsu tööturule; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõigi noorsooalgatuste eesmärk peab olema suunata noori nii, et nad integreeruksid edukalt ühiskonda, ja valmistada neid pidevalt ette tuleviku-Euroopaks, mis tähendab neile ka võimalusi osaleda sotsiaalses tegevuses ja aidata ühiskonda kujundada, ning kõigile noortele kooli-, kõrg- ja mitteformaalse hariduse, kutseõppe, koolituse ja täienduskoolituse võimaldamist, mis on suunatud kaasaegse, konkurentsivõimelise, kaasava ja jätkusuutliku ühiskonna nõudmiste täitmisele, et kergendada noorte pääsu tööturule;

| 5. | rõhutab, et kriis ei tohi olla hariduskulutuste vähendamise põhjuseks, kuna noorte kõrgem haridustase on vajalik kriisi mõjudest ülesaamiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kriis ei tohi olla hariduskulutuste vähendamise põhjuseks, kuna noorte kõrgem haridustase on vajalik kriisi mõjudest ülesaamiseks;

| 6. | taunib asjaolu, et komisjoni andmetel on ELi 2020. aasta strateegia hariduseesmärkide täitmise edendamiseks koostatud liikmesriikide riiklikud kavad ebapiisavad; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et komisjoni andmetel on ELi 2020. aasta strateegia hariduseesmärkide täitmise edendamiseks koostatud liikmesriikide riiklikud kavad ebapiisavad;

| 7. | tunnistab, et üks kõrghariduse eesmärk peab olema üliõpilaste tööalase konkurentsivõime tagamine, kuid rõhutab, et kõrgharidus peab ergutama ka noorte loovust ja uuenduslikkust ning soodustama nende intellektuaalset ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et üks kõrghariduse eesmärk peab olema üliõpilaste tööalase konkurentsivõime tagamine, kuid rõhutab, et kõrgharidus peab ergutama ka noorte loovust ja uuenduslikkust ning soodustama nende intellektuaalset ja sotsiaalset arengut;

| 8. | tunnistab, et algatuse „Noorte liikuvus” edu sõltub suurel määral algatuse peamiste meetmete rakendamisest liikmesriikides; palub seetõttu komisjonil selle rakendamise käigus hoolega jälgida ja analüüsida algatuse olulisi elemente, et aidata liikmesriike ja tagada nende tegevuse parem kooskõlastamine; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, et algatuse „Noorte liikuvus” edu sõltub suurel määral algatuse peamiste meetmete rakendamisest liikmesriikides; palub seetõttu komisjonil selle rakendamise käigus hoolega jälgida ja analüüsida algatuse olulisi elemente, et aidata liikmesriike ja tagada nende tegevuse parem kooskõlastamine;

| 9. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru „Noorte liikuvuse” peamiste meetmete tulemuslikkusest ja liikmesriikides saavutatust; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru „Noorte liikuvuse” peamiste meetmete tulemuslikkusest ja liikmesriikides saavutatust;

| 10. | nõuab tungivalt, et Euroopa institutsioonid algataksid hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistikus intensiivse struktureeritud dialoogi haridusküsimustes, et täiel määral kaasata noorteorganisatsioone ja teisi sidusrühmi hariduslike meetmete elluviimisse, rakendada koostöös noortega algatuse „Noorte liikuvus“ järelmeetmeid, arutada noortele suunatud meetmeid ja prioriteete ning suurendada noorte osa neid puudutavate küsimuste otsustamisel; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Euroopa institutsioonid algataksid hariduse ja koolituse 2020. aasta raamistikus intensiivse struktureeritud dialoogi haridusküsimustes, et täiel määral kaasata noorteorganisatsioone ja teisi sidusrühmi hariduslike meetmete elluviimisse, rakendada koostöös noortega algatuse „Noorte liikuvus“ järelmeetmeid, arutada noortele suunatud meetmeid ja prioriteete ning suurendada noorte osa neid puudutavate küsimuste otsustamisel;

| 11. | kutsub komisjoni üles uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku raames jätkuvalt suurendama investeeringuid liikuvusse ja sellistesse noorsooprogrammidesse nagu elukestva õppe programmid (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored” nende praegusel kujul, samuti Euroopa vabatahtlikku teenistusse; nõuab nende programmide tulemuslikumat edendamist ja sihtrühmade paremat teavitamist programmide pakutavatest võimalustest; nõuab, et jätkuvalt investeeritaks koostöösse praeguste ja potentsiaalsete kandidaatriikidega ja esitataks ettepanek liikuvus- ja noorsooprogrammide järgmise põlvkonna kohta, mis on kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku raames jätkuvalt suurendama investeeringuid liikuvusse ja sellistesse noorsooprogrammidesse nagu elukestva õppe programmid (Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig), Marie Curie, Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored” nende praegusel kujul, samuti Euroopa vabatahtlikku teenistusse; nõuab nende programmide tulemuslikumat edendamist ja sihtrühmade paremat teavitamist programmide pakutavatest võimalustest; nõuab, et jätkuvalt investeeritaks koostöösse praeguste ja potentsiaalsete kandidaatriikidega ja esitataks ettepanek liikuvus- ja noorsooprogrammide järgmise põlvkonna kohta, mis on kooskõlas ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega;

| 12. | rõhutab, et ükski noor, kellel on eri põhjustel olnud haridusteel probleeme, ei tohi tööelu jaoks kaduma minna, vaid sellistele noortele tuleb osutada sihipärast toetust; juhib tähelepanu sellele, et hariduse kättesaadavus ei tohi sõltuda nooruki vanemate sotsiaalsest või rahalisest olukorrast; rõhutab horisontaalse liikuvuse tähtsust kõigil haridustasanditel, nii üldhariduses kui ka kutseõppes; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et ükski noor, kellel on eri põhjustel olnud haridusteel probleeme, ei tohi tööelu jaoks kaduma minna, vaid sellistele noortele tuleb osutada sihipärast toetust; juhib tähelepanu sellele, et hariduse kättesaadavus ei tohi sõltuda nooruki vanemate sotsiaalsest või rahalisest olukorrast; rõhutab horisontaalse liikuvuse tähtsust kõigil haridustasanditel, nii üldhariduses kui ka kutseõppes;

| 13. | rõhutab, et tuleks suurendada liikuvuse atraktiivsust ning et rahaline toetus peaks olema ulatuslik ja piisav ning keskenduma eeskätt kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; kordab, et see seisukoht peaks kajastuma ka järgmises finantsperspektiivis; nõuab Leonardo programmi jaoks eraldatava eelarvesumma suurendamist, et edendada liikuvust väljaõppe ajal; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tuleks suurendada liikuvuse atraktiivsust ning et rahaline toetus peaks olema ulatuslik ja piisav ning keskenduma eeskätt kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele; kordab, et see seisukoht peaks kajastuma ka järgmises finantsperspektiivis; nõuab Leonardo programmi jaoks eraldatava eelarvesumma suurendamist, et edendada liikuvust väljaõppe ajal;

| 14. | rõhutab, et eesmärk anda kõigile võimalus läbida osa oma haridus- ja koolitusteest välismaal eeldab ambitsioonikat rahastamist; on seisukohal, et haridus ja koolitus peavad olema Euroopa Liidu prioriteediks ja et see eesmärk peaks kajastuma järgmises finantsperspektiivis; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et eesmärk anda kõigile võimalus läbida osa oma haridus- ja koolitusteest välismaal eeldab ambitsioonikat rahastamist; on seisukohal, et haridus ja koolitus peavad olema Euroopa Liidu prioriteediks ja et see eesmärk peaks kajastuma järgmises finantsperspektiivis;

| 15. | nõuab liikuvuse edendamisele suunatud haridusprogrammide pikendamist 2013. aasta järgsele ajale ning palub komisjonil tulevaste raamprogrammide koostamisel suurendada selliste programmide rahastamist; |
| --- | --- |

15.

nõuab liikuvuse edendamisele suunatud haridusprogrammide pikendamist 2013. aasta järgsele ajale ning palub komisjonil tulevaste raamprogrammide koostamisel suurendada selliste programmide rahastamist;

| 16. | palub Euroopa Liidul kasutada liidu rahastamisvahendeid noorte abistamiseks, kasutades paremini ära Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi; |
| --- | --- |

16.

palub Euroopa Liidul kasutada liidu rahastamisvahendeid noorte abistamiseks, kasutades paremini ära Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi;

| 17. | palub liikmesriikidel suurendada investeeringuid iga tasandi haridusse ja koolitusse, riiklikul tasandil rahaliselt toetada ELi liikuvusprogramme ja tagada või tõsta hariduse üldist kvaliteeti; |
| --- | --- |

17.

palub liikmesriikidel suurendada investeeringuid iga tasandi haridusse ja koolitusse, riiklikul tasandil rahaliselt toetada ELi liikuvusprogramme ja tagada või tõsta hariduse üldist kvaliteeti;

| 18. | on veendunud, et programm „Aktiivsed noored“ on noorte osalemise jaoks Euroopas väga oluline ja et seda programmi tuleks tugevdada ja jätkata; kutsub seepärast komisjoni üles säilitama järgmises mitmeaastases finantsraamistikus programmi „Aktiivsed noored” eraldi programmina; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et programm „Aktiivsed noored“ on noorte osalemise jaoks Euroopas väga oluline ja et seda programmi tuleks tugevdada ja jätkata; kutsub seepärast komisjoni üles säilitama järgmises mitmeaastases finantsraamistikus programmi „Aktiivsed noored” eraldi programmina;

| 19. | rõhutab algatuse „Noorte liikuvus“ tähtsust, kuna see aitab oluliselt noori ühiskonda kaasata, ning palub komisjonil ära kasutada programmist „Aktiivsed noored“ saadud oskusteavet; |
| --- | --- |

19.

rõhutab algatuse „Noorte liikuvus“ tähtsust, kuna see aitab oluliselt noori ühiskonda kaasata, ning palub komisjonil ära kasutada programmist „Aktiivsed noored“ saadud oskusteavet;

| 20. | õhutab liikmesriike võtma eesmärgiks teadmusmahuka majanduse jaoks vajaliku miinimumina investeerida kõrgharidusse vähemalt 2 % SKPst, nagu soovitab komisjon iga-aastases majanduskasvu ja tööhõive analüüsis; |
| --- | --- |

20.

õhutab liikmesriike võtma eesmärgiks teadmusmahuka majanduse jaoks vajaliku miinimumina investeerida kõrgharidusse vähemalt 2 % SKPst, nagu soovitab komisjon iga-aastases majanduskasvu ja tööhõive analüüsis;

| 21. | juhib tähelepanu paindlike ja samaaegse töötamisega ühildatavate haridusprogrammide tähtsusele; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu paindlike ja samaaegse töötamisega ühildatavate haridusprogrammide tähtsusele;

Noored ja liikuvus

| 22. | nõuab noorte aktiivset kaasamist ELi programmide kõigil etappidel, nende väljatöötamisest kuni rakendamiseni; |
| --- | --- |

22.

nõuab noorte aktiivset kaasamist ELi programmide kõigil etappidel, nende väljatöötamisest kuni rakendamiseni;

| 23. | rõhutab noorte aktiivse kaasamise tähtsust mitte ainult tööturul ja majanduses, vaid ka Euroopa tuleviku kujundamisel; palub komisjonil esitada noorte osalemist käsitlev roheline raamat; |
| --- | --- |

23.

rõhutab noorte aktiivse kaasamise tähtsust mitte ainult tööturul ja majanduses, vaid ka Euroopa tuleviku kujundamisel; palub komisjonil esitada noorte osalemist käsitlev roheline raamat;

| 24. | nõustub seisukohaga, et meetmeid tuleb võtta varakult, et viia kooli varane poolelijätmine alla 10 % piiri vastavalt ELi 2020. aasta strateegias kokkulepitule; on rahul komisjoni ettepanekuga võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb toetust liikmesriikide tegevusele koolist väljalangemise määra vähendamiseks; |
| --- | --- |

24.

nõustub seisukohaga, et meetmeid tuleb võtta varakult, et viia kooli varane poolelijätmine alla 10 % piiri vastavalt ELi 2020. aasta strateegias kokkulepitule; on rahul komisjoni ettepanekuga võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb toetust liikmesriikide tegevusele koolist väljalangemise määra vähendamiseks;

| 25. | rõhutab vajadust järsult vähendada kooli varast poolelijätmist, mis teadaolevalt suurendab tulevikus tööelust ja ühiskonnast kõrvalejäämise riski; rõhutab, et nimetatud nähtusega tuleb tegeleda mitmetahuliselt ja kooskõlas ebasoodsas olukorras olevates piirkondades hariduse ja koolituse edendamiseks võetavate sotsiaalsete meetmetega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust järsult vähendada kooli varast poolelijätmist, mis teadaolevalt suurendab tulevikus tööelust ja ühiskonnast kõrvalejäämise riski; rõhutab, et nimetatud nähtusega tuleb tegeleda mitmetahuliselt ja kooskõlas ebasoodsas olukorras olevates piirkondades hariduse ja koolituse edendamiseks võetavate sotsiaalsete meetmetega;

| 26. | arvestades asjaolu, et noorte liikuvus võib aidata toetada demokraatlikke protsesse, kutsub ELi institutsioone üles looma raamistikku, mis võimaldab Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikide noortel osaleda „Noorte liikuvuse“ algatuses, parandades sellega nii ELi liikmesriikide kui ENP riikide noorte õppimisvõimalusi; |
| --- | --- |

26.

arvestades asjaolu, et noorte liikuvus võib aidata toetada demokraatlikke protsesse, kutsub ELi institutsioone üles looma raamistikku, mis võimaldab Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikide noortel osaleda „Noorte liikuvuse“ algatuses, parandades sellega nii ELi liikmesriikide kui ENP riikide noorte õppimisvõimalusi;

| 27. | rõhutab, kui oluline on soodustada ka õpetajate, noorsoo- ja haridustöötajate liikuvust, kuivõrd nad võivad olla neid ümbritsevate noorte innustajateks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, kui oluline on soodustada ka õpetajate, noorsoo- ja haridustöötajate liikuvust, kuivõrd nad võivad olla neid ümbritsevate noorte innustajateks;

| 28. | tunnustab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste olulist panust liikuvuse ergutamisel; |
| --- | --- |

28.

tunnustab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste olulist panust liikuvuse ergutamisel;

| 29. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu ja pakkuma tuge kõige enam ohustatud isikutele, väiksemate võimalustega noorte kategooriatele ja neile, kes otsivad „teistkordset võimalust” haridusteele naasmiseks; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu ja pakkuma tuge kõige enam ohustatud isikutele, väiksemate võimalustega noorte kategooriatele ja neile, kes otsivad „teistkordset võimalust” haridusteele naasmiseks;

| 30. | palub komisjonil koguda riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil andmeid liikuvust tegelikkuses takistavate tegurite kohta ning võtta kõik vajalikud meetmed nende kõrvaldamiseks, et tagada kvaliteetne liikuvus, mis on kättesaadav kõigile kogu haridustee, sealhulgas kutseõppe ja -koolituse kestel; on seisukohal, et komisjoni ettepanek võtta kasutusele liikuvuse tulemustabel oleks selle eesmärgi täitmiseks väga kasulik; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil koguda riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil andmeid liikuvust tegelikkuses takistavate tegurite kohta ning võtta kõik vajalikud meetmed nende kõrvaldamiseks, et tagada kvaliteetne liikuvus, mis on kättesaadav kõigile kogu haridustee, sealhulgas kutseõppe ja -koolituse kestel; on seisukohal, et komisjoni ettepanek võtta kasutusele liikuvuse tulemustabel oleks selle eesmärgi täitmiseks väga kasulik;

| 31. | õhutab komisjoni tegema rohkem noorte liikuvuse alaseid algatusi, seda ka ELi lähipiirkondades; |
| --- | --- |

31.

õhutab komisjoni tegema rohkem noorte liikuvuse alaseid algatusi, seda ka ELi lähipiirkondades;

| 32. | kutsub komisjoni võtma kiireid meetmeid, et ergutada liikuvust hariduse, tööhõive ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni võtma kiireid meetmeid, et ergutada liikuvust hariduse, tööhõive ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eesmärgil;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on võtta meetmeid, tagamaks et noored, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatest piirkondadest tulijad oleksid oma haridustee igal etapil liikuvad, et neile tagataks välismaal viibimise ajal toetuste täielik ülekantavus ja et vastavalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku soovitustele tunnustataks kõigis liikmesriikides nende õppimisaegseid tulemusi ja kvalifikatsioone; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on võtta meetmeid, tagamaks et noored, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatest piirkondadest tulijad oleksid oma haridustee igal etapil liikuvad, et neile tagataks välismaal viibimise ajal toetuste täielik ülekantavus ja et vastavalt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku soovitustele tunnustataks kõigis liikmesriikides nende õppimisaegseid tulemusi ja kvalifikatsioone;

| 34. | tunnistab, et puuetega noored ja lapsi kasvatavad noored peavad saama täiendavat abi olemasolevatele liikuvuse programmidele juurdepääsemiseks, neist täieliku kasu saamiseks ning õppimise, töö ja eraelu ühitamiseks; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et puuetega noored ja lapsi kasvatavad noored peavad saama täiendavat abi olemasolevatele liikuvuse programmidele juurdepääsemiseks, neist täieliku kasu saamiseks ning õppimise, töö ja eraelu ühitamiseks;

| 35. | tuletab meelde, et lisaks rahvusvahelisele liikuvusele tuleb toetada riigisisest rahvusvahelistumist ning õppuri koduülikoolist ja -riigist lähtuva rahvusvahelise koostöövõrgustiku loomist; rõhutab geograafilise liikuvuse täiendusena noorte virtuaalse liikuvuse potentsiaali; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et lisaks rahvusvahelisele liikuvusele tuleb toetada riigisisest rahvusvahelistumist ning õppuri koduülikoolist ja -riigist lähtuva rahvusvahelise koostöövõrgustiku loomist; rõhutab geograafilise liikuvuse täiendusena noorte virtuaalse liikuvuse potentsiaali;

| 36. | rõhutab, kui tähtis on tunnustada igal viisil, sealhulgas mitteformaalse ja vabahariduse teel omandatud oskusi ja sellise õppe osa tähtsate oskuste ja pädevuste arendamisel, mis tagavad inimeste pääsu tööturule ja selle vajadustega kohanemise, ning nõuab selliselt saadud oskuste ja pädevuste võtmist liikuvuse tulemustabelisse; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, kui tähtis on tunnustada igal viisil, sealhulgas mitteformaalse ja vabahariduse teel omandatud oskusi ja sellise õppe osa tähtsate oskuste ja pädevuste arendamisel, mis tagavad inimeste pääsu tööturule ja selle vajadustega kohanemise, ning nõuab selliselt saadud oskuste ja pädevuste võtmist liikuvuse tulemustabelisse;

| 37. | soovitab toetada projekte, mis hoiavad alal teadmiste ja oskuste põlvkonnalt põlvkonnale edasiandmist; juhib tähelepanu tulule, mida toob liikuvate rahvusvaheliste üliõpilaste oskuste ja kultuurilise kapitali ärakasutamine; |
| --- | --- |

37.

soovitab toetada projekte, mis hoiavad alal teadmiste ja oskuste põlvkonnalt põlvkonnale edasiandmist; juhib tähelepanu tulule, mida toob liikuvate rahvusvaheliste üliõpilaste oskuste ja kultuurilise kapitali ärakasutamine;

| 38. | kutsub komisjoni üles esitama mitteformaalse hariduse edendamise ja sellise hariduse pakkujate toetamise terviklikku strateegiat; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni üles esitama mitteformaalse hariduse edendamise ja sellise hariduse pakkujate toetamise terviklikku strateegiat;

| 39. | rõhutab liikuvuse tähtsust Euroopa kodakondsuse tunde tugevdamisel, Euroopa kultuuri ja vastastikuse austuse euroopalike väärtuste tugevdamisel, noorte laialdasemal kaasamisel demokraatlikesse protsessidesse ja noortes euroopaliku mõõtme esiletoomisel; |
| --- | --- |

39.

rõhutab liikuvuse tähtsust Euroopa kodakondsuse tunde tugevdamisel, Euroopa kultuuri ja vastastikuse austuse euroopalike väärtuste tugevdamisel, noorte laialdasemal kaasamisel demokraatlikesse protsessidesse ja noortes euroopaliku mõõtme esiletoomisel;

| 40. | tuletab liikmesriikidele meelde vajadust õpetada lastele juba varakult ja laste alghariduse etapis lisaks emakeelele veel kaht võõrkeelt; juhib tähelepanu sellele, et võõrkeeleoskuseta inimesed ei suuda liikuvust realiseerida; juhib tähelepanu naaberriikide keelte õppimise tähtsusele; |
| --- | --- |

40.

tuletab liikmesriikidele meelde vajadust õpetada lastele juba varakult ja laste alghariduse etapis lisaks emakeelele veel kaht võõrkeelt; juhib tähelepanu sellele, et võõrkeeleoskuseta inimesed ei suuda liikuvust realiseerida; juhib tähelepanu naaberriikide keelte õppimise tähtsusele;

| 41. | kutsub liikmesriike üles edendama õppimise ja tööhõivega seotud liikuvust järgmiste vahenditega: a) teadlikkuse tõstmine ja kõigile huvitatud noortele teabe kergesti kättesaadavaks tegemine; b) juba haridustee aletappidel liikuvusest tuleneva lisandväärtuse selgitamine; c) liikmesriikide vahel liikudes saavutatud õppetulemuste valideerimise tagamine; ja d) halduskoormuse vähendamine ja eri liikmesriikide asjaomaste asutuste vahelise koostöö stimuleerimine; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles edendama õppimise ja tööhõivega seotud liikuvust järgmiste vahenditega: a) teadlikkuse tõstmine ja kõigile huvitatud noortele teabe kergesti kättesaadavaks tegemine; b) juba haridustee aletappidel liikuvusest tuleneva lisandväärtuse selgitamine; c) liikmesriikide vahel liikudes saavutatud õppetulemuste valideerimise tagamine; ja d) halduskoormuse vähendamine ja eri liikmesriikide asjaomaste asutuste vahelise koostöö stimuleerimine;

| 42. | kutsub komisjoni üles soodustama õppimise ja tööhõivega seotud liikuvust järgmiselt: a) tugevdama selliseid ELi haridus- ja noorsooprogramme nagu Erasmus, Leonardo ja „Aktiivsed noored“; b) parandama selliste Euroopa vahendite kasutamist nagu Europass ning Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem; ning c) arendama juba uuritud uusi abivahendeid, näiteks programmi „Noorte liikuvus“ veebisaiti, noorte liikuvuse kaarti, Euroopa kutseoskuste passi ja katseprojekti „Sinu esimene EURESi (Euroopa tööturuasutuste süsteem) töökoht“; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles soodustama õppimise ja tööhõivega seotud liikuvust järgmiselt: a) tugevdama selliseid ELi haridus- ja noorsooprogramme nagu Erasmus, Leonardo ja „Aktiivsed noored“; b) parandama selliste Euroopa vahendite kasutamist nagu Europass ning Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem; ning c) arendama juba uuritud uusi abivahendeid, näiteks programmi „Noorte liikuvus“ veebisaiti, noorte liikuvuse kaarti, Euroopa kutseoskuste passi ja katseprojekti „Sinu esimene EURESi (Euroopa tööturuasutuste süsteem) töökoht“;

| 43. | tervitab algatuse „Noorte liikuvus” selliseid uusi põhitegevusi nagu ühtne keskne liikuvuse veebisait, juba olemasolevate noorte- ja üliõpilaskaartide tulemusi süvendav ja täiendav liikuvuse kaart ja Euroopa kutseoskuste pass, mis peaksid kujunema elukestva õppe internetikomplektiks ning mis kõik tõstavad olemasolevate kasulike liikuvusvahendite tõhusust; lisaks nõuab kõigi praeguste ja tulevaste programmide nähtavuse parandamist; |
| --- | --- |

43.

tervitab algatuse „Noorte liikuvus” selliseid uusi põhitegevusi nagu ühtne keskne liikuvuse veebisait, juba olemasolevate noorte- ja üliõpilaskaartide tulemusi süvendav ja täiendav liikuvuse kaart ja Euroopa kutseoskuste pass, mis peaksid kujunema elukestva õppe internetikomplektiks ning mis kõik tõstavad olemasolevate kasulike liikuvusvahendite tõhusust; lisaks nõuab kõigi praeguste ja tulevaste programmide nähtavuse parandamist;

Euroopa kõrgharidus ja Bologna protsess

| 44. | rõhutab kõigi Bologna protsessi sidusrühmade vahelise uue, konstruktiivse dialoogi alustamise tähtsust, võttes protsessi edasise täiustamise huvides arvesse selle senist edu ja kogetud probleeme; |
| --- | --- |

44.

rõhutab kõigi Bologna protsessi sidusrühmade vahelise uue, konstruktiivse dialoogi alustamise tähtsust, võttes protsessi edasise täiustamise huvides arvesse selle senist edu ja kogetud probleeme;

| 45. | kutsub komisjoni üles laiendama ülikoolide uuendamiskava fookust ja uuendama prioriteete, et toime tulla selliste uute ülesannetega nagu kõrghariduse sotsiaalne mõõde, üliõpilaskeskse õppe edendamine ja toetus liikmesriikide püüdlustele viia kõrgharidusega töötajate osakaal 40 %ni; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles laiendama ülikoolide uuendamiskava fookust ja uuendama prioriteete, et toime tulla selliste uute ülesannetega nagu kõrghariduse sotsiaalne mõõde, üliõpilaskeskse õppe edendamine ja toetus liikmesriikide püüdlustele viia kõrgharidusega töötajate osakaal 40 %ni;

| 46. | usub kindlalt, et ülikoolide on autonoomia vajalik, kuid rõhutab samas ülikoolide vastutust ühiskonna ees; kutsub liikmesriike investeerima kõrghariduse reformi ja uuendamisse; |
| --- | --- |

46.

usub kindlalt, et ülikoolide on autonoomia vajalik, kuid rõhutab samas ülikoolide vastutust ühiskonna ees; kutsub liikmesriike investeerima kõrghariduse reformi ja uuendamisse;

| 47. | juhib tähelepanu vajadusele leida tasakaal ühelt poolt kõrgharidussüsteemide ning teiselt poolt majanduse ja ühiskonna üldiste vajaduste vahel ning siduda need omavahel sobivate õppekavade abil, mis annavad inimestele tulevikuühiskonnas ja -majanduses vajalikud oskused ja pädevused; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu vajadusele leida tasakaal ühelt poolt kõrgharidussüsteemide ning teiselt poolt majanduse ja ühiskonna üldiste vajaduste vahel ning siduda need omavahel sobivate õppekavade abil, mis annavad inimestele tulevikuühiskonnas ja -majanduses vajalikud oskused ja pädevused;

| 48. | kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke asutusi üles edendama ja tugevdama ülikoolide, kutseharidus- ja -koolituskeskuste ja erasektori vahelist koostööd, et tugevdada ülikoolide ja äriringkondade dialoogi ning tagada parem kooskõla teadmuskolmnurga kolme osa – teadusuuringute, hariduse ja uuendustegevuse vahel; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike, piirkondi ja kohalikke asutusi üles edendama ja tugevdama ülikoolide, kutseharidus- ja -koolituskeskuste ja erasektori vahelist koostööd, et tugevdada ülikoolide ja äriringkondade dialoogi ning tagada parem kooskõla teadmuskolmnurga kolme osa – teadusuuringute, hariduse ja uuendustegevuse vahel;

| 49. | rõhutab, kui olulised on teaduseuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ning ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvad praegused teadusuuringute ja uuendustegevuse rahastamise programmid ning haridusmeetmete parem kooskõlastamine; on lisaks seisukohal, et piiriülesel koostööl on algatuse „Noorte liikuvus” õnnestumisel keskne tähtsus; seepärast kutsub sidusrühmi täielikult ära kasutada võimalusi, mida pakutakse ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi all; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, kui olulised on teaduseuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi ning ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvad praegused teadusuuringute ja uuendustegevuse rahastamise programmid ning haridusmeetmete parem kooskõlastamine; on lisaks seisukohal, et piiriülesel koostööl on algatuse „Noorte liikuvus” õnnestumisel keskne tähtsus; seepärast kutsub sidusrühmi täielikult ära kasutada võimalusi, mida pakutakse ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgi all;

| 50. | toonitab paindlike haridusstruktuuride, näiteks avatud ülikoolide ja internetipõhiste täienduskoolituse võimaluste tähtsust, mis teevad kõigile noortel kättesaadavaks kõrgetasemelise haridusest ja tagavad, et nad ei jää sellest ilma ajakavadest või kaugustest tingitud põhjustel; on seisukohal, et noorte hilisema tööturule sisenemise ja sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse tagamise raskuste tõttu on ülitähtis luua sobivad eeldused töö ja õpingute ühitamiseks; |
| --- | --- |

50.

toonitab paindlike haridusstruktuuride, näiteks avatud ülikoolide ja internetipõhiste täienduskoolituse võimaluste tähtsust, mis teevad kõigile noortel kättesaadavaks kõrgetasemelise haridusest ja tagavad, et nad ei jää sellest ilma ajakavadest või kaugustest tingitud põhjustel; on seisukohal, et noorte hilisema tööturule sisenemise ja sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse tagamise raskuste tõttu on ülitähtis luua sobivad eeldused töö ja õpingute ühitamiseks;

| 51. | soovitab ülikoolidel lähendada oma programme ja struktuure tööturu konkreetsetele vajadustele, arvestada õppekavade koostamisel ettevõtjate vajadustega ning kasutada uusi meetodeid koostööks avaliku sektori ja eraettevõtetega, toetades avaliku ja erasektori partnerluste loomist ja sponsorlust, ning toetades ja tugevdades noorte ettevõtlust; |
| --- | --- |

51.

soovitab ülikoolidel lähendada oma programme ja struktuure tööturu konkreetsetele vajadustele, arvestada õppekavade koostamisel ettevõtjate vajadustega ning kasutada uusi meetodeid koostööks avaliku sektori ja eraettevõtetega, toetades avaliku ja erasektori partnerluste loomist ja sponsorlust, ning toetades ja tugevdades noorte ettevõtlust;

| 52. | viitab vajadusele, et ülikoolid koostaksid programme üliõpilaste ettevõtluse stimuleerimiseks koolituskavade kaudu ning kontaktpunktide loomisega uuenduslike projektide toetamisest huvitatud rahandustegelastega; |
| --- | --- |

52.

viitab vajadusele, et ülikoolid koostaksid programme üliõpilaste ettevõtluse stimuleerimiseks koolituskavade kaudu ning kontaktpunktide loomisega uuenduslike projektide toetamisest huvitatud rahandustegelastega;

| 53. | rõhutab, kui tähtis on edendada ettevõtlust, aidata noortel oma äri alustada ning edendada ja laiendada programmi Erasmus noortele ettevõtjatele; soovitab seepärast korraldada haridusasutustes ELi teabekampaania, mis hõlmaks ettevõtlust, stardikapitali, tegevust alustavate ettevõtete maksustamist ja jätkukoolituse toetamist; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, kui tähtis on edendada ettevõtlust, aidata noortel oma äri alustada ning edendada ja laiendada programmi Erasmus noortele ettevõtjatele; soovitab seepärast korraldada haridusasutustes ELi teabekampaania, mis hõlmaks ettevõtlust, stardikapitali, tegevust alustavate ettevõtete maksustamist ja jätkukoolituse toetamist;

| 54. | nõuab tungivalt, et komisjon looks uuenduslike projektide andmebaasi, mis soodustab liikmesriikides või ülikoolides juba katsetatud projekte puudutavate heade tavade vahetamist, et aidata luua sidemeid ülikoolilõpetajate ja ettevõtjate vahel ning tagada lõpetajatele kohe pääs töömaailma; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et komisjon looks uuenduslike projektide andmebaasi, mis soodustab liikmesriikides või ülikoolides juba katsetatud projekte puudutavate heade tavade vahetamist, et aidata luua sidemeid ülikoolilõpetajate ja ettevõtjate vahel ning tagada lõpetajatele kohe pääs töömaailma;

| 55. | tunnistab eraettevõtete poolt üliõpilastele pakutavate õppetoetuste väärtuslikkust; |
| --- | --- |

55.

tunnistab eraettevõtete poolt üliõpilastele pakutavate õppetoetuste väärtuslikkust;

| 56. | soovitab komisjonil ülikoolide ülemaailmse edetabeli asemel juurutada teabepõhine süsteem Euroopa ülikoolide õppekavade kohta, milles võiks muu hulgas iga õppekava lõikes korrapäraselt edastada ka avalikku teavet üliõpilaste tööalase konkurentsivõime ja liikuvusvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

56.

soovitab komisjonil ülikoolide ülemaailmse edetabeli asemel juurutada teabepõhine süsteem Euroopa ülikoolide õppekavade kohta, milles võiks muu hulgas iga õppekava lõikes korrapäraselt edastada ka avalikku teavet üliõpilaste tööalase konkurentsivõime ja liikuvusvõimaluste kohta;

| 57. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik vajaliku Euroopa teadusruumi lõplikuks väljaarendamiseks, toetades rohkem noorte teadlaste liikuvust, selleks et edendada Euroopa teadusuuringute tipptaset; |
| --- | --- |

57.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik vajaliku Euroopa teadusruumi lõplikuks väljaarendamiseks, toetades rohkem noorte teadlaste liikuvust, selleks et edendada Euroopa teadusuuringute tipptaset;

| 58. | on seisukohal, et liikmesriigid peavad tagama stipendiumisüsteemi, mis tagaks noortele juurdepääsu kõrgharidusele võrdsetel tingimustel, püüaks vältida igasugust ebavõrdsuse taastootmist ning paneks erilist rõhku kõrgharidusele; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et liikmesriigid peavad tagama stipendiumisüsteemi, mis tagaks noortele juurdepääsu kõrgharidusele võrdsetel tingimustel, püüaks vältida igasugust ebavõrdsuse taastootmist ning paneks erilist rõhku kõrgharidusele;

Kutseharidus ja-koolitus

| 59. | kutsub liikmesriike üles kaasajastama kutseharidust ja -koolitust ning suurendama selle atraktiivsust ja kvaliteeti, et seda saaks paremini kohandada muutuva tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega, kuna 2020. aastaks vajatakse uusi, diplomi alusel kvalifitseeritavaid teadmisi ja oskusi, mida kõik liikmesriigid peaksid vastastikku tunnustama; sellega seoses rõhutab duaalsete haridussüsteemide suurt edu asjaomastes liikmesriikides; |
| --- | --- |

59.

kutsub liikmesriike üles kaasajastama kutseharidust ja -koolitust ning suurendama selle atraktiivsust ja kvaliteeti, et seda saaks paremini kohandada muutuva tööturu praeguste ja tulevaste vajadustega, kuna 2020. aastaks vajatakse uusi, diplomi alusel kvalifitseeritavaid teadmisi ja oskusi, mida kõik liikmesriigid peaksid vastastikku tunnustama; sellega seoses rõhutab duaalsete haridussüsteemide suurt edu asjaomastes liikmesriikides;

| 60. | rõhutab, et haridussüsteemi ja kutsekoolituse kohandamine tulevikus tööturul nõutavatele oskustele vastavaks on üks peamisi lahendusi võitluses noorte tööpuudusega, ning seepärast peab üleminek koolist, kutseõppest ja -koolitusest või kõrgkoolist tööturule olema paremini ette valmistatud ja toimuma kohe pärast kooli või väljaõpet; on seisukohal, et tuleb toetada koostöö parandamist haridusasutuste, noorteorganisatsioonide, erinevate tööturu sektorite ja tööandjate vahel, näiteks võiksid eri valdkondade spetsialistid anda loenguid või seminare, et tutvustada õppuritele nende tulevast tööd; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et haridussüsteemi ja kutsekoolituse kohandamine tulevikus tööturul nõutavatele oskustele vastavaks on üks peamisi lahendusi võitluses noorte tööpuudusega, ning seepärast peab üleminek koolist, kutseõppest ja -koolitusest või kõrgkoolist tööturule olema paremini ette valmistatud ja toimuma kohe pärast kooli või väljaõpet; on seisukohal, et tuleb toetada koostöö parandamist haridusasutuste, noorteorganisatsioonide, erinevate tööturu sektorite ja tööandjate vahel, näiteks võiksid eri valdkondade spetsialistid anda loenguid või seminare, et tutvustada õppuritele nende tulevast tööd;

| 61. | rõhutab seepärast Euroopa noortegarantii algatuse tulemusliku rakendamise ja selle aktiivse tööturule sisenemise vahendiks muutmise suurt tähtsust; rõhutab, et liikmesriigid ei ole siiani võtnud mingeid veenvaid kohustusi Euroopa noortegarantii algatuse rakendamiseks, ning palub neil seda kiiresti teha; |
| --- | --- |

61.

rõhutab seepärast Euroopa noortegarantii algatuse tulemusliku rakendamise ja selle aktiivse tööturule sisenemise vahendiks muutmise suurt tähtsust; rõhutab, et liikmesriigid ei ole siiani võtnud mingeid veenvaid kohustusi Euroopa noortegarantii algatuse rakendamiseks, ning palub neil seda kiiresti teha;

| 62. | on seisukohal, et liikuvus uute kutseoskuste omandamiseks on kindel vahend noorte kutseoskuste ja pädevuste, isikliku arengu ja kodanikuaktiivsuse parandamiseks; on seisukohal, et seepärast tuleb toetada kõigi noorte vabatahtlikku liikuvust koolituse, kutseõppe, täiendõppe ja kõrghariduse eesmärgil, sõltumata nende rahalisest seisust, sotsiaalsest ja etnilisest taustast, hariduse või koolituse liigist ning nende puuetest, terviseprobleemidest või geograafilisest asukohast, ning neid tuleks toetada pidevalt kättesaadava professionaalse suunamise ja nõustamisega; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et liikuvus uute kutseoskuste omandamiseks on kindel vahend noorte kutseoskuste ja pädevuste, isikliku arengu ja kodanikuaktiivsuse parandamiseks; on seisukohal, et seepärast tuleb toetada kõigi noorte vabatahtlikku liikuvust koolituse, kutseõppe, täiendõppe ja kõrghariduse eesmärgil, sõltumata nende rahalisest seisust, sotsiaalsest ja etnilisest taustast, hariduse või koolituse liigist ning nende puuetest, terviseprobleemidest või geograafilisest asukohast, ning neid tuleks toetada pidevalt kättesaadava professionaalse suunamise ja nõustamisega;

| 63. | rõhutab, et liikuvus ei tohi kaasa tuua sotsiaalse kaitse normide leevendamist vastuvõtjariigis; rõhutab ELis omandatud kooli-, kutsekooli- ja kõrgkoolidiplomite ning täienduskoolitusel omandatud kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise mõju liikuvuse suurenemisele; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et liikuvus ei tohi kaasa tuua sotsiaalse kaitse normide leevendamist vastuvõtjariigis; rõhutab ELis omandatud kooli-, kutsekooli- ja kõrgkoolidiplomite ning täienduskoolitusel omandatud kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise mõju liikuvuse suurenemisele;

| 64. | nõuab kutseharidussfääri Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi (ECVET), Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) ja Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi (ECTS) nõuetekohast rakendamist; väidab selgelt, et vastastikune tunnustamine peab toimuma 12 kuu jooksul pärast kvalifikatsiooni omandamist; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamenti tuleb liikuvuse näitajate abil regulaarselt teavitada; |
| --- | --- |

64.

nõuab kutseharidussfääri Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi (ECVET), Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku (EQF) ja Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteemi (ECTS) nõuetekohast rakendamist; väidab selgelt, et vastastikune tunnustamine peab toimuma 12 kuu jooksul pärast kvalifikatsiooni omandamist; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Parlamenti tuleb liikuvuse näitajate abil regulaarselt teavitada;

| 65. | rõhutab kutsehariduse ja -koolituse, sealhulgas tööpraktika alase liikuvuse toetamist ja edasist soodustamist, pakkudes kutseõppureile ja praktikantidele vastavat teavet, tagades neile välismaal viibimise ajal nõustamise ja juhendamise ja korraldades nende vastuvõttu; rõhutab eriti, kui oluline on luua partnerlussuhteid koolituskeskuste ja ettevõtjate ühendustega, et tagada kvaliteetsed liikuvusvõimalused ja muuta need õpingute lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

65.

rõhutab kutsehariduse ja -koolituse, sealhulgas tööpraktika alase liikuvuse toetamist ja edasist soodustamist, pakkudes kutseõppureile ja praktikantidele vastavat teavet, tagades neile välismaal viibimise ajal nõustamise ja juhendamise ja korraldades nende vastuvõttu; rõhutab eriti, kui oluline on luua partnerlussuhteid koolituskeskuste ja ettevõtjate ühendustega, et tagada kvaliteetsed liikuvusvõimalused ja muuta need õpingute lahutamatuks osaks;

| 66. | rõhutab raskusi, mis ilmnevad kõrghariduse omandamisel kutsehariduse pinnalt, ning rõhutab, et õppeasutused peavad end kohandama sellise ülemineku kergendamiseks; |
| --- | --- |

66.

rõhutab raskusi, mis ilmnevad kõrghariduse omandamisel kutsehariduse pinnalt, ning rõhutab, et õppeasutused peavad end kohandama sellise ülemineku kergendamiseks;

| 67. | rõhutab, et noortele teadmiste ja oskuste andmise kaudu võivad kutseharidus ja -koolitus ning kõrg- ja rakenduskõrgharidus tõsta noorte motivatsiooni ja optimismi ning aidata kasvatada nende enesehinnangut; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et noortele teadmiste ja oskuste andmise kaudu võivad kutseharidus ja -koolitus ning kõrg- ja rakenduskõrgharidus tõsta noorte motivatsiooni ja optimismi ning aidata kasvatada nende enesehinnangut;

Üleminek koolist ja väljaõppelt tööturule

| 68. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada vabatahtlikku tööd selliste meetmetega nagu vabatahtliku töö jaoks kindla õigusliku staatuse kehtestamine ning selle tunnustamine tööstaažina, muutes nõnda selle noorte ja eriti töötute noorte jaoks arvestatavaks valikuvõimaluseks; |
| --- | --- |

68.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada vabatahtlikku tööd selliste meetmetega nagu vabatahtliku töö jaoks kindla õigusliku staatuse kehtestamine ning selle tunnustamine tööstaažina, muutes nõnda selle noorte ja eriti töötute noorte jaoks arvestatavaks valikuvõimaluseks;

| 69. | rõhutab eriti, et noorte sujuv sisenemine tööturule sõltub peamiselt kutseõppe- ja -koolitusasutuste ja ülikoolide (ning nende õppekavade) moderniseerimisest, et tagada õppe kvaliteet ja kohaldada õppeprogramme tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

69.

rõhutab eriti, et noorte sujuv sisenemine tööturule sõltub peamiselt kutseõppe- ja -koolitusasutuste ja ülikoolide (ning nende õppekavade) moderniseerimisest, et tagada õppe kvaliteet ja kohaldada õppeprogramme tööturu vajadustega;

| 70. | rõhutab, et tähtis on muuta ülikooliprogrammide ajakava paindlikumaks üliõpilaste jaoks, kes on juba tööle läinud ja tahavad samal ajal õppida; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et tähtis on muuta ülikooliprogrammide ajakava paindlikumaks üliõpilaste jaoks, kes on juba tööle läinud ja tahavad samal ajal õppida;

| 71. | rõhutab, et juba töötavatele noortele tuleb teha kättesaadavaks kutseharidus ja -koolitus, võimaldades neil omandada oskusi juba töötades; et elukestvat ja jätkuõpet ja professionaalset arengut tuleb toetada esimesest töökohast alates ning liikmesriikidelt tuleb tungivalt nõuda edasiõppimise alase nõustamise sõltumatute süsteemide loomist, tagamaks edasiõppimise muutumine elunormiks; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et juba töötavatele noortele tuleb teha kättesaadavaks kutseharidus ja -koolitus, võimaldades neil omandada oskusi juba töötades; et elukestvat ja jätkuõpet ja professionaalset arengut tuleb toetada esimesest töökohast alates ning liikmesriikidelt tuleb tungivalt nõuda edasiõppimise alase nõustamise sõltumatute süsteemide loomist, tagamaks edasiõppimise muutumine elunormiks;

| 72. | rõhutab, et kõiki elukutseid ja kutsealasid haarav kvaliteetne hariduslik ja ametialane esmaväljaõpe suurendab noorte tööhõivevõimalusi ning tagab ettevõtetele kvalifitseeritud töötajad; palub liikmesriikidel sellise hariduse ja koolituse andmiseks luua asjakohased järelevalveasutused; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et kõiki elukutseid ja kutsealasid haarav kvaliteetne hariduslik ja ametialane esmaväljaõpe suurendab noorte tööhõivevõimalusi ning tagab ettevõtetele kvalifitseeritud töötajad; palub liikmesriikidel sellise hariduse ja koolituse andmiseks luua asjakohased järelevalveasutused;

| 73. | toetab kindalt ELi eesmärki anda 40 %-le noortest kolmanda taseme või samaväärne (st kõrg- ja kutse-)haridus); |
| --- | --- |

73.

toetab kindalt ELi eesmärki anda 40 %-le noortest kolmanda taseme või samaväärne (st kõrg- ja kutse-)haridus);

| 74. | rõhutab noortele mõeldud juhendmaterjalide tähtsust, millest on abi haridus- ja ametialaste valikute langetamisel alates algkoolist kuni hariduse ja koolituse kõrgemate tasanditeni, et valmistada noori paremini ette tõrgeteta üleminekuks aktiivsesse tööellu; arvab, et tuleb võtta meetmeid noorte koduse ja sotsiaalse keskkonna ning kooli rolli tugevdamiseks nende suunamisel elukutse valimisel ja töö leidmisel; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks on kutsevalikul ja tööle asumisel sageli vaja ka individuaalset tuge; |
| --- | --- |

74.

rõhutab noortele mõeldud juhendmaterjalide tähtsust, millest on abi haridus- ja ametialaste valikute langetamisel alates algkoolist kuni hariduse ja koolituse kõrgemate tasanditeni, et valmistada noori paremini ette tõrgeteta üleminekuks aktiivsesse tööellu; arvab, et tuleb võtta meetmeid noorte koduse ja sotsiaalse keskkonna ning kooli rolli tugevdamiseks nende suunamisel elukutse valimisel ja töö leidmisel; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks on kutsevalikul ja tööle asumisel sageli vaja ka individuaalset tuge;

| 75. | kutsub kolmanda tasandi õppeasutusi võtma vajadusel õppekavadesse kvaliteetset ja korralikult tasustatud kutsepraktikat, et aidata noortel valmistuda tööeluks ning eelkõige aidata neil leida kõrget kvalifikatsiooni nõudvat tööd; juhib tähelepanu sellele, et niisugune kutsepraktika ei tohi asendada „päris“ töökohti ning peab samas pakkuma piisavat tasu ja sotisaalkaitset, ning rõhutab vajadust, et tööturg sellist kutsepraktikat tunnustaks; palub liikmesriikidel välja töötada poliitika, mis soodustaks noorte töölevõtmist; |
| --- | --- |

75.

kutsub kolmanda tasandi õppeasutusi võtma vajadusel õppekavadesse kvaliteetset ja korralikult tasustatud kutsepraktikat, et aidata noortel valmistuda tööeluks ning eelkõige aidata neil leida kõrget kvalifikatsiooni nõudvat tööd; juhib tähelepanu sellele, et niisugune kutsepraktika ei tohi asendada „päris“ töökohti ning peab samas pakkuma piisavat tasu ja sotisaalkaitset, ning rõhutab vajadust, et tööturg sellist kutsepraktikat tunnustaks; palub liikmesriikidel välja töötada poliitika, mis soodustaks noorte töölevõtmist;

| 76. | kutsub komisjoni üles edendama Euroopa tasandil algatusi, millega tunnustatakse mõningate liikmesriikide eeskujul kutsepraktikat kui tööhõivet sotsiaalse turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni üles edendama Euroopa tasandil algatusi, millega tunnustatakse mõningate liikmesriikide eeskujul kutsepraktikat kui tööhõivet sotsiaalse turvalisuse tagamiseks;

| 77. | usub, et on väga oluline toetada noortele suunatud erasektori algatusi, mille eesmärk on toetada töökohtade loomist ja sotsiaalset kaasamist; |
| --- | --- |

77.

usub, et on väga oluline toetada noortele suunatud erasektori algatusi, mille eesmärk on toetada töökohtade loomist ja sotsiaalset kaasamist;

| 78. | viitab vajadusele kasutada Euroopa ajalugu ja Euroopa kultuuri Euroopa integratsiooni süvendamise esmaste vahenditena; |
| --- | --- |

78.

viitab vajadusele kasutada Euroopa ajalugu ja Euroopa kultuuri Euroopa integratsiooni süvendamise esmaste vahenditena;

| 79. | usub, et kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid võivad aidata suurendada noorte võimalusi leida rahuldust pakkuv töö, mis omakorda suurendab noorte kindlustunnet tuleviku suhtes, ergutab nende loomingulisust ja aitab nii suurendada ühiskonna jõukust; |
| --- | --- |

79.

usub, et kvaliteetsed haridus- ja koolitussüsteemid võivad aidata suurendada noorte võimalusi leida rahuldust pakkuv töö, mis omakorda suurendab noorte kindlustunnet tuleviku suhtes, ergutab nende loomingulisust ja aitab nii suurendada ühiskonna jõukust;

| 80. | tunnustab kohalike ja piirkondlike asutuste rolli koolituse ja liikuvuse valdkonnas; on seisukohal, et nende pädevust ja kogemusi tuleks käsitleda ELi tegevust täiendavana; rõhutab, et EL peaks oma eesmärkide saavutamiseks töötama välja partnerlusel põhineva lähenemisviisi, eeskätt seoses kohalike ja piirkondlike asutustega; |
| --- | --- |

80.

tunnustab kohalike ja piirkondlike asutuste rolli koolituse ja liikuvuse valdkonnas; on seisukohal, et nende pädevust ja kogemusi tuleks käsitleda ELi tegevust täiendavana; rõhutab, et EL peaks oma eesmärkide saavutamiseks töötama välja partnerlusel põhineva lähenemisviisi, eeskätt seoses kohalike ja piirkondlike asutustega;

Noorte tööhõive olukord

| 81. | rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub üldisest majanduspoliitikast; nõuab liikmesriikidelt tungivalt liikumist investeeringute ja töökohtade loomise suunas; juhib tähelepanu sellele, et kokkuhoiumeetmed, näiteks eelarvekärped haridussüsteemis ja töökohtade loomisel ei aita noori ning võivad pikemas perspektiivis olla ühiskonnale ja majandusele kahjulikud; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et noorte tööhõive olukord sõltub üldisest majanduspoliitikast; nõuab liikmesriikidelt tungivalt liikumist investeeringute ja töökohtade loomise suunas; juhib tähelepanu sellele, et kokkuhoiumeetmed, näiteks eelarvekärped haridussüsteemis ja töökohtade loomisel ei aita noori ning võivad pikemas perspektiivis olla ühiskonnale ja majandusele kahjulikud;

| 82. | rõhutab, et selliste tööpuuduse vähendamiseks mõeldud kesksete algatuste vahel nagu algatused „Noorte liikuvus” ja „Uued oskused uute töökohtade jaoks” tuleb luua tihedad sidemed; on seisukohal, et tööturu osapooled, ettevõtjate esindajad, kohalikud ja piirkondlikud asutused ja noorteorganisatsioonid tuleks kaasata noorte töötuse vähendamise jätkusuutliku strateegia väljatöötamisse, mille raames tuleb kogu ELis vastavalt ELi Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule vastastikku ametlikult tunnustada ja sertifitseerida omandatud kutseoskusi, olgu need siis omandatud formaalse, mitteformaalse või vabahariduse teel; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et selliste tööpuuduse vähendamiseks mõeldud kesksete algatuste vahel nagu algatused „Noorte liikuvus” ja „Uued oskused uute töökohtade jaoks” tuleb luua tihedad sidemed; on seisukohal, et tööturu osapooled, ettevõtjate esindajad, kohalikud ja piirkondlikud asutused ja noorteorganisatsioonid tuleks kaasata noorte töötuse vähendamise jätkusuutliku strateegia väljatöötamisse, mille raames tuleb kogu ELis vastavalt ELi Euroopa kvalifikatsiooniraamistikule vastastikku ametlikult tunnustada ja sertifitseerida omandatud kutseoskusi, olgu need siis omandatud formaalse, mitteformaalse või vabahariduse teel;

| 83. | rõhutab, et finants- ja majanduskriisi tulemusena on noorte töötus – mille põhjuseks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ei pea palga ja muude tööjõukulude suurust, töötajate õigust juhtimisprotsessis osaleda ega sotsiaalse kaitse norme – muutunud kogu ELis suureks probleemiks, ning ei EL ega ka liikmesriigid ei ole seni suutnud sellele piisavalt reageerida; rõhutab, et töötus noores eas asetab üksikisikud pikas perspektiivis suurde vaesuse ohtu; rõhutab vajadust kvaliteetsete töökohtade järele, et hoida ära noorte sattumine töötavate vaeste kategooriasse; |
| --- | --- |

83.

rõhutab, et finants- ja majanduskriisi tulemusena on noorte töötus – mille põhjuseks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ei pea palga ja muude tööjõukulude suurust, töötajate õigust juhtimisprotsessis osaleda ega sotsiaalse kaitse norme – muutunud kogu ELis suureks probleemiks, ning ei EL ega ka liikmesriigid ei ole seni suutnud sellele piisavalt reageerida; rõhutab, et töötus noores eas asetab üksikisikud pikas perspektiivis suurde vaesuse ohtu; rõhutab vajadust kvaliteetsete töökohtade järele, et hoida ära noorte sattumine töötavate vaeste kategooriasse;

| 84. | rõhutab, et kutsepraktika- ja töölepingud peaksid tagama kõigile sotsiaalsed õigused lepingu esimesest päevast alates; lükkab tagasi kõik ettepanekud sellest põhimõttest kõrvale kalduda; rõhutab, et lepingu lõpetamisest etteteatamise tähtaegu ei tohi lühendada, kollektiivlepingute ja kohustuslike õigusnormide nõudeid tuleb kohaldada tavaliste töötajatega võrdselt, ning osalemisõigused ja ühinemisvabadus peavad piiranguteta kehtima alates esimesest tööpäevast; |
| --- | --- |

84.

rõhutab, et kutsepraktika- ja töölepingud peaksid tagama kõigile sotsiaalsed õigused lepingu esimesest päevast alates; lükkab tagasi kõik ettepanekud sellest põhimõttest kõrvale kalduda; rõhutab, et lepingu lõpetamisest etteteatamise tähtaegu ei tohi lühendada, kollektiivlepingute ja kohustuslike õigusnormide nõudeid tuleb kohaldada tavaliste töötajatega võrdselt, ning osalemisõigused ja ühinemisvabadus peavad piiranguteta kehtima alates esimesest tööpäevast;

| 85. | nõuab subsidiaarsuse põhimõtet järgivat ELi eeskirjade raamistikku, millega kehtestatakse õigused ja kaitse ebatüüpiliste ja ebakindlate töösuhete korral; |
| --- | --- |

85.

nõuab subsidiaarsuse põhimõtet järgivat ELi eeskirjade raamistikku, millega kehtestatakse õigused ja kaitse ebatüüpiliste ja ebakindlate töösuhete korral;

| 86. | rõhutab, et noored peavad olema kaitstud diskrimineerimise eest töökohal, eriti diskrimineerimise eest vanuse ja töökogemuse alusel, ja selleks on vaja tulemuslikult rakendada direktiivi 2000/78/EÜ; nõuab, et kõik liikmesriigid koostaksid riikliku strateegia noorte töötuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et noored peavad olema kaitstud diskrimineerimise eest töökohal, eriti diskrimineerimise eest vanuse ja töökogemuse alusel, ja selleks on vaja tulemuslikult rakendada direktiivi 2000/78/EÜ; nõuab, et kõik liikmesriigid koostaksid riikliku strateegia noorte töötuse probleemi lahendamiseks;

| 87. | rõhutab, et noorte peamine vajadus on sõltumatus ning tervishoiu ja inimväärse, mõistliku hinnaga eluaseme kättesaadavus koos koolitus-, töö ja enesearendamisvõimalustega; palub seepärast liikmesriikidel kaotada vanuseline diskrimineerimine seoses sotsiaalhoolekande skeemide kättesaadavusega; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et noorte peamine vajadus on sõltumatus ning tervishoiu ja inimväärse, mõistliku hinnaga eluaseme kättesaadavus koos koolitus-, töö ja enesearendamisvõimalustega; palub seepärast liikmesriikidel kaotada vanuseline diskrimineerimine seoses sotsiaalhoolekande skeemide kättesaadavusega;

| 88. | kinnitab tähtsust, mida noorte töötuse vähendamisel omavad täpsed ja kontrollitavad ning piisavate rahaliste vahenditega tagatud eesmärgid ELi 2020. aasta strateegia ja koondsuuniste rakendamisel; rõhutab seepärast, et liikmesriigid peaksid oma riiklikes reformikavades võtma kohustuseks suurendada 15–25 aasta vanuste noorte tööhõive määra 2014. aastaks 10 %-le ja suurendama mitteõppivate noorte tööhõive määra 2020. aastaks 75 %-ni; |
| --- | --- |

88.

kinnitab tähtsust, mida noorte töötuse vähendamisel omavad täpsed ja kontrollitavad ning piisavate rahaliste vahenditega tagatud eesmärgid ELi 2020. aasta strateegia ja koondsuuniste rakendamisel; rõhutab seepärast, et liikmesriigid peaksid oma riiklikes reformikavades võtma kohustuseks suurendada 15–25 aasta vanuste noorte tööhõive määra 2014. aastaks 10 %-le ja suurendama mitteõppivate noorte tööhõive määra 2020. aastaks 75 %-ni;

| 89. | märgib, et kuna umbes 35 %-l kõigist 2020. aastaks loodavatest töökohtadest vajatakse kõrgkvalifikatsiooni ning kohanemis- ja innovatsioonivõimet, tuleb pingutada, et tõsta kõrgkoolidiplomi või samaväärse kvalifikatsiooniga 30–34 aasta vanuste isikute osakaal vähemalt 40 %-le; |
| --- | --- |

89.

märgib, et kuna umbes 35 %-l kõigist 2020. aastaks loodavatest töökohtadest vajatakse kõrgkvalifikatsiooni ning kohanemis- ja innovatsioonivõimet, tuleb pingutada, et tõsta kõrgkoolidiplomi või samaväärse kvalifikatsiooniga 30–34 aasta vanuste isikute osakaal vähemalt 40 %-le;

| 90. | tunnistab, et koondsuuniste rakendamine on liikmesriikide ülesanne, samas kui komisjon peaks avatud kooskõlastamismeetodi abil toetama ja jälgima tegevust riiklikul tasandil; on seisukohal, et komisjon peaks teostama järelevalvet algatuses nimetatud sihtrühmade ja näitajate üle ning mõõtma algatuse rakendamise ajal selle edenemist selgete näitajate toel; |
| --- | --- |

90.

tunnistab, et koondsuuniste rakendamine on liikmesriikide ülesanne, samas kui komisjon peaks avatud kooskõlastamismeetodi abil toetama ja jälgima tegevust riiklikul tasandil; on seisukohal, et komisjon peaks teostama järelevalvet algatuses nimetatud sihtrühmade ja näitajate üle ning mõõtma algatuse rakendamise ajal selle edenemist selgete näitajate toel;

| 91. | on seisukohal, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid, et pakkuda noortele nende potentsiaali rakendamiseks võimalikult palju teavet, valikuid ja koolitust, on aga kindel, et seda saavad kõige paremini teha igas liikmesriigis kohalikul tasandil töötavad inimesed; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid, et pakkuda noortele nende potentsiaali rakendamiseks võimalikult palju teavet, valikuid ja koolitust, on aga kindel, et seda saavad kõige paremini teha igas liikmesriigis kohalikul tasandil töötavad inimesed;

| 92. | on seisukohal, et tuleks edasi arendada kvaliteetseid karjääri- ja kutsealase nõustamise teenuseid; rõhutab, kui tähtis on kaasata tööturu osapooled nende teenuste kavandamisse, korraldamisse, osutamisse ja rahastamisse, et tagada tööturu asjakohasus ja tõhusus; |
| --- | --- |

92.

on seisukohal, et tuleks edasi arendada kvaliteetseid karjääri- ja kutsealase nõustamise teenuseid; rõhutab, kui tähtis on kaasata tööturu osapooled nende teenuste kavandamisse, korraldamisse, osutamisse ja rahastamisse, et tagada tööturu asjakohasus ja tõhusus;

| 93. | rõhutab, kuivõrd tähtis ettevõtete sotsiaalse vastutuse aspektist on aidata noortel teha mõistlikke elukutsevalikuid, võttes arvesse nii riikliku kui ka Euroopa tööturu vajadusi, ning märgib, et selliste algatustega võiksid kaasneda lähetused töökogemuste saamiseks; |
| --- | --- |

93.

rõhutab, kuivõrd tähtis ettevõtete sotsiaalse vastutuse aspektist on aidata noortel teha mõistlikke elukutsevalikuid, võttes arvesse nii riikliku kui ka Euroopa tööturu vajadusi, ning märgib, et selliste algatustega võiksid kaasneda lähetused töökogemuste saamiseks;

| 94. | on seisukohal, et elukutse valik on endiselt väga soospetsiifiline ja et see asjaolu võimendab soolist ebavõrdsust; rõhutab, et sellel on mõju nii naiste töötusele kui ka vaesusele; rõhutab, et selline soopõhine diskrimineerimine tuleb kaotada; |
| --- | --- |

94.

on seisukohal, et elukutse valik on endiselt väga soospetsiifiline ja et see asjaolu võimendab soolist ebavõrdsust; rõhutab, et sellel on mõju nii naiste töötusele kui ka vaesusele; rõhutab, et selline soopõhine diskrimineerimine tuleb kaotada;

| 95. | toonitab, et tuleb võtta meetmeid, et anda terviklik ülevaade haridus- ja koolitusvõimalustest ning edasistest karjäärivalikutest, näiteks võrdõiguslikkuse nõunike abiga, ning et tuleb püüda tüdrukutes juba varakult äratada huvi eriti matemaatika, informaatika, loodusteaduste ja tehnika erialade ning professionaalse arengu seisukohast strateegilise tähtsusega valdkondade vastu ja neid selles toetada, samas tuleks toetada poiste huvi õpetamise, hoolekande ja sotsiaalsete erialade vastu; |
| --- | --- |

95.

toonitab, et tuleb võtta meetmeid, et anda terviklik ülevaade haridus- ja koolitusvõimalustest ning edasistest karjäärivalikutest, näiteks võrdõiguslikkuse nõunike abiga, ning et tuleb püüda tüdrukutes juba varakult äratada huvi eriti matemaatika, informaatika, loodusteaduste ja tehnika erialade ning professionaalse arengu seisukohast strateegilise tähtsusega valdkondade vastu ja neid selles toetada, samas tuleks toetada poiste huvi õpetamise, hoolekande ja sotsiaalsete erialade vastu;

| 96. | rõhutab, et tulevast oskustööliste nappust arvestades tuleb tüdrukute ja naiste potentsiaali tugevdada erimeetmetega, sealhulgas eriti konkreetsete toetusprogrammidega tüdrukute ettevalmistamiseks teaduse ja tehnika valdkonna elukutseteks; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et tulevast oskustööliste nappust arvestades tuleb tüdrukute ja naiste potentsiaali tugevdada erimeetmetega, sealhulgas eriti konkreetsete toetusprogrammidega tüdrukute ettevalmistamiseks teaduse ja tehnika valdkonna elukutseteks;

| 97. | väljendab heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) senisest suurema osa üle üliõpilaste jaoks rahastamiskavade koostamisel ning noorte toetamisel oma äri alustamisel; arvab, et EIP võiks teha veelgi enam, näiteks valikuliselt investeerida liikmesriikide kõrge lisandväärtusega sektoritesse ja eelkõige ettevõtetesse, mis kõige rohkem püüavad võtta tööle noori ja anda neile kvaliteetset väljaõpet; |
| --- | --- |

97.

väljendab heameelt Euroopa Investeerimispanga (EIP) senisest suurema osa üle üliõpilaste jaoks rahastamiskavade koostamisel ning noorte toetamisel oma äri alustamisel; arvab, et EIP võiks teha veelgi enam, näiteks valikuliselt investeerida liikmesriikide kõrge lisandväärtusega sektoritesse ja eelkõige ettevõtetesse, mis kõige rohkem püüavad võtta tööle noori ja anda neile kvaliteetset väljaõpet;

| 98. | rõhutab, et noori, kellel on elus kehvem stardipositsioon – eriti neid, kes ei tööta, ei õpi ega saa väljaõpet – tuleb toetada või isegi juhendada, et välja selgitada nende individuaalsed vajadused ja keskenduda nende tööturule toomisele ja neile kvaliteetsete töökohtade võimaldamisele; |
| --- | --- |

98.

rõhutab, et noori, kellel on elus kehvem stardipositsioon – eriti neid, kes ei tööta, ei õpi ega saa väljaõpet – tuleb toetada või isegi juhendada, et välja selgitada nende individuaalsed vajadused ja keskenduda nende tööturule toomisele ja neile kvaliteetsete töökohtade võimaldamisele;

| 99. | on seisukohal, et riiklikult rahastatud koolituskohad ja standardne koolitusabi süsteem võib olla tulemuslik vahend eriti ebasoodsas olukorras olevate noorte tööturule integreerimiseks; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal, et riiklikult rahastatud koolituskohad ja standardne koolitusabi süsteem võib olla tulemuslik vahend eriti ebasoodsas olukorras olevate noorte tööturule integreerimiseks;

| 100. | rõhutab siiski, et väga tähtis on esmakordne tuleks tööturule ja et kõigi integratsioonimeetmete eesmärk peaks olema edendada juba varast pääsu tavatööturule, täiendades seda üksikisikute vajadustele keskendunud tugimeetmetega; |
| --- | --- |

100.

rõhutab siiski, et väga tähtis on esmakordne tuleks tööturule ja et kõigi integratsioonimeetmete eesmärk peaks olema edendada juba varast pääsu tavatööturule, täiendades seda üksikisikute vajadustele keskendunud tugimeetmetega;

| 101. | rõhutab vaeste noorte välismaal viibimisega seotud raskusi rahaliste ja keeleliste piirangute ning mõnel juhul diskrimineerimise tõttu; on veendunud, et rahaline toetus tuleks eelkõige suunata kõige ebasoodsamas olukorras olijate vajaduste rahuldamisele; |
| --- | --- |

101.

rõhutab vaeste noorte välismaal viibimisega seotud raskusi rahaliste ja keeleliste piirangute ning mõnel juhul diskrimineerimise tõttu; on veendunud, et rahaline toetus tuleks eelkõige suunata kõige ebasoodsamas olukorras olijate vajaduste rahuldamisele;

| 102. | rõhutab, kui tähtis on luua tööhõivevõimalusi puuetega noorte jaoks, kehtestades nende jaoks kohandatud õppekavasid, ja toetada sellele olulisele noortekategooriale tööhõivetoetuste andmist, et aidata neil rohkem ühiskonda integreeruda ja oma potentsiaali realiseerida; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, kui tähtis on luua tööhõivevõimalusi puuetega noorte jaoks, kehtestades nende jaoks kohandatud õppekavasid, ja toetada sellele olulisele noortekategooriale tööhõivetoetuste andmist, et aidata neil rohkem ühiskonda integreeruda ja oma potentsiaali realiseerida;

| 103. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama teavitamiskampaaniaid puuetega noorte haridus- ja koolitusvõimaluste kohta, mille näiteks on Euroopa Puuetega Isikute Foorumi ja üliõpilaste vahetusprogrammi Erasmus raames käivitatud projekt Exchange Ability; |
| --- | --- |

103.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama teavitamiskampaaniaid puuetega noorte haridus- ja koolitusvõimaluste kohta, mille näiteks on Euroopa Puuetega Isikute Foorumi ja üliõpilaste vahetusprogrammi Erasmus raames käivitatud projekt Exchange Ability;

| 104. | rõhutab, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) tööprogramm aastateks 2009–2012 hõlmab eriprojekti „Puuete või terviseprobleemidega noorte aktiivne kaasamine“, ja viitab olulisele rollile, mida omavad kutsehariduskeskused, mis pakuvad sotsiaal- ja kutseoskuste alast väljaõpet puuetega noortele ja hooldusasutustes üles kasvanud isikutele; nõuab, et vajaduse korral toetataks selliste kutsehariduskeskuste arendamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

104.

rõhutab, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) tööprogramm aastateks 2009–2012 hõlmab eriprojekti „Puuete või terviseprobleemidega noorte aktiivne kaasamine“, ja viitab olulisele rollile, mida omavad kutsehariduskeskused, mis pakuvad sotsiaal- ja kutseoskuste alast väljaõpet puuetega noortele ja hooldusasutustes üles kasvanud isikutele; nõuab, et vajaduse korral toetataks selliste kutsehariduskeskuste arendamist ja kasutamist;

| 105. | rõhutab vajadust võtta meetmeid, et nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil täielikult välja selgitada, milline on nende noorte olukord, kes ei tööta, ei õpi ega saa kutseõpet; palub komisjonil koostöös liikmesriikidega välja selgitada noorte marginaliseerumise põhjused ning soovitada, kuidas neid ühiskonda tagasi tuua ja kuidas probleemi lahendada, täites lähema kümnendi jooksul asjaomased eesmärgid, mis seonduvad Euroopa töötajate tööalase ja üldise konkurentsivõimega ning koolist väljalangejate arvu vähendamisega; |
| --- | --- |

105.

rõhutab vajadust võtta meetmeid, et nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil täielikult välja selgitada, milline on nende noorte olukord, kes ei tööta, ei õpi ega saa kutseõpet; palub komisjonil koostöös liikmesriikidega välja selgitada noorte marginaliseerumise põhjused ning soovitada, kuidas neid ühiskonda tagasi tuua ja kuidas probleemi lahendada, täites lähema kümnendi jooksul asjaomased eesmärgid, mis seonduvad Euroopa töötajate tööalase ja üldise konkurentsivõimega ning koolist väljalangejate arvu vähendamisega;

| 106. | rõhutab, et kutsepraktika on sobiv abinõu õigete karjäärivalikute tegemiseks kõigil elukutse valiku etappidel, ning juhib taas tähelepanu vajadusele kehtestada kutsepraktika miinimumnõuded näiteks seoses sissetuleku ja sotsiaalsete õigustega, kaasa arvatud sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse korraldus, et parandada kutsepraktika kvaliteeti ja tagada selle hariduslik väärtus; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et kutsepraktika on sobiv abinõu õigete karjäärivalikute tegemiseks kõigil elukutse valiku etappidel, ning juhib taas tähelepanu vajadusele kehtestada kutsepraktika miinimumnõuded näiteks seoses sissetuleku ja sotsiaalsete õigustega, kaasa arvatud sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse korraldus, et parandada kutsepraktika kvaliteeti ja tagada selle hariduslik väärtus;

| 107. | kordab oma seisukohta, et praktika ei tohi asendada tegelikku tööd ja selle kestus peab olema rangelt piiratud; rõhutab, et tungivalt on vaja õiguslikult siduvat, kõiki hariduse ja koolituse vorme hõlmavat Euroopa kutsepraktika kvaliteediraamistikku, et vältida praktikantide ärakasutamist, ning et komisjon peaks esitama tegevuskava koos ajakavaga, mis näitaks, kuidas seda kvaliteediraamistikku rakendada; |
| --- | --- |

107.

kordab oma seisukohta, et praktika ei tohi asendada tegelikku tööd ja selle kestus peab olema rangelt piiratud; rõhutab, et tungivalt on vaja õiguslikult siduvat, kõiki hariduse ja koolituse vorme hõlmavat Euroopa kutsepraktika kvaliteediraamistikku, et vältida praktikantide ärakasutamist, ning et komisjon peaks esitama tegevuskava koos ajakavaga, mis näitaks, kuidas seda kvaliteediraamistikku rakendada;

| 108. | tunneb heameelt tööhõivealast liikuvust edendava algatuse „Sinu esimene EURESi töökoht” üle, mis tuleks tihedalt siduda Euroopa vabade töökohtade seirega, et töötajatel ja tööandjatel oleks põhjalik ja läbipaistev ülevaade ELi tööturust ja et vabad töökohad saaks võimalikult kiiresti täita pädevate inimestega; märgib siiski, et see ei tohi põhjustada ajude äravoolu teatavatest ELi piirkondadest; |
| --- | --- |

108.

tunneb heameelt tööhõivealast liikuvust edendava algatuse „Sinu esimene EURESi töökoht” üle, mis tuleks tihedalt siduda Euroopa vabade töökohtade seirega, et töötajatel ja tööandjatel oleks põhjalik ja läbipaistev ülevaade ELi tööturust ja et vabad töökohad saaks võimalikult kiiresti täita pädevate inimestega; märgib siiski, et see ei tohi põhjustada ajude äravoolu teatavatest ELi piirkondadest;

| 109. | rõhutab, et sellised ELi kooskõlastatud aktiivsed tööturu meetmed nagu riiklikult rahastatud noorte tööprogrammid ning uute alaliste, heade ja korralikult tasustatud töökohtade ja uute ettevõtete loomine on hädavajalikud tegurid noorte töötuse probleemi edukaks lahendamiseks ja kaasava majanduskasvu toetamiseks, samuti on seda ettevõtluskultuuri edendamine koolides, uute algatuste stimuleerimine, tehniline abi ettevõtluse alustamisel, haldustoimingute lihtsustamine ametlike toimingute kiirendamiseks, kohalikud teenustevõrgustikud haldamise hõlbustamiseks, sidemed ülikoolide ja teaduskeskustega toodete ja tootmisprotsesside alase uuendustegevuse edendamiseks, vabatahtliku töö tunnustamine erialase töökogemusena ja ettevõtluse edendamine; |
| --- | --- |

109.

rõhutab, et sellised ELi kooskõlastatud aktiivsed tööturu meetmed nagu riiklikult rahastatud noorte tööprogrammid ning uute alaliste, heade ja korralikult tasustatud töökohtade ja uute ettevõtete loomine on hädavajalikud tegurid noorte töötuse probleemi edukaks lahendamiseks ja kaasava majanduskasvu toetamiseks, samuti on seda ettevõtluskultuuri edendamine koolides, uute algatuste stimuleerimine, tehniline abi ettevõtluse alustamisel, haldustoimingute lihtsustamine ametlike toimingute kiirendamiseks, kohalikud teenustevõrgustikud haldamise hõlbustamiseks, sidemed ülikoolide ja teaduskeskustega toodete ja tootmisprotsesside alase uuendustegevuse edendamiseks, vabatahtliku töö tunnustamine erialase töökogemusena ja ettevõtluse edendamine;

| 110. | rõhutab mitteformaalse ja vabahariduse ja vastava õppe ning vabatahtliku töö tähtsust noorte arengu jaoks; rõhutab, et omandatud oskused ei paku noortele mitte ainult võimalusi tööellu astumiseks, vaid võimaldavad ka olla ühiskonnas aktiivselt kaasatud ja oma elu eest ise vastutada; |
| --- | --- |

110.

rõhutab mitteformaalse ja vabahariduse ja vastava õppe ning vabatahtliku töö tähtsust noorte arengu jaoks; rõhutab, et omandatud oskused ei paku noortele mitte ainult võimalusi tööellu astumiseks, vaid võimaldavad ka olla ühiskonnas aktiivselt kaasatud ja oma elu eest ise vastutada;

| 111. | rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” lõppeesmärk on peale Euroopa haridussüsteemide parandamise ja noorte tööalase konkurentsivõime tõstmise ka sellise sotsiaalse keskkonna loomine, kus iga noor saab realiseerida oma potentsiaali ja püüdlusi; |
| --- | --- |

111.

rõhutab, et algatuse „Noorte liikuvus” lõppeesmärk on peale Euroopa haridussüsteemide parandamise ja noorte tööalase konkurentsivõime tõstmise ka sellise sotsiaalse keskkonna loomine, kus iga noor saab realiseerida oma potentsiaali ja püüdlusi;

*

* *

| 112. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

112.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0166.

(2)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(3)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(4)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 2 ja lk 8.

(5)  ELT C 326, 3.12.2010, lk 9.

(6)  CdR 292/2010.

(7)  SOC/395.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/89

---

Neljapäev, 12. mai 2011Varases eas õppimine

P7_TA(2011)0231

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon varases eas õppimise kohta Euroopa Liidus (2010/2159(INI))

2012/C 377 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 165;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 14; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 14;

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikleid 3, 18 ja 29; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikleid 3, 18 ja 29;

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Väikelaste haridus ja hoid: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada” (KOM(2011)0066); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Väikelaste haridus ja hoid: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada” (KOM(2011)0066);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Haridus- ja koolitussüsteemide tõhusus ning võrdsed võimalused” (KOM(2006)0481); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Haridus- ja koolitussüsteemide tõhusus ning võrdsed võimalused” (KOM(2006)0481);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2010. aasta arvamust teemal „Väikelaste hooldus ja haridus” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2010. aasta arvamust teemal „Väikelaste hooldus ja haridus” (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldusi hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi sisserändaja taustaga laste hariduse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi sisserändaja taustaga laste hariduse kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) (5);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise ja koole käsitleva Euroopa koostöökava kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise ja koole käsitleva Euroopa koostöökava kohta (6);

| — | võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni õpetajahariduse kvaliteedi parandamise kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni „Mitmekeelsus: Euroopa rikkus ja ühine kohustus” (8);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0099/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0099/2011),

| A. | arvestades, et laste õpe varases eas paneb aluse nende edukale elukestvale õppele, mis on väga oluline Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laste õpe varases eas paneb aluse nende edukale elukestvale õppele, mis on väga oluline Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel;

| B. | arvestades, et esimestel eluaastatel on lapsed eriti teadmishimulised, õpivalmid ja vastuvõtlikud ning arvestades, et sel ajal kujunevad tähtsad oskused, nagu näiteks keele- ja väljendusoskus, aga ka sotsiaalsed oskused; arvestades, et selles vanuses pannakse alus lapse tulevasele haridusteele ja karjäärile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esimestel eluaastatel on lapsed eriti teadmishimulised, õpivalmid ja vastuvõtlikud ning arvestades, et sel ajal kujunevad tähtsad oskused, nagu näiteks keele- ja väljendusoskus, aga ka sotsiaalsed oskused; arvestades, et selles vanuses pannakse alus lapse tulevasele haridusteele ja karjäärile;

| C. | arvestades, et kogu ELis korraldatakse väikelaste haridust ja hooldust (ECEC) eri viisidel, kusjuures kvaliteeti määratletakse erinevalt vastavalt riigi ja piirkonna kultuuriväärtustele ja väikelapse mõiste tõlgendusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogu ELis korraldatakse väikelaste haridust ja hooldust (ECEC) eri viisidel, kusjuures kvaliteeti määratletakse erinevalt vastavalt riigi ja piirkonna kultuuriväärtustele ja väikelapse mõiste tõlgendusele;

| D. | arvestades, et vaese ja ebasoodsa tausta ning madala haridustaseme vahel on selge seos, ning arvestades, et kõige rohkem kasu saavad väikelaste haridus- ja hooldusteenustest just sellise taustaga pered; arvestades, et need ebasoodsas olukorras olevad rühmitused otsivad väiksema tõenäosusega võimalusi saada väikelaste haridus- ja hooldusteenuseid, sest neil on probleeme teenuste kättesaadavuse ja taskukohasusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaese ja ebasoodsa tausta ning madala haridustaseme vahel on selge seos, ning arvestades, et kõige rohkem kasu saavad väikelaste haridus- ja hooldusteenustest just sellise taustaga pered; arvestades, et need ebasoodsas olukorras olevad rühmitused otsivad väiksema tõenäosusega võimalusi saada väikelaste haridus- ja hooldusteenuseid, sest neil on probleeme teenuste kättesaadavuse ja taskukohasusega;

| E. | arvestades, et väikelaste hooldusele ja haridusele pööratakse vähem tähelepanu ja investeeritakse vähem kui ühessegi teise haridusastmesse, vaatamata selgetele tõenditele, et sellesse valdkonda investeerimine toob kasu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väikelaste hooldusele ja haridusele pööratakse vähem tähelepanu ja investeeritakse vähem kui ühessegi teise haridusastmesse, vaatamata selgetele tõenditele, et sellesse valdkonda investeerimine toob kasu;

| F. | arvestades, et väikelaste hoolduse ja hariduse eesmärke mõjutab tihti liiga palju tööturg ning keskendutakse liiga tugevalt vajadusele suurendada naiste arvu tööturul ning liiga vähe sellele, millised on lapse vajadused ning mis on tema huvides parim; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väikelaste hoolduse ja hariduse eesmärke mõjutab tihti liiga palju tööturg ning keskendutakse liiga tugevalt vajadusele suurendada naiste arvu tööturul ning liiga vähe sellele, millised on lapse vajadused ning mis on tema huvides parim;

| G. | arvestades, et paljudel perekondadel tekib suuri probleeme perekondlike kohustuste ja töökoormuse ühitamisel, seda eriti seoses praegu tööturul toimuvate muutustega, näiteks seoses töötajatele kohustuslikuks tehtava ebatraditsioonilise ja muutliku tööaja ning ebakindlate töösuhete hulga suurenemisega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljudel perekondadel tekib suuri probleeme perekondlike kohustuste ja töökoormuse ühitamisel, seda eriti seoses praegu tööturul toimuvate muutustega, näiteks seoses töötajatele kohustuslikuks tehtava ebatraditsioonilise ja muutliku tööaja ning ebakindlate töösuhete hulga suurenemisega;

| H. | arvestades, et vanemate ja laste heaolu ning väikelaste hooldusteenuste kvantitatiivse ja kvalitatiivse pakkumise vahel on otsene seos; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vanemate ja laste heaolu ning väikelaste hooldusteenuste kvantitatiivse ja kvalitatiivse pakkumise vahel on otsene seos;

| I. | arvestades, et lastehoidu on traditsiooniliselt peetud naiste loomulikuks tegevuseks, mistõttu on väikelaste hariduse ja hoolduse valdkonna töötajateks enamasti naised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lastehoidu on traditsiooniliselt peetud naiste loomulikuks tegevuseks, mistõttu on väikelaste hariduse ja hoolduse valdkonna töötajateks enamasti naised;

| J. | arvestades, et töötajate kvalifikatsioon erineb suurel määral nii liikmesriigiti kui ka teenusepakkujate vahel, ning arvestades, et enamikus liikmesriikides ei esitata eelkooliteenuse pakkujatele nõuet võtta tööle vastava kvalifikatsiooniga töötajaid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töötajate kvalifikatsioon erineb suurel määral nii liikmesriigiti kui ka teenusepakkujate vahel, ning arvestades, et enamikus liikmesriikides ei esitata eelkooliteenuse pakkujatele nõuet võtta tööle vastava kvalifikatsiooniga töötajaid;

| K. | I. arvestades, et ELi tasandil on väikelaste hariduse kohta tehtud väga vähe uurimistöid, mis võiksid olla aluseks väikelaste hoolduse ja hariduse alaste üleeuroopaliste meetmete väljatöötamisele ja rakendamisele, |
| --- | --- |

K.

I. arvestades, et ELi tasandil on väikelaste hariduse kohta tehtud väga vähe uurimistöid, mis võiksid olla aluseks väikelaste hoolduse ja hariduse alaste üleeuroopaliste meetmete väljatöötamisele ja rakendamisele,

Lapsekeskne lähenemine

| 1. | kiidab heaks Barcelonas kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustes sätestatud eesmärgid: „lapsehooldusteenuste võimaldamine 2010. aastaks vähemalt 90 % laste puhul, kes on vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga ning vähemalt 33 % laste puhul, kes on alla 3 aastat vanad”; väidab siiski, et nõukogu ja komisjon peavad need eesmärgid läbi vaatama ning neid uuendama, seades lapse vajadused ja huvid oma väikelaste hoolduse ja hariduse alaste meetmete keskmesse; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Barcelonas kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustes sätestatud eesmärgid: „lapsehooldusteenuste võimaldamine 2010. aastaks vähemalt 90 % laste puhul, kes on vanuses 3 aastat kuni kohustuslik kooliiga ning vähemalt 33 % laste puhul, kes on alla 3 aastat vanad”; väidab siiski, et nõukogu ja komisjon peavad need eesmärgid läbi vaatama ning neid uuendama, seades lapse vajadused ja huvid oma väikelaste hoolduse ja hariduse alaste meetmete keskmesse;

| 2. | tunnistab, et ei ole võimalik saavutada Euroopa 2020. aasta strateegiat, mille eesmärk on luua tööhõive tõstmise, koolist väljalangenute määra langetamise ning vaesuse vähendamise teel kaasav ühiskond, kui kõigile lastele ei võimaldata nende elus sobivat lähtepunkti; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et ei ole võimalik saavutada Euroopa 2020. aasta strateegiat, mille eesmärk on luua tööhõive tõstmise, koolist väljalangenute määra langetamise ning vaesuse vähendamise teel kaasav ühiskond, kui kõigile lastele ei võimaldata nende elus sobivat lähtepunkti;

| 3. | märgib, et lapsepõlve varased aastad on olulise tähtsusega kognitiivse, sensoorse ja motoorse arengu, afektiivse ja isikliku arengu ning keele omandamise seisukohalt ning panevad aluse ka elukestvale õppele; tunnistab, et väikelaste hariduse ja hooldusega toetatakse laste tervet vaimset ja füüsilist arengut, võimaldades neil saada tasakaalustatumaks inimeseks; soovitab seepärast liikmesriikidel kaaluda ühe kohustusliku lasteaia-aasta kehtestamist enne kooliminekut; |
| --- | --- |

3.

märgib, et lapsepõlve varased aastad on olulise tähtsusega kognitiivse, sensoorse ja motoorse arengu, afektiivse ja isikliku arengu ning keele omandamise seisukohalt ning panevad aluse ka elukestvale õppele; tunnistab, et väikelaste hariduse ja hooldusega toetatakse laste tervet vaimset ja füüsilist arengut, võimaldades neil saada tasakaalustatumaks inimeseks; soovitab seepärast liikmesriikidel kaaluda ühe kohustusliku lasteaia-aasta kehtestamist enne kooliminekut;

| 4. | rõhutab, et tervislike eluviiside varajane arendamine, nt tervislik toitumine ning piisav ja tasakaalustatud liikumine võib oluliselt mõjutada kehalist ja vaimset arengut ning olla üks põhitegur, mis tagab tervise kogu elu jooksul; hoiatab laste liiga varase intensiivse sportliku tegevuse eest, mille põhieesmärk on heade tulemuste saavutamine; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tervislike eluviiside varajane arendamine, nt tervislik toitumine ning piisav ja tasakaalustatud liikumine võib oluliselt mõjutada kehalist ja vaimset arengut ning olla üks põhitegur, mis tagab tervise kogu elu jooksul; hoiatab laste liiga varase intensiivse sportliku tegevuse eest, mille põhieesmärk on heade tulemuste saavutamine;

| 5. | juhib taas kord tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on teadmiste omandamine eelkoolieas, eriti keeleoskuse omandamisel ning mitmekeelsuse ja keelte paljususega seoses; |
| --- | --- |

5.

juhib taas kord tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on teadmiste omandamine eelkoolieas, eriti keeleoskuse omandamisel ning mitmekeelsuse ja keelte paljususega seoses;

| 6. | toetab uuenduslike pedagoogiliste lähenemisviiside kasutust ja edendamist keeleõppes, eriti mitmekeelsetes lastesõimedes ja eelkooliasutustes, mis aitab saavutada 2002. aastal Barcelonas seatud eesmärke, mis hõlmavad piirkonna, vähemuste ja naaberriikide keelte õppimist; |
| --- | --- |

6.

toetab uuenduslike pedagoogiliste lähenemisviiside kasutust ja edendamist keeleõppes, eriti mitmekeelsetes lastesõimedes ja eelkooliasutustes, mis aitab saavutada 2002. aastal Barcelonas seatud eesmärke, mis hõlmavad piirkonna, vähemuste ja naaberriikide keelte õppimist;

| 7. | juhib tähelepanu vajadusele laiendada ja optimeerida haridusteenuseid (lastepäevakodusid), mis pakuvad lapsehoidu väljaspool lasteaedade tööaega; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu vajadusele laiendada ja optimeerida haridusteenuseid (lastepäevakodusid), mis pakuvad lapsehoidu väljaspool lasteaedade tööaega;

| 8. | rõhutab, et lisaks kõigi laste õigusele saada haridus ja olla hoitud, peavad nad saama ka puhata, vaba aega veeta ja mängida; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et lisaks kõigi laste õigusele saada haridus ja olla hoitud, peavad nad saama ka puhata, vaba aega veeta ja mängida;

Väikelaste hoolduse ja hariduse üldine võimaldamine

| 9. | märgib, et vastavalt nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustele tuleks haridusliku ebavõrdsuse teemat käsitleda kvaliteetse väikelaste hariduse ja sihttoetuse tagamisega ning kaasava hariduse edendamisega; |
| --- | --- |

9.

märgib, et vastavalt nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustele tuleks haridusliku ebavõrdsuse teemat käsitleda kvaliteetse väikelaste hariduse ja sihttoetuse tagamisega ning kaasava hariduse edendamisega;

| 10. | tunnistab, et kuigi haavatavad rühmad võivad lisatoetusest rohkem kasu saada, peaks väikelaste hooldus ja haridus olema ideaalolukorras üldiselt kättesaadav kõigile vanematele ja lastele, sõltumata nende taustast või majanduslikust olukorrast; |
| --- | --- |

10.

tunnistab, et kuigi haavatavad rühmad võivad lisatoetusest rohkem kasu saada, peaks väikelaste hooldus ja haridus olema ideaalolukorras üldiselt kättesaadav kõigile vanematele ja lastele, sõltumata nende taustast või majanduslikust olukorrast;

| 11. | rõhutab, et puudega lapsed peaksid võimaluse korral osa võtma tavapärastest väikelaste haridus- ja hooldusteenustest ning neile tuleks vajadusel lisaks pakkuda spetsialisti abi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et puudega lapsed peaksid võimaluse korral osa võtma tavapärastest väikelaste haridus- ja hooldusteenustest ning neile tuleks vajadusel lisaks pakkuda spetsialisti abi;

| 12. | kutsub liikmesriike üles ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni õigeaegselt rakendama; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni õigeaegselt rakendama;

| 13. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid eelkooliealiste laste pedagoogikas võimaldama mitmekesiseid lähenemisviise ja vastavat praktikat; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid eelkooliealiste laste pedagoogikas võimaldama mitmekesiseid lähenemisviise ja vastavat praktikat;

Vanemate kaasamine

| 14. | rõhutab, et emad ja isad on võrdõiguslikud osalised väikelaste hoolduses ja hariduses; tunnistab, et väikelaste haridus- ja hooldusteenustes peaks olema võimalik täielikult osaleda nii töötajatel, vanematel kui ka võimaluse korral lastel endil; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et emad ja isad on võrdõiguslikud osalised väikelaste hoolduses ja hariduses; tunnistab, et väikelaste haridus- ja hooldusteenustes peaks olema võimalik täielikult osaleda nii töötajatel, vanematel kui ka võimaluse korral lastel endil;

| 15. | rõhutab, et piisavalt pikk vanemapuhkus ning tõhusa ja paindliku tööturupoliitika rakendamine on tõhusa väikelaste haridus- ja hoolduspoliitika olulised osad; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et piisavalt pikk vanemapuhkus ning tõhusa ja paindliku tööturupoliitika rakendamine on tõhusa väikelaste haridus- ja hoolduspoliitika olulised osad;

| 16. | kutsub liikmesriike üles investeerima vanemate haridusprogrammidesse ning vajaduse korral pakkuma abi vajavatele vanematele muid toetusvorme, nagu koduvisiidid; jääb seisukohale, et lisaks sellele tuleks lastepäevakodudes vanematele pakkuda tasuta, kergesti kättesaadavaid ja kohapealseid nõustamisvõimalusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles investeerima vanemate haridusprogrammidesse ning vajaduse korral pakkuma abi vajavatele vanematele muid toetusvorme, nagu koduvisiidid; jääb seisukohale, et lisaks sellele tuleks lastepäevakodudes vanematele pakkuda tasuta, kergesti kättesaadavaid ja kohapealseid nõustamisvõimalusi;

| 17. | rõhutab, et kultuuriline tegevus rikastab lapsi ning seeläbi edendatakse kultuuridevahelist dialoogi ning arendatakse avatust ja sallivust; rõhutab sellega seoses veel kord, kui oluline on, et lasteaiakasvatajad korraldaksid kultuuridevahelisi üritusi laste ja nende vanematega; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kultuuriline tegevus rikastab lapsi ning seeläbi edendatakse kultuuridevahelist dialoogi ning arendatakse avatust ja sallivust; rõhutab sellega seoses veel kord, kui oluline on, et lasteaiakasvatajad korraldaksid kultuuridevahelisi üritusi laste ja nende vanematega;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et ikka veel on liikmesriike, kus ametliku elamisloata vanemate lastele ei võimaldata juurdepääsu väikelaste haridusele; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, et ikka veel on liikmesriike, kus ametliku elamisloata vanemate lastele ei võimaldata juurdepääsu väikelaste haridusele;

| 19. | kutsub liikmesriike üles võimaldama varjupaigataotlejate, põgenike, täiendava kaitse saajate või humanitaarsetel põhjustel riigis viibivate isikute lastele juurdepääsu väikelaste haridusele, et mitte vähendada nende võimalusi juba algusest peale; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles võimaldama varjupaigataotlejate, põgenike, täiendava kaitse saajate või humanitaarsetel põhjustel riigis viibivate isikute lastele juurdepääsu väikelaste haridusele, et mitte vähendada nende võimalusi juba algusest peale;

Teenuste parem integreerimine

| 20. | ergutab liikmesriike integreerima väikelaste haridus- ja hooldusteenuseid ning nende edasiarendamist ja sellega seotud tegevusi toetama ning tagama töö paremat kooskõlastamist ja koordineerimist väikelaste haridusmeetmete ja -programmidega tegelevate erinevate asutuste ja ministeeriumide vahel; |
| --- | --- |

20.

ergutab liikmesriike integreerima väikelaste haridus- ja hooldusteenuseid ning nende edasiarendamist ja sellega seotud tegevusi toetama ning tagama töö paremat kooskõlastamist ja koordineerimist väikelaste haridusmeetmete ja -programmidega tegelevate erinevate asutuste ja ministeeriumide vahel;

| 21. | kutsub liikmesriike üles võimaldama väikelaste haridusasutustele piisava autonoomia, et nad saaksid säilitada oma ainulaadsuse ja loomingulisuse laste heaolule keskendunud lahenduste otsimisel; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles võimaldama väikelaste haridusasutustele piisava autonoomia, et nad saaksid säilitada oma ainulaadsuse ja loomingulisuse laste heaolule keskendunud lahenduste otsimisel;

| 22. | rõhutab, kui tähtsad on uuenduslikud väikelaste haridus- ja hooldusteenused, mis on oma olemuselt kohalikud ning ühendavad kogukonna liikmeid tervishoiu-, sotsiaal-, kultuuri- ja haridusvaldkonnast ning muudest valdkondadest; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtsad on uuenduslikud väikelaste haridus- ja hooldusteenused, mis on oma olemuselt kohalikud ning ühendavad kogukonna liikmeid tervishoiu-, sotsiaal-, kultuuri- ja haridusvaldkonnast ning muudest valdkondadest;

| 23. | kutsub liikmesriike üles koostöös kohalike omavalitsuste ja mittetulunduslike organisatsioonidega edendama ja rahastama meetmeid ja projekte, mille abil pakkuda ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnarühmade väikelastele haridust ja hoidu ning tegelda ka järelevalve ja hindamisega; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles koostöös kohalike omavalitsuste ja mittetulunduslike organisatsioonidega edendama ja rahastama meetmeid ja projekte, mille abil pakkuda ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnarühmade väikelastele haridust ja hoidu ning tegelda ka järelevalve ja hindamisega;

| 24. | märgib, et tuleb arvesse võtta perede erinevat elukorraldust ja sellest tulenevaid erinevaid vajadusi, ning ootab, et väikelaste haridus- ja hooldusteenused oleksid mitmekesised, paindlikud ja uuenduslikud; |
| --- | --- |

24.

märgib, et tuleb arvesse võtta perede erinevat elukorraldust ja sellest tulenevaid erinevaid vajadusi, ning ootab, et väikelaste haridus- ja hooldusteenused oleksid mitmekesised, paindlikud ja uuenduslikud;

| 25. | kutsub üles välja töötama Euroopa väikelaste haridus- ja hooldusteenuste raamistikku, milles järgitakse liikmesriikide kultuurilist mitmekesisust ning rõhutatakse ühiseid eesmärke ja väärtusi; |
| --- | --- |

25.

kutsub üles välja töötama Euroopa väikelaste haridus- ja hooldusteenuste raamistikku, milles järgitakse liikmesriikide kultuurilist mitmekesisust ning rõhutatakse ühiseid eesmärke ja väärtusi;

Majanduslik kasu

| 26. | rõhutab, et ebastabiilse majandusliku olukorra tõttu ei tohi lõpetada suurte investeeringute tegemist väikelaste haridusse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid väikelaste haridus- ja hooldusteenusteks ette nägema piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ebastabiilse majandusliku olukorra tõttu ei tohi lõpetada suurte investeeringute tegemist väikelaste haridusse; rõhutab, et liikmesriigid peaksid väikelaste haridus- ja hooldusteenusteks ette nägema piisavad rahalised vahendid;

| 27. | kordab, et on tõendeid, et väikelaste hooldusesse ja haridusse investeeritud vahendid toovad hiljem majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, milleks on näiteks tugevnenud tööjõu makstavad suuremad maksud ning väiksemad tulevased tervishoiukulud, madalam kuritegevuse tase ning antisotsiaalse käitumise väiksem esinemine; rõhutab, et ennetamine on mõjusam ja soodsam kui hilisem sekkumine; |
| --- | --- |

27.

kordab, et on tõendeid, et väikelaste hooldusesse ja haridusse investeeritud vahendid toovad hiljem majanduslikku ja ühiskondlikku kasu, milleks on näiteks tugevnenud tööjõu makstavad suuremad maksud ning väiksemad tulevased tervishoiukulud, madalam kuritegevuse tase ning antisotsiaalse käitumise väiksem esinemine; rõhutab, et ennetamine on mõjusam ja soodsam kui hilisem sekkumine;

| 28. | tunnistab, et kvaliteetne väikelaste haridus võib aidata vähendada kooli poolelijätmist, vähendada ebasoodsas olukorras olevatest ühiskonnarühmadest pärit laste hariduspuudujääke ning nendest tulenevat sotsiaalset ebavõrdsust, mis mõjutab ühiskonda tervikuna; märgib, et erilises ohus on haavatavatest ühiskonnarühmadest pärinevad noored; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et kvaliteetne väikelaste haridus võib aidata vähendada kooli poolelijätmist, vähendada ebasoodsas olukorras olevatest ühiskonnarühmadest pärit laste hariduspuudujääke ning nendest tulenevat sotsiaalset ebavõrdsust, mis mõjutab ühiskonda tervikuna; märgib, et erilises ohus on haavatavatest ühiskonnarühmadest pärinevad noored;

| 29. | rõhutab, et kõrge kvaliteediga väikelaste haridus- ja hooldusteenused on tugevale ja rohkete vaesusevastaste vahenditega heaoluühiskonnale täienduseks, mitte ei asenda seda; kutsub liikmesriike üles ühiskonnas leviva vaesusega võitlema; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kõrge kvaliteediga väikelaste haridus- ja hooldusteenused on tugevale ja rohkete vaesusevastaste vahenditega heaoluühiskonnale täienduseks, mitte ei asenda seda; kutsub liikmesriike üles ühiskonnas leviva vaesusega võitlema;

Töötajad ja kvaliteetsed teenused

| 30. | rõhutab, et eelkooliiga on lapse emotsionaalse ja sotsiaalse arengu seisukohalt kõige tähtsam etapp ning et eelkooliealiste lastega töötaval personalil peab seepärast olema vastav kvalifikatsioon; rõhutab, et lapse heaolu ja turvalisus on personali värbamisel kõige olulisem; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et eelkooliiga on lapse emotsionaalse ja sotsiaalse arengu seisukohalt kõige tähtsam etapp ning et eelkooliealiste lastega töötaval personalil peab seepärast olema vastav kvalifikatsioon; rõhutab, et lapse heaolu ja turvalisus on personali värbamisel kõige olulisem;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et varase sekkumise programmide positiivne mõju on pikaajaline ainult sel juhul, kui nendele programmidele järgneb kvaliteetne põhi- ja keskharidus; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et varase sekkumise programmide positiivne mõju on pikaajaline ainult sel juhul, kui nendele programmidele järgneb kvaliteetne põhi- ja keskharidus;

| 32. | tunnistab, et väikelastega tegelevad kvalifitseeritud ning hea väljaõppega töötajad avaldavad väikelaste haridus- ja hooldusteenuste kvaliteedile kõige rohkem mõju, ning sellest lähtuvalt kutsub liikmesriike üles kutsestandardeid karmistama, kehtestades väikelaste hoolduse ja haridusega tegelevatele töötajatele tunnustatud kvalifikatsiooni omamise kohustuse; juhib tähelepanu sellele, et kvaliteeti võivad mõjutada ka muud tegurid, sh töötajate ja laste arvu suhe, rühmade suurus ja õppekavad; |
| --- | --- |

32.

tunnistab, et väikelastega tegelevad kvalifitseeritud ning hea väljaõppega töötajad avaldavad väikelaste haridus- ja hooldusteenuste kvaliteedile kõige rohkem mõju, ning sellest lähtuvalt kutsub liikmesriike üles kutsestandardeid karmistama, kehtestades väikelaste hoolduse ja haridusega tegelevatele töötajatele tunnustatud kvalifikatsiooni omamise kohustuse; juhib tähelepanu sellele, et kvaliteeti võivad mõjutada ka muud tegurid, sh töötajate ja laste arvu suhe, rühmade suurus ja õppekavad;

| 33. | tunnistab, et väikelaste hariduse ja hooldusega seotud pedagoogide ning põhikooliõpetajate vahel peaks õppemeetodite järjepidevuse tagamiseks toimuma tihedam suhtlus ja meetodite vahetus; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et väikelaste hariduse ja hooldusega seotud pedagoogide ning põhikooliõpetajate vahel peaks õppemeetodite järjepidevuse tagamiseks toimuma tihedam suhtlus ja meetodite vahetus;

| 34. | kutsub liikmesriike üles töötama väikelaste haridus- ja hooldusteenuste kvaliteedi parandamiseks välja mehhanismid osutatud teenuste hindamiseks ja kvaliteedistandardite järgimise tagamiseks; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles töötama väikelaste haridus- ja hooldusteenuste kvaliteedi parandamiseks välja mehhanismid osutatud teenuste hindamiseks ja kvaliteedistandardite järgimise tagamiseks;

| 35. | nõuab, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamisel võetaks arvesse hariduse kvaliteeti ning õpitulemusi; kutsub liikmesriike üles tagama täienduskoolitusi neile, kes töötavad väikelaste hariduse ja hoolduse valdkonnas, et parandada ja ajakohastada nende erioskusi; |
| --- | --- |

35.

nõuab, et Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamisel võetaks arvesse hariduse kvaliteeti ning õpitulemusi; kutsub liikmesriike üles tagama täienduskoolitusi neile, kes töötavad väikelaste hariduse ja hoolduse valdkonnas, et parandada ja ajakohastada nende erioskusi;

| 36. | ergutab liikmesriike tagama, et kogu kvalifitseeritud tööjõule väikelaste hoolduse ja hariduse valdkonnas makstakse ideaalolukorras palka, mis vastab algkooliõpetaja palgale; |
| --- | --- |

36.

ergutab liikmesriike tagama, et kogu kvalifitseeritud tööjõule väikelaste hoolduse ja hariduse valdkonnas makstakse ideaalolukorras palka, mis vastab algkooliõpetaja palgale;

| 37. | kutsub liikmesriike üles tegelema lapsehoolduse ühele soole koondumise probleemiga, rakendades meetmeid, mis suurendavad väikelaste hariduse ja hoolduse alastel kursustel osalevate meeste arvu; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles tegelema lapsehoolduse ühele soole koondumise probleemiga, rakendades meetmeid, mis suurendavad väikelaste hariduse ja hoolduse alastel kursustel osalevate meeste arvu;

Parimate tavade uurimine ja vahetus

| 38. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi antud teema kohta on olemas empiirilisi andmeid (Rahvuslik väikelaste hariduse assotsiatsioon, UNICEF, International Early Years Education Journal, OECD jm), on endiselt vajaka põhjalikest teadmistest selle kohta, kuidas väikelapsed hariduse omandamise käigus arenevad; nõuab, et terves ELis tehtaks rohkem uurimis- ja teadustööd ning et nende tulemusi vahetataks kogu ELis, võttes arvesse liikmesriikide kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi antud teema kohta on olemas empiirilisi andmeid (Rahvuslik väikelaste hariduse assotsiatsioon, UNICEF, International Early Years Education Journal, OECD jm), on endiselt vajaka põhjalikest teadmistest selle kohta, kuidas väikelapsed hariduse omandamise käigus arenevad; nõuab, et terves ELis tehtaks rohkem uurimis- ja teadustööd ning et nende tulemusi vahetataks kogu ELis, võttes arvesse liikmesriikide kultuurilist mitmekesisust;

| 39. | tunneb kahetsust, et ei kasutata piisavalt ELi struktuurifonde ning selliseid programme nagu Comenius, mis võimaldavad haridustöötajatel osaleda üleeuroopalistes vahetusprogrammides; kutsub liikmesriike üles tõstma väikelaste hoolduse ja hariduse valdkonna töötajate hulgas teadlikkust sellistest süsteemidest ja fondidest; |
| --- | --- |

39.

tunneb kahetsust, et ei kasutata piisavalt ELi struktuurifonde ning selliseid programme nagu Comenius, mis võimaldavad haridustöötajatel osaleda üleeuroopalistes vahetusprogrammides; kutsub liikmesriike üles tõstma väikelaste hoolduse ja hariduse valdkonna töötajate hulgas teadlikkust sellistest süsteemidest ja fondidest;

| 40. | tunneb heameelt selle üle, et väikelaste haridust ja hoidu puudutava teatise kohaselt kavatseb komisjon edendada avatud koordinatsiooni meetodi abil parimate meetmete ja heade tavade kindlakstegemist ja vahetamist; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt selle üle, et väikelaste haridust ja hoidu puudutava teatise kohaselt kavatseb komisjon edendada avatud koordinatsiooni meetodi abil parimate meetmete ja heade tavade kindlakstegemist ja vahetamist;

*

* *

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(2)  ELT C 339, 14.12.2010, lk 1.

(3)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 2.

(4)  ELT C 301, 11.12.2009, lk 5.

(5)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(6)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 20.

(7)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 12.

(8)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 59.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/95

---

Neljapäev, 12. mai 2011ELi ja Mauritaania vaheline kalandusalane partnerlusleping

P7_TA(2011)0232

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu kohta

2012/C 377 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 208 ja 218; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 208 ja 218;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1801/2006 Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1);

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni visiiti Mauritaaniasse 2010. aasta novembris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni visiiti Mauritaaniasse 2010. aasta novembris;

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu pikendamise läbirääkimiste kohta (O-000038/2011 – B7-0018/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile Euroopa Liidu ja Mauritaania vahelise kalandusalase partnerluslepingu pikendamise läbirääkimiste kohta (O-000038/2011 – B7-0018/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5;

| A. | arvestades, et Mauritaania Islamivabariigiga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu praegune protokoll kaotab kehtivuse 31. juulil 2012 ning komisjon kavatseb alustada läbirääkimisi selle pikendamiseks, milleks ta on saanud nõukogult nõuetekohaseid volitused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Mauritaania Islamivabariigiga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu praegune protokoll kaotab kehtivuse 31. juulil 2012 ning komisjon kavatseb alustada läbirääkimisi selle pikendamiseks, milleks ta on saanud nõukogult nõuetekohaseid volitused;

| B. | arvestades, et Mauritaaniaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu alusel saab Mauritaania nelja aasta jooksul 305 miljonit eurot rahalist hüvitist, mis tähendab, et see on Mauritaania kõige olulisem rahvusvaheline leping, sest ELi maksed ja litsentsitasud moodustavad umbes ühe kolmandiku riigi kogusissetulekust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Mauritaaniaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu alusel saab Mauritaania nelja aasta jooksul 305 miljonit eurot rahalist hüvitist, mis tähendab, et see on Mauritaania kõige olulisem rahvusvaheline leping, sest ELi maksed ja litsentsitasud moodustavad umbes ühe kolmandiku riigi kogusissetulekust;

| C. | arvestades, et Mauritaania kalandussektor on Mauritaania majandusele erakordselt oluline, sest see annab 10 % SKPst ja 35–50 % Mauritaania ekspordist ning 29 % riigieelarve tuludest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Mauritaania kalandussektor on Mauritaania majandusele erakordselt oluline, sest see annab 10 % SKPst ja 35–50 % Mauritaania ekspordist ning 29 % riigieelarve tuludest;

| D. | arvestades, et Mauritaania on Aafrika üks kõige vaesematest riikidest, mis on liigitatud suurtes võlgades olevaks vaeseks riigiks, riik on majanduslikult sõltuv välisabist ja seda iseloomustab märkimisväärne poliitiline ebastabiilsus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Mauritaania on Aafrika üks kõige vaesematest riikidest, mis on liigitatud suurtes võlgades olevaks vaeseks riigiks, riik on majanduslikult sõltuv välisabist ja seda iseloomustab märkimisväärne poliitiline ebastabiilsus;

| E. | arvestades, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis tagavad poliitiliste otsuste kooskõla;

| F. | arvestades, et oma viimase visiidi ajal Mauritaaniasse ei õnnestunud kalanduskomisjonil saada selgeid vastuseid mitmetele tähtsatele küsimustele riigi kalanduspoliitika kohta, sealhulgas kalavarude olukorra ja Mauritaania ning muude riikide laevastike kalapüügi ulatuse kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma viimase visiidi ajal Mauritaaniasse ei õnnestunud kalanduskomisjonil saada selgeid vastuseid mitmetele tähtsatele küsimustele riigi kalanduspoliitika kohta, sealhulgas kalavarude olukorra ja Mauritaania ning muude riikide laevastike kalapüügi ulatuse kohta;

| G. | arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 61 ja 62 kohaselt tuleb kalavarusid majandada viisil, mis aitab säilitada püütavate liikide populatsioonid tasemel või taastada need tasemeni, mis tagab asjakohastest keskkonna- ja majandusteguritest tuleneva optimaalse saagikuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklite 61 ja 62 kohaselt tuleb kalavarusid majandada viisil, mis aitab säilitada püütavate liikide populatsioonid tasemel või taastada need tasemeni, mis tagab asjakohastest keskkonna- ja majandusteguritest tuleneva optimaalse saagikuse;

| H. | arvestades, et kalandusalane partnerlusleping on toonud kaasa mõne liigi ja eriti kaheksajala ülepüügi ja on seetõttu vähendanud Mauritaania kalurite püügivõimalusi ja andnud ELi tööstuslikule kalapüügile konkurentsieelise, kuna ELi laevade jaoks kehtivad subsideeritud juurdepääsutasud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kalandusalane partnerlusleping on toonud kaasa mõne liigi ja eriti kaheksajala ülepüügi ja on seetõttu vähendanud Mauritaania kalurite püügivõimalusi ja andnud ELi tööstuslikule kalapüügile konkurentsieelise, kuna ELi laevade jaoks kehtivad subsideeritud juurdepääsutasud;

| I. | arvestades, uues protokollis kehtestatavate kalapüügivõimaluste läbirääkimistel tuleb kindlasti arvesse võtta Mauritaania suhteid kolmandate riikidega, kes samuti püüavad kala Mauritaania majandusvööndis kahepoolsete või eralepingute alusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, uues protokollis kehtestatavate kalapüügivõimaluste läbirääkimistel tuleb kindlasti arvesse võtta Mauritaania suhteid kolmandate riikidega, kes samuti püüavad kala Mauritaania majandusvööndis kahepoolsete või eralepingute alusel;

| J. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 218 on sätestatud selged tingimused, mille alusel tuleb parlament kaasata kalanduslepinguid käsitlevate otsuste vastuvõtmisse ning millega on põhjendatud parlamendi soov protsessis osaleda, esitades prioriteedid seoses uute protokollidega, mille üle peetakse uuesti läbirääkimisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 218 on sätestatud selged tingimused, mille alusel tuleb parlament kaasata kalanduslepinguid käsitlevate otsuste vastuvõtmisse ning millega on põhjendatud parlamendi soov protsessis osaleda, esitades prioriteedid seoses uute protokollidega, mille üle peetakse uuesti läbirääkimisi;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe II lisa punktiga 1.2 on reguleeritud konfidentsiaalse teabe edastamine komisjonilt parlamendile ja selle käsitlemine seoses parlamendi õiguste ja pädevuste teostamisega; arvestades, et need kaks institutsiooni peavad tegutsevad kooskõlas vastastikuse siira koostöö kohustustega ning täieliku vastastikuse usalduse vaimus, täites rangelt asjaomaseid aluslepingu sätteid, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe II lisa punktiga 1.2 on reguleeritud konfidentsiaalse teabe edastamine komisjonilt parlamendile ja selle käsitlemine seoses parlamendi õiguste ja pädevuste teostamisega; arvestades, et need kaks institutsiooni peavad tegutsevad kooskõlas vastastikuse siira koostöö kohustustega ning täieliku vastastikuse usalduse vaimus, täites rangelt asjaomaseid aluslepingu sätteid,

| L. | arvestades, et Mauritaania kalandussektori nõrga arengu tõttu, sealhulgas suurte lossimissadamate puudumise tõttu Nouadhiboust väljaspool, ei saa riik lisaväärtust, mida ta saaks, kui ta ise kasutaks oma kalandusressursse (kaasa arvatud töötlemine ja müük); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Mauritaania kalandussektori nõrga arengu tõttu, sealhulgas suurte lossimissadamate puudumise tõttu Nouadhiboust väljaspool, ei saa riik lisaväärtust, mida ta saaks, kui ta ise kasutaks oma kalandusressursse (kaasa arvatud töötlemine ja müük);

| M. | arvestades, et Mauritaania kalandussektori toetusmeetmeid ei ole rahuldavalt kasutatud järgmistes valdkondades: väikesemahulise traditsioonilise rannapüügi ja kalandustööstuse ajakohastamine ja arendamine, sadamate infrastruktuuri arendamine ja saagi lossimistingimuste parandamine, akvakultuuriprojektide arendamine ning merel toimuva kontrollimise ja järelevalve parandamine, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Mauritaania kalandussektori toetusmeetmeid ei ole rahuldavalt kasutatud järgmistes valdkondades: väikesemahulise traditsioonilise rannapüügi ja kalandustööstuse ajakohastamine ja arendamine, sadamate infrastruktuuri arendamine ja saagi lossimistingimuste parandamine, akvakultuuriprojektide arendamine ning merel toimuva kontrollimise ja järelevalve parandamine,

| 1. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise protokolli pikendamise üle, kuid rõhutab, et seda tuleks pikendada ainult juhul, kui see on vastastikku kasulik, seda on asjakohaselt muudetud ja seda kohaldatakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise protokolli pikendamise üle, kuid rõhutab, et seda tuleks pikendada ainult juhul, kui see on vastastikku kasulik, seda on asjakohaselt muudetud ja seda kohaldatakse nõuetekohaselt;

| 2. | tunneb heameelt komisjoni ettepanekus sisalduva inimõiguste klausli üle; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt komisjoni ettepanekus sisalduva inimõiguste klausli üle;

| 3. | nõuab, et ELi lipu all sõitvatele laevadele läbirääkimiste alusel kalastamisõiguse andmine Mauritaania vetes peab igal juhul põhinema ülemääraste varude põhimõttel, mida on kirjeldatud ÜRO mereõiguse konventsioonis; rõhutab, et eelkõige tuleb rangelt hinnata kõiki kalavarusid, mille püüdmiseks taotletakse luba või mida ELi laevastik saab tõenäoliselt kaaspüügina; rõhutab, et ELile antud püügiload peavad olema vastavuses ressurssidega, mida Mauritaania kalalaevastik püüda ei suuda; rõhutab, et kui püügikoguseid tuleb vähendada, tuleb seda kõigepealt teha kolmandate riikide puhul (EL ja teised), kelle laevastikud põhjustavad kõige suuremat keskkonnakahju; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et ELi lipu all sõitvatele laevadele läbirääkimiste alusel kalastamisõiguse andmine Mauritaania vetes peab igal juhul põhinema ülemääraste varude põhimõttel, mida on kirjeldatud ÜRO mereõiguse konventsioonis; rõhutab, et eelkõige tuleb rangelt hinnata kõiki kalavarusid, mille püüdmiseks taotletakse luba või mida ELi laevastik saab tõenäoliselt kaaspüügina; rõhutab, et ELile antud püügiload peavad olema vastavuses ressurssidega, mida Mauritaania kalalaevastik püüda ei suuda; rõhutab, et kui püügikoguseid tuleb vähendada, tuleb seda kõigepealt teha kolmandate riikide puhul (EL ja teised), kelle laevastikud põhjustavad kõige suuremat keskkonnakahju;

| 4. | nõuab tungivalt usaldusväärsete andmete esitamist kalapüügivõimaluste ja kolmandate riikide püütud koguste kohta Mauritaania vetes, et kindlaks teha võimalikud üle jäävad kalavarud; usub, et muude Lääne-Aafrika riikidega jagatavate kalavarude ja Mauritaanias kalastamise loa ulatus tuleb läbi rääkida, pidades silmas kalapüüki muudes riikides; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt usaldusväärsete andmete esitamist kalapüügivõimaluste ja kolmandate riikide püütud koguste kohta Mauritaania vetes, et kindlaks teha võimalikud üle jäävad kalavarud; usub, et muude Lääne-Aafrika riikidega jagatavate kalavarude ja Mauritaanias kalastamise loa ulatus tuleb läbi rääkida, pidades silmas kalapüüki muudes riikides;

| 5. | võtab sügava murega teadmiseks järelhindamise andmed, et enamik Mauritaania kalaliikidest on täielikult välja püütud või üle püütud, ja võtab teadmiseks soovituse nende liikide püügikoguste vähendamiseks; on seisukohal, et ühine teaduskomitee peaks saama piisavalt vahendeid oma töö tegemiseks; soovitab komisjonil arutada Mauritaaniaga kalanduse pikaajalise majandamiskava väljatöötamist, millesse oleks lisatud kõik Mauritaania asutuste jagatud püügikogused nii oma riigi kui kolmandate riikide laevastikele ja laevastike võimaliku ülepüügi mahtude kaotamine; |
| --- | --- |

5.

võtab sügava murega teadmiseks järelhindamise andmed, et enamik Mauritaania kalaliikidest on täielikult välja püütud või üle püütud, ja võtab teadmiseks soovituse nende liikide püügikoguste vähendamiseks; on seisukohal, et ühine teaduskomitee peaks saama piisavalt vahendeid oma töö tegemiseks; soovitab komisjonil arutada Mauritaaniaga kalanduse pikaajalise majandamiskava väljatöötamist, millesse oleks lisatud kõik Mauritaania asutuste jagatud püügikogused nii oma riigi kui kolmandate riikide laevastikele ja laevastike võimaliku ülepüügi mahtude kaotamine;

| 6. | on veendunud, et kogu asjakohane teaduslik informatsioon, sealhulgas ühise teaduskomitee aruanded, ELi laevastiku püügiandmed ja rikkumiste eest määratud karistused, tuleks edastada parlamendile ja need peaksid olema avalikkusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et kogu asjakohane teaduslik informatsioon, sealhulgas ühise teaduskomitee aruanded, ELi laevastiku püügiandmed ja rikkumiste eest määratud karistused, tuleks edastada parlamendile ja need peaksid olema avalikkusele kättesaadavad;

| 7. | nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks Mauritaania ametivõime üles andma tagatisi seoses kontrollmeetmete tõlgendamisega; kordab eriti, et ELi laevad on varustatud laevaseiresüsteemiga (VMS) ja see peab olema laeva asukoha kindlakstegemise vahend; rõhutab, et ligikaudne visuaalne hinnang laeva kauguse kohta rannikust tuleks keelata, kuna see on osutunud ebausaldusväärseks ja laevastiku jaoks õiguslikult ebakindlaks; rõhutab, et alternatiivse süsteemi osas tuleks eelnevalt vastastikku kokku leppida; on seisukohal, et asukohasignaalid tuleks edastada otse Mauritaania asutustele reaalajas; usub ka seda, et protokollis tuleks sedastada, et kui laeva VMS lakkab töötamast, peab laev süsteemi parandama kahe nädala jooksul või tema kalastamisluba peatatakse, kuni süsteem on parandatud; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks Mauritaania ametivõime üles andma tagatisi seoses kontrollmeetmete tõlgendamisega; kordab eriti, et ELi laevad on varustatud laevaseiresüsteemiga (VMS) ja see peab olema laeva asukoha kindlakstegemise vahend; rõhutab, et ligikaudne visuaalne hinnang laeva kauguse kohta rannikust tuleks keelata, kuna see on osutunud ebausaldusväärseks ja laevastiku jaoks õiguslikult ebakindlaks; rõhutab, et alternatiivse süsteemi osas tuleks eelnevalt vastastikku kokku leppida; on seisukohal, et asukohasignaalid tuleks edastada otse Mauritaania asutustele reaalajas; usub ka seda, et protokollis tuleks sedastada, et kui laeva VMS lakkab töötamast, peab laev süsteemi parandama kahe nädala jooksul või tema kalastamisluba peatatakse, kuni süsteem on parandatud;

| 8. | väljendab muret ELi laevade ebaseadusliku peatamise pärast Mauritaania ametivõimude poolt, mille puhul on tegemist korduva probleemiga; peab küsitavaks, kas Mauritaania ametivõimud järgivad protokolli II lisa VI peatükki, eelkõige selle lõiget 3, mis käsitleb laevade peatamisel rakendatavat korda; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret ELi laevade ebaseadusliku peatamise pärast Mauritaania ametivõimude poolt, mille puhul on tegemist korduva probleemiga; peab küsitavaks, kas Mauritaania ametivõimud järgivad protokolli II lisa VI peatükki, eelkõige selle lõiget 3, mis käsitleb laevade peatamisel rakendatavat korda;

| 9. | palub komisjonil pidada samaaegselt läbirääkimisi eri laevakategooriate kalapüügivõimaluste ning konkreetsetel juhtudel kohaldatavate tehniliste meetmete üle, et vältida alakasutust ja olukordi, kus kalapüük on tehniliste meetmete tõttu võimatu, kuna see toob kaasa tulude olulise vähenemise; soovitab tungivalt komisjonil tagada, et kalandusalase partnerluslepingu alusel kalastamine toimub samade säästvusnõuete järgi nagu kalastamine ELi vetes, sealhulgas selektiivsusnõuded; kutsub komisjoni üles alustama Mauritaaniaga dialoogi, et aidata sellel riigil arendada edasi vastutustundlikku kalanduspoliitikat, mis täidaks kalavarude kaitse nõuded ja mille eesmärgiks oleks kalavarude majandusliku arengu soodustamine; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil pidada samaaegselt läbirääkimisi eri laevakategooriate kalapüügivõimaluste ning konkreetsetel juhtudel kohaldatavate tehniliste meetmete üle, et vältida alakasutust ja olukordi, kus kalapüük on tehniliste meetmete tõttu võimatu, kuna see toob kaasa tulude olulise vähenemise; soovitab tungivalt komisjonil tagada, et kalandusalase partnerluslepingu alusel kalastamine toimub samade säästvusnõuete järgi nagu kalastamine ELi vetes, sealhulgas selektiivsusnõuded; kutsub komisjoni üles alustama Mauritaaniaga dialoogi, et aidata sellel riigil arendada edasi vastutustundlikku kalanduspoliitikat, mis täidaks kalavarude kaitse nõuded ja mille eesmärgiks oleks kalavarude majandusliku arengu soodustamine;

| 10. | kutsub komisjoni üles tagama kinnipidamise ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendist, eriti seoses soovitusega anda rannalähedase püügiga tegelevatele ettevõtetele eesõigus kalavarudele Mauritaania vetes; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles tagama kinnipidamise ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vastutustundliku kalapüügi juhendist, eriti seoses soovitusega anda rannalähedase püügiga tegelevatele ettevõtetele eesõigus kalavarudele Mauritaania vetes;

| 11. | ergutab Mauritaaniat ratifitseerima asjakohaseid rahvusvahelisi kalastusalaseid õigusakte, nagu sadamariikide lepingut ja ÜRO kalavarude kokkulepet; |
| --- | --- |

11.

ergutab Mauritaaniat ratifitseerima asjakohaseid rahvusvahelisi kalastusalaseid õigusakte, nagu sadamariikide lepingut ja ÜRO kalavarude kokkulepet;

| 12. | on veendunud, et ELi ja kolmandate riikide vaheliste kalandusalaste lepingute sõlmimisele peaks asjaomastes riikides eelnema ulatuslik arutelu, millesse on kaasatud avalikkus, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja riikide parlamendid ja millega edendatakse suuremat demokraatiat ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et ELi ja kolmandate riikide vaheliste kalandusalaste lepingute sõlmimisele peaks asjaomastes riikides eelnema ulatuslik arutelu, millesse on kaasatud avalikkus, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja riikide parlamendid ja millega edendatakse suuremat demokraatiat ja läbipaistvust;

| 13. | on seisukohal, et Mauritaania vete kalavarudele juurdepääsu eest makstav hüvitis tuleb eraldada selgelt Mauritaania mitmeaastasele kalandusprogrammile antavast finantstoetusest, et kalastusvõimaluste vähenemine ei tooks kaasa mitmeaastasele programmile antava ELi toetuse vähenemise; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et Mauritaania vete kalavarudele juurdepääsu eest makstav hüvitis tuleb eraldada selgelt Mauritaania mitmeaastasele kalandusprogrammile antavast finantstoetusest, et kalastusvõimaluste vähenemine ei tooks kaasa mitmeaastasele programmile antava ELi toetuse vähenemise;

| 14. | usub lisaks sellele, et Mauritaania mitmeaastasele kalandusprogrammile antav finantstoetus peab vastama Mauritaania vajadusele arendada säästvat kalandust, eelkõige majandamist (teadusuuringud, kontroll, sidusrühmade osalusvahendid, infrastruktuurid jne), nagu on sätestatud ELi ja Mauritaania koostöö- ning arenguraamistikus; kordab, et kalandusalase lepingu alusel antav rahaline toetus peaks toetama ja tugevdama ELi arengukoostöö eesmärke seoses ELi seaduslike kohustuste täitmisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 208, et tagada arengupoliitika sidusus; |
| --- | --- |

14.

usub lisaks sellele, et Mauritaania mitmeaastasele kalandusprogrammile antav finantstoetus peab vastama Mauritaania vajadusele arendada säästvat kalandust, eelkõige majandamist (teadusuuringud, kontroll, sidusrühmade osalusvahendid, infrastruktuurid jne), nagu on sätestatud ELi ja Mauritaania koostöö- ning arenguraamistikus; kordab, et kalandusalase lepingu alusel antav rahaline toetus peaks toetama ja tugevdama ELi arengukoostöö eesmärke seoses ELi seaduslike kohustuste täitmisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 208, et tagada arengupoliitika sidusus;

| 15. | on seisukohal, et tuleb läbi viia põhjalik ja üksikasjalik hindamine, et välja selgitada põhjused, miks arengukoostöö eesmärke ja Mauritaania kalandussektori eri toetusmeetmetega seotud eesmärke ei ole piisavalt täidetud; rõhutab, et selles hindamises peavad osalema Mauritaania asutused; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tuleb läbi viia põhjalik ja üksikasjalik hindamine, et välja selgitada põhjused, miks arengukoostöö eesmärke ja Mauritaania kalandussektori eri toetusmeetmetega seotud eesmärke ei ole piisavalt täidetud; rõhutab, et selles hindamises peavad osalema Mauritaania asutused;

| 16. | on veendunud, et kalandusalane partnerlusleping peab sisaldama tõhusaid jälgimismehhanisme, mis tagaksid, et arengu toetamiseks ette nähtud vahendeid – eelkõige vahendeid infrastruktuuride parandamiseks kalandussektoris – kasutatakse asjakohaselt; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et kalandusalane partnerlusleping peab sisaldama tõhusaid jälgimismehhanisme, mis tagaksid, et arengu toetamiseks ette nähtud vahendeid – eelkõige vahendeid infrastruktuuride parandamiseks kalandussektoris – kasutatakse asjakohaselt;

| 17. | tunneb heameelt kaugsõidulaevastiku piirkondliku nõuandekomisjoni soovi üle, et laevaomanikud maksaksid õiglase osa püügi väärtusest; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt kaugsõidulaevastiku piirkondliku nõuandekomisjoni soovi üle, et laevaomanikud maksaksid õiglase osa püügi väärtusest;

| 18. | tunnistab, et nii EL kui ka teatavad liikmesriigid on teinud olulisi investeeringuid seoses Mauritaaniaga, kuid nõuab nii komisjonilt kui ka liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi, et rahalist hüvitist paremini kooskõlastada ning saavutada tõeline Mauritaania arenguga seotud koostöö ja vältida kooskõlastamise puudumisest tulenevat dubleerimist; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et nii EL kui ka teatavad liikmesriigid on teinud olulisi investeeringuid seoses Mauritaaniaga, kuid nõuab nii komisjonilt kui ka liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi, et rahalist hüvitist paremini kooskõlastada ning saavutada tõeline Mauritaania arenguga seotud koostöö ja vältida kooskõlastamise puudumisest tulenevat dubleerimist;

| 19. | on veendunud, et kehtiva protokolli artikli 6 lõike 3 kohaselt peaks EL toetama nõuetekohaste lossimisrajatiste võimalikult kiiret ehitamist Mauritaania kesk- ja lõunarannikul, sealhulgas, kuid mitte ainult Nouakchottis, et Mauritaania vetest püütud kala saaks lossida oma riigi sadamates, mitte aga mujal, nagu praegu tihti juhtub; on veendunud, et see suurendab kohalikku kala tarbimist ja toetab kohalikku tööhõivet; |
| --- | --- |

19.

on veendunud, et kehtiva protokolli artikli 6 lõike 3 kohaselt peaks EL toetama nõuetekohaste lossimisrajatiste võimalikult kiiret ehitamist Mauritaania kesk- ja lõunarannikul, sealhulgas, kuid mitte ainult Nouakchottis, et Mauritaania vetest püütud kala saaks lossida oma riigi sadamates, mitte aga mujal, nagu praegu tihti juhtub; on veendunud, et see suurendab kohalikku kala tarbimist ja toetab kohalikku tööhõivet;

| 20. | on seisukohal, et need parendused koos vrakkide kõrvaldamise ja suursadama Nouadhibou ajakohastamisega võimaldavad ELi laevastikel tõhusamalt tegutseda, edendavad investeerimisvoogusid ja suurendavad kalandusalaste partnerluslepingute mõju kohalikule majandusele; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et need parendused koos vrakkide kõrvaldamise ja suursadama Nouadhibou ajakohastamisega võimaldavad ELi laevastikel tõhusamalt tegutseda, edendavad investeerimisvoogusid ja suurendavad kalandusalaste partnerluslepingute mõju kohalikule majandusele;

| 21. | rõhutab, et parlament tuleb täielikult kaasata nii läbirääkimistesse kui ka uue protokolli toimimise pikaajalisse järelevalvesse, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevat kohustust teavitada parlamenti täielikult ja viivitamata; tuletab meelde oma veendumust, et parlament peaks olema esindatud kalanduslepingutes ette nähtud komisjonide ühiskoosolekutel, ja nõuab, et ka kodanikuühiskond, sealhulgas nii ELi kui ka Mauritaania kalurite esindajad, nendel koosolekutel osaleksid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et parlament tuleb täielikult kaasata nii läbirääkimistesse kui ka uue protokolli toimimise pikaajalisse järelevalvesse, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevat kohustust teavitada parlamenti täielikult ja viivitamata; tuletab meelde oma veendumust, et parlament peaks olema esindatud kalanduslepingutes ette nähtud komisjonide ühiskoosolekutel, ja nõuab, et ka kodanikuühiskond, sealhulgas nii ELi kui ka Mauritaania kalurite esindajad, nendel koosolekutel osaleksid;

| 22. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kehtiva protokolli järelhindamine mittesalajase dokumendina, et parlamendiliikmed saaksid anda teadlikud hinnangud selle kohta, kas kõnealuses lepingus esitatud eesmärgid on saavutatud ning vastavalt sellele otsustada, kas anda nõusolek protokolli pikendamiseks; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kehtiva protokolli järelhindamine mittesalajase dokumendina, et parlamendiliikmed saaksid anda teadlikud hinnangud selle kohta, kas kõnealuses lepingus esitatud eesmärgid on saavutatud ning vastavalt sellele otsustada, kas anda nõusolek protokolli pikendamiseks;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja Mauritaania valitsusele. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja Mauritaania valitsusele.

---

(1)  ELT L 343, 8.12.2006, lk 1.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/99 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/99

---

Neljapäev, 12. mai 2011Riigihanked

P7_TA(2011)0233

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon võrdse juurdepääsu kohta avaliku sektori turgudele ELis ja kolmandates riikides ning riigihangete, sealhulgas kontsessioonide õigusliku raamistiku läbivaatamise kohta

2012/C 377 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse direktiive 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ riigihankelepingute sõlmimise korra kohta ning direktiive 89/665/EMÜ, 92/13/EMÜ ja 2007/66/EÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiive 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ riigihankelepingute sõlmimise korra kohta ning direktiive 89/665/EMÜ, 92/13/EMÜ ja 2007/66/EÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohta;

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni uute arengute kohta riigihangetes (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole esitatud professor Mario Monti koostatud aruannet pealkirjaga „Ühtse turu uus strateegia Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile José Manuel Barrosole esitatud professor Mario Monti koostatud aruannet pealkirjaga „Ühtse turu uus strateegia Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus” (KOM(2010)0608); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus” (KOM(2010)0608);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta „Euroopa hanketuru tõhustamine” (KOM(2011)0015); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta „Euroopa hanketuru tõhustamine” (KOM(2011)0015);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et hästi toimiv hanketurg on ülioluline, et edendada ühtset turgu, ergutada innovatsiooni, tõsta majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet, soodustada paremat keskkonna, kliima- ja sotsiaalõiguste kaitset kogu ELis ning saavutada optimaalne väärtus riigiasutuste, kodanike ja maksumaksjate jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hästi toimiv hanketurg on ülioluline, et edendada ühtset turgu, ergutada innovatsiooni, tõsta majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet, soodustada paremat keskkonna, kliima- ja sotsiaalõiguste kaitset kogu ELis ning saavutada optimaalne väärtus riigiasutuste, kodanike ja maksumaksjate jaoks;

| B. | arvestades, et pidades silmas eelkõige finants- ja majanduskriisist ülesaamist ning kaitset võimalike tulevaste kriiside eest, on riigihanked olulise tähtsusega, sest nad kiirendavad ELi majanduse elavdamist ja vastavalt ka tööhõive ja heaolu suurendamist ELis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pidades silmas eelkõige finants- ja majanduskriisist ülesaamist ning kaitset võimalike tulevaste kriiside eest, on riigihanked olulise tähtsusega, sest nad kiirendavad ELi majanduse elavdamist ja vastavalt ka tööhõive ja heaolu suurendamist ELis;

| C. | arvestades, et riigihangete õigusliku raamistiku mõistlik ja läbikaalutud optimeerimine on väga tähtis ELi kodanike, tarbijate ja ettevõtete heaolu, aga ka riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi silmas pidades ning tuleb seega ELile tervikuna kasuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et riigihangete õigusliku raamistiku mõistlik ja läbikaalutud optimeerimine on väga tähtis ELi kodanike, tarbijate ja ettevõtete heaolu, aga ka riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi silmas pidades ning tuleb seega ELile tervikuna kasuks;

| D. | arvestades, et ELi riigihankeõiguse läbivaatamise käigus tõstatuvate paljude küsimuste taustal tuleb paika panna eri prioriteedid lähtuvalt kiireloomulisusest ning temaatilistest seostest, pidades silmas praeguseid poliitilisi arenguid ELi ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi riigihankeõiguse läbivaatamise käigus tõstatuvate paljude küsimuste taustal tuleb paika panna eri prioriteedid lähtuvalt kiireloomulisusest ning temaatilistest seostest, pidades silmas praeguseid poliitilisi arenguid ELi ja rahvusvahelisel tasandil;

| E. | arvestades, et hulk küsimusi riigihangete tavapärases raamistikus ja nendega tihedalt seotud kontsessioonide küsimus vajavad ühtset hindamist, mis põhineks sidusrühmadega järjepideval konsulteerimisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hulk küsimusi riigihangete tavapärases raamistikus ja nendega tihedalt seotud kontsessioonide küsimus vajavad ühtset hindamist, mis põhineks sidusrühmadega järjepideval konsulteerimisel;

| F. | arvestades, et kiiremas korras on vaja suuremat poliitilist tähelepanu pöörata küsimusele, kuidas tagada võrdne kohtlemine ja aus konkurents riigihanketurgudel ELis ja kolmandates riikides, pidades eelkõige silmas praeguseid probleeme seoses juurdepääsuga avaliku sektori turgudele kolmandates riikides, venima jäänud läbirääkimisi WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppe läbivaatamise üle ning paljude kolmandate riikide ilmset vastumeelsust ühineda selle kokkuleppega, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kiiremas korras on vaja suuremat poliitilist tähelepanu pöörata küsimusele, kuidas tagada võrdne kohtlemine ja aus konkurents riigihanketurgudel ELis ja kolmandates riikides, pidades eelkõige silmas praeguseid probleeme seoses juurdepääsuga avaliku sektori turgudele kolmandates riikides, venima jäänud läbirääkimisi WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppe läbivaatamise üle ning paljude kolmandate riikide ilmset vastumeelsust ühineda selle kokkuleppega,

| 1. | viitab märkustele oma 18. mai 2010. aasta resolutsioonis uute arengute kohta riigihangetes ning eriti selle resolutsiooni lõikele 46, milles märgitakse, et olles otsustavalt vastu protektsionistlikele meetmetele riigihangete valdkonnas ülemaailmsel tasandil, usub kindlalt vastastikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttesse selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles enne uue ettepaneku teksti esitamist riigihangete valdkonnas üksikasjalikult analüüsima, millised oleksid võimalikud eelised ja probleemid, kui kehtestada proportsionaalsed, suunatud juurdepääsupiirangud mõningatel ELi riigihanketurgudel, ja läbi viima mõjuhinnangu, millal neid piiranguid võiks kasutada, samuti hinnangu selle kohta, milline peaks olema õiguslik alus sellise vahendi puhul, mis oleks ette nähtud nendele kaubanduspartneritele, kes saavad kasu ELi turu avatusest, kuid ei ole ilmutanud vähimatki kavatsust avada oma turud ELi ettevõtjatele, ning mis samal ajal ärgitaks ELi partnereid pakkuma vastastikust ja proportsionaalset turulepääsu korda Euroopa ettevõtjatele; |
| --- | --- |

1.

viitab märkustele oma 18. mai 2010. aasta resolutsioonis uute arengute kohta riigihangetes ning eriti selle resolutsiooni lõikele 46, milles märgitakse, et olles otsustavalt vastu protektsionistlikele meetmetele riigihangete valdkonnas ülemaailmsel tasandil, usub kindlalt vastastikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttesse selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles enne uue ettepaneku teksti esitamist riigihangete valdkonnas üksikasjalikult analüüsima, millised oleksid võimalikud eelised ja probleemid, kui kehtestada proportsionaalsed, suunatud juurdepääsupiirangud mõningatel ELi riigihanketurgudel, ja läbi viima mõjuhinnangu, millal neid piiranguid võiks kasutada, samuti hinnangu selle kohta, milline peaks olema õiguslik alus sellise vahendi puhul, mis oleks ette nähtud nendele kaubanduspartneritele, kes saavad kasu ELi turu avatusest, kuid ei ole ilmutanud vähimatki kavatsust avada oma turud ELi ettevõtjatele, ning mis samal ajal ärgitaks ELi partnereid pakkuma vastastikust ja proportsionaalset turulepääsu korda Euroopa ettevõtjatele;

| 2. | on seisukohal, et positiivse vastastikkuse ja läbipaistvuse põhimõte kindlustavad tegelikult avatumad riigihanketurud ning hoiavad ära protektsionistlikud meetmed, mille puhul kasutatakse kõiki olemasolevaid vahendeid; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et positiivse vastastikkuse ja läbipaistvuse põhimõte kindlustavad tegelikult avatumad riigihanketurud ning hoiavad ära protektsionistlikud meetmed, mille puhul kasutatakse kõiki olemasolevaid vahendeid;

| 3. | palub komisjonil seetõttu esitada andmed riigihangete avatuse taseme kohta ja tagada vastastikkus teiste tööstusriikide ja peamiste areneva turumajandusega riikidega; palub komisjonil uurida uusi mooduseid, millega parandada Euroopa ettevõtete juurdepääsu väljaspool ELi paiknevatele riigihanketurgudele, et tagada Euroopa ettevõtetele ja välisettevõtetele võrdsed võimalused riigihankelepingute pärast konkureerimisel; teeb üldise ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatüki, mis tugineb ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetele, nagu need on määratletud OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil seetõttu esitada andmed riigihangete avatuse taseme kohta ja tagada vastastikkus teiste tööstusriikide ja peamiste areneva turumajandusega riikidega; palub komisjonil uurida uusi mooduseid, millega parandada Euroopa ettevõtete juurdepääsu väljaspool ELi paiknevatele riigihanketurgudele, et tagada Euroopa ettevõtetele ja välisettevõtetele võrdsed võimalused riigihankelepingute pärast konkureerimisel; teeb üldise ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatüki, mis tugineb ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtetele, nagu need on määratletud OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele;

| 4. | on veendunud, et vältimaks uusi protektsionistlikke meetmeid, mis võivad kahjustada ELi eksportijaid ka muudes valdkondades kui avaliku sektori turud, peaks komisjon otsima sobivaid meetmeid, mis ei võimaldaks üldisi vastumeetmeid ELi või riigi tasandil, vaid põhineksid asjakohastel vahenditel riigihangete valdkonnas; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et vältimaks uusi protektsionistlikke meetmeid, mis võivad kahjustada ELi eksportijaid ka muudes valdkondades kui avaliku sektori turud, peaks komisjon otsima sobivaid meetmeid, mis ei võimaldaks üldisi vastumeetmeid ELi või riigi tasandil, vaid põhineksid asjakohastel vahenditel riigihangete valdkonnas;

| 5. | kutsub sellega seoses komisjoni üles hindama probleeme, mis on seotud erakordselt madalate pakkumistega, ning esitama asjakohaseid lahendusi; |
| --- | --- |

5.

kutsub sellega seoses komisjoni üles hindama probleeme, mis on seotud erakordselt madalate pakkumistega, ning esitama asjakohaseid lahendusi;

| 6. | soovitab hankijatel ebanormaalselt madalate pakkumiste korral anda varakult ja piisavalt teavet teistele pakkujatele, et neil oleks võimalik kaaluda, kas on alust läbivaatamismenetluse algatamiseks; |
| --- | --- |

6.

soovitab hankijatel ebanormaalselt madalate pakkumiste korral anda varakult ja piisavalt teavet teistele pakkujatele, et neil oleks võimalik kaaluda, kas on alust läbivaatamismenetluse algatamiseks;

| 7. | on arvamusel, et ELis on kiiremas korras vaja saavutada suurem sidusus ELi ühise väliskaubanduspoliitika ja liikmesriikide tavade vahel, mille puhul aktsepteeritakse erakordselt madalaid pakkumisi äriühingutelt, mille koduriigid ei ole WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppele alla kirjutanud, seades nii ebasoodsamasse olukorda ELi äriühingud ning ELi liikmesriikide töö-, sotsiaal- ja keskkonnastandardid; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et ELis on kiiremas korras vaja saavutada suurem sidusus ELi ühise väliskaubanduspoliitika ja liikmesriikide tavade vahel, mille puhul aktsepteeritakse erakordselt madalaid pakkumisi äriühingutelt, mille koduriigid ei ole WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppele alla kirjutanud, seades nii ebasoodsamasse olukorda ELi äriühingud ning ELi liikmesriikide töö-, sotsiaal- ja keskkonnastandardid;

| 8. | pidades silmas komisjoni rohelises raamatus ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta esitatud küsimust 114, milles palutakse rohelises raamatus tõstatatud küsimuste hulgas seada tähtsuse järjekorda prioriteedid, toetab seisukohta, et väga tähtis on leida tõhusad lahendused õiglase, avatud ja tasakaalustatud turulepääsu probleemile ning tegelda samal ajal kiiresti ka muude pakiliste küsimustega, nagu eeskirjade lihtsustamine ja selgemaks muutmine, VKEde juurdepääsu parandamine riigihangetele, innovatsiooni edendamine riigihangete abil, ning seejärel arutada riigihangete läbivaatamise muid aspekte seoses kontsessioonidega; palub seepärast komisjonil esiteks tegelda küsimusega, kuidas lihtsustada eeskirju, saavutada hästi tasakaalustatud juurdepääs avaliku sektori turgudele ja parandada VKEde juurdepääsu, ning teise sammuna läbi vaadata riigihanked ja kontsessioonid, selleks et võimaldada mitte ainult Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide, vaid ka kodanike ja ettevõtete vajalikku ja asjakohast osalust, et vajaliku tähelepanu pälviksid kõik need olulised ühtse turu küsimused, mis on ülimalt tähtsad ELi üldise hüvangu seisukohalt; |
| --- | --- |

8.

pidades silmas komisjoni rohelises raamatus ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta esitatud küsimust 114, milles palutakse rohelises raamatus tõstatatud küsimuste hulgas seada tähtsuse järjekorda prioriteedid, toetab seisukohta, et väga tähtis on leida tõhusad lahendused õiglase, avatud ja tasakaalustatud turulepääsu probleemile ning tegelda samal ajal kiiresti ka muude pakiliste küsimustega, nagu eeskirjade lihtsustamine ja selgemaks muutmine, VKEde juurdepääsu parandamine riigihangetele, innovatsiooni edendamine riigihangete abil, ning seejärel arutada riigihangete läbivaatamise muid aspekte seoses kontsessioonidega; palub seepärast komisjonil esiteks tegelda küsimusega, kuidas lihtsustada eeskirju, saavutada hästi tasakaalustatud juurdepääs avaliku sektori turgudele ja parandada VKEde juurdepääsu, ning teise sammuna läbi vaadata riigihanked ja kontsessioonid, selleks et võimaldada mitte ainult Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide, vaid ka kodanike ja ettevõtete vajalikku ja asjakohast osalust, et vajaliku tähelepanu pälviksid kõik need olulised ühtse turu küsimused, mis on ülimalt tähtsad ELi üldise hüvangu seisukohalt;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0173.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/101 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/101

---

Neljapäev, 12. mai 2011Nafta hinnatõusust põhjustatud kriis Euroopa kalandussektoris

P7_TA(2011)0234

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon naftahindade tõusust põhjustatud kriisi kohta Euroopa kalandussektoris

2012/C 377 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5;

| A. | arvestades, et energiakulu moodustab olulise osa kalandussektori tegevuskuludest ja kalandustegevuse kulukus sõltub suuresti nafta hinnast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et energiakulu moodustab olulise osa kalandussektori tegevuskuludest ja kalandustegevuse kulukus sõltub suuresti nafta hinnast;

| B. | arvestades, et hiljutine naftahindade tõus on mõjutanud kalandussektori majanduslikku elujõulisust ja pannud paljud kalurid muretsema nende lisakulude katmise pärast; arvestades, et naftahindade tõus mõjutab vahetult kalurite tulusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hiljutine naftahindade tõus on mõjutanud kalandussektori majanduslikku elujõulisust ja pannud paljud kalurid muretsema nende lisakulude katmise pärast; arvestades, et naftahindade tõus mõjutab vahetult kalurite tulusid;

| C. | arvestades, et mitmel põhjusel (kalapüügi ebaregulaarsus, kasutatavad turustamisviisid ja esmamüügi hindade määramise meetodid) on kalandussektoris töötajate tulud ja palgad ebakindlad, mis tähendab vajadust säilitada mingil kujul riiklik ja ühenduse abi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmel põhjusel (kalapüügi ebaregulaarsus, kasutatavad turustamisviisid ja esmamüügi hindade määramise meetodid) on kalandussektoris töötajate tulud ja palgad ebakindlad, mis tähendab vajadust säilitada mingil kujul riiklik ja ühenduse abi;

| D. | arvestades, et finants- ja majanduskriis mõjutab eriti tööstussektoreid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ning ohustab tegevust ja töökohti primaar- ja sekundaarsektoris; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finants- ja majanduskriis mõjutab eriti tööstussektoreid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ning ohustab tegevust ja töökohti primaar- ja sekundaarsektoris;

| E. | arvestades, et komisjon on ka varem kalandussektoris kütusehindade tõusust põhjustatud raskuste ületamiseks vastu võtnud ajutisi erakorralisi meetmeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on ka varem kalandussektoris kütusehindade tõusust põhjustatud raskuste ületamiseks vastu võtnud ajutisi erakorralisi meetmeid;

| F. | arvestades, et kuna kala- ja vesiviljelustoodete hinna määrab nõudluse ja pakkumise tasakaal ning Euroopa Liidu siseturu varustamine sõltub suurel määral (60 %) kolmandatest riikidest tulevast impordist, on tootjate mõju kalatoodete hinnatasemele väga väike või olematu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna kala- ja vesiviljelustoodete hinna määrab nõudluse ja pakkumise tasakaal ning Euroopa Liidu siseturu varustamine sõltub suurel määral (60 %) kolmandatest riikidest tulevast impordist, on tootjate mõju kalatoodete hinnatasemele väga väike või olematu;

| G. | arvestades, et komisjon lubab liikmesriikidel anda kalandusettevõtetele vähese tähtsusega abi, mille ülemmäär on 30 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon lubab liikmesriikidel anda kalandusettevõtetele vähese tähtsusega abi, mille ülemmäär on 30 000 eurot abisaaja kohta kolme aasta jooksul,

| 1. | väljendab muret paljude Euroopa kalurite raske majandusliku olukorra pärast, mida on veelgi raskendanud kütusehindade tõus; avaldab toetust ELi kaluritele ning palub komisjonil ja nõukogul võtta asjakohaseid meetmeid nende tegevuse hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret paljude Euroopa kalurite raske majandusliku olukorra pärast, mida on veelgi raskendanud kütusehindade tõus; avaldab toetust ELi kaluritele ning palub komisjonil ja nõukogul võtta asjakohaseid meetmeid nende tegevuse hõlbustamiseks;

| 2. | palub komisjonil võtta erakorralisi meetmeid Euroopa kalurite raske majandusolukorra leevendamiseks, võttes arvesse ka mitmete riikide praegusi rahalisi raskusi; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil võtta erakorralisi meetmeid Euroopa kalurite raske majandusolukorra leevendamiseks, võttes arvesse ka mitmete riikide praegusi rahalisi raskusi;

| 3. | palub komisjonil kolmeaastaseks üleminekuperioodiks suurendada ühele ettevõttele antava vähese tähtsusega abi ülemmäära 30 000 eurolt 60 000 eurole, tagades seejuures, et ei kahjustata ökoloogilist ja sotsiaalset jätkusuutlikkust ega moonutata liikmesriikidevahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil kolmeaastaseks üleminekuperioodiks suurendada ühele ettevõttele antava vähese tähtsusega abi ülemmäära 30 000 eurolt 60 000 eurole, tagades seejuures, et ei kahjustata ökoloogilist ja sotsiaalset jätkusuutlikkust ega moonutata liikmesriikidevahelist konkurentsi;

| 4. | rõhutab vajadust kasutada ühenduse kalanduseelarve kõiki võimalusi ja rahavarusid sektorile osutatavate erakorraliste abimeetmete rahastamiseks, mis võimaldaks tal ületada kütusehindade tõusust tekkinud raskused kuni teistsuguste meetmete rakendamiseni; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust kasutada ühenduse kalanduseelarve kõiki võimalusi ja rahavarusid sektorile osutatavate erakorraliste abimeetmete rahastamiseks, mis võimaldaks tal ületada kütusehindade tõusust tekkinud raskused kuni teistsuguste meetmete rakendamiseni;

| 5. | nõuab selliste mehhanismide juurutamist, mis parandaksid esmamüügi hinda, edendaksid lisandväärtuse õiglast ja sobivat jagunemist kalandussektori kogu väärtusahela ulatuses, tõstaksid oluliselt tootmisetapil makstavaid hindu ning hoiaksid lõpptarbijalt nõutavad hinnad võimalikult madalad; |
| --- | --- |

5.

nõuab selliste mehhanismide juurutamist, mis parandaksid esmamüügi hinda, edendaksid lisandväärtuse õiglast ja sobivat jagunemist kalandussektori kogu väärtusahela ulatuses, tõstaksid oluliselt tootmisetapil makstavaid hindu ning hoiaksid lõpptarbijalt nõutavad hinnad võimalikult madalad;

| 6. | nõuab, et Euroopa Kalandusfond annaks jätkuvalt abi, eelkõige väikesemahulise rannapüügi ja traditsioonilise kalapüügiga tegelejatele, et suurendada kalapüügivahendite selektiivsust ning mootoreid välja vahetada ohutumate, keskkonnasõbralikumate ja kütusesäästlikumate vastu; palub komisjonil koostada pika ja keskpika tähtajaga kava kalandus- ja akvakultuurisektori kütusesäästlikkuse suurendamiseks; lisaks palub komisjonil lisada oma tulevastesse ühise kalanduspoliitika reformimise ettepanekutesse ja eelkõige Euroopa Kalandusfondi reformi käsitleva määruse ettepanekusse sobivad meetmed kütusesäästlikkuse suurendamiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Euroopa Kalandusfond annaks jätkuvalt abi, eelkõige väikesemahulise rannapüügi ja traditsioonilise kalapüügiga tegelejatele, et suurendada kalapüügivahendite selektiivsust ning mootoreid välja vahetada ohutumate, keskkonnasõbralikumate ja kütusesäästlikumate vastu; palub komisjonil koostada pika ja keskpika tähtajaga kava kalandus- ja akvakultuurisektori kütusesäästlikkuse suurendamiseks; lisaks palub komisjonil lisada oma tulevastesse ühise kalanduspoliitika reformimise ettepanekutesse ja eelkõige Euroopa Kalandusfondi reformi käsitleva määruse ettepanekusse sobivad meetmed kütusesäästlikkuse suurendamiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris;

| 7. | palub komisjonil esitada aktiivse kalandussektoriga saare- ja rannikupiirkondadele mõeldud tegevuskava; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil esitada aktiivse kalandussektoriga saare- ja rannikupiirkondadele mõeldud tegevuskava;

| 8. | palub komisjonil esitada kiiresti ettepanekud nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil investeeringute tegemiseks uutesse tehnoloogiatesse, et suurendada kalalaevade energiatõhusust ja vähendada kalurite sõltuvust fossiilkütustest; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil esitada kiiresti ettepanekud nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil investeeringute tegemiseks uutesse tehnoloogiatesse, et suurendada kalalaevade energiatõhusust ja vähendada kalurite sõltuvust fossiilkütustest;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/102 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/102

---

Neljapäev, 12. mai 2011Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine

P7_TA(2011)0235

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta

2012/C 377 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 23. veebruari 2011. aasta komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (KOM(2011)0078); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. veebruari 2011. aasta komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” (KOM(2011)0078);

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (1) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (1) kohta;

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga (2);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2;

| A. | arvestades, et ELi 23 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd), mis moodustavad 99 % kõigist ettevõtjatest ja on loonud üle 100 miljoni töökoha, annavad suurima panuse majanduskasvu, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja uute töökohtade loomisse, on suureks innovatsiooniallikaks, etendavad olulist osa tööhõive säilitamisel ja suurendamisel ning aitavad kaasa ELi 2020. aasta juhtalgatuste peamiste eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi 23 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd), mis moodustavad 99 % kõigist ettevõtjatest ja on loonud üle 100 miljoni töökoha, annavad suurima panuse majanduskasvu, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja uute töökohtade loomisse, on suureks innovatsiooniallikaks, etendavad olulist osa tööhõive säilitamisel ja suurendamisel ning aitavad kaasa ELi 2020. aasta juhtalgatuste peamiste eesmärkide saavutamisele;

| B. | arvestades, et Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (SBA) põhineb mitmel olulisel poliitikasambal, nagu juurdepääs rahastamisele, turulepääs (ühtsele turule, rahvusvahelistele turgudele, avalikele hangetele) ja parem õiguslik reguleerimine; arvestades, et konkreetsete meetmete võtmine VKEde ettevõtluskeskkonna parandamiseks on liikmesriigiti erinev ja sageli marginaalse tähtsusega, vaatamata poliitilisel tasandil antud lubadustele SBA põhimõtteid järgida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (SBA) põhineb mitmel olulisel poliitikasambal, nagu juurdepääs rahastamisele, turulepääs (ühtsele turule, rahvusvahelistele turgudele, avalikele hangetele) ja parem õiguslik reguleerimine; arvestades, et konkreetsete meetmete võtmine VKEde ettevõtluskeskkonna parandamiseks on liikmesriigiti erinev ja sageli marginaalse tähtsusega, vaatamata poliitilisel tasandil antud lubadustele SBA põhimõtteid järgida;

| C. | arvestades, et oma tegevuse laiendamisel, innovatsioonivõime suurendamisel ning turulepääsul puutuvad VKEd endiselt kokku probleemidega, mis seisnevad eelkõige raskustes rahaliste vahendite saamisel ning endiselt suures halduskoormuses, mida tuleks veelgi väiksemaks muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma tegevuse laiendamisel, innovatsioonivõime suurendamisel ning turulepääsul puutuvad VKEd endiselt kokku probleemidega, mis seisnevad eelkõige raskustes rahaliste vahendite saamisel ning endiselt suures halduskoormuses, mida tuleks veelgi väiksemaks muuta;

| D. | arvestades, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on osutunud tulemuslikuks, sest see on aidanud 100 000 osalevat VKEd ning 2013. aasta lõpuks, mil programm lõpeb, on see arv eeldatavasti veel suurem, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on osutunud tulemuslikuks, sest see on aidanud 100 000 osalevat VKEd ning 2013. aasta lõpuks, mil programm lõpeb, on see arv eeldatavasti veel suurem,

SBA rakendamine

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on SBA läbi vaadanud, ning avaldab toetust uutele ettepanekutele, mille keskmes on jätkuv rahastamisele juurdepääsu suurendamine, turulepääsu parandamine ning bürokraatia vähendamine rangema juhtimise ja järelevalve ning aruka reguleerimise ja meetmete, nagu VKE tulemuslikkuskontrolli, abil; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on SBA läbi vaadanud, ning avaldab toetust uutele ettepanekutele, mille keskmes on jätkuv rahastamisele juurdepääsu suurendamine, turulepääsu parandamine ning bürokraatia vähendamine rangema juhtimise ja järelevalve ning aruka reguleerimise ja meetmete, nagu VKE tulemuslikkuskontrolli, abil;

| 2. | tunneb lisaks heameelt, et peaaegu kõik SBA raames tehtud õigusaktide ettepanekud on tulemuslikult vastu võetud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid viivitamata vastu viimase vastuvõtmata ettepaneku, mis puudutab Euroopa osaühingu põhikirja, mis annab VKEdele võimaluse tegeleda kaubandusega kogu ELis kulusid vähendades, edendab selles vallas majanduskasvu, aitab vähendada SBAs välja toodud halduskoormust 25 %, aitab ühtse turu akti tulemuslikumaks muuta, takistab liikmesriikide protektsionistlikke majandusmeetmeid ja soodustab majandustegevust; |
| --- | --- |

2.

tunneb lisaks heameelt, et peaaegu kõik SBA raames tehtud õigusaktide ettepanekud on tulemuslikult vastu võetud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid viivitamata vastu viimase vastuvõtmata ettepaneku, mis puudutab Euroopa osaühingu põhikirja, mis annab VKEdele võimaluse tegeleda kaubandusega kogu ELis kulusid vähendades, edendab selles vallas majanduskasvu, aitab vähendada SBAs välja toodud halduskoormust 25 %, aitab ühtse turu akti tulemuslikumaks muuta, takistab liikmesriikide protektsionistlikke majandusmeetmeid ja soodustab majandustegevust;

| 3. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti läbivaadatud hilinenud maksete direktiivi, sest see aitab tõhusalt võidelda hilinenud maksete ning nendest eelkõige VKEde jaoks tulenevate negatiivsete mõjude vastu; samuti kutsub sellega seoses komisjoni üles viima ellu heakskiidetud katseprojekti, millega toetatakse VKEsid tõhusate krediidihaldussüsteemide loomisega ning hõlbustatakse piiriülest võlgade sissenõudmist; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti läbivaadatud hilinenud maksete direktiivi, sest see aitab tõhusalt võidelda hilinenud maksete ning nendest eelkõige VKEde jaoks tulenevate negatiivsete mõjude vastu; samuti kutsub sellega seoses komisjoni üles viima ellu heakskiidetud katseprojekti, millega toetatakse VKEsid tõhusate krediidihaldussüsteemide loomisega ning hõlbustatakse piiriülest võlgade sissenõudmist;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et SBA ettenähtud meetmete rakendamise tase on liikmesriigiti erinev; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid sellesuunalisi jõupingutusi ning võtaksid endale järgmisel konkurentsivõime teemalisel nõukogu kohtumisel konkreetsed kohustused; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et SBA ettenähtud meetmete rakendamise tase on liikmesriigiti erinev; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid sellesuunalisi jõupingutusi ning võtaksid endale järgmisel konkurentsivõime teemalisel nõukogu kohtumisel konkreetsed kohustused;

| 5. | on seisukohal, et komisjoni korrapärane järelevalve peab tagama, et rakendamine toimub järjepidevalt ning terviklikult; on seisukohal, et komisjonil peaks olema tõhusamad vahendid, millega innustada liikmesriike SBA põhimõtteid rakendama, ning kutsub komisjoni üles andma kord aastas SBA rakendamise edenemisest nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil aru; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et komisjoni korrapärane järelevalve peab tagama, et rakendamine toimub järjepidevalt ning terviklikult; on seisukohal, et komisjonil peaks olema tõhusamad vahendid, millega innustada liikmesriike SBA põhimõtteid rakendama, ning kutsub komisjoni üles andma kord aastas SBA rakendamise edenemisest nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil aru;

| 6. | tunneb heameelt, et komisjon nimetas ametisse uue VKE saadiku, ning toetab selle volitusi pidada liikmesriikides SBA rakendamisel tehtavate edusammude üle järelevalvet ning edendada VKEde huve kogu komisjonis, tagades eelkõige põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” tõhusa rakendamise; kutsub liikmesriike üles nimetama ametisse riiklikud VKEde saadikud, kes koordineeriksid VKEde poliitikat ning kontrolliksid SBA rakendamist eri haldusstruktuurides; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt, et komisjon nimetas ametisse uue VKE saadiku, ning toetab selle volitusi pidada liikmesriikides SBA rakendamisel tehtavate edusammude üle järelevalvet ning edendada VKEde huve kogu komisjonis, tagades eelkõige põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” tõhusa rakendamise; kutsub liikmesriike üles nimetama ametisse riiklikud VKEde saadikud, kes koordineeriksid VKEde poliitikat ning kontrolliksid SBA rakendamist eri haldusstruktuurides;

| 7. | kutsub komisjoni VKEde valdkonnaülest rolli arvestades ja poliitika järjekindluse tagamiseks üles nimetama asjaomastes (nagu teaduse, keskkonna, siseturu, tööhõive, kaubanduse) peadirektoraatides ametisse VKEde küsimustega tegelevad asepeadirektorid, kes teeksid tihedat koostööd VKEde saadikuga; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni VKEde valdkonnaülest rolli arvestades ja poliitika järjekindluse tagamiseks üles nimetama asjaomastes (nagu teaduse, keskkonna, siseturu, tööhõive, kaubanduse) peadirektoraatides ametisse VKEde küsimustega tegelevad asepeadirektorid, kes teeksid tihedat koostööd VKEde saadikuga;

| 8. | on mures, et komisjonilt saadud teabe kohaselt ei ole VKE testi nõuetekohaselt ega järjekindlalt kõigis uutes õigusaktide ettepanekutes - ja seda eelkõige liikmesriikide tasandil - kohaldatud; kustub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kõiki uusi õigusakte hinnataks VKEdele avalduva potentsiaalse mõju seisukohast ning et VKE testi kohaldataks mõjuhinnangute osana korrapäraselt; lisaks kutsub komisjoni üles esitama VKE testi kohaldamiseks ELi ja liikmesriikide tasandil parimate tavade alusel koostatud miinimumstandardid ja -nõuded; |
| --- | --- |

8.

on mures, et komisjonilt saadud teabe kohaselt ei ole VKE testi nõuetekohaselt ega järjekindlalt kõigis uutes õigusaktide ettepanekutes - ja seda eelkõige liikmesriikide tasandil - kohaldatud; kustub seetõttu liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kõiki uusi õigusakte hinnataks VKEdele avalduva potentsiaalse mõju seisukohast ning et VKE testi kohaldataks mõjuhinnangute osana korrapäraselt; lisaks kutsub komisjoni üles esitama VKE testi kohaldamiseks ELi ja liikmesriikide tasandil parimate tavade alusel koostatud miinimumstandardid ja -nõuded;

| 9. | rõhutab, et VKE testi hõlmav mõju hindamine peab toimuma sõltumatult ning see peab alati põhinema potentsiaalse mõju objektiivsel ja põhjendatud analüüsil; on seetõttu seisukohal, et mõju hindamise komitee liikmed peaksid komisjoni ettepaneku alusel ametisse nimetama Euroopa Parlament ja nõukogu, ning et liikmed ei peaks enam saama korraldusi komisjoni presidendilt; on seisukohal, VKEde saadik peaks olema mõjuhindamise komitee alaline liige, et tal oleks võimalik kontrollida VKE testi nõuetekohast kohaldamist; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et VKE testi hõlmav mõju hindamine peab toimuma sõltumatult ning see peab alati põhinema potentsiaalse mõju objektiivsel ja põhjendatud analüüsil; on seetõttu seisukohal, et mõju hindamise komitee liikmed peaksid komisjoni ettepaneku alusel ametisse nimetama Euroopa Parlament ja nõukogu, ning et liikmed ei peaks enam saama korraldusi komisjoni presidendilt; on seisukohal, VKEde saadik peaks olema mõjuhindamise komitee alaline liige, et tal oleks võimalik kontrollida VKE testi nõuetekohast kohaldamist;

Arukas reguleerimine

| 10. | hoiatab jätkuva bürokraatia ja halduskoormuse eest, mis on VKEdele suureks takistuseks; tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, mille kohaselt peaksid liikmesriigid direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel vältima ülepingutamist, st ELi õigusaktiga ettenähtust rangemate nõuete kehtestamist; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ELi direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel kohaldama korrelatsioonitabeleid, milles on selgelt näidatud, milline osa ettepanekust on pärit Euroopa Liidu ja milline siseriiklikust täiendavast õigusaktist; |
| --- | --- |

10.

hoiatab jätkuva bürokraatia ja halduskoormuse eest, mis on VKEdele suureks takistuseks; tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, mille kohaselt peaksid liikmesriigid direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel vältima ülepingutamist, st ELi õigusaktiga ettenähtust rangemate nõuete kehtestamist; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ELi direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel kohaldama korrelatsioonitabeleid, milles on selgelt näidatud, milline osa ettepanekust on pärit Euroopa Liidu ja milline siseriiklikust täiendavast õigusaktist;

| 11. | rõhutab, kui tähtis on e-valitsus ja ühekordsuse põhimõte, mille kohaselt ei tohiks liikmesriikide ametiasutused teabenõudeid mitu korda esitada; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui tähtis on e-valitsus ja ühekordsuse põhimõte, mille kohaselt ei tohiks liikmesriikide ametiasutused teabenõudeid mitu korda esitada;

| 12. | tunneb heameelt komisjoni teatises sisalduvate komisjoni uute jõupingutuste üle vähendada VKEde halduskoormust liikmesriikide tasandil, sest mitte kõik liikmesriigid ei ole seadnud või täinud riigisisest vähendamiseesmärki; kutsub liikmesriike üles võtma suuremaid poliitilisi kohustusi eesmärkide seadmiseks ning tegema suuremaid jõupingutusi eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt komisjoni teatises sisalduvate komisjoni uute jõupingutuste üle vähendada VKEde halduskoormust liikmesriikide tasandil, sest mitte kõik liikmesriigid ei ole seadnud või täinud riigisisest vähendamiseesmärki; kutsub liikmesriike üles võtma suuremaid poliitilisi kohustusi eesmärkide seadmiseks ning tegema suuremaid jõupingutusi eesmärkide täitmiseks;

| 13. | rõhutab, et halduskoormus on üldiselt seda suurem, mida väiksem on ettevõtja, ning nõuab seetõttu mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eristamist; rõhutab, et mikroettevõtjad (st vähem kui 10 töötajaga ettevõtjad) moodustavad kõigist ELi ettevõtjatest 91,8 % ning seetõttu väärivad need rohkem tähelepanu ja spetsiaalset käsitlust; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et halduskoormus on üldiselt seda suurem, mida väiksem on ettevõtja, ning nõuab seetõttu mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eristamist; rõhutab, et mikroettevõtjad (st vähem kui 10 töötajaga ettevõtjad) moodustavad kõigist ELi ettevõtjatest 91,8 % ning seetõttu väärivad need rohkem tähelepanu ja spetsiaalset käsitlust;

Juurdepääs rahastamisele

| 14. | rõhutab, et uuenduslike VKEde soodustamise tulemuslik strateegia ei peaks põhinema rohkemate toetuste pakkumisel, vaid sellise ettevõtluskeskkonna loomisel, kus VKEdel on tegelik, stimuleeriv, innustav, soodne, tõhus, täielik ja kõikehõlmav vabadus ja parem juurdepääs kõikidele rahastamisviisidele ja -vahenditele, nagu toetused, tagatised ja omakapitali rahastamine; märgib, et innovatsiooniga kaasneb teatav ebaõnnestumise risk, ning rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada pettusega mitte seotud ebaõnnestunud VKEde omanikele teistkordne rahastamisvõimalus; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et uuenduslike VKEde soodustamise tulemuslik strateegia ei peaks põhinema rohkemate toetuste pakkumisel, vaid sellise ettevõtluskeskkonna loomisel, kus VKEdel on tegelik, stimuleeriv, innustav, soodne, tõhus, täielik ja kõikehõlmav vabadus ja parem juurdepääs kõikidele rahastamisviisidele ja -vahenditele, nagu toetused, tagatised ja omakapitali rahastamine; märgib, et innovatsiooniga kaasneb teatav ebaõnnestumise risk, ning rõhutab seetõttu, kui oluline on tagada pettusega mitte seotud ebaõnnestunud VKEde omanikele teistkordne rahastamisvõimalus;

| 15. | nõuab eelkõige, et uuendustegevuse algusetapis oleks alustavatele ja uuenduslikele väikeettevõtjatele nii Euroopa Liidu kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil tagatud parem juurdepääs rahalisele toetusele algkapitali ja investorite kaudu rahastamise vormis, samuti suuremale omakapitali ja kvaasikapitali rahastamisele; rõhutab, et sellega seoses tuleb luua Euroopa riskikapitali fond; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks laiendama riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavaid alalisi riskijagamistooteid; rõhutab, et Euroopa Investeerimispank võiks täita tähtsat rolli eelkõige selliste programmide edendamise kaudu nagu JASMINE ja JEREMIE, millega pakkuda jätkusuutlikku toetust VKEde vajaduste täitmiseks; |
| --- | --- |

15.

nõuab eelkõige, et uuendustegevuse algusetapis oleks alustavatele ja uuenduslikele väikeettevõtjatele nii Euroopa Liidu kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil tagatud parem juurdepääs rahalisele toetusele algkapitali ja investorite kaudu rahastamise vormis, samuti suuremale omakapitali ja kvaasikapitali rahastamisele; rõhutab, et sellega seoses tuleb luua Euroopa riskikapitali fond; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks laiendama riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavaid alalisi riskijagamistooteid; rõhutab, et Euroopa Investeerimispank võiks täita tähtsat rolli eelkõige selliste programmide edendamise kaudu nagu JASMINE ja JEREMIE, millega pakkuda jätkusuutlikku toetust VKEde vajaduste täitmiseks;

| 16. | on seisukohal, et selle kindlustamiseks, et uuest Basel III tulenevad pankadele seatavad nõuded ei mõjuta VKEdele pankade poolt antavaid rahalisi vahendeid, tuleks praegu koostamisel oleva neljanda kapitalinõuete direktiivi puhul erilist tähelepanu pöörata mõjuhinnangu osaks olevale põhjalikule VKE testile ning selliste meetmete kindlaksmääramisele, mille abil kindlustada, et pangad täidavad jätkuvalt oma ühiskondlikku funktsiooni ja rahastavad reaalmajandust, ning et ELi tasandil tuleb suuremat rõhku panna tagatissüsteemide kui alternatiivsete rahastamismeetodite pakkumisele; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et selle kindlustamiseks, et uuest Basel III tulenevad pankadele seatavad nõuded ei mõjuta VKEdele pankade poolt antavaid rahalisi vahendeid, tuleks praegu koostamisel oleva neljanda kapitalinõuete direktiivi puhul erilist tähelepanu pöörata mõjuhinnangu osaks olevale põhjalikule VKE testile ning selliste meetmete kindlaksmääramisele, mille abil kindlustada, et pangad täidavad jätkuvalt oma ühiskondlikku funktsiooni ja rahastavad reaalmajandust, ning et ELi tasandil tuleb suuremat rõhku panna tagatissüsteemide kui alternatiivsete rahastamismeetodite pakkumisele;

| 17. | avaldab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et EIP eraldas 1 miljard eurot, mille Euroopa Investeerimisfond investeerib tema nimel Mezzanine kasvurahastuna selliste investeerimisfondide kaudu, mis keskenduvad oma tegevuses kasvavatele, uuenduslikele ja konkurentsivõimelistele VKEdele kogu Euroopas; ärgitab sellest tulenevalt nende rahastamisvahendite rahastamist veelgi suurendama, et aidata edendada Euroopa konkurentsivõime aluseks olevat innovatiivsust; |
| --- | --- |

17.

avaldab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et EIP eraldas 1 miljard eurot, mille Euroopa Investeerimisfond investeerib tema nimel Mezzanine kasvurahastuna selliste investeerimisfondide kaudu, mis keskenduvad oma tegevuses kasvavatele, uuenduslikele ja konkurentsivõimelistele VKEdele kogu Euroopas; ärgitab sellest tulenevalt nende rahastamisvahendite rahastamist veelgi suurendama, et aidata edendada Euroopa konkurentsivõime aluseks olevat innovatiivsust;

| 18. | avaldab tugevat toetust konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile ja selle edusammudele ning hoiatab võimaliku tõhusust ja paindlikkust puudutava mõju eest, kui programmi struktuur muutub pärast võimalikku liitmist tulevaseks ELi teadustegevuse programmiks; nõuab, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm jääks sõltumatuks VKEde juhtprogrammiks; tulevases konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis tuleks SBA prioriteetide rakendamiseks luua konkreetne SBA eelarverida; |
| --- | --- |

18.

avaldab tugevat toetust konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile ja selle edusammudele ning hoiatab võimaliku tõhusust ja paindlikkust puudutava mõju eest, kui programmi struktuur muutub pärast võimalikku liitmist tulevaseks ELi teadustegevuse programmiks; nõuab, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm jääks sõltumatuks VKEde juhtprogrammiks; tulevases konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis tuleks SBA prioriteetide rakendamiseks luua konkreetne SBA eelarverida;

| 19. | avaldab kahetsust, et 2009. aasta lõpuks oli vahendajaks olnud pankade kaudu võimalik kokku 21 miljardi euro suurusest finantstoetusest täielikult välja maksta vaid 75 %, kusjuures toetust anti vaid 50 000 VKE-le kokku 23 miljonist VKEst; nõuab seetõttu meetmete võtmist, et muuta maksemehhanism (eriti vahendajaks olevate partnerpankade süsteem) läbipaistvamaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks, et hoida ära puudujääkide tekkimine ning täita eesmärk anda VKEdele aastatel 2008–2011 laenu kokku 30 miljardit eurot; |
| --- | --- |

19.

avaldab kahetsust, et 2009. aasta lõpuks oli vahendajaks olnud pankade kaudu võimalik kokku 21 miljardi euro suurusest finantstoetusest täielikult välja maksta vaid 75 %, kusjuures toetust anti vaid 50 000 VKE-le kokku 23 miljonist VKEst; nõuab seetõttu meetmete võtmist, et muuta maksemehhanism (eriti vahendajaks olevate partnerpankade süsteem) läbipaistvamaks, kättesaadavamaks ja tõhusamaks, et hoida ära puudujääkide tekkimine ning täita eesmärk anda VKEdele aastatel 2008–2011 laenu kokku 30 miljardit eurot;

Juurdepääs turgudele

| 20. | väljendab heameelt ühtse turu akti vastuvõtmise üle, mis tugineb Euroopa Parlamendi algatusele ja on kooskõlas Monti raportiga; avaldab eriti heameelt õiguslike meetmete (nagu riskikapitalifonde reguleeriv ELi eeskiri, ühtne konsolideeritud ettevõtte tulumaksu baas, muudetud käibemaksueeskirjad ja raamatupidamisdirektiivide lihtsustamine) üle, mis võimaldavad VKEdel ühtsest turust täit kasu saada; nõuab nõukogult kindla kohustuse võtmist, tagamaks et ühtse turu akti rakendatakse ja eelkõige selle prioriteetsed meetmed võetakse vastu hiljemalt 2012. aasta lõpuks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma selle protsessi vältel ja kõigi meetmete osas tähelepanelikult VKEde huvisid; |
| --- | --- |

20.

väljendab heameelt ühtse turu akti vastuvõtmise üle, mis tugineb Euroopa Parlamendi algatusele ja on kooskõlas Monti raportiga; avaldab eriti heameelt õiguslike meetmete (nagu riskikapitalifonde reguleeriv ELi eeskiri, ühtne konsolideeritud ettevõtte tulumaksu baas, muudetud käibemaksueeskirjad ja raamatupidamisdirektiivide lihtsustamine) üle, mis võimaldavad VKEdel ühtsest turust täit kasu saada; nõuab nõukogult kindla kohustuse võtmist, tagamaks et ühtse turu akti rakendatakse ja eelkõige selle prioriteetsed meetmed võetakse vastu hiljemalt 2012. aasta lõpuks; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma selle protsessi vältel ja kõigi meetmete osas tähelepanelikult VKEde huvisid;

| 21. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ja suurendaks võrgustiku Enterprise Europe Network rolli, et aidata ja toetada väikeettevõtteid kõigis nende püüdlustes kasutada tõhusamalt ühtse turu pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks ja suurendaks võrgustiku Enterprise Europe Network rolli, et aidata ja toetada väikeettevõtteid kõigis nende püüdlustes kasutada tõhusamalt ühtse turu pakutavaid võimalusi;

| 22. | on seisukohal, et tugevdada tuleks dialoogi VKEde ja avalike hankijate vahel eesmärgiga hõlbustada VKEde osalemist pakkumismenetlustes; teeb sellega seoses ettepaneku uurida võimalusi VKEde abistamiseks partnerettevõtete ning konsortsiumite loomisel ja avalikel pakkumistel ühiselt pakkumiste esitamisel; kutsub komisjoni üles läbi viima mõjuhinnangut ning uurima ELi avalikele hangetele kohaldatavaid künniseid, mis võimaldaks VKE-del osaleda pakkumismenetlustes, mille suhtes muidu kohaldataks erinõudeid ja mis seetõttu oleksid neile kättesaamatud; kutsub komisjoni üles uurima seda, kuidas parandada kõigi avalike hangete teatiste avaldamist kõikjal Euroopas ning kaotada halduskoormus, mis takistab Euroopa äriühingutel piiriülestel avalikel hangetel osalemast; kutsub kõiki liikmesriike kohaldama süsteemsemalt Euroopa heade tavade koodeksit VKEde juurdepääsu hõlbustamise kohta avalikele hangetele; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et tugevdada tuleks dialoogi VKEde ja avalike hankijate vahel eesmärgiga hõlbustada VKEde osalemist pakkumismenetlustes; teeb sellega seoses ettepaneku uurida võimalusi VKEde abistamiseks partnerettevõtete ning konsortsiumite loomisel ja avalikel pakkumistel ühiselt pakkumiste esitamisel; kutsub komisjoni üles läbi viima mõjuhinnangut ning uurima ELi avalikele hangetele kohaldatavaid künniseid, mis võimaldaks VKE-del osaleda pakkumismenetlustes, mille suhtes muidu kohaldataks erinõudeid ja mis seetõttu oleksid neile kättesaamatud; kutsub komisjoni üles uurima seda, kuidas parandada kõigi avalike hangete teatiste avaldamist kõikjal Euroopas ning kaotada halduskoormus, mis takistab Euroopa äriühingutel piiriülestel avalikel hangetel osalemast; kutsub kõiki liikmesriike kohaldama süsteemsemalt Euroopa heade tavade koodeksit VKEde juurdepääsu hõlbustamise kohta avalikele hangetele;

| 23. | kutsub komisjoni üles tagama peatselt esitatavates ettepanekutes Euroopa standardimissüsteemi ajakohastamise kohta VKEde huvide asjakohane esindatus Euroopa standardiasutustes ning tegema standardid VKEdele kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles tagama peatselt esitatavates ettepanekutes Euroopa standardimissüsteemi ajakohastamise kohta VKEde huvide asjakohane esindatus Euroopa standardiasutustes ning tegema standardid VKEdele kättesaadavamaks;

| 24. | toonitab selliste algatuste nagu väikeettevõtjate teadusalgatus osatähtsust, millega avaliku sektori asutustel aidatakse tellida teadus- ja arendusteenuseid väikeettevõtjatelt, et leida lahendused üldsuse vajadustele ning samas edendada uuenduslike toodete ja teenuste arendamist; |
| --- | --- |

24.

toonitab selliste algatuste nagu väikeettevõtjate teadusalgatus osatähtsust, millega avaliku sektori asutustel aidatakse tellida teadus- ja arendusteenuseid väikeettevõtjatelt, et leida lahendused üldsuse vajadustele ning samas edendada uuenduslike toodete ja teenuste arendamist;

VKEde toetamine

| 25. | kordab Euroopa Parlamendi varasemat üleskutset luua ühtse teabepunkti põhimõttele vastavalt VKEde jaoks riikides konkreetsed füüsilised või elektroonilised teabekontaktasutused ja tugiasutused, kes pakuvad juurdepääsu eri teabeallikatele ning tugiteenustele, mis on struktureeritud vastavalt äriühingu tegutsemisajale; |
| --- | --- |

25.

kordab Euroopa Parlamendi varasemat üleskutset luua ühtse teabepunkti põhimõttele vastavalt VKEde jaoks riikides konkreetsed füüsilised või elektroonilised teabekontaktasutused ja tugiasutused, kes pakuvad juurdepääsu eri teabeallikatele ning tugiteenustele, mis on struktureeritud vastavalt äriühingu tegutsemisajale;

| 26. | on seisukohal, et väikeettevõtjaid tuleks aidata, et paraneks nende suutlikkus rahvusvahelistel turgudel konkureerida, suurendades nende ekspordisuutlikkust, levitades teavet VKEde kaupade ja teenuste rahvusvahelisele turule pääsemist ja selle hõlvamist hõlbustavate programmide ja algatuste kohta, tagades selle, et väikeettevõtjate huvid oleksid kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel asjakohaselt esindatud; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et väikeettevõtjaid tuleks aidata, et paraneks nende suutlikkus rahvusvahelistel turgudel konkureerida, suurendades nende ekspordisuutlikkust, levitades teavet VKEde kaupade ja teenuste rahvusvahelisele turule pääsemist ja selle hõlvamist hõlbustavate programmide ja algatuste kohta, tagades selle, et väikeettevõtjate huvid oleksid kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel asjakohaselt esindatud;

| 27. | toetab VKEdele suunatud komisjoni nn teise võimaluse algatust, mis kaasatakse VKEde Euroopa nädalasse; |
| --- | --- |

27.

toetab VKEdele suunatud komisjoni nn teise võimaluse algatust, mis kaasatakse VKEde Euroopa nädalasse;

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 28. | nõuab jätkuvate pingutuste tegemist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise lihtsustamiseks ning asjakohaseks programmihalduseks, eelkõige VKEde osas, nagu on välja toodud Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta ja 16. veebruari 2011. aasta resolutsioonis VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga; |
| --- | --- |

28.

nõuab jätkuvate pingutuste tegemist teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise lihtsustamiseks ning asjakohaseks programmihalduseks, eelkõige VKEde osas, nagu on välja toodud Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta ja 16. veebruari 2011. aasta resolutsioonis VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga;

| 29. | avaldab heameelt komisjoni kavatsuse üle kehtestada tulevases teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamise raamistikus ning eriti seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jätkuprogrammides VKEdele kergemad haldus- ja finantseeskirjad kõrvuti sujuvamalt toimivate instrumentidega nende innovatsioonialase suutlikkuse tugevdamiseks kogu innovatsiooniahelas, mis hõlmab ka muid kui tehnoloogilisi uuendusi; tuletab komisjonile meelde, et oluline on anda VKEdele tuge kohapeal, nt kaasates selleks innovatsioonikeskused, kaubanduskojad, äriorganisatsioonid ja innovatsiooniklastrid; |
| --- | --- |

29.

avaldab heameelt komisjoni kavatsuse üle kehtestada tulevases teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamise raamistikus ning eriti seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi jätkuprogrammides VKEdele kergemad haldus- ja finantseeskirjad kõrvuti sujuvamalt toimivate instrumentidega nende innovatsioonialase suutlikkuse tugevdamiseks kogu innovatsiooniahelas, mis hõlmab ka muid kui tehnoloogilisi uuendusi; tuletab komisjonile meelde, et oluline on anda VKEdele tuge kohapeal, nt kaasates selleks innovatsioonikeskused, kaubanduskojad, äriorganisatsioonid ja innovatsiooniklastrid;

| 30. | nõuab ühtse Euroopa patendi vastuvõtmist ja vahendite ning programmide (nt innovatsioonitšekkide) edasiarendamist ning Euroopa tasandil kooskõlastamist, et edendada VKEde innovatsioonihalduse suutlikkust, nende juurdepääsu teadustegevuse ja innovatsiooni teenustele ning muudele oskusteabele tuginevatele teenustele (ärimudelid, riskihindamine jne); juhib eriti tähelepanu liikmesriikide parimatele tavadele ülikoolides asuvate tehnosiirdekeskuste osas, millega hõlbustatakse VKEde juurdepääsu teadus- ja arendustegevusele; palub komisjonil uurida, kas Euroopa patendifondi loomine tehnosiirde hõlbustamiseks teaduskeskuste ja äriühingute, eelkõige innovatiivsete VKEde vahel on teostatav; |
| --- | --- |

30.

nõuab ühtse Euroopa patendi vastuvõtmist ja vahendite ning programmide (nt innovatsioonitšekkide) edasiarendamist ning Euroopa tasandil kooskõlastamist, et edendada VKEde innovatsioonihalduse suutlikkust, nende juurdepääsu teadustegevuse ja innovatsiooni teenustele ning muudele oskusteabele tuginevatele teenustele (ärimudelid, riskihindamine jne); juhib eriti tähelepanu liikmesriikide parimatele tavadele ülikoolides asuvate tehnosiirdekeskuste osas, millega hõlbustatakse VKEde juurdepääsu teadus- ja arendustegevusele; palub komisjonil uurida, kas Euroopa patendifondi loomine tehnosiirde hõlbustamiseks teaduskeskuste ja äriühingute, eelkõige innovatiivsete VKEde vahel on teostatav;

| 31. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et vähestest ELi uuenduslikest VKEdest saavad suuremad ettevõtted, mis annavad tööd rohkematele inimestele; juhib tähelepanu ka asjaolule, et ELis on vähem noori teadus- ja arendustegevusega tugevalt seotud uuenduslikke ettevõtteid kui USAs ning suured puudujäägid innovatsiooni ja e-oskuste valdkonnas takistavad VKEdel uuenduslike ja nutikate ärimudelite ja uue tehnoloogia kasutusele võtmist; |
| --- | --- |

31.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et vähestest ELi uuenduslikest VKEdest saavad suuremad ettevõtted, mis annavad tööd rohkematele inimestele; juhib tähelepanu ka asjaolule, et ELis on vähem noori teadus- ja arendustegevusega tugevalt seotud uuenduslikke ettevõtteid kui USAs ning suured puudujäägid innovatsiooni ja e-oskuste valdkonnas takistavad VKEdel uuenduslike ja nutikate ärimudelite ja uue tehnoloogia kasutusele võtmist;

| 32. | kutsub riikide valitsusi üles kaaluma uuenduslikele alustavatele väikeettevõtjatele nende esimestel tegevusaastatel maksusoodustuste kehtestamist; |
| --- | --- |

32.

kutsub riikide valitsusi üles kaaluma uuenduslikele alustavatele väikeettevõtjatele nende esimestel tegevusaastatel maksusoodustuste kehtestamist;

Oskused, haridus ja kutsealane koolitus

| 33. | avaldab kahetsust, et SBAs ei pöörata piisavat tähelepanu sotsiaal- ja tööturu küsimustele, mis mõjutavad ettevõtlust ja VKEde suutlikkust täita oma tööhõivealast potentsiaali ning võtta tööle asjakohaste oskustega töötajaid; |
| --- | --- |

33.

avaldab kahetsust, et SBAs ei pöörata piisavat tähelepanu sotsiaal- ja tööturu küsimustele, mis mõjutavad ettevõtlust ja VKEde suutlikkust täita oma tööhõivealast potentsiaali ning võtta tööle asjakohaste oskustega töötajaid;

| 34. | tõdeb, et majanduskasvu ja innovatsiooni veavad suures osas ettevõtlikud VKEd; toonitab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata ettevõtliku hoiaku kujundamisele hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel, kasutades selleks uuenduslikke meetodeid, nagu tegelikud miniäriühingud keskastme hariduses; toonitab, et toetada tuleb juhtimisalase ja digitaalse kirjaoskuse arendamist, kuna väikeettevõtjad vajavad seda edukaks tegutsemiseks praeguses turukeskkonnas; |
| --- | --- |

34.

tõdeb, et majanduskasvu ja innovatsiooni veavad suures osas ettevõtlikud VKEd; toonitab, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata ettevõtliku hoiaku kujundamisele hariduse ja koolituse kõikidel tasanditel, kasutades selleks uuenduslikke meetodeid, nagu tegelikud miniäriühingud keskastme hariduses; toonitab, et toetada tuleb juhtimisalase ja digitaalse kirjaoskuse arendamist, kuna väikeettevõtjad vajavad seda edukaks tegutsemiseks praeguses turukeskkonnas;

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama algatusi, millega toetatakse VKEde oskusalaste vajaduste paremat väljaselgitamist ning prognoosimist, eriti selleks, et nad suudaksid tegutseda jätkusuutlikumalt, samuti töötama liikmesriikide parimatele tavadele tuginedes välja ettevõtlusalase hariduse ja kutsealase koolituse strateegiad; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama algatusi, millega toetatakse VKEde oskusalaste vajaduste paremat väljaselgitamist ning prognoosimist, eriti selleks, et nad suudaksid tegutseda jätkusuutlikumalt, samuti töötama liikmesriikide parimatele tavadele tuginedes välja ettevõtlusalase hariduse ja kutsealase koolituse strateegiad;

| 36. | kutsub komisjoni üles muutma noortele ettevõtjatele mõeldud Erasmuse programm piisava eelarvega püsivaks projektiks, tuginedes ettevalmistava tegevuse väga julgustavatele tulemustele, kuigi programm toimib veel piiratud mahus; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles muutma noortele ettevõtjatele mõeldud Erasmuse programm piisava eelarvega püsivaks projektiks, tuginedes ettevalmistava tegevuse väga julgustavatele tulemustele, kuigi programm toimib veel piiratud mahus;

Ressursitõhusus

| 37. | avaldab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab VKEde väga olulist rolli üleminekul ressursitõhusale majandusele; on seisukohal, et ressursitõhususe eesmärkide täitmine eeldab väärtusahelal põhinevat lähenemist; kutsub seetõttu komisjoni üles looma valdkondlikke VKEsid puudutavad kooskõlastatud projektid ja tegevused, mille eesmärk on selgitada välja võimalikud ressursitõhusad uuendused väärtus- ning tarneahelates; |
| --- | --- |

37.

avaldab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab VKEde väga olulist rolli üleminekul ressursitõhusale majandusele; on seisukohal, et ressursitõhususe eesmärkide täitmine eeldab väärtusahelal põhinevat lähenemist; kutsub seetõttu komisjoni üles looma valdkondlikke VKEsid puudutavad kooskõlastatud projektid ja tegevused, mille eesmärk on selgitada välja võimalikud ressursitõhusad uuendused väärtus- ning tarneahelates;

| 38. | avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu ökoinnovatsiooni tegevuskava; nõuab ambitsioonikaid meetmeid, et toetada VKEsid ökoinnovatsiooni lahenduste kasutuselevõtmisel kõigis väärtusahela lülides, sealhulgas tootekujunduses; on seisukohal, et selle valdkonna algatustele mõeldud rahalisi vahendeid tuleb suurendada, nt tulevase konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, aga ka struktuurifondide sihtotstarbelise kasutamise kaudu; kutsub komisjoni üles esitama iga kahe aasta järel aruanne liikmesriikide edusammude kohta VKEde ökoinnovatsiooni edendamisel; |
| --- | --- |

38.

avaldab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu ökoinnovatsiooni tegevuskava; nõuab ambitsioonikaid meetmeid, et toetada VKEsid ökoinnovatsiooni lahenduste kasutuselevõtmisel kõigis väärtusahela lülides, sealhulgas tootekujunduses; on seisukohal, et selle valdkonna algatustele mõeldud rahalisi vahendeid tuleb suurendada, nt tulevase konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, aga ka struktuurifondide sihtotstarbelise kasutamise kaudu; kutsub komisjoni üles esitama iga kahe aasta järel aruanne liikmesriikide edusammude kohta VKEde ökoinnovatsiooni edendamisel;

| 39. | juhib tähelepanu VKEde energiasäästu potentsiaalile, kuna kõigest kuni 24 % VKEdest osaleb praegu aktiivselt oma keskkonnamõju vähendamise alases tegevuses; rõhutab, et kulutõhusate energiatõhususe meetmete kohaldamine aitaks VKEdel vähendada energiakulusid ja suurendaks nende suutlikust reinvesteerida; on seisukohal, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nn vähese CO2-heite alast kirjaoskust on vaja tugevasti parandada; toonitab, et kui iga VKE jaoks on olemas vähemalt üks finantskonsultant, siis neid asjatundjaid, kes nõustaksid VKEsid energiasäästu ja -tõhususe osas, on väga vähe; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu VKEde energiasäästu potentsiaalile, kuna kõigest kuni 24 % VKEdest osaleb praegu aktiivselt oma keskkonnamõju vähendamise alases tegevuses; rõhutab, et kulutõhusate energiatõhususe meetmete kohaldamine aitaks VKEdel vähendada energiakulusid ja suurendaks nende suutlikust reinvesteerida; on seisukohal, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate nn vähese CO2-heite alast kirjaoskust on vaja tugevasti parandada; toonitab, et kui iga VKE jaoks on olemas vähemalt üks finantskonsultant, siis neid asjatundjaid, kes nõustaksid VKEsid energiasäästu ja -tõhususe osas, on väga vähe;

| 40. | märgib kõikides liikmesriikides kasvavat ebaseaduslikku kaubandust kolmandatest riikidest imporditud võltsitud ja piraatkaupade osas, mis ohustavad Euroopa VKEde konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

40.

märgib kõikides liikmesriikides kasvavat ebaseaduslikku kaubandust kolmandatest riikidest imporditud võltsitud ja piraatkaupade osas, mis ohustavad Euroopa VKEde konkurentsivõimet;

*

* *

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 48.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0057.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0093.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/108 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/108

---

Neljapäev, 12. mai 2011Innovaatiline liit: Euroopa üleminek kriisijärgsesse maailma

P7_TA(2011)0236

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon innovaatilise liidu ja Euroopa kriisijärgseks maailmaks ümberkujundamise kohta (2010/2245(INI))

2012/C 377 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatus: Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatus: Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 179 lõiget 1, milles sätestatakse, et „1. Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 179 lõiget 1, milles sätestatakse, et „1. Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal”;

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa innovatsioonialaste partnerluste kohta juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa innovatsioonialaste partnerluste kohta juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (KOM(2011)0021); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” (KOM(2011)0021);

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava“ (KOM(2010)0245); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava“ (KOM(2010)0245);

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist pealkirjaga „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011)0112); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist pealkirjaga „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (KOM(2011)0112);

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (3);

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldusi innovatsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldusi innovatsiooni kohta;

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 3049. istungit 25. ja 26. novembril 2010 Euroopa innovaatilise liidu teemal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 3049. istungit 25. ja 26. novembril 2010 Euroopa innovaatilise liidu teemal;

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 3035. istungit 12. oktoobril 2010 teemal „ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide ligitõmbavuse tõstmine: vajadus lihtsustamise järele"; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 3035. istungit 12. oktoobril 2010 teemal „ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide ligitõmbavuse tõstmine: vajadus lihtsustamise järele";

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010 aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika: jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010 aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika: jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” (KOM(2010)0553); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” (KOM(2010)0553);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis“ (KOM(2009)0512); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2009. aasta teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis“ (KOM(2009)0512);

| — | võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2009. aasta teatist „Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid” (KOM(2009)0116); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2009. aasta teatist „Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid” (KOM(2009)0116);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (KOM(2011)0078); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ läbivaatamine“ (KOM(2011)0078);

| — | võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2007. aasta teatist „Teadusinfo kohta digitaalajastul: juurdepääs, levitamine ja säilitamine” (KOM(2007)0056); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2007. aasta teatist „Teadusinfo kohta digitaalajastul: juurdepääs, levitamine ja säilitamine” (KOM(2007)0056);

| — | võttes arvesse 2008. aasta novembris Euroopa Komisjoni nimel koostatud aruannet „Keskkonnale kasu toovate innovaatiliste ärimudelite edendamine“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta novembris Euroopa Komisjoni nimel koostatud aruannet „Keskkonnale kasu toovate innovaatiliste ärimudelite edendamine“;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0162/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0162/2011),

| A. | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 179 lõiget 2, milles sätestatakse, et liit toetab „ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskusi ja ülikoole nende kõrgekvaliteedilises uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis liikmesriigi riigihanke pakkumiste avamise, ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu”; |
| --- | --- |

A.

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 179 lõiget 2, milles sätestatakse, et liit toetab „ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskusi ja ülikoole nende kõrgekvaliteedilises uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis liikmesriigi riigihanke pakkumiste avamise, ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu”;

| B. | arvestades, et teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamine ei ole vajalik mitte ainult jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majandusmudeli saavutamiseks ja tööhõive kindlustamiseks tulevikus, vaid ka selleks, et leida lahendusi mitmetele kaalukatele ühistele ühiskondlikele probleemidele Euroopas, nt:






  — | toimuvad demograafilised muutused: vananev ühiskond, suurenev rahvaarv maailmas (toitumine, tervis, haiguste ennetamine), linnastumine, sotsiaalne sidusus ja ränne; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamine ei ole vajalik mitte ainult jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majandusmudeli saavutamiseks ja tööhõive kindlustamiseks tulevikus, vaid ka selleks, et leida lahendusi mitmetele kaalukatele ühistele ühiskondlikele probleemidele Euroopas, nt:

—

toimuvad demograafilised muutused: vananev ühiskond, suurenev rahvaarv maailmas (toitumine, tervis, haiguste ennetamine), linnastumine, sotsiaalne sidusus ja ränne;

| — | üleminek (bioloogiliste ja mittebioloogiliste) ressursside jätkusuutlikule kasutusele: kliimamuutus, taastuvenergia ja energiatõhusus, ressursitõhusus, veepuudus, üleujutused ning püüded säilitada või asendada otsakorral olevaid tooraineid; |
| --- | --- |

—

üleminek (bioloogiliste ja mittebioloogiliste) ressursside jätkusuutlikule kasutusele: kliimamuutus, taastuvenergia ja energiatõhusus, ressursitõhusus, veepuudus, üleujutused ning püüded säilitada või asendada otsakorral olevaid tooraineid;

| — | tugev, stabiilne, õiglane ja konkurentsivõimeline majanduslik baas: majanduse taastumine, teadmistepõhise ühiskonna rakendamine ning ELi konkurentsivõime ja tööhõive tõstmine; |
| --- | --- |

—

tugev, stabiilne, õiglane ja konkurentsivõimeline majanduslik baas: majanduse taastumine, teadmistepõhise ühiskonna rakendamine ning ELi konkurentsivõime ja tööhõive tõstmine;

| C. | arvestades, et innovatsiooni edendamiseks on vajalik:






  — | seada esikohale kodanike loovus ja inimkapital, ettevõtete ja ettevõtluse kohanemisvõime, tarbimisharjumused ja reageerimine uutele ideedele, |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et innovatsiooni edendamiseks on vajalik:

—

seada esikohale kodanike loovus ja inimkapital, ettevõtete ja ettevõtluse kohanemisvõime, tarbimisharjumused ja reageerimine uutele ideedele,

| — | pikaajaline, stabiilne, lihtne, läbipaistev ja toetav õiguslik raamistik, |
| --- | --- |

—

pikaajaline, stabiilne, lihtne, läbipaistev ja toetav õiguslik raamistik,

| — | parem ligipääs erinevatele rahastamisvõimalustele innovatsioonitsükli eri etappides (eriti VKEdel), |
| --- | --- |

—

parem ligipääs erinevatele rahastamisvõimalustele innovatsioonitsükli eri etappides (eriti VKEdel),

| — | kasutada ja ergutada erasektori investeeringuid, |
| --- | --- |

—

kasutada ja ergutada erasektori investeeringuid,

| — | viljakas koostöö haridus- ja uurimisinstituutide (sealhulgas teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide), ettevõtete, valitsuste ja kodanike vahel, kaasa arvatud koostööplatvormide ja vahendite (nt avatud võrgustikud, avatud standardid, teadmiste ja ideede jagamise klastersüsteem) loomise kaudu, |
| --- | --- |

—

viljakas koostöö haridus- ja uurimisinstituutide (sealhulgas teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide), ettevõtete, valitsuste ja kodanike vahel, kaasa arvatud koostööplatvormide ja vahendite (nt avatud võrgustikud, avatud standardid, teadmiste ja ideede jagamise klastersüsteem) loomise kaudu,

| — | tagada kõigi olulisemate osalejate otsustamisprotsessi kaasamine, |
| --- | --- |

—

tagada kõigi olulisemate osalejate otsustamisprotsessi kaasamine,

| — | tagada tõhusamad vahendid tööstusomandi kaitsmiseks globaliseerumise ja majanduse digitaliseerimise tingimustes; |
| --- | --- |

—

tagada tõhusamad vahendid tööstusomandi kaitsmiseks globaliseerumise ja majanduse digitaliseerimise tingimustes;

| D. | arvestades, et riskivalmidus on eduka innovatsiooni vajalik eeldus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riskivalmidus on eduka innovatsiooni vajalik eeldus;

| E. | arvestades, et Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks on vaja kultuurinihet, et arendada Euroopa ettevõtlust ja innovaatilist potentsiaali; arvestades, et on vaja muudatusi, et kiita heaks riski eelistamine ning arendada tingimusi innovaatiliste ettevõtete ja ettevõtjate tegevuse alustamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa konkurentsivõime säilitamiseks on vaja kultuurinihet, et arendada Euroopa ettevõtlust ja innovaatilist potentsiaali; arvestades, et on vaja muudatusi, et kiita heaks riski eelistamine ning arendada tingimusi innovaatiliste ettevõtete ja ettevõtjate tegevuse alustamiseks;

| F. | arvestades, et üleilmset majanduslikku konteksti silmas pidades peab Euroopa Liit võtma konkurentsivõime alal pealetungiva seisukoha ning kindla liidrikoha ja seetõttu peab EL investeerima innovatsiooni aktiivsesse käikulaskmisesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üleilmset majanduslikku konteksti silmas pidades peab Euroopa Liit võtma konkurentsivõime alal pealetungiva seisukoha ning kindla liidrikoha ja seetõttu peab EL investeerima innovatsiooni aktiivsesse käikulaskmisesse;

| G. | arvestades, et Euroopa vajab innovatsiooni edendamiseks ja konkurentsivõime tugevdamiseks kaasaegset, taskukohast ja hästi toimivat intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa vajab innovatsiooni edendamiseks ja konkurentsivõime tugevdamiseks kaasaegset, taskukohast ja hästi toimivat intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi;

| H. | arvestades, et intellektuaalomandiõigus on üks peamisi kapitalimahukate teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni eeldusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et intellektuaalomandiõigus on üks peamisi kapitalimahukate teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni eeldusi;

| I. | arvestades, et parim võimalus innovatsiooni tugevdamiseks Euroopas intellektuaalomandi õiguste osas on ELi patendi loomine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parim võimalus innovatsiooni tugevdamiseks Euroopas intellektuaalomandi õiguste osas on ELi patendi loomine;

| J. | arvestades, et kaasaegne Euroopa Liidu kaubamärgisüsteem on oluline selleks, et kaitsta väärtust, mida Euroopa ettevõtted loovad investeeringutega disaini, loomingusse ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kaasaegne Euroopa Liidu kaubamärgisüsteem on oluline selleks, et kaitsta väärtust, mida Euroopa ettevõtted loovad investeeringutega disaini, loomingusse ja innovatsiooni;

| K. | arvestades, et teadus- ja arendustegevusele ELi SKPst 3 % eraldamine kuni aastani 2020 võib luua 3,7 miljonit töökohta ning suurendada aastast SKPd 2025. aastaks umbes 800 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teadus- ja arendustegevusele ELi SKPst 3 % eraldamine kuni aastani 2020 võib luua 3,7 miljonit töökohta ning suurendada aastast SKPd 2025. aastaks umbes 800 miljoni euro võrra;

| L. | arvestades, et vaid 30 % Euroopa teadlastest on naised ning ainult 13 % Euroopa uurimisinstituutide juhtidest on naised, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vaid 30 % Euroopa teadlastest on naised ning ainult 13 % Euroopa uurimisinstituutide juhtidest on naised,

Terviklik ja interdistsiplinaarne lähenemine

| 1. | väljendab heameelt innovaatilise liidu juhtalgatuse üle, mis on seni kõige tähtsam ja suunatum ühenduse katse rakendada lisaks liikmesriikide pingutustele strateegilist, terviklikku ja ettevõtlusele suunatud Euroopa innovatsioonipoliitikat, milles innovatsiooni juhitakse ja edusamme jälgitakse kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, mille edukuse eeldus on aga siiski liikmesriikide igakülgne koostöö ja selle poliitika rakendamine liikmesriikides, sealhulgas nende rahalise toetuse ja eelarve aruka konsolideerimise kaudu, kus seatakse esikohale säästvad kasvu toetavad kulutused sellistes valdkondades nagu innovatsioon, teadusuuringud ja haridus ning kõigi asjakohaste valdkondade poliitikates juhindutakse ühistest innovaatilistest eesmärkidest; tervitab Euroopa Ülemkogu 2011. aasta 4. veebruari kohtumise strateegilist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt innovaatilise liidu juhtalgatuse üle, mis on seni kõige tähtsam ja suunatum ühenduse katse rakendada lisaks liikmesriikide pingutustele strateegilist, terviklikku ja ettevõtlusele suunatud Euroopa innovatsioonipoliitikat, milles innovatsiooni juhitakse ja edusamme jälgitakse kõige kõrgemal poliitilisel tasandil, mille edukuse eeldus on aga siiski liikmesriikide igakülgne koostöö ja selle poliitika rakendamine liikmesriikides, sealhulgas nende rahalise toetuse ja eelarve aruka konsolideerimise kaudu, kus seatakse esikohale säästvad kasvu toetavad kulutused sellistes valdkondades nagu innovatsioon, teadusuuringud ja haridus ning kõigi asjakohaste valdkondade poliitikates juhindutakse ühistest innovaatilistest eesmärkidest; tervitab Euroopa Ülemkogu 2011. aasta 4. veebruari kohtumise strateegilist lähenemisviisi;

| 2. | toetab innovaatilise liidu algatust kui ELi majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu põhialust, pidades eelkõige silmas kaasavat haridussüsteemi kõikidel tasanditel, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust; |
| --- | --- |

2.

toetab innovaatilise liidu algatust kui ELi majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu põhialust, pidades eelkõige silmas kaasavat haridussüsteemi kõikidel tasanditel, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust;

| 3. | nõuab innovatsiooni laia käsitluse kasutamist, mis keskendub mõjule ning ei hõlma ainuüksi tehnoloogilist ja tootekeskset innovatsiooni, vaid kaasab kõik innovatsioonis osalejad, eelkõige ettevõtted, ning toonitab kodanike mitmekülgset toetavat rolli ja püüab saavutada mõtteviisi muutumist; meenutab, et innovatsioon tähendab ideede edukat rakendamist praktikas ja on suunatud nii toodetele, protsessidele, teenustele, liikumisele, süsteemidele kui ka organisatsioonilistele struktuuridele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks innovatsiooni määratluse; |
| --- | --- |

3.

nõuab innovatsiooni laia käsitluse kasutamist, mis keskendub mõjule ning ei hõlma ainuüksi tehnoloogilist ja tootekeskset innovatsiooni, vaid kaasab kõik innovatsioonis osalejad, eelkõige ettevõtted, ning toonitab kodanike mitmekülgset toetavat rolli ja püüab saavutada mõtteviisi muutumist; meenutab, et innovatsioon tähendab ideede edukat rakendamist praktikas ja on suunatud nii toodetele, protsessidele, teenustele, liikumisele, süsteemidele kui ka organisatsioonilistele struktuuridele; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks innovatsiooni määratluse;

| 4. | on seisukohal, et innovatsiooni juhtkriteeriumideks peavad kõigis teadmiste ning majandus- ja ühiskondliku tegevuse valdkondades olema avalik huvi, elukvaliteedi parandamine, sotsiaalse heaolu edendamine ning keskkonna ja looduse tasakaalu säilitamine; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et innovatsiooni juhtkriteeriumideks peavad kõigis teadmiste ning majandus- ja ühiskondliku tegevuse valdkondades olema avalik huvi, elukvaliteedi parandamine, sotsiaalse heaolu edendamine ning keskkonna ja looduse tasakaalu säilitamine;

| 5. | on arvamusel, et kuna innovatsioon on keeruline mõiste, tuleb tugevdada püüdlusi mittetehnoloogilise innovatsiooni alal ning selleks on vaja levitada sellise innovatsiooni parimaid tavasid ja täpsustada ELi eelarvest rahastamist reguleerivaid tingimusi avatud ja kõikehõlmavale lähenemisviisile tuginedes; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et kuna innovatsioon on keeruline mõiste, tuleb tugevdada püüdlusi mittetehnoloogilise innovatsiooni alal ning selleks on vaja levitada sellise innovatsiooni parimaid tavasid ja täpsustada ELi eelarvest rahastamist reguleerivaid tingimusi avatud ja kõikehõlmavale lähenemisviisile tuginedes;

| 6. | palub selgelt eristada „innovatsiooni”, mille all mõistetakse midagi, mida tehakse esmakordselt ja mida turul ei ole, turul juba olemasoleva toote, teenuse, protsessi või liikumise täiendamisest või muutmisest ettevõtja poolt; |
| --- | --- |

6.

palub selgelt eristada „innovatsiooni”, mille all mõistetakse midagi, mida tehakse esmakordselt ja mida turul ei ole, turul juba olemasoleva toote, teenuse, protsessi või liikumise täiendamisest või muutmisest ettevõtja poolt;

| 7. | on seisukohal, et sotsiaalmajanduslik innovatsioon nõuab ranget ja paindlikku määratlemist, sest paljudel juhtudel ei seisne see mitte tootes või tehnilise lahenduse rakenduses, vaid terves institutsiooniliste, tehniliste või juhtimisalaste omavahel seotud pikaajaliste muutuste ahelas, mis moodustavad protsessi; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et sotsiaalmajanduslik innovatsioon nõuab ranget ja paindlikku määratlemist, sest paljudel juhtudel ei seisne see mitte tootes või tehnilise lahenduse rakenduses, vaid terves institutsiooniliste, tehniliste või juhtimisalaste omavahel seotud pikaajaliste muutuste ahelas, mis moodustavad protsessi;

| 8. | märgib, et innovaatilises liidus tuleks seada esikohale eesmärgid, mis on sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias, Euroopa 2020. aasta energiatõhususe kavas, algatuses „Ressursitõhus Euroopa”, tooraineid käsitlevas algatuses ning Euroopa energiastrateegias 2011–2020, milles määratakse kindlaks energia tegevuskava aastani 2050 ja vähese süsihappegaasi heitega majanduse tegevuskava aastani 2050 vahe-eesmärk; |
| --- | --- |

8.

märgib, et innovaatilises liidus tuleks seada esikohale eesmärgid, mis on sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias, Euroopa 2020. aasta energiatõhususe kavas, algatuses „Ressursitõhus Euroopa”, tooraineid käsitlevas algatuses ning Euroopa energiastrateegias 2011–2020, milles määratakse kindlaks energia tegevuskava aastani 2050 ja vähese süsihappegaasi heitega majanduse tegevuskava aastani 2050 vahe-eesmärk;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelistumine ja innovatsioon on peamised välist konkurentsivõimet ja majanduskasvu edasiviivad jõud ning otsustava tähtsusega ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide seisukohalt; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelistumine ja innovatsioon on peamised välist konkurentsivõimet ja majanduskasvu edasiviivad jõud ning otsustava tähtsusega ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide seisukohalt;

| 10. | rõhutab kliima- ja energiatõhusa taastuvenergia tehnoloogia tähtsust liikumises jätkusuutliku maailmamajanduse poole; tõdeb, et ELil on kliimasõbraliku ja ressursisäästliku tööstusliku tootmise alal paljudes kesksetes valdkondades juhtiv roll; kutsub komisjoni üles nendes valdkondades kindlaks määrama rahvusvahelistumise ja innovatsioonistrateegiad; |
| --- | --- |

10.

rõhutab kliima- ja energiatõhusa taastuvenergia tehnoloogia tähtsust liikumises jätkusuutliku maailmamajanduse poole; tõdeb, et ELil on kliimasõbraliku ja ressursisäästliku tööstusliku tootmise alal paljudes kesksetes valdkondades juhtiv roll; kutsub komisjoni üles nendes valdkondades kindlaks määrama rahvusvahelistumise ja innovatsioonistrateegiad;

| 11. | tõdeb, et võitlus kliimamuutuse vastu ja pingutused energiatõhususe saavutamiseks ja tööstusliku tootmise osa vähendamiseks eeldavad aktiivset uue tehnoloogia ülemaailmse levitamise poliitikat; |
| --- | --- |

11.

tõdeb, et võitlus kliimamuutuse vastu ja pingutused energiatõhususe saavutamiseks ja tööstusliku tootmise osa vähendamiseks eeldavad aktiivset uue tehnoloogia ülemaailmse levitamise poliitikat;

| 12. | rõhutab, et nii keskkonnakaitse, rahvatervise ja toiduohutuse kui ka kliimamuutuse vastu võitlemise valdkonnas tuleb innovatsiooni nimel teha kõige suuremaid jõupingutusi ning muu hulgas tugevdada olemasolevaid teadus- ja tehnoloogilist baasi; rõhutab, et ELi tulevased teadus- ja innovatsiooniprogrammid peavad nende valdkondadega asjakohasel viisil arvestama; rõhutab seetõttu vajadust kasutada sektoriülest, ökosüsteemi vastupanuvõimel põhinevat lahendust; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et nii keskkonnakaitse, rahvatervise ja toiduohutuse kui ka kliimamuutuse vastu võitlemise valdkonnas tuleb innovatsiooni nimel teha kõige suuremaid jõupingutusi ning muu hulgas tugevdada olemasolevaid teadus- ja tehnoloogilist baasi; rõhutab, et ELi tulevased teadus- ja innovatsiooniprogrammid peavad nende valdkondadega asjakohasel viisil arvestama; rõhutab seetõttu vajadust kasutada sektoriülest, ökosüsteemi vastupanuvõimel põhinevat lahendust;

| 13. | märgib, et turu killustatus kultuuri- ja loomesektoris on osaliselt tingitud kultuurilisest mitmekesisusest ja tarbijate keele-eelistustest; |
| --- | --- |

13.

märgib, et turu killustatus kultuuri- ja loomesektoris on osaliselt tingitud kultuurilisest mitmekesisusest ja tarbijate keele-eelistustest;

| 14. | tervitab komisjoni keskendumist olulistele sotsiaalprobleemidele ja rõhutab, et innovatsioon ja teadusuuringud on vajalikud selleks, et tõsta ressursitootlikkust, jätkusuutlikku kasutust ja asendamist, ning otsida samal ajal jätkusuutlikke viise ressursi- ja energiatarbimise tõhususe suurendamiseks; |
| --- | --- |

14.

tervitab komisjoni keskendumist olulistele sotsiaalprobleemidele ja rõhutab, et innovatsioon ja teadusuuringud on vajalikud selleks, et tõsta ressursitootlikkust, jätkusuutlikku kasutust ja asendamist, ning otsida samal ajal jätkusuutlikke viise ressursi- ja energiatarbimise tõhususe suurendamiseks;

| 15. | märgib, et tuleks vältida innovatsiooni piiramist ainult teatud aladega, et mitte lasta kaduma minna väärtuslikku innovatsioonipotentsiaali pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

15.

märgib, et tuleks vältida innovatsiooni piiramist ainult teatud aladega, et mitte lasta kaduma minna väärtuslikku innovatsioonipotentsiaali pikas perspektiivis;

| 16. | on arvamusel, et innovatsioon võib tänu pakutavate teenuste kvaliteedi parandamisele mängida olulist rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel ning seetõttu tuleks luua konkreetseid kutseõppe programme; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et innovatsioon võib tänu pakutavate teenuste kvaliteedi parandamisele mängida olulist rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamisel ning seetõttu tuleks luua konkreetseid kutseõppe programme;

| 17. | rõhutab, et turumajanduses on innovatsiooni eesmärk lisaks peamiste sotsiaalprobleemide lahendamisele täita olulist rolli ka tarbijasõbralike ja atraktiivsete toodete tootmisel vaba aja, tehnoloogia, tööstuse, kultuuri ja meelelahutuse valdkonnas; rõhutab, et innovaatiliste kõrgtehnoloogiliste vaba aja toodete (nutitelefonide, tahvelarvutite, mängukonsoolide, kaasaskantavate vabaajaseadmete jne) jaoks on olemas tohutu rahvusvaheline turg ning et suhtlusvõrgustike ja innovaatiliste võrguteenuste jaoks on olemas maailmaturg, milles Euroopa ettevõtted mängivad tähtsusetut rolli; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et turumajanduses on innovatsiooni eesmärk lisaks peamiste sotsiaalprobleemide lahendamisele täita olulist rolli ka tarbijasõbralike ja atraktiivsete toodete tootmisel vaba aja, tehnoloogia, tööstuse, kultuuri ja meelelahutuse valdkonnas; rõhutab, et innovaatiliste kõrgtehnoloogiliste vaba aja toodete (nutitelefonide, tahvelarvutite, mängukonsoolide, kaasaskantavate vabaajaseadmete jne) jaoks on olemas tohutu rahvusvaheline turg ning et suhtlusvõrgustike ja innovaatiliste võrguteenuste jaoks on olemas maailmaturg, milles Euroopa ettevõtted mängivad tähtsusetut rolli;

| 18. | rõhutab, kui tähtsad on ressursitõhusa Euroopa ja tööstuspoliitika juhtalgatused ja püüdlused lahutada majanduskasv ressursside tarbimisest, toetades üleminekut vähese süsihappegaasi heitega teadmistepõhisele majandusele, suurendades taastuvate ja jätkusuutlike energiaallikate kasutamist, arendades süsihappegaasi heidet vähendavaid ja ressursitõhusamaid tehnoloogiaiad ning jätkusuutlikku transporti ning edendades samal ajal Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui tähtsad on ressursitõhusa Euroopa ja tööstuspoliitika juhtalgatused ja püüdlused lahutada majanduskasv ressursside tarbimisest, toetades üleminekut vähese süsihappegaasi heitega teadmistepõhisele majandusele, suurendades taastuvate ja jätkusuutlike energiaallikate kasutamist, arendades süsihappegaasi heidet vähendavaid ja ressursitõhusamaid tehnoloogiaiad ning jätkusuutlikku transporti ning edendades samal ajal Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet;

| 19. | tuletab meelde, et digitaalmaailm ja IKTd on innovatsiooni mootorid ning et seetõttu on juurdepääs kiirele lairibaühendusele hädavajalik eeltingimus, sealhulgas kõigile Euroopa innovatsioonipartnerlustele, sest see suurendab kodanike koostööd ja kaasatust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama kiire interneti rakendamist ja e-algatuste edendamist, et tagada ELi digitaalse tegevuskava kiire rakendamine; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et digitaalmaailm ja IKTd on innovatsiooni mootorid ning et seetõttu on juurdepääs kiirele lairibaühendusele hädavajalik eeltingimus, sealhulgas kõigile Euroopa innovatsioonipartnerlustele, sest see suurendab kodanike koostööd ja kaasatust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama kiire interneti rakendamist ja e-algatuste edendamist, et tagada ELi digitaalse tegevuskava kiire rakendamine;

| 20. | kutsub komisjoni üles pöörama asjakohast tähelepanu tehnoloogiatele, mille aluseks on arukamad jätkusuutlikud süsteemid, mis võimaldavad ettevõtetel välja arendada nõudlusele reageerivaid reaalaja-teenuseid eri valdkondades, nagu transport ja logistika, ehitus ja kinnisvarakeskkonna juhtimine, energia jaotamine, telekommunikatsiooni- ja finantsteenused; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles pöörama asjakohast tähelepanu tehnoloogiatele, mille aluseks on arukamad jätkusuutlikud süsteemid, mis võimaldavad ettevõtetel välja arendada nõudlusele reageerivaid reaalaja-teenuseid eri valdkondades, nagu transport ja logistika, ehitus ja kinnisvarakeskkonna juhtimine, energia jaotamine, telekommunikatsiooni- ja finantsteenused;

| 21. | rõhutab, et innovatsiooni ja teadusuuringute poliitika edu aluseks on:






  — | kõigi poliitikavaldkondade ja meetmete strateegiline kavandamine, väljatöötamine, kujundamine ja rakendamine eesmärgiga panustada ja edendada innovatsiooni Euroopas (näiteks hariduse ja koolituse, nõuandeteenuste, tööturu, ühtse turu, intellektuaalomandi õiguste nõuetekohase haldamise, infrastruktuuri, maksustamisvahendite, tööstuspoliitika, hangete ja kaubanduse ning teenindus- ja tootmisettevõtete vahelise ühise innovaatilise koostoime kaudu, pöörates eritähelepanu VKEdele); |
| --- | --- | --- |

21.

rõhutab, et innovatsiooni ja teadusuuringute poliitika edu aluseks on:

—

kõigi poliitikavaldkondade ja meetmete strateegiline kavandamine, väljatöötamine, kujundamine ja rakendamine eesmärgiga panustada ja edendada innovatsiooni Euroopas (näiteks hariduse ja koolituse, nõuandeteenuste, tööturu, ühtse turu, intellektuaalomandi õiguste nõuetekohase haldamise, infrastruktuuri, maksustamisvahendite, tööstuspoliitika, hangete ja kaubanduse ning teenindus- ja tootmisettevõtete vahelise ühise innovaatilise koostoime kaudu, pöörates eritähelepanu VKEdele);

| — | hästi koordineeritud valdkondadevaheline koostöö ja (rahaline) toetus nii ELi, liikmesriigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasemel; |
| --- | --- |

—

hästi koordineeritud valdkondadevaheline koostöö ja (rahaline) toetus nii ELi, liikmesriigi, piirkondlikul kui ka kohalikul tasemel;

| — | kõigi oluliste asjaosaliste, nt VKEde, tööstuse, ülikoolide, uurimiskeskuste, teadusuuringute ja tehnoloogiaorganisatsioonide, valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja tööturu osapoolte maksimaalne osalus, sealhulgas võimalike uute ja tootlike koostöövormide otsimine teadmusasutuste ja tööstuse vahel; |
| --- | --- |

—

kõigi oluliste asjaosaliste, nt VKEde, tööstuse, ülikoolide, uurimiskeskuste, teadusuuringute ja tehnoloogiaorganisatsioonide, valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja tööturu osapoolte maksimaalne osalus, sealhulgas võimalike uute ja tootlike koostöövormide otsimine teadmusasutuste ja tööstuse vahel;

| — | poliitika eri valdkondade, tegevuse ja vahendite omavaheline koordineeritus, sidusus ja koosmõju, et ära hoida koordineerimata uurimistegevusest ja innovatsioonipüüdlustest tulenevat killustatust ja kattumist; |
| --- | --- |

—

poliitika eri valdkondade, tegevuse ja vahendite omavaheline koordineeritus, sidusus ja koosmõju, et ära hoida koordineerimata uurimistegevusest ja innovatsioonipüüdlustest tulenevat killustatust ja kattumist;

| — | innovatsioonitoodetele soodsa õiguskeskkonna loomine, et kohanduda turu nõudmistega; |
| --- | --- |

—

innovatsioonitoodetele soodsa õiguskeskkonna loomine, et kohanduda turu nõudmistega;

| — | poliitika hindamise meetodid ja protsessid, sealhulgas vastastikuse eksperdihinnangu komisjonid ja edukate katsetulemuste levitamine; |
| --- | --- |

—

poliitika hindamise meetodid ja protsessid, sealhulgas vastastikuse eksperdihinnangu komisjonid ja edukate katsetulemuste levitamine;

rõhutab, et innovaatilise liidu poliitika põhieesmärk peaks olema lihtsustada poliitikavaldkondade koordineerimist ja nende erinevate vahendite vahelist sidusust ning luua innovatsioonipoliitika alast koostoimet, rakendades olulistele ühiskondlikele probleemidele suunatud tõeliselt terviklikku lähenemist;

| 22. | rõhutab vajadust muuta ELi kaubandus- ja innovatsioonipoliitika tõeliseks töökohtade loomise, vaesuse vähendamise ja jätkusuutliku majandusarengu tööriistaks kogu maailmas; avaldab kindlat veendumust, et ELi poliitikavaldkondade sisemiste ja väliste aspektide järjepidevus on asendamatu ning uue kaubanduspoliitika väljatöötamine peab olema kooskõlas tugeva tööstus- ja innovatsioonipoliitikaga, mis on suunatud töökohtade loomisele, et tagada majanduskasv ning luua rohkem ja paremaid töökohti; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust muuta ELi kaubandus- ja innovatsioonipoliitika tõeliseks töökohtade loomise, vaesuse vähendamise ja jätkusuutliku majandusarengu tööriistaks kogu maailmas; avaldab kindlat veendumust, et ELi poliitikavaldkondade sisemiste ja väliste aspektide järjepidevus on asendamatu ning uue kaubanduspoliitika väljatöötamine peab olema kooskõlas tugeva tööstus- ja innovatsioonipoliitikaga, mis on suunatud töökohtade loomisele, et tagada majanduskasv ning luua rohkem ja paremaid töökohti;

| 23. | rõhutab innovaatilise liidu juhtalgatuse seost iga-aastase majanduskasvu analüüsiga, mis on otsustava tähtsusega vahend tõhustatud koostööks, näidates iga-aastaseid edusamme liikmesriikides; |
| --- | --- |

23.

rõhutab innovaatilise liidu juhtalgatuse seost iga-aastase majanduskasvu analüüsiga, mis on otsustava tähtsusega vahend tõhustatud koostööks, näidates iga-aastaseid edusamme liikmesriikides;

| 24. | palub komisjonil arendada välja ühtne terviklik näitajate süsteem, milles on võetud arvesse liikmesriikide majandussüsteemide ja osalevate ettevõtete erinevust, et innovatsioonipoliitika ja –programmide edenemist paremini jälgida ja hinnata ja nende mõju mõõta; nõuab, et loodaks usaldusväärsed andmeinfrastruktuurid, mis aitaksid jälgida arengut teadusuuringute rahastamises, ning nõuab tungivalt, et arendataks edasi tulemustabelit, suurendades selleks rahvusvahelist koostööd ja kasutades rohkem näitajate- ja tõenditepõhist süsteemi, mis võimaldaks otseselt mõõta ELi innovatsioonisuutlikkust ja kasutaks samas olemasolevaid ressursse arukalt; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil arendada välja ühtne terviklik näitajate süsteem, milles on võetud arvesse liikmesriikide majandussüsteemide ja osalevate ettevõtete erinevust, et innovatsioonipoliitika ja –programmide edenemist paremini jälgida ja hinnata ja nende mõju mõõta; nõuab, et loodaks usaldusväärsed andmeinfrastruktuurid, mis aitaksid jälgida arengut teadusuuringute rahastamises, ning nõuab tungivalt, et arendataks edasi tulemustabelit, suurendades selleks rahvusvahelist koostööd ja kasutades rohkem näitajate- ja tõenditepõhist süsteemi, mis võimaldaks otseselt mõõta ELi innovatsioonisuutlikkust ja kasutaks samas olemasolevaid ressursse arukalt;

| 25. | rõhutab, et innovatsioon ja loovus on protsessid, mida saab teatud määral kasvatada, õpetada ja edendada; nõuab seega, et innovatsioon ja loovus kaasataks suuremal määral ELi liikmesriikide haridussüsteemidesse; kutsub üles tunnustama ja levitama parimaid tavasid, mis on seotud liikmesriikides kasutatavate loovate ja innovaatiliste õppeprogrammide ja õpetamismeetoditega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et innovatsioon ja loovus on protsessid, mida saab teatud määral kasvatada, õpetada ja edendada; nõuab seega, et innovatsioon ja loovus kaasataks suuremal määral ELi liikmesriikide haridussüsteemidesse; kutsub üles tunnustama ja levitama parimaid tavasid, mis on seotud liikmesriikides kasutatavate loovate ja innovaatiliste õppeprogrammide ja õpetamismeetoditega;

| 26. | rõhutab ökoinnovatsiooni otsustava tähtsusega rolli ELi 2020. aasta eesmärkide täitmisel; kutsub seetõttu üles võtma vastu põhjalikku ökoinnovatsiooni tegevuskava, kus esitatakse meetmed ökoinnovatsiooni sisseviimiseks väärtusahela kõigis etappides, kaasa arvatud planeerimine ja rahaliste vahendite suurendamine selles valdkonnas konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi kaudu; |
| --- | --- |

26.

rõhutab ökoinnovatsiooni otsustava tähtsusega rolli ELi 2020. aasta eesmärkide täitmisel; kutsub seetõttu üles võtma vastu põhjalikku ökoinnovatsiooni tegevuskava, kus esitatakse meetmed ökoinnovatsiooni sisseviimiseks väärtusahela kõigis etappides, kaasa arvatud planeerimine ja rahaliste vahendite suurendamine selles valdkonnas konkurentsivõime ja innovatsiooni programmi kaudu;

| 27. | arvestades, et innovatsioon on tavaliselt tihedalt seotud turuga ja areneb mitteformaalselt, on seisukohal, et EL peaks täiustama oma innovatsiooni hindamise meetodeid, võttes arvesse, et kõiki valdkondi ei saa mõõta samade kriteeriumide järgi; |
| --- | --- |

27.

arvestades, et innovatsioon on tavaliselt tihedalt seotud turuga ja areneb mitteformaalselt, on seisukohal, et EL peaks täiustama oma innovatsiooni hindamise meetodeid, võttes arvesse, et kõiki valdkondi ei saa mõõta samade kriteeriumide järgi;

| 28. | rõhutab ohtu, et mõiste „innovatsioon” võib muutuda kulunud klišeeks, mis tekitab rahulolu lihtsalt korduva kasutamise kaudu; innovatsioon üksi ei ole imerohi, mis aitab lahendada igat probleemi, ning seda ei saa majandusliku ja sotsiaalse kriisi ajal soovi korral välja võluda. Vastupidi, innovatsiooni poole tuleb avalikus ja erasektoris pidevalt püüelda ning seda tuleb aktiivselt toetada ELi ja selle liikmesriikide poolt ühtsete haridus-, uurimis-, tööstus-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste strateegiate kaudu; |
| --- | --- |

28.

rõhutab ohtu, et mõiste „innovatsioon” võib muutuda kulunud klišeeks, mis tekitab rahulolu lihtsalt korduva kasutamise kaudu; innovatsioon üksi ei ole imerohi, mis aitab lahendada igat probleemi, ning seda ei saa majandusliku ja sotsiaalse kriisi ajal soovi korral välja võluda. Vastupidi, innovatsiooni poole tuleb avalikus ja erasektoris pidevalt püüelda ning seda tuleb aktiivselt toetada ELi ja selle liikmesriikide poolt ühtsete haridus-, uurimis-, tööstus-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste strateegiate kaudu;

| 29. | tunnistab kultuuri- ja loovtööstuse tähtsust innovatsiooni kontekstis, võttes arvesse, et uurimuste kohaselt on suhteliselt rohkem kultuuri- ja loovtööstuse teenuseid kasutavad firmad ka innovatsiooni alal märgatavalt edukamad; |
| --- | --- |

29.

tunnistab kultuuri- ja loovtööstuse tähtsust innovatsiooni kontekstis, võttes arvesse, et uurimuste kohaselt on suhteliselt rohkem kultuuri- ja loovtööstuse teenuseid kasutavad firmad ka innovatsiooni alal märgatavalt edukamad;

| 30. | kinnitab, et innovatsiooni soodustab võrgu erapooletus ja standardite avatus; |
| --- | --- |

30.

kinnitab, et innovatsiooni soodustab võrgu erapooletus ja standardite avatus;

Kodanikukeskne innovatsiooniühiskond

| 31. | rõhutab, et kodanike vajadused ja ettevõtete aktiivne osalus on innovatsiooni peamiseks taganttõukavaks jõuks; märgib, et innovaatilise ühiskonna loomine peab seetõttu baseeruma selle kodanike osalusel, võimaldades neil väljendada oma vajadusi ja loovpotentsiaali alt üles ja selliste innovaatiliste lahenduste loomisega, mis aitavad üksikisikutel panustada ressursitõhususse; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kodanike vajadused ja ettevõtete aktiivne osalus on innovatsiooni peamiseks taganttõukavaks jõuks; märgib, et innovaatilise ühiskonna loomine peab seetõttu baseeruma selle kodanike osalusel, võimaldades neil väljendada oma vajadusi ja loovpotentsiaali alt üles ja selliste innovaatiliste lahenduste loomisega, mis aitavad üksikisikutel panustada ressursitõhususse;

| 32. | tõstab esile vajadust luua õppimise, teadmishimu- ja riskide võtmise kultuur; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema tõsiseid pingutusi, et minna üle innovaatilisele, teadmishimul ning riskide võtmisel põhinevale ja lüüasaamisest end mitte heidutada laskvale mõtteviisile, julgustada jätkusuutlikumate tarbimisharjumuste juurutamist ja edendada aktiivselt kodanike ja ettevõtete osalust innovatsioonis ja avatud innovatsiooni süsteemis; rõhutab, et innovatsioon on protsess, mida valitsused täielikult juhtida ei saa ega tohikski, ning et see vajab soodsaid tingimusi, mis annavad piisava paindlikkuse ettenägematu arengu toetamiseks; |
| --- | --- |

32.

tõstab esile vajadust luua õppimise, teadmishimu- ja riskide võtmise kultuur; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema tõsiseid pingutusi, et minna üle innovaatilisele, teadmishimul ning riskide võtmisel põhinevale ja lüüasaamisest end mitte heidutada laskvale mõtteviisile, julgustada jätkusuutlikumate tarbimisharjumuste juurutamist ja edendada aktiivselt kodanike ja ettevõtete osalust innovatsioonis ja avatud innovatsiooni süsteemis; rõhutab, et innovatsioon on protsess, mida valitsused täielikult juhtida ei saa ega tohikski, ning et see vajab soodsaid tingimusi, mis annavad piisava paindlikkuse ettenägematu arengu toetamiseks;

| 33. | on seisukohal, et teadmiste edendamine ja mitmekülgne rakendamine ei kaota vajadust anda avatud ja osavõtlik hinnang rakenduste eetilistele, sotsiaalsetele ja poliitilistele tagajärgedele; juhib tähelepanu sellele, et teaduskultuuri tuleb edendada ja levitada laiema üldsuse seas; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et teadmiste edendamine ja mitmekülgne rakendamine ei kaota vajadust anda avatud ja osavõtlik hinnang rakenduste eetilistele, sotsiaalsetele ja poliitilistele tagajärgedele; juhib tähelepanu sellele, et teaduskultuuri tuleb edendada ja levitada laiema üldsuse seas;

| 34. | on seisukohal, et tuleb toetada algatusi, mis edendavad teadusalast dialoogi ning tulemuste levitamist lisaks teadusringkondadele võimalikult ulatuslikule publikule, tähtsustades sellega kodanikuühiskonna rolli teadustöös; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et tuleb toetada algatusi, mis edendavad teadusalast dialoogi ning tulemuste levitamist lisaks teadusringkondadele võimalikult ulatuslikule publikule, tähtsustades sellega kodanikuühiskonna rolli teadustöös;

| 35. | leiab, et prioriteediks peaks olema aidata kaasa innovatsioonikultuuri arengule piirkondlikul tasandil, seda nii ettevõtjate, kutseharidust omandavate noorte ja töötajate kui ka partnerite hulgas, kellel on mõju ettevõtlusalasele tegevusele, näiteks piirkonna avalike otsuste tegijad, teaduskeskused, ettevõtete klastrid ja rahastamisasutused, kes paljudel juhtudel ei ole piisavalt teadlikud oma piirkonna ettevõtete, eeskätt VKEde (kaasa arvatud mikro- ning käsitööettevõtete) innovatsioonialasest suutlikkusest; |
| --- | --- |

35.

leiab, et prioriteediks peaks olema aidata kaasa innovatsioonikultuuri arengule piirkondlikul tasandil, seda nii ettevõtjate, kutseharidust omandavate noorte ja töötajate kui ka partnerite hulgas, kellel on mõju ettevõtlusalasele tegevusele, näiteks piirkonna avalike otsuste tegijad, teaduskeskused, ettevõtete klastrid ja rahastamisasutused, kes paljudel juhtudel ei ole piisavalt teadlikud oma piirkonna ettevõtete, eeskätt VKEde (kaasa arvatud mikro- ning käsitööettevõtete) innovatsioonialasest suutlikkusest;

| 36. | rõhutab, et kodanike kaasamiseks innovatsiooni on vaja õiget arusaamist teaduslikust progressist ja kõigest, mis sellega seondub; kutsub üles tõhustama teaduslike ja tehniliste teadmiste levitamist; rõhutab, kui tähtsad on elukestev õpe ja meetmed, mis on suunatud teadusele ja tehnoloogiale vähemate juurdepääsuvõimalustega elanikerühmadele, eelkõige maaelanikele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kodanike kaasamiseks innovatsiooni on vaja õiget arusaamist teaduslikust progressist ja kõigest, mis sellega seondub; kutsub üles tõhustama teaduslike ja tehniliste teadmiste levitamist; rõhutab, kui tähtsad on elukestev õpe ja meetmed, mis on suunatud teadusele ja tehnoloogiale vähemate juurdepääsuvõimalustega elanikerühmadele, eelkõige maaelanikele;

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama niisuguste innovatsioonil ja loovusel põhinevate jätkusuutlike majandusmudelite väljatöötamist, mis loovad ja kaitsevad kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti Euroopas; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama niisuguste innovatsioonil ja loovusel põhinevate jätkusuutlike majandusmudelite väljatöötamist, mis loovad ja kaitsevad kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti Euroopas;

| 38. | rõhutab, kui tähtis on innovatsiooni jaoks alt üles suunatud lähenemine ning loovideedele avatud keskkonna edendamine, et kasvatada tootlikkust, anda töötajatele suuremaid volitusi ja arendada välja lahendusi veel lahendamata ühiskondlikele probleemidele (nagu näiteks kaasamine ja sisseränne); |
| --- | --- |

38.

rõhutab, kui tähtis on innovatsiooni jaoks alt üles suunatud lähenemine ning loovideedele avatud keskkonna edendamine, et kasvatada tootlikkust, anda töötajatele suuremaid volitusi ja arendada välja lahendusi veel lahendamata ühiskondlikele probleemidele (nagu näiteks kaasamine ja sisseränne);

| 39. | kutsub üles täiendama praegust eelrahastamist uue rahastamismehhanismiga, näiteks konkursi- või ergutusauhinnad Euroopa novaatoritele (üksikisikutele või meeskondadele), et ergutada ideid ja tunnustada innovatsiooni, nt sotsiaalselt väärtuslikes valdkondades, kus teadmisi luuakse avaliku hüvena; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas auhinnasüsteemi esimene katsetamine täisväärtusliku eluperioodi pikendamise katseprojekti raames oleks asjakohane; |
| --- | --- |

39.

kutsub üles täiendama praegust eelrahastamist uue rahastamismehhanismiga, näiteks konkursi- või ergutusauhinnad Euroopa novaatoritele (üksikisikutele või meeskondadele), et ergutada ideid ja tunnustada innovatsiooni, nt sotsiaalselt väärtuslikes valdkondades, kus teadmisi luuakse avaliku hüvena; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas auhinnasüsteemi esimene katsetamine täisväärtusliku eluperioodi pikendamise katseprojekti raames oleks asjakohane;

| 40. | rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tähendab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondlikust vajadusest, mitte aga tingimata ärilisest vajadusest tingituna; rõhutab ka, et sotsiaalne innovatsioon annab kõikidele kodanikele võimaluse parandada oma töö- ja elukeskkonda ning võib seeläbi aidata tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tähendab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondlikust vajadusest, mitte aga tingimata ärilisest vajadusest tingituna; rõhutab ka, et sotsiaalne innovatsioon annab kõikidele kodanikele võimaluse parandada oma töö- ja elukeskkonda ning võib seeläbi aidata tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit;

| 41. | rõhutab, et sotsiaalses innovatsioonis on tähtis roll sotsiaalsel ettevõtlusel (ühistud, vastastikused kindlustusseltsid, ühingud ja sihtasutused), sest seal töötatakse välja ja rakendatakse vahendid täitmaks vajadusi, mida turg ega tavaettevõtluse vormid arvesse ei võta; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et sotsiaalses innovatsioonis on tähtis roll sotsiaalsel ettevõtlusel (ühistud, vastastikused kindlustusseltsid, ühingud ja sihtasutused), sest seal töötatakse välja ja rakendatakse vahendid täitmaks vajadusi, mida turg ega tavaettevõtluse vormid arvesse ei võta;

| 42. | on seisukohal, et ELi innovatsioonistrateegiaga tuleks vabastada töötajate potentsiaal, võimaldades ka mitteakadeemilistel töötajatel saada osa erinevatest ELi kavadest ja innovatsiooniprojektidest ning neis kaasa lüüa; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et ELi innovatsioonistrateegiaga tuleks vabastada töötajate potentsiaal, võimaldades ka mitteakadeemilistel töötajatel saada osa erinevatest ELi kavadest ja innovatsiooniprojektidest ning neis kaasa lüüa;

| 43. | rõhutab, et innovaatilise liidu strateegias tuleb innovatsiooniga seoses tunnustada tavatöötajate ideede, ettepanekute ja oskuste olulisust. Mitmed uuringud viitavad tõsiasjale, et töötaja algatatud uuendused ei too kasu mitte ainult äritegevusele, vaid suurendavad ka tööga rahulolu ning – kui need õigel viisil ellu viia – võivad vähendada stressi; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et innovaatilise liidu strateegias tuleb innovatsiooniga seoses tunnustada tavatöötajate ideede, ettepanekute ja oskuste olulisust. Mitmed uuringud viitavad tõsiasjale, et töötaja algatatud uuendused ei too kasu mitte ainult äritegevusele, vaid suurendavad ka tööga rahulolu ning – kui need õigel viisil ellu viia – võivad vähendada stressi;

| 44. | kutsub ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles käivitama katseprojekti ja edendama sotsiaalse innovatsiooni alaseid teadusuuringuid ning tagama nendele ning avaliku ja erasektori partnerlustele avaliku sektori rahalist toetust, et panna alus tulevasele tegevusele selles valdkonnas; rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tuleb lisada sellistesse rahastamis- ja toetusprogrammidesse nagu Euroopa Sotsiaalfond, raamprogrammid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP); |
| --- | --- |

44.

kutsub ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles käivitama katseprojekti ja edendama sotsiaalse innovatsiooni alaseid teadusuuringuid ning tagama nendele ning avaliku ja erasektori partnerlustele avaliku sektori rahalist toetust, et panna alus tulevasele tegevusele selles valdkonnas; rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tuleb lisada sellistesse rahastamis- ja toetusprogrammidesse nagu Euroopa Sotsiaalfond, raamprogrammid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP);

| 45. | rõhutab teadustegevuse olulisust meditsiini valdkonnas, sest koos uuenduslike rakendustega aitab see suurendada majanduskasvu ja vananeva ühiskonna heaolu; toetab ülikoolide teadusosakondade ja meditsiinitööstuse vahelist tihedat koostööd selliste toodete ja teenuste väljatöötamisel, mida ELi kodanikud järgmisel kümnendil hädasti vajavad; |
| --- | --- |

45.

rõhutab teadustegevuse olulisust meditsiini valdkonnas, sest koos uuenduslike rakendustega aitab see suurendada majanduskasvu ja vananeva ühiskonna heaolu; toetab ülikoolide teadusosakondade ja meditsiinitööstuse vahelist tihedat koostööd selliste toodete ja teenuste väljatöötamisel, mida ELi kodanikud järgmisel kümnendil hädasti vajavad;

| 46. | kutsub komisjoni üles kasutama ühise strateegilise raamistiku vahendeid paremini ära ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisel, et tagada bioloogia- ja meditsiiniteaduste alaste teadusuuringute infrastruktuuri kui avaliku sektori teadus- ja arendustegevusega seotud teenuse jätkusuutlik rakendamine, mille eesmärk on tagada kodanikele parem elukvaliteet ja teha seeläbi edusamme teadmistepõhise ühiskonna suunas, mis suudab toime tulla sotsiaalsete probleemidega Euroopas; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles kasutama ühise strateegilise raamistiku vahendeid paremini ära ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisel, et tagada bioloogia- ja meditsiiniteaduste alaste teadusuuringute infrastruktuuri kui avaliku sektori teadus- ja arendustegevusega seotud teenuse jätkusuutlik rakendamine, mille eesmärk on tagada kodanikele parem elukvaliteet ja teha seeläbi edusamme teadmistepõhise ühiskonna suunas, mis suudab toime tulla sotsiaalsete probleemidega Euroopas;

| 47. | on seisukohal, et innovatsioonipoliitika suurem tähtsustamine kujutab endast paljudes majandus- ja sotsiaalvaldkondades võimalust ajakohastada ja tugevdada avalikke teenuseid nii olemasolevates kui ka esilekerkivates valdkondades, hoogustades seega kvaliteedi ja tõhususe tõusu, uute töökohtade loomist, võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

47.

on seisukohal, et innovatsioonipoliitika suurem tähtsustamine kujutab endast paljudes majandus- ja sotsiaalvaldkondades võimalust ajakohastada ja tugevdada avalikke teenuseid nii olemasolevates kui ka esilekerkivates valdkondades, hoogustades seega kvaliteedi ja tõhususe tõusu, uute töökohtade loomist, võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 48. | on seisukohal, et teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna jõupingutuste tihedam kooskõlastamine ei tohiks tähendada investeeringutest loobumist või alainvesteerimist, mis on tingitud osade liikmesriikide või piirkondade suuremast teadusalasest võimekusest võrreldes teistega; usub, et pigem peaks see kaasa tooma investeeringud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kindla ja ühtse baasi arendamisse eri riikides ja piirkondades, võttes arvesse nende eripärasid ja arengu taset ning pidades silmas kasutoova koostoimimise ja viljaka koostöö edendamist; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna jõupingutuste tihedam kooskõlastamine ei tohiks tähendada investeeringutest loobumist või alainvesteerimist, mis on tingitud osade liikmesriikide või piirkondade suuremast teadusalasest võimekusest võrreldes teistega; usub, et pigem peaks see kaasa tooma investeeringud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kindla ja ühtse baasi arendamisse eri riikides ja piirkondades, võttes arvesse nende eripärasid ja arengu taset ning pidades silmas kasutoova koostoimimise ja viljaka koostöö edendamist;

| 49. | rõhutab haridussüsteemide ajakohastamise olulisust; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et parandada (noorte) eurooplaste ettevõtlusalaseid ja kvantitatiivseid oskusi ja neid koolitada, lülitades ettevõtluse, loovuse ja innovatsiooni kõikidesse haridusvaldkondadesse ning edendades inimkapitali, et noored saaksid aktiivselt osaleda innovatsioonis, näiteks komisjoni programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” kaudu, kaitstes samas käsitöösektorit kui innovatsiooniallikat; |
| --- | --- |

49.

rõhutab haridussüsteemide ajakohastamise olulisust; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et parandada (noorte) eurooplaste ettevõtlusalaseid ja kvantitatiivseid oskusi ja neid koolitada, lülitades ettevõtluse, loovuse ja innovatsiooni kõikidesse haridusvaldkondadesse ning edendades inimkapitali, et noored saaksid aktiivselt osaleda innovatsioonis, näiteks komisjoni programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” kaudu, kaitstes samas käsitöösektorit kui innovatsiooniallikat;

| 50. | kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks tööturul nõutavate oskuste kohta ning soodustada ülikoolide ja ettevõtlussektori vahelist partnerlust, et toetada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa uuendusliku teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajatele paremate väljavaadete loomisele tööturul; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks tööturul nõutavate oskuste kohta ning soodustada ülikoolide ja ettevõtlussektori vahelist partnerlust, et toetada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa uuendusliku teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajatele paremate väljavaadete loomisele tööturul;

| 51. | märgib, et majanduskriisi ajal on väga oluline meelitada noori uut tüüpi töökohtadele ja tagada, et oskuste arendamise programmid kergendaksid noorte pääsu tööturule, et võimaldada neil kasutada ära kogu oma tööalane potentsiaal, et vähendataks alla 25-aastaste hulgas valitsevat suurt tööpuudust ja rakendataks noorema põlvkonna oskusi uue tehnoloogia kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

51.

märgib, et majanduskriisi ajal on väga oluline meelitada noori uut tüüpi töökohtadele ja tagada, et oskuste arendamise programmid kergendaksid noorte pääsu tööturule, et võimaldada neil kasutada ära kogu oma tööalane potentsiaal, et vähendataks alla 25-aastaste hulgas valitsevat suurt tööpuudust ja rakendataks noorema põlvkonna oskusi uue tehnoloogia kasutamise kaudu;

| 52. | nõuab, et kõrvaldataks kvalifikatsiooni puudujäägid loodusteaduse, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika valdkonnas; rõhutab koolitustaseme, elukestva õppe ja kutseõppe kättesaadavamaks muutmise ning töötajate jätkuõppe edendamise tähtsust, samuti selliste koolituste korraldamise olulisust, mille olemus on kaasav ja mis ei ole naiste suhtes diskrimineerivad, ning nende koolituste kättesaadavaks muutmist; on siiski seisukohal, et need meetmed peaksid olema varasemast rohkem suunatud eelkõige vähem kvalifitseeritud töötajatele, kellel on oht kaotada uute tehnoloogiate kasutusele võtmise tagajärjel töökoht, kuna neil puuduvad ümberkorralduste ja muutustega kaasnevad nõutavad oskused; tuletab meelde ka vajadust arendada edasi kõiki koolitustegevusi kõigil koolitustasemetel, et toetada rohkem loovust, uuenduslikkust ja ettevõtlikkust; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et kõrvaldataks kvalifikatsiooni puudujäägid loodusteaduse, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika valdkonnas; rõhutab koolitustaseme, elukestva õppe ja kutseõppe kättesaadavamaks muutmise ning töötajate jätkuõppe edendamise tähtsust, samuti selliste koolituste korraldamise olulisust, mille olemus on kaasav ja mis ei ole naiste suhtes diskrimineerivad, ning nende koolituste kättesaadavaks muutmist; on siiski seisukohal, et need meetmed peaksid olema varasemast rohkem suunatud eelkõige vähem kvalifitseeritud töötajatele, kellel on oht kaotada uute tehnoloogiate kasutusele võtmise tagajärjel töökoht, kuna neil puuduvad ümberkorralduste ja muutustega kaasnevad nõutavad oskused; tuletab meelde ka vajadust arendada edasi kõiki koolitustegevusi kõigil koolitustasemetel, et toetada rohkem loovust, uuenduslikkust ja ettevõtlikkust;

| 53. | rõhutab elukestva õppe taseme tõstmise tähtsust, samuti kõigile suunatud koolitustegevuse arendamise tähtsust, et tugevdada ökoinnovaatilisust ja ettevõtlust ning tagada tööjõule võimalus kompetentsipõhise koolituse kontseptsioonile toetudes kohandada oma oskusi säästva majanduse tööturu vajadustega; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja töötajaid üles tunnistama, et oskuste juhtimine, koolitus ja elukestev õpe innovatsiooni valdkonnas on jagatud vastutus, nagu kinnitatakse ka tööturu osapoolte 2002. aasta elukestva õppe raamlepingus; |
| --- | --- |

53.

rõhutab elukestva õppe taseme tõstmise tähtsust, samuti kõigile suunatud koolitustegevuse arendamise tähtsust, et tugevdada ökoinnovaatilisust ja ettevõtlust ning tagada tööjõule võimalus kompetentsipõhise koolituse kontseptsioonile toetudes kohandada oma oskusi säästva majanduse tööturu vajadustega; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja töötajaid üles tunnistama, et oskuste juhtimine, koolitus ja elukestev õpe innovatsiooni valdkonnas on jagatud vastutus, nagu kinnitatakse ka tööturu osapoolte 2002. aasta elukestva õppe raamlepingus;

| 54. | rõhutab, et võttes arvesse üliõpilaste vähesust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, tuleb võtta meetmeid selleks, et ükski üliõpilane ei jätaks rahalistel põhjustel õpinguid pooleli, samuti selleks, et rahalised vahendid ei piiraks ühtki üliõpilast haridusasutuse valikul, ning et seetõttu on oluline jätkata selliste pangalaenude kättesaadavamaks tegemise toetamist, mida võivad osaliselt rahastada liikmesriigid; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et võttes arvesse üliõpilaste vähesust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, tuleb võtta meetmeid selleks, et ükski üliõpilane ei jätaks rahalistel põhjustel õpinguid pooleli, samuti selleks, et rahalised vahendid ei piiraks ühtki üliõpilast haridusasutuse valikul, ning et seetõttu on oluline jätkata selliste pangalaenude kättesaadavamaks tegemise toetamist, mida võivad osaliselt rahastada liikmesriigid;

| 55. | rõhutab vajadust leida üles mitteaktiivsed potentsiaalsed novaatorid, eriti VKEde hulgas; juhib tähelepanu vahendajaorganisatsioonide rollile mitteaktiivsete potentsiaalsete novaatorite tuvastamisel, neile stiimulite pakkumisel, nende nõustamisel ja innovatsiooni toetamisel; on seisukohal, et selliseid organisatsioone peaks tugevdama ja nende jaoks tuleks välja arendada kava, mille eesmärk on parandada väljaõpet, kvalifikatsiooni ja asjatundlikkust, ning et tulevikus peaks kaht elukutset võimaldava kaheotstarbelise väljaõppe mudelite tähtsus kasvama; |
| --- | --- |

55.

rõhutab vajadust leida üles mitteaktiivsed potentsiaalsed novaatorid, eriti VKEde hulgas; juhib tähelepanu vahendajaorganisatsioonide rollile mitteaktiivsete potentsiaalsete novaatorite tuvastamisel, neile stiimulite pakkumisel, nende nõustamisel ja innovatsiooni toetamisel; on seisukohal, et selliseid organisatsioone peaks tugevdama ja nende jaoks tuleks välja arendada kava, mille eesmärk on parandada väljaõpet, kvalifikatsiooni ja asjatundlikkust, ning et tulevikus peaks kaht elukutset võimaldava kaheotstarbelise väljaõppe mudelite tähtsus kasvama;

| 56. | rõhutab, et tähtis on omandada põhioskused ja hea üldine kultuuritase, et tagada parem kohanemisvõime töökeskkonnaga; toonitab, et keeleõpe on sellega seoses eriti oluline; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et tähtis on omandada põhioskused ja hea üldine kultuuritase, et tagada parem kohanemisvõime töökeskkonnaga; toonitab, et keeleõpe on sellega seoses eriti oluline;

| 57. | kutsub liikmesriike üles looma klastreid ja tingimusi, kus innovatsioon kiireneks, ning toetama nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt tugevamate partnerlussidemete arendamist haridusasutuste ja ärimaailma vahel, kusjuures õppekavade koostamisel tuleks arvesse võtta ka ettevõtete vajadusi; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles looma klastreid ja tingimusi, kus innovatsioon kiireneks, ning toetama nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt tugevamate partnerlussidemete arendamist haridusasutuste ja ärimaailma vahel, kusjuures õppekavade koostamisel tuleks arvesse võtta ka ettevõtete vajadusi;

| 58. | on arvamusel, et innovatsiooni edendamisel kõigis valdkondades on esmatähtis koostada spetsiaalsed teadusliku ja tehnilise kultuuri edendamise programmid; |
| --- | --- |

58.

on arvamusel, et innovatsiooni edendamisel kõigis valdkondades on esmatähtis koostada spetsiaalsed teadusliku ja tehnilise kultuuri edendamise programmid;

| 59. | toetab Regioonide Komitee ettepanekut rajada loovuse virtuaalne võrgustik, mis oleks avatud kõigile (ettevõtted, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kesksed valitsusasutused, erasektor ja kodanikud) ning pakuks nõu, abi ja juurdepääsu riskikapitalile ja tehnilistele teenustele; rõhutab, et virtuaalne võrgustik pakub täiendavat kasu, võimaldades saarte, äärepoolseimate piirkondade, maapiirkondade, mägialade ja hõredalt asustatud piirkondade elanikele lihtsamat juurdepääsu asjatundlikele nõuannetele, haridusele ja teabele, ettevõtlustoetusele ja finantsalastele juhistele; |
| --- | --- |

59.

toetab Regioonide Komitee ettepanekut rajada loovuse virtuaalne võrgustik, mis oleks avatud kõigile (ettevõtted, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, kesksed valitsusasutused, erasektor ja kodanikud) ning pakuks nõu, abi ja juurdepääsu riskikapitalile ja tehnilistele teenustele; rõhutab, et virtuaalne võrgustik pakub täiendavat kasu, võimaldades saarte, äärepoolseimate piirkondade, maapiirkondade, mägialade ja hõredalt asustatud piirkondade elanikele lihtsamat juurdepääsu asjatundlikele nõuannetele, haridusele ja teabele, ettevõtlustoetusele ja finantsalastele juhistele;

| 60. | tervitab komisjoni soovi saavutada märkimisväärset edu teadlaste karjäärivõimaluste arendamisel ja nende liikuvuse suurendamisel teadusuuringute valdkondade vahel ja üle riigipiiride. See aitaks tagada piisava teadlaste baasi ning parandada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteeti. Kõigil ELi teadlastel peaks olema võimalus saada kasu asjakohasest koolitusest, atraktiivsetest karjääritingimustest ja liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamisest; |
| --- | --- |

60.

tervitab komisjoni soovi saavutada märkimisväärset edu teadlaste karjäärivõimaluste arendamisel ja nende liikuvuse suurendamisel teadusuuringute valdkondade vahel ja üle riigipiiride. See aitaks tagada piisava teadlaste baasi ning parandada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteeti. Kõigil ELi teadlastel peaks olema võimalus saada kasu asjakohasest koolitusest, atraktiivsetest karjääritingimustest ja liikuvust takistavate asjaolude kõrvaldamisest;

| 61. | märgib, et sotsiaalne innovatsioon on väljakutse inimkapitali alal, kus ülikoolid peavad täitma laiendatud rolli hariduse, elukestva õppe, teadusuuringute, innovatsiooni ja ettevõtluse kaudu; rõhutab avatumate ja moderniseeritud ülikoolide olulisust ja ülikoolide suurema iseseisvuse vajadust strateegiliste eesmärkide ja oma tegevuskava määratlemisel, et reageerida ühiskondlikele prioriteetidele; |
| --- | --- |

61.

märgib, et sotsiaalne innovatsioon on väljakutse inimkapitali alal, kus ülikoolid peavad täitma laiendatud rolli hariduse, elukestva õppe, teadusuuringute, innovatsiooni ja ettevõtluse kaudu; rõhutab avatumate ja moderniseeritud ülikoolide olulisust ja ülikoolide suurema iseseisvuse vajadust strateegiliste eesmärkide ja oma tegevuskava määratlemisel, et reageerida ühiskondlikele prioriteetidele;

| 62. | rõhutab, et selleks, et tagada teadmuskolmnurga komponentide omavaheline tugevam integreerimine, on vaja edendada poliitikat, mis tugevdaks haridussüsteemide ja ettevõtlusringkondade vahelist koostööd uute õppekavade väljaarendamisel ning doktoriõppekavade kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et selleks, et tagada teadmuskolmnurga komponentide omavaheline tugevam integreerimine, on vaja edendada poliitikat, mis tugevdaks haridussüsteemide ja ettevõtlusringkondade vahelist koostööd uute õppekavade väljaarendamisel ning doktoriõppekavade kindlaksmääramisel;

| 63. | kutsub komisjoni üles rajama avatud innovatsiooni alast digitaalset platvormi, kus saab avaldada üleeuroopalisi poliitilisi probleeme ning kus kodanikud ja huvitatud osalised kogu Euroopast saavad esitada ideid ja lahendusi; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles rajama avatud innovatsiooni alast digitaalset platvormi, kus saab avaldada üleeuroopalisi poliitilisi probleeme ning kus kodanikud ja huvitatud osalised kogu Euroopast saavad esitada ideid ja lahendusi;

| 64. | märgib ära ülikoolide oskuste puuduse parema ja ettenägeliku koostoime osas ettevõtlussektoriga; kutsub komisjoni üles algatama uut üle-euroopalist koolitus- ja haridusprogrammi ülikoolijuhtidele ning tehnoloogiasiirde ja tehnoloogia vahendamise spetsialistidele ning avaldama juhiseid selliste tegevusalade professionaalsemaks muutmiseks ülikoolides; |
| --- | --- |

64.

märgib ära ülikoolide oskuste puuduse parema ja ettenägeliku koostoime osas ettevõtlussektoriga; kutsub komisjoni üles algatama uut üle-euroopalist koolitus- ja haridusprogrammi ülikoolijuhtidele ning tehnoloogiasiirde ja tehnoloogia vahendamise spetsialistidele ning avaldama juhiseid selliste tegevusalade professionaalsemaks muutmiseks ülikoolides;

Lihtsustamine, ühtlustamine, rahastamine ja standardimine

| 65. | rõhutab, et olulisi alternatiivkulusid seostatakse ELi traditsioonilisemate kulusektoritega, ja osutab vajadusele viia ELi 2020. aasta strateegia prioriteedid eelarvepoliitikaga kooskõlla; kutsub seetõttu üles eraldama ELi eelarvest rohkem vahendeid uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et olulisi alternatiivkulusid seostatakse ELi traditsioonilisemate kulusektoritega, ja osutab vajadusele viia ELi 2020. aasta strateegia prioriteedid eelarvepoliitikaga kooskõlla; kutsub seetõttu üles eraldama ELi eelarvest rohkem vahendeid uurimis- ja arendustegevusele ning innovatsioonile;

| 66. | tõstab esile ELi uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni eelarve suhteliselt väikest mahtu võrreldes liikmesriikide eelarvetega, millest tuleb suurem osa riikliku uurimistegevuse vahenditest; kutsub seetõttu üles pöörama suuremat tähelepanu riikide uurimiskulutusi, erainvesteeringuid ja EIP rahalisi vahendeid võimendavatele rahastamisvahenditele, et edendada jõupingutuste kooskõlastamist ja ergutada investeeringuid Euroopa sihteesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

66.

tõstab esile ELi uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni eelarve suhteliselt väikest mahtu võrreldes liikmesriikide eelarvetega, millest tuleb suurem osa riikliku uurimistegevuse vahenditest; kutsub seetõttu üles pöörama suuremat tähelepanu riikide uurimiskulutusi, erainvesteeringuid ja EIP rahalisi vahendeid võimendavatele rahastamisvahenditele, et edendada jõupingutuste kooskõlastamist ja ergutada investeeringuid Euroopa sihteesmärkide saavutamiseks;

| 67. | kutsub komisjoni üles ühendama praegused abikavad ja tugistruktuurid eesmärgiga jõuda lihtsa ja ligipääsetava süsteemini, et kiirendada innovatsiooni, tegelda suurte ühiskondlike probleemidega ja aktiivselt ennetada killustumist ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles ühendama praegused abikavad ja tugistruktuurid eesmärgiga jõuda lihtsa ja ligipääsetava süsteemini, et kiirendada innovatsiooni, tegelda suurte ühiskondlike probleemidega ja aktiivselt ennetada killustumist ja bürokraatiat;

| 68. | kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid abisüsteeme ja toetusstruktuure ning koostöös liikmesriikidega looma nn ühe akna süsteemi, mis tähendab teenindust, kus kõik sidusrühmad (eelkõige innovaatilised VKEd), sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud asutused, saavad hankida teavet ja taotleda finantsabi või viiakse nad kokku potentsiaalsete partneritega; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid abisüsteeme ja toetusstruktuure ning koostöös liikmesriikidega looma nn ühe akna süsteemi, mis tähendab teenindust, kus kõik sidusrühmad (eelkõige innovaatilised VKEd), sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud asutused, saavad hankida teavet ja taotleda finantsabi või viiakse nad kokku potentsiaalsete partneritega;

| 69. | rõhutab vajadust toetada VKEsid innovatsiooni esimesest etapist kuni lõpuni, nii et neil oleks võimalik tegeleda innovatsiooniga ja osaleda Euroopa toetusprogrammides; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust toetada VKEsid innovatsiooni esimesest etapist kuni lõpuni, nii et neil oleks võimalik tegeleda innovatsiooniga ja osaleda Euroopa toetusprogrammides;

| 70. | ergutab klastrite rahvusvahelise mõõtme edendamise strateegiaid eesmärgiga luua VKEde jaoks tõelised toetus- ja suunismehhanismid; |
| --- | --- |

70.

ergutab klastrite rahvusvahelise mõõtme edendamise strateegiaid eesmärgiga luua VKEde jaoks tõelised toetus- ja suunismehhanismid;

| 71. | rõhutab vajadust, et Euroopa klastrid peavad muutuma rohkem nähtavaks ja paremini teada andma oma kordaminekutest ja tulemustest; teeb ettepaneku luua VKEdele innovaatiliste teenuste platvorm klastri lingi kaudu, mis ühendab eri klastreid ja tehnoloogiaparke Euroopas ja maailmas (näiteks Vahemere piirkonnas); |
| --- | --- |

71.

rõhutab vajadust, et Euroopa klastrid peavad muutuma rohkem nähtavaks ja paremini teada andma oma kordaminekutest ja tulemustest; teeb ettepaneku luua VKEdele innovaatiliste teenuste platvorm klastri lingi kaudu, mis ühendab eri klastreid ja tehnoloogiaparke Euroopas ja maailmas (näiteks Vahemere piirkonnas);

| 72. | rõhutab, et majanduskriisi ajal kipuvad investeeringud teadus- ja arendustegevusse vähenema, kuigi on tõestatud, et nendel ettevõtetel ja liikmesriikidel, kes investeerivad sellistel perioodidel kõige rohkem, on suurimad suhtelised turueelised; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et majanduskriisi ajal kipuvad investeeringud teadus- ja arendustegevusse vähenema, kuigi on tõestatud, et nendel ettevõtetel ja liikmesriikidel, kes investeerivad sellistel perioodidel kõige rohkem, on suurimad suhtelised turueelised;

| 73. | kutsub komisjoni juurutama innovatsiooni toetamiseks ja rahastamiseks ühtsete eeskirjadega ühtset poliitikaraamistikku, tekitama koostoimet ja ühendama võimaluse korral uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni toetusprogramme ning toetama innovatsiooni, suunates rohkem vahendeid innovatsiooni ning ergutades finantssektori suuremat kaasamist; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustust suunata heitkogustega kauplemise süsteemi tulud kliimaga seotud tegevuse rahastamisse, sealhulgas innovatsiooniprojektidesse; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni juurutama innovatsiooni toetamiseks ja rahastamiseks ühtsete eeskirjadega ühtset poliitikaraamistikku, tekitama koostoimet ja ühendama võimaluse korral uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni toetusprogramme ning toetama innovatsiooni, suunates rohkem vahendeid innovatsiooni ning ergutades finantssektori suuremat kaasamist; tuletab liikmesriikidele meelde nende kohustust suunata heitkogustega kauplemise süsteemi tulud kliimaga seotud tegevuse rahastamisse, sealhulgas innovatsiooniprojektidesse;

| 74. | kutsub komisjoni üles kaaluma mitmest fondist rahastatavaid programme liikmesriikidele ja piirkondadele, mis soovivad neid kasutada; leiab, et see aitaks kaasa integreeritumale ja paindlikumale tööle ning suurendaks vastastoime tõhusust eri fondide (struktuurifondid ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid) vahel; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles kaaluma mitmest fondist rahastatavaid programme liikmesriikidele ja piirkondadele, mis soovivad neid kasutada; leiab, et see aitaks kaasa integreeritumale ja paindlikumale tööle ning suurendaks vastastoime tõhusust eri fondide (struktuurifondid ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid) vahel;

| 75. | ühineb nõukogu seisukohaga, et tuleb nõuda paremat tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise vahel, tunnistades samas asjaolu, et teadusuuringud ja innovatsioon on kõrge riskiga tegevused, millel ei ole garanteeritud tulemusi; |
| --- | --- |

75.

ühineb nõukogu seisukohaga, et tuleb nõuda paremat tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel ning riskide võtmise ja riskide vältimise vahel, tunnistades samas asjaolu, et teadusuuringud ja innovatsioon on kõrge riskiga tegevused, millel ei ole garanteeritud tulemusi;

| 76. | juhib tähelepanu asjaolule, et innovatsiooniprotsessis osalejad peavad tegelema erinevate menetluste ja abikõlblikkuskriteeriumitega Euroopa eri programmides ning Euroopa ja riiklike programmide vahel; see põhjustab bürokraatiat, suuri kulusid, aja ja võimaluste raiskamist; pooldab komisjoni ja liikmesriikide ühist pühendumist lihtsustamis- ja lähenemisprotsessi rakendamisele seoses Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumis kasutatavate valimisprotseduuride ja sobivuskriteeriumitega; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu asjaolule, et innovatsiooniprotsessis osalejad peavad tegelema erinevate menetluste ja abikõlblikkuskriteeriumitega Euroopa eri programmides ning Euroopa ja riiklike programmide vahel; see põhjustab bürokraatiat, suuri kulusid, aja ja võimaluste raiskamist; pooldab komisjoni ja liikmesriikide ühist pühendumist lihtsustamis- ja lähenemisprotsessi rakendamisele seoses Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumis kasutatavate valimisprotseduuride ja sobivuskriteeriumitega;

| 77. | palub Euroopa Komisjonil esitada Euroopa Parlamendile välishinnang seitsmendas raamprogrammis loodud innovatsioonivahendite, näiteks tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste kohta, kusjuures hinnang peaks hõlmama tegevusi, kutseid, innovatsiooniprojekte ja tulemusi (kui neid on) ning riiklike ja eravahendite majanduslikku panust; |
| --- | --- |

77.

palub Euroopa Komisjonil esitada Euroopa Parlamendile välishinnang seitsmendas raamprogrammis loodud innovatsioonivahendite, näiteks tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste kohta, kusjuures hinnang peaks hõlmama tegevusi, kutseid, innovatsiooniprojekte ja tulemusi (kui neid on) ning riiklike ja eravahendite majanduslikku panust;

| 78. | kordab vajadust suurendada märkimisväärselt era- ja riiklikke investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse ja innovatsiooni, et ELi tööstus jääks tehnoloogia alal juhtivale kohale ja säilitaks maailmas konkurentsivõime sellistes valdkondades nagu transport ja energiatõhusus; lisaks on erainvesteeringute võimendamiseks vaja suurendada riiklike vahendite eraldamist uurimis- ja arendustegevusele ja innovatsioonile; |
| --- | --- |

78.

kordab vajadust suurendada märkimisväärselt era- ja riiklikke investeeringuid uurimis- ja arendustegevusse ja innovatsiooni, et ELi tööstus jääks tehnoloogia alal juhtivale kohale ja säilitaks maailmas konkurentsivõime sellistes valdkondades nagu transport ja energiatõhusus; lisaks on erainvesteeringute võimendamiseks vaja suurendada riiklike vahendite eraldamist uurimis- ja arendustegevusele ja innovatsioonile;

| 79. | nõuab, et tulevane raamprogramm soodustaks uurimistulemuste optimaalset rakendamist ja seoks need innovatsiooniprotsessiga, lülitades projektide rahastamisse ka näidis- ja prototüübi etapid; |
| --- | --- |

79.

nõuab, et tulevane raamprogramm soodustaks uurimistulemuste optimaalset rakendamist ja seoks need innovatsiooniprotsessiga, lülitades projektide rahastamisse ka näidis- ja prototüübi etapid;

| 80. | rõhutab, kui tähtis on parem abi selliste poliitikavaldkondade ja programmide elluviimisel, mis parandavad koostoimet suunal teadus- ja arendusinfrastruktuur – innovatsioon – töökohtade loomine; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, kui tähtis on parem abi selliste poliitikavaldkondade ja programmide elluviimisel, mis parandavad koostoimet suunal teadus- ja arendusinfrastruktuur – innovatsioon – töökohtade loomine;

| 81. | riiklike ja eelkõige ELi raamprogrammide rahastamismenetluste haldus- ja finantsalane lihtsustamine on stabiilsuse, osalejate õiguskindluse ja seega ettevõtete laialdasema osalemise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

81.

riiklike ja eelkõige ELi raamprogrammide rahastamismenetluste haldus- ja finantsalane lihtsustamine on stabiilsuse, osalejate õiguskindluse ja seega ettevõtete laialdasema osalemise eeltingimuseks;

| 82. | kordab, et raamprogrammidega tuleks jätkuvalt toetada osaluspõhist uurimistegevust tööstusvaldkonnas, kuna see võimendab ettevõtete vahendite kasutamist ja avaldab positiivset mõju tulemusliku innovatsiooni tekkimisele ühtsel turul; |
| --- | --- |

82.

kordab, et raamprogrammidega tuleks jätkuvalt toetada osaluspõhist uurimistegevust tööstusvaldkonnas, kuna see võimendab ettevõtete vahendite kasutamist ja avaldab positiivset mõju tulemusliku innovatsiooni tekkimisele ühtsel turul;

| 83. | rõhutab vajadust säilitada alusuuringute kõrge tase, toetudes Euroopa Teadusnõukogu edule, ja säilitada rakendusteaduslike uuringute ja innovatsiooni kõrge tase, luues rakendusuuringute ja innovatsiooni jaoks Euroopa Teadusnõukoguga sarnase agentuuri ja ühendades vajaduse korral praegused struktuurid; |
| --- | --- |

83.

rõhutab vajadust säilitada alusuuringute kõrge tase, toetudes Euroopa Teadusnõukogu edule, ja säilitada rakendusteaduslike uuringute ja innovatsiooni kõrge tase, luues rakendusuuringute ja innovatsiooni jaoks Euroopa Teadusnõukoguga sarnase agentuuri ja ühendades vajaduse korral praegused struktuurid;

| 84. | on seisukohal, et innovatsioon ja loovus on liidu majanduse taastumise seisukohalt ülimalt tähtsad ning et ei tohi alahinnata liidu teaduslike ja tehnoloogiliste edusammude ärakasutamise tähtsust uutes kaupades ja teenustes; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et innovatsioon ja loovus on liidu majanduse taastumise seisukohalt ülimalt tähtsad ning et ei tohi alahinnata liidu teaduslike ja tehnoloogiliste edusammude ärakasutamise tähtsust uutes kaupades ja teenustes;

| 85. | tuletab meelde, et innovatsiooni abil rakendatakse ideid edukalt praktikasse, ning rõhutab ülitähtsat seost innovatsiooni ja turu vahel; seetõttu peaksid kättesaadavad olema asjakohased finantsvahendid, millega kiirendada edukate tehnoloogiate, teenuste või protsesside kasutuselevõttu ELi turul, eelkõige kui need aitavad lahendada suuri ühiskonnaprobleeme; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et innovatsiooni abil rakendatakse ideid edukalt praktikasse, ning rõhutab ülitähtsat seost innovatsiooni ja turu vahel; seetõttu peaksid kättesaadavad olema asjakohased finantsvahendid, millega kiirendada edukate tehnoloogiate, teenuste või protsesside kasutuselevõttu ELi turul, eelkõige kui need aitavad lahendada suuri ühiskonnaprobleeme;

| 86. | on seisukohal, et ELis rakendatakse teadusuuringute tulemusi ärilistel eesmärkidel liiga aeglaselt või liiga vähe, ning soovitab luua äriinkubaatoreid, mille eesmärk on pürgida uuenduste suunas ning teha koostööd kõrgkoolide ja uurimisasutustega ja mille ülesanne on edendada uurimistulemuste rakendamist ärilistel eesmärkidel, näiteks sidemete kaudu ettevõtjatega, või aidata leida nn äriingleid või stardikapitali uutele alustavatele ettevõtetele; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et ELis rakendatakse teadusuuringute tulemusi ärilistel eesmärkidel liiga aeglaselt või liiga vähe, ning soovitab luua äriinkubaatoreid, mille eesmärk on pürgida uuenduste suunas ning teha koostööd kõrgkoolide ja uurimisasutustega ja mille ülesanne on edendada uurimistulemuste rakendamist ärilistel eesmärkidel, näiteks sidemete kaudu ettevõtjatega, või aidata leida nn äriingleid või stardikapitali uutele alustavatele ettevõtetele;

| 87. | rõhutab, et turu ja nõudluse elavdamiseks uuenduslike toodete järele tuleb edendada innovatsiooni uute turutingimuste loomise kaudu; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, et turu ja nõudluse elavdamiseks uuenduslike toodete järele tuleb edendada innovatsiooni uute turutingimuste loomise kaudu;

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks ja viima ellu poliitilist raamistikku, mille eesmärk on stimuleerida kasutaja kiiret juurdepääsu väärtuslikele uuendustele kogu ELis ja mis tagab uute leiutiste tegeliku jõudmise potentsiaalse lõpptarbijani mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks ja viima ellu poliitilist raamistikku, mille eesmärk on stimuleerida kasutaja kiiret juurdepääsu väärtuslikele uuendustele kogu ELis ja mis tagab uute leiutiste tegeliku jõudmise potentsiaalse lõpptarbijani mõistliku aja jooksul;

| 89. | rõhutab innovatsiooni ja teadusuuringute eristamise olulisust; juhib tähelepanu sellele, et innovatsioon on kompleksne, kõiki valdkondi kaasav sotsiaalmajanduslik protsess, mis hõlmab pingutusi teadus- ja arendustegevuse rahastamise suurendamiseks, VKEde ja kõrgtehnoloogiliste tegevuste toetamiseks ning keskendub eri territooriumide omadustel ja eripäradel põhinevate integreeritud süsteemide arendamisele; |
| --- | --- |

89.

rõhutab innovatsiooni ja teadusuuringute eristamise olulisust; juhib tähelepanu sellele, et innovatsioon on kompleksne, kõiki valdkondi kaasav sotsiaalmajanduslik protsess, mis hõlmab pingutusi teadus- ja arendustegevuse rahastamise suurendamiseks, VKEde ja kõrgtehnoloogiliste tegevuste toetamiseks ning keskendub eri territooriumide omadustel ja eripäradel põhinevate integreeritud süsteemide arendamisele;

| 90. | kutsub komisjoni üles siduma rahastamisvahendeid tugevamalt nõudlusepoolsete innovatsioonivahenditega ja suunama seda toetust suuremal määral VKEdele ja alustavatele ettevõtetele, kes vajavad varakult juurdepääsu ELi või rahvusvahelistele turgudele; peab seetõttu vajalikuks kiita heaks selged ja konkreetsed osalemise eeskirjad, mis hõlmavad meetmeid suurendada väike- ja mikroettevõtete osalemist; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni üles siduma rahastamisvahendeid tugevamalt nõudlusepoolsete innovatsioonivahenditega ja suunama seda toetust suuremal määral VKEdele ja alustavatele ettevõtetele, kes vajavad varakult juurdepääsu ELi või rahvusvahelistele turgudele; peab seetõttu vajalikuks kiita heaks selged ja konkreetsed osalemise eeskirjad, mis hõlmavad meetmeid suurendada väike- ja mikroettevõtete osalemist;

| 91. | rõhutab doktoriõppeprogrammide olulisust Euroopa innovatsiooni jaoks ning teeb ettepaneku arendada Euroopa doktoriõppeprogrammide raamistikku, mis soodustab elukestvat õpet ning kaasab ettevõtteid uuringutulemuste toetamisse, edendamisse ja kasutamisse; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama mis tahes õiguslikke või halduslikke takistusi, mis võivad piirata huvitatud poolte juurdepääsu doktoriõppeprogrammidele; |
| --- | --- |

91.

rõhutab doktoriõppeprogrammide olulisust Euroopa innovatsiooni jaoks ning teeb ettepaneku arendada Euroopa doktoriõppeprogrammide raamistikku, mis soodustab elukestvat õpet ning kaasab ettevõtteid uuringutulemuste toetamisse, edendamisse ja kasutamisse; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama mis tahes õiguslikke või halduslikke takistusi, mis võivad piirata huvitatud poolte juurdepääsu doktoriõppeprogrammidele;

| 92. | kutsub komisjoni üles kaaluma mitmest fondist rahastatavaid programme liikmesriikidele ja piirkondadele, kus neid soovitakse kasutada; on seisukohal, et see aitaks muuta tööd integreeritumaks ja paindlikumaks ja suurendaks erinevate fondide (struktuurifondid ning uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammid) vahelist tõhusust; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni üles kaaluma mitmest fondist rahastatavaid programme liikmesriikidele ja piirkondadele, kus neid soovitakse kasutada; on seisukohal, et see aitaks muuta tööd integreeritumaks ja paindlikumaks ja suurendaks erinevate fondide (struktuurifondid ning uurimis- ja arendustegevuse raamprogrammid) vahelist tõhusust;

| 93. | rõhutab vajadust toetada kombineeritud finantsarhitektuuri ning uute finantsmehhanismide arendamist, milles ühendatakse automaatsed vahendid toetuspõhiste vahenditega, et soodustada uurimis- ja arendustegevuse strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikke investeeringuid; |
| --- | --- |

93.

rõhutab vajadust toetada kombineeritud finantsarhitektuuri ning uute finantsmehhanismide arendamist, milles ühendatakse automaatsed vahendid toetuspõhiste vahenditega, et soodustada uurimis- ja arendustegevuse strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalikke investeeringuid;

| 94. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle vabastada 2014. aastaks assigneeringud, et aidata suurendada ja parandada innovatsiooni edendamiseks Euroopas vajalikku rahastamist erasektorilt; |
| --- | --- |

94.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle vabastada 2014. aastaks assigneeringud, et aidata suurendada ja parandada innovatsiooni edendamiseks Euroopas vajalikku rahastamist erasektorilt;

| 95. | soovitab muuta EIP mandaati, et võimaldada rahastada suure riskiga seotud turulähedasi teadusuuringuid ja innovatsiooni; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon laiendaks EIP edukat riskijagamisrahastut (RSFF):






  — | suurendades riskikaitse tegurit; |
| --- | --- | --- |

95.

soovitab muuta EIP mandaati, et võimaldada rahastada suure riskiga seotud turulähedasi teadusuuringuid ja innovatsiooni; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon laiendaks EIP edukat riskijagamisrahastut (RSFF):

—

suurendades riskikaitse tegurit;

| — | suurendades võimalikke garantiisid ja laene kõrge finantsriskiga erafirmadele või avalikele asutustele uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

—

suurendades võimalikke garantiisid ja laene kõrge finantsriskiga erafirmadele või avalikele asutustele uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni jaoks;

| — | panustades 2011. aastal lisaks 500 miljonit eurot ning suurendades rahastamist praeguselt 1 miljardilt eurolt 5 miljardi euroni pärast 2013. aastat, ning |
| --- | --- |

—

panustades 2011. aastal lisaks 500 miljonit eurot ning suurendades rahastamist praeguselt 1 miljardilt eurolt 5 miljardi euroni pärast 2013. aastat, ning

| — | mitmekesistades riskide jagamise struktuure, et tagada ettevõtetele, eelkõige VKEdele, parem ligipääs rahastamisele; |
| --- | --- |

—

mitmekesistades riskide jagamise struktuure, et tagada ettevõtetele, eelkõige VKEdele, parem ligipääs rahastamisele;

| 96. | on seisukohal, et tuleks luua Euroopa innovatsiooni rahastamise fond, et suurendada innovaatilistesse VKEdesse investeerimise võimet tänu riskijagamisele, millesse kaasatakse erasektori ressursid; |
| --- | --- |

96.

on seisukohal, et tuleks luua Euroopa innovatsiooni rahastamise fond, et suurendada innovaatilistesse VKEdesse investeerimise võimet tänu riskijagamisele, millesse kaasatakse erasektori ressursid;

| 97. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku määratleda innovaatilistele alustavatele ettevõtetele suunatud konkreetsed investeeringud; |
| --- | --- |

97.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku määratleda innovaatilistele alustavatele ettevõtetele suunatud konkreetsed investeeringud;

| 98. | kutsub komisjoni üles minema tulevastes raamprogrammides suurema osa turulähedaste uurimisprojektide, sealhulgas näidisprojektide rahastamisel üle võlal ja omakapitalil põhinevatele vahenditele, mis tooksid rohkem erakapitali, nagu CIP, RSFF ja EIF, ning tagada VKEde ligipääs neile vahenditele üle kogu Euroopa; rõhutab (piiriüleste) alustavate ettevõtete rahastamistühimiku täitmise vajadust; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni üles minema tulevastes raamprogrammides suurema osa turulähedaste uurimisprojektide, sealhulgas näidisprojektide rahastamisel üle võlal ja omakapitalil põhinevatele vahenditele, mis tooksid rohkem erakapitali, nagu CIP, RSFF ja EIF, ning tagada VKEde ligipääs neile vahenditele üle kogu Euroopa; rõhutab (piiriüleste) alustavate ettevõtete rahastamistühimiku täitmise vajadust;

| 99. | rõhutab, et rahastamisvahendite kavandamisel on vaja rohkem mõista ettevõtte suuruse, arengu, staadiumi ja tegevussektoriga seotud eripärasid; nõuab kiireid meetmeid, et lahendada kitsaskohad innovatsiooni varajastes etappides, parandades selleks juurdepääsu stardirahale, investorite kaudu rahastamist ning rohkem omakapitalil ja kvaasikapitalil põhinevat rahastamist nii ELi kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

99.

rõhutab, et rahastamisvahendite kavandamisel on vaja rohkem mõista ettevõtte suuruse, arengu, staadiumi ja tegevussektoriga seotud eripärasid; nõuab kiireid meetmeid, et lahendada kitsaskohad innovatsiooni varajastes etappides, parandades selleks juurdepääsu stardirahale, investorite kaudu rahastamist ning rohkem omakapitalil ja kvaasikapitalil põhinevat rahastamist nii ELi kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 100. | rõhutab, et riskikapital on liidus erinevate riiklike eeskirjade ja maksukorralduste tõttu oma arengu täispotentsiaali saavutamisest kaugel; kiidab heaks komisjoni ettepaneku, et 2012. aastaks tagatakse liikmesriikides asutatud riskikapitalifondide piiranguteta toimimine ja investeerimine ELi piires, millega luuakse tõeline ELi riskikapitali ühtne turg; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et riskikapital on liidus erinevate riiklike eeskirjade ja maksukorralduste tõttu oma arengu täispotentsiaali saavutamisest kaugel; kiidab heaks komisjoni ettepaneku, et 2012. aastaks tagatakse liikmesriikides asutatud riskikapitalifondide piiranguteta toimimine ja investeerimine ELi piires, millega luuakse tõeline ELi riskikapitali ühtne turg;

| 101. | kutsub üles edasi arendama VKEde teadusuuringutele ja innovatsiooniteenustele ligipääsu parandamise vahendeid ja mehhanisme (näiteks innovatsioonivautšerid) ja teisi teadmuspõhiseid äriteenuseid (modelleerimine, riskihindamine jne), mis on VKEde jaoks innovatsiooniga tegelemisel ja innovaatiliste lahenduste turuleviimisel väga olulised; |
| --- | --- |

101.

kutsub üles edasi arendama VKEde teadusuuringutele ja innovatsiooniteenustele ligipääsu parandamise vahendeid ja mehhanisme (näiteks innovatsioonivautšerid) ja teisi teadmuspõhiseid äriteenuseid (modelleerimine, riskihindamine jne), mis on VKEde jaoks innovatsiooniga tegelemisel ja innovaatiliste lahenduste turuleviimisel väga olulised;

| 102. | rõhutab toote-teenuse süsteemidest ja funktsionaalsetest ärimudelitest äritegevuse ja keskkonnatõhususe jaoks tõusvat kasu ja kutsub komisjoni üles töötama välja selle valdkonna strateegia; |
| --- | --- |

102.

rõhutab toote-teenuse süsteemidest ja funktsionaalsetest ärimudelitest äritegevuse ja keskkonnatõhususe jaoks tõusvat kasu ja kutsub komisjoni üles töötama välja selle valdkonna strateegia;

| 103. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ümber hindama kogu innovatsioonisüsteemi eesmärgiga eemaldada tarbetud rahalised ja haldusalased piirangud, näiteks:






  — | tagada ülikoolide ning muude teadusuuringute ja tehnoloogiaorganisatsioonide juurdepääs laenudele ja muudele rahastamisvõimalustele; |
| --- | --- | --- |

103.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ümber hindama kogu innovatsioonisüsteemi eesmärgiga eemaldada tarbetud rahalised ja haldusalased piirangud, näiteks:

—

tagada ülikoolide ning muude teadusuuringute ja tehnoloogiaorganisatsioonide juurdepääs laenudele ja muudele rahastamisvõimalustele;

| — | arendada intellektuaalomandi õiguste väärtustamisel põhinevat tehnoloogiasiiret; |
| --- | --- |

—

arendada intellektuaalomandi õiguste väärtustamisel põhinevat tehnoloogiasiiret;

| 104. | avaldab kahetsust, et innovatsioonialane dokumentatsioon peab läbi tegema pika bürokraatliku heakskiiduprotsessi, mis aeglustab innovatsiooni, piirab ELi turu konkurentsivõimet ja takistab teaduslikult põhjendatud teadmiste arengut meditsiiniringkondades, lükates patsientidele tuleneva hüve kaugemale tulevikku; |
| --- | --- |

104.

avaldab kahetsust, et innovatsioonialane dokumentatsioon peab läbi tegema pika bürokraatliku heakskiiduprotsessi, mis aeglustab innovatsiooni, piirab ELi turu konkurentsivõimet ja takistab teaduslikult põhjendatud teadmiste arengut meditsiiniringkondades, lükates patsientidele tuleneva hüve kaugemale tulevikku;

| 105. | rõhutab, et esmatähtsaks tuleb pidada kliinilisi uuringuid käsitleva direktiivi läbivaatamist dialoogis teadlastega, et tagada parem õigusraamistik ravimite väljatöötamiseks ja nende võrdlemiseks kliinilistes uuringutes alternatiivsete ravimeetoditega (nagu on välja toodud nõukogu 6. detsembril 2010 Brüsselis vastu võetud järeldustes innovatsiooni ja solidaarsuse kohta farmaatsiatoodete valdkonnas); |
| --- | --- |

105.

rõhutab, et esmatähtsaks tuleb pidada kliinilisi uuringuid käsitleva direktiivi läbivaatamist dialoogis teadlastega, et tagada parem õigusraamistik ravimite väljatöötamiseks ja nende võrdlemiseks kliinilistes uuringutes alternatiivsete ravimeetoditega (nagu on välja toodud nõukogu 6. detsembril 2010 Brüsselis vastu võetud järeldustes innovatsiooni ja solidaarsuse kohta farmaatsiatoodete valdkonnas);

| 106. | rõhutab, kuivõrd oluline on kasutada uusi teadmisi selleks, et luua uusi ja paremaid võimalusi vähktõve ennetamiseks, avastamiseks ja raviks ning edendada kiirreageerimismehhanisme, tänu millele võiksid need avastused saada patsientidele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, kuivõrd oluline on kasutada uusi teadmisi selleks, et luua uusi ja paremaid võimalusi vähktõve ennetamiseks, avastamiseks ja raviks ning edendada kiirreageerimismehhanisme, tänu millele võiksid need avastused saada patsientidele kättesaadavaks;

| 107. | rõhutab innovatsiooni tähtsust teadmuskolmnurgas ja vajadust arendada finantsperspektiivi ja 2013. aastale järgnevatesse perspektiividesse lõimimiseks välja innovatsioonikultuur; |
| --- | --- |

107.

rõhutab innovatsiooni tähtsust teadmuskolmnurgas ja vajadust arendada finantsperspektiivi ja 2013. aastale järgnevatesse perspektiividesse lõimimiseks välja innovatsioonikultuur;

| 108. | kutsub liikmesriike tihedas koostöös piirkondadega käesoleval rahastamisperioodil kasutama parimal viisil uurimis-, arendus- ja innovaatilise tegevuse struktuurifonde, et aidata lahendada suuri ühiskondlikke probleeme ja püüda saavutada innovatsiooni ja teadusuuringute sidusus ning viia struktuurifondide prioriteedid kooskõlla ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vältima kattumisest tulenevaid kulusid, edendades selleks arukaid ja paremini suunatud spetsialiseerumisstrateegiaid; on seisukohal, et piirkondadele tuleks ette näha stiimulid, et nad sellist Euroopa spetsialiseerumise struktuuri edendaksid; |
| --- | --- |

108.

kutsub liikmesriike tihedas koostöös piirkondadega käesoleval rahastamisperioodil kasutama parimal viisil uurimis-, arendus- ja innovaatilise tegevuse struktuurifonde, et aidata lahendada suuri ühiskondlikke probleeme ja püüda saavutada innovatsiooni ja teadusuuringute sidusus ning viia struktuurifondide prioriteedid kooskõlla ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vältima kattumisest tulenevaid kulusid, edendades selleks arukaid ja paremini suunatud spetsialiseerumisstrateegiaid; on seisukohal, et piirkondadele tuleks ette näha stiimulid, et nad sellist Euroopa spetsialiseerumise struktuuri edendaksid;

| 109. | rõhutab, et innovatsioonile eraldatud ühtekuuluvusvahendid jäävad suures osas kasutamata ebasobivate haldusnõuete ja vajaduse tõttu omavahendite järele, mida rahaliste piirangute perioodil ei ole võimalik leida; märgib, et see asjaolu aitab kaasa liikmesriikidevahelise majanduslõhe suurenemisele, mis on euroala praeguse kriisi keskmes; nõuab reformi ja struktuurifondide ühtlustamist, et muuta need majanduselus osalejate, eelkõige VKEde restruktureerimise jaoks ligipääsetavaks; |
| --- | --- |

109.

rõhutab, et innovatsioonile eraldatud ühtekuuluvusvahendid jäävad suures osas kasutamata ebasobivate haldusnõuete ja vajaduse tõttu omavahendite järele, mida rahaliste piirangute perioodil ei ole võimalik leida; märgib, et see asjaolu aitab kaasa liikmesriikidevahelise majanduslõhe suurenemisele, mis on euroala praeguse kriisi keskmes; nõuab reformi ja struktuurifondide ühtlustamist, et muuta need majanduselus osalejate, eelkõige VKEde restruktureerimise jaoks ligipääsetavaks;

| 110. | usub, et võrdlusnäitajate ja standardite kehtestamine on osutunud mitmes tööstussektoris innovatsiooni ja jätkusuutliku konkurentsivõime edendamise tugevaks taganttõukajaks; jagab nõukoguga seisukohta, et komisjon peaks tegema ettepanekuid, kuidas kiirendada, lihtsustada, vähendada kulusid ja kaasajastada standardimist suurema läbipaistvuse ja sidusrühmade kaasamise kaudu, aidates Euroopal nii kiiremini reageerida maailmaturu innovaatilisele arengule; palub komisjonil tõsiselt kaaluda tulemuslikke innovatsioonimehhanisme, näiteks väärtusahelas sidusrühmasid integreerivate avatud standardite kehtestamist; |
| --- | --- |

110.

usub, et võrdlusnäitajate ja standardite kehtestamine on osutunud mitmes tööstussektoris innovatsiooni ja jätkusuutliku konkurentsivõime edendamise tugevaks taganttõukajaks; jagab nõukoguga seisukohta, et komisjon peaks tegema ettepanekuid, kuidas kiirendada, lihtsustada, vähendada kulusid ja kaasajastada standardimist suurema läbipaistvuse ja sidusrühmade kaasamise kaudu, aidates Euroopal nii kiiremini reageerida maailmaturu innovaatilisele arengule; palub komisjonil tõsiselt kaaluda tulemuslikke innovatsioonimehhanisme, näiteks väärtusahelas sidusrühmasid integreerivate avatud standardite kehtestamist;

| 111. | märgib, et standardimine võib turule juurdepääsu lihtsustamise ja koostalitusvõime suurendamise kaudu aidata kaasa innovatsioonile ja parandada konkurentsivõimet; julgustab komisjoni suurendama jõupingutusi, et edendada Euroopa standardite kaasamist tulevastesse vabakaubanduslepingutesse, eelkõige sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas; |
| --- | --- |

111.

märgib, et standardimine võib turule juurdepääsu lihtsustamise ja koostalitusvõime suurendamise kaudu aidata kaasa innovatsioonile ja parandada konkurentsivõimet; julgustab komisjoni suurendama jõupingutusi, et edendada Euroopa standardite kaasamist tulevastesse vabakaubanduslepingutesse, eelkõige sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas;

| 112. | rõhutab seetõttu, et kõik strateegiad ELi muutmiseks kriisijärgse maailma nõudmistele vastavaks peavad olema juhitud jätkusuutlikust uute töökohtade loomisest; |
| --- | --- |

112.

rõhutab seetõttu, et kõik strateegiad ELi muutmiseks kriisijärgse maailma nõudmistele vastavaks peavad olema juhitud jätkusuutlikust uute töökohtade loomisest;

| 113. | nõuab tungivalt, et komisjon järgiks seitsmenda raamprogrammi (eksperdirühma) vahehindamise soovitust, mille kohaselt palutakse kaaluda uutele vahenditele moratooriumi kehtestamist, kuni olemasolevad vahendid on piisavalt välja arendatud ja asjakohaselt hinnatud; kutsub üles erilisele ettevaatusele, et vältida vahendite rohkusest põhjustatud segadust; |
| --- | --- |

113.

nõuab tungivalt, et komisjon järgiks seitsmenda raamprogrammi (eksperdirühma) vahehindamise soovitust, mille kohaselt palutakse kaaluda uutele vahenditele moratooriumi kehtestamist, kuni olemasolevad vahendid on piisavalt välja arendatud ja asjakohaselt hinnatud; kutsub üles erilisele ettevaatusele, et vältida vahendite rohkusest põhjustatud segadust;

| 114. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile seitsmenda raamprogrammi raames loodud innovatsioonivahendite (näiteks tehnoloogilised platvormid ja Euroopa ühised tehnoloogiaalased algatused) välise hindamise aruanne, ning on arvamusel, et hindamine peaks hõlmama tegevusi, pakkumiskutseid, innovatsiooniprojekte ja tulemusi (kui need on olemas) ning riiklikest või eravahenditest saadud toetust; |
| --- | --- |

114.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile seitsmenda raamprogrammi raames loodud innovatsioonivahendite (näiteks tehnoloogilised platvormid ja Euroopa ühised tehnoloogiaalased algatused) välise hindamise aruanne, ning on arvamusel, et hindamine peaks hõlmama tegevusi, pakkumiskutseid, innovatsiooniprojekte ja tulemusi (kui need on olemas) ning riiklikest või eravahenditest saadud toetust;

| 115. | kutsub 2020. aasta rahastamise eesmärgi valguses, mille kohaselt tuleks teadusuuringutesse ja tehnoloogilistesse arengutesse investeerida 3 % SKPst, ning tunnistades, et teadustegevus ja innovatsioon on ainukesed kindlad vahendid ELi majanduse elavdamiseks, komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada liikmesriikidele vahepealne siduv miinimumeesmärk suurendada teadusuuringute ja tehnoloogiliste arengute rahastamise määra ligikaudu 1 %ni SKPst kuni 2015. aastani; |
| --- | --- |

115.

kutsub 2020. aasta rahastamise eesmärgi valguses, mille kohaselt tuleks teadusuuringutesse ja tehnoloogilistesse arengutesse investeerida 3 % SKPst, ning tunnistades, et teadustegevus ja innovatsioon on ainukesed kindlad vahendid ELi majanduse elavdamiseks, komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada liikmesriikidele vahepealne siduv miinimumeesmärk suurendada teadusuuringute ja tehnoloogiliste arengute rahastamise määra ligikaudu 1 %ni SKPst kuni 2015. aastani;

| 116. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et innovatsioon on majanduslikule arengule oluline ja Euroopa Liidul on vaja täiendavalt palgata ligi üks miljon teadlast selleks, et täita Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud eesmärk investeerida 3 % ELi sisemajanduse koguproduktist teadus- ja arendustegevusse; on arvamusel, et seda eesmärki on kergem saavutada, kui tõsta oluliselt naisteadlaste arvu, sest praegu on avalikus sektoris ja kõrghariduse valdkonnas töötavatest teadlastest ainult 39 % naised ja erasektoris töötavatest teadlastest moodustavad naised 19 % (6); |
| --- | --- |

116.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et innovatsioon on majanduslikule arengule oluline ja Euroopa Liidul on vaja täiendavalt palgata ligi üks miljon teadlast selleks, et täita Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud eesmärk investeerida 3 % ELi sisemajanduse koguproduktist teadus- ja arendustegevusse; on arvamusel, et seda eesmärki on kergem saavutada, kui tõsta oluliselt naisteadlaste arvu, sest praegu on avalikus sektoris ja kõrghariduse valdkonnas töötavatest teadlastest ainult 39 % naised ja erasektoris töötavatest teadlastest moodustavad naised 19 % (6);

| 117. | toetab eesmärki suurendada aastaks 2020 teadlaste arvu ELis ühe miljoni võrra ja märgib, et selline ulatuslik investeering on mitmekordistava mõjuga tööhõivele, kuid märgib ühtlasi, et tegemist on väga ambitsioonika eesmärgiga, mis nõuab eraldi eesmärkide püstitamist igale konkreetsele riigile, samuti eesmärgipäraseid jõupingutusi; täheldab, et avalikul sektoril ei pruugi olla piisavalt vajaminevaid rahalisi vahendeid ja kuigi kõrgharidusasutustes ja riiklikes uurimisinstituutides on suur vajadus teadlaste töökohtade arvu suurendada, asub valdav osa uutest teadlastest tööle erasektorisse; rõhutab, et tähelepanu ei tule pöörata mitte niivõrd teadlaste arvule kui nende uuendusvõimele, nende hariduse kvaliteedile, üleeuroopalisele tööjaotusele teaduse valdkonnas, teadustegevuse ressurssidele ja teadustöö kvaliteedile; |
| --- | --- |

117.

toetab eesmärki suurendada aastaks 2020 teadlaste arvu ELis ühe miljoni võrra ja märgib, et selline ulatuslik investeering on mitmekordistava mõjuga tööhõivele, kuid märgib ühtlasi, et tegemist on väga ambitsioonika eesmärgiga, mis nõuab eraldi eesmärkide püstitamist igale konkreetsele riigile, samuti eesmärgipäraseid jõupingutusi; täheldab, et avalikul sektoril ei pruugi olla piisavalt vajaminevaid rahalisi vahendeid ja kuigi kõrgharidusasutustes ja riiklikes uurimisinstituutides on suur vajadus teadlaste töökohtade arvu suurendada, asub valdav osa uutest teadlastest tööle erasektorisse; rõhutab, et tähelepanu ei tule pöörata mitte niivõrd teadlaste arvule kui nende uuendusvõimele, nende hariduse kvaliteedile, üleeuroopalisele tööjaotusele teaduse valdkonnas, teadustegevuse ressurssidele ja teadustöö kvaliteedile;

| 118. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon toetab avatud ja koostöötahtelist innovatsiooni, mis annab pikaajalist sotsiaalset ja majanduslikku kasu; kiidab sellega seoses heaks komisjoni lubaduse levitada, edastada ja kasutada teadustulemusi, sealhulgas võimaldada vaba juurdepääsu väljaannetele ja andmetele, mis on saadud avaliku sektori rahastatud uurimistegevuse tulemusel; ergutab komisjoni otsima vajalikke vahendeid nende eesmärkide saavutamiseks ning rõhutab Euroopa digitaalse raamatukogu (EUROPEANA) rolli selles valdkonnas; |
| --- | --- |

118.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon toetab avatud ja koostöötahtelist innovatsiooni, mis annab pikaajalist sotsiaalset ja majanduslikku kasu; kiidab sellega seoses heaks komisjoni lubaduse levitada, edastada ja kasutada teadustulemusi, sealhulgas võimaldada vaba juurdepääsu väljaannetele ja andmetele, mis on saadud avaliku sektori rahastatud uurimistegevuse tulemusel; ergutab komisjoni otsima vajalikke vahendeid nende eesmärkide saavutamiseks ning rõhutab Euroopa digitaalse raamatukogu (EUROPEANA) rolli selles valdkonnas;

Ühtne turg ja intellektuaalomand

| 119. | rõhutab, et Euroopa ühtne turg peab kiiresti kehtima hakkama kõigile kaupadele ja teenustele, sealhulgas innovaatilistele tervishoiutoodetele, tehes need kättesaadavaks 500 miljonile tarbijale; kordab, et Euroopa ühtse turu üheks suureks probleemiks on seaduste ja valideerimisprotsesside killustatus; |
| --- | --- |

119.

rõhutab, et Euroopa ühtne turg peab kiiresti kehtima hakkama kõigile kaupadele ja teenustele, sealhulgas innovaatilistele tervishoiutoodetele, tehes need kättesaadavaks 500 miljonile tarbijale; kordab, et Euroopa ühtse turu üheks suureks probleemiks on seaduste ja valideerimisprotsesside killustatus;

| 120. | toob esile asjaolu, et mõnes sektoris, näiteks tervishoiu valdkonnas, on teadusuuringute tulemused liikunud innovatsiooni suunas alati, kui teadus on seda võimaldanud, mistõttu leiab, et komisjoni pessimism innovatsiooni suhtes on paljudel juhtudel õigustamatu; |
| --- | --- |

120.

toob esile asjaolu, et mõnes sektoris, näiteks tervishoiu valdkonnas, on teadusuuringute tulemused liikunud innovatsiooni suunas alati, kui teadus on seda võimaldanud, mistõttu leiab, et komisjoni pessimism innovatsiooni suhtes on paljudel juhtudel õigustamatu;

| 121. | rõhutab, et praegused litsentsimistavad aitavad ELi siseturu killustamisele kaasa; märgib, et hoolimata edusammudest ei ole küllaldaselt täidetud tarbijate nõudlust piiriüleselt ja internetis kasutatavate mitmel territooriumil kehtivate ja mitut valdkonda hõlmavate litsentside järele; |
| --- | --- |

121.

rõhutab, et praegused litsentsimistavad aitavad ELi siseturu killustamisele kaasa; märgib, et hoolimata edusammudest ei ole küllaldaselt täidetud tarbijate nõudlust piiriüleselt ja internetis kasutatavate mitmel territooriumil kehtivate ja mitut valdkonda hõlmavate litsentside järele;

| 122. | tuletab meelde, et ELi eesmärk on edendada kultuuri- ja loometööstust nii võrgukeskkonnas kui ka väljaspool seda, ning on arvamusel, et lõppeesmärk peaks olema üleeuroopaliste litsentside laialdane kasutamine kooskõlas turu ja tarbijate nõudlusega ning kui seda ei suudeta kiiresti saavutada, tuleks hinnata põhjalikult vajalikke õigusakte, milles käsitletakse kõiki tõhusa ELi siseturu loomise teel olevaid võimalikke takistusi, sealhulgas territoriaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

122.

tuletab meelde, et ELi eesmärk on edendada kultuuri- ja loometööstust nii võrgukeskkonnas kui ka väljaspool seda, ning on arvamusel, et lõppeesmärk peaks olema üleeuroopaliste litsentside laialdane kasutamine kooskõlas turu ja tarbijate nõudlusega ning kui seda ei suudeta kiiresti saavutada, tuleks hinnata põhjalikult vajalikke õigusakte, milles käsitletakse kõiki tõhusa ELi siseturu loomise teel olevaid võimalikke takistusi, sealhulgas territoriaalsuse põhimõtet;

| 123. | kiidab heaks Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi ülevaatamise komisjoni poolt ja julgustab komisjoni tagama, et võetakse vajalikud meetmed ühesuguse kaitse tagamiseks kaubamärkidele nii võrgukeskkonnas kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

123.

kiidab heaks Euroopa Liidu kaubamärgisüsteemi ülevaatamise komisjoni poolt ja julgustab komisjoni tagama, et võetakse vajalikud meetmed ühesuguse kaitse tagamiseks kaubamärkidele nii võrgukeskkonnas kui ka väljaspool seda;

| 124. | rõhutab, et tugev, tasakaalustatud ja asjakohaselt rakendatud intellektuaalse omandi kaitse süsteem, mis aitab kaasa suuremale läbipaistvusele ja hoiab ära killustatuse, kuulub innovatsiooniks vajalike tingimuste põhiraamistikku; kiidab heaks komisjoni jõupingutused hoida ära intellektuaalomandi õiguste muutumine konkurentsi ja innovatsiooni tõkkeks; kutsub komisjoni üles välja arendama põhjalikku intellektuaalse omandi kaitse strateegiat ning võimaluse korral esitama seadusandlikke ettepanekuid, milles oleks leitud tasakaal leiutajate õiguste ning teadmiste ja leiutuste laia kasutuse ja neile ligipääsu edendamise vahel; |
| --- | --- |

124.

rõhutab, et tugev, tasakaalustatud ja asjakohaselt rakendatud intellektuaalse omandi kaitse süsteem, mis aitab kaasa suuremale läbipaistvusele ja hoiab ära killustatuse, kuulub innovatsiooniks vajalike tingimuste põhiraamistikku; kiidab heaks komisjoni jõupingutused hoida ära intellektuaalomandi õiguste muutumine konkurentsi ja innovatsiooni tõkkeks; kutsub komisjoni üles välja arendama põhjalikku intellektuaalse omandi kaitse strateegiat ning võimaluse korral esitama seadusandlikke ettepanekuid, milles oleks leitud tasakaal leiutajate õiguste ning teadmiste ja leiutuste laia kasutuse ja neile ligipääsu edendamise vahel;

| 125. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks selle tagamisele, et VKEd saaksid intellektuaal- ja tööstusomandi õiguseid tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

125.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks selle tagamisele, et VKEd saaksid intellektuaal- ja tööstusomandi õiguseid tõhusalt kasutada;

| 126. | on seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse VKEdel intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ette tulnud probleeme vastavalt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” raames kehtestatud põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, kohaldades VKEde suhtes muu hulgas mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

126.

on seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse VKEdel intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ette tulnud probleeme vastavalt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” raames kehtestatud põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, kohaldades VKEde suhtes muu hulgas mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 127. | on seisukohal, et intellektuaalomandiõiguse hästitoimiv jõustamine motiveerib ettevõtjaid arendama uuenduslikke tooteid ja suurendab seega tarbijatele kättesaadavate kaupade ja teenuste valikut; |
| --- | --- |

127.

on seisukohal, et intellektuaalomandiõiguse hästitoimiv jõustamine motiveerib ettevõtjaid arendama uuenduslikke tooteid ja suurendab seega tarbijatele kättesaadavate kaupade ja teenuste valikut;

| 128. | kutsub üles kasutusele võtma tasakaalustatud ühtset Euroopa patenti; kiidab heaks nõukogu laia toetuse põhjalikumale koostööle, mille eesmärk on alustada ELi ühtse patendisüsteemiga 2011. aastal; |
| --- | --- |

128.

kutsub üles kasutusele võtma tasakaalustatud ühtset Euroopa patenti; kiidab heaks nõukogu laia toetuse põhjalikumale koostööle, mille eesmärk on alustada ELi ühtse patendisüsteemiga 2011. aastal;

| 129. | juhib tähelepanu asjaolule, et on vaja vastu võtta ühtne Euroopa patent ja Euroopa äriühingu põhikiri, et edendada üleminekut ühendusevälisele kaubandusele; rõhutab vajadust vähendada kulusid ELi patentidele ja intellektuaalomandi õigustele, võttes arvesse olemasolevaid majanduslikke erinevusi ELi liikmesriikide vahel, et muuta need konkurentsivõimelisemaks võrreldes Ameerika Ühendriikide ja Jaapani hindadega; |
| --- | --- |

129.

juhib tähelepanu asjaolule, et on vaja vastu võtta ühtne Euroopa patent ja Euroopa äriühingu põhikiri, et edendada üleminekut ühendusevälisele kaubandusele; rõhutab vajadust vähendada kulusid ELi patentidele ja intellektuaalomandi õigustele, võttes arvesse olemasolevaid majanduslikke erinevusi ELi liikmesriikide vahel, et muuta need konkurentsivõimelisemaks võrreldes Ameerika Ühendriikide ja Jaapani hindadega;

| 130. | kutsub üles 2014. aastaks lõpule viima Euroopa teadusruumi, mis on asutamislepingust tulenev kohustus ning võimaldab ELil hoida ja tööle saada oma ala parimaid, et tagada teadlastele maksimaalne liikumisvõimalus ning edendada teadus- ja tehnoloogiainstituutide piiriülest tegevust ja uurimistulemuste levitamist, edastamist ja kasutamist; rõhutab, et seetõttu on asjakohaste rahastamismehhanismide väljatöötamine keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

130.

kutsub üles 2014. aastaks lõpule viima Euroopa teadusruumi, mis on asutamislepingust tulenev kohustus ning võimaldab ELil hoida ja tööle saada oma ala parimaid, et tagada teadlastele maksimaalne liikumisvõimalus ning edendada teadus- ja tehnoloogiainstituutide piiriülest tegevust ja uurimistulemuste levitamist, edastamist ja kasutamist; rõhutab, et seetõttu on asjakohaste rahastamismehhanismide väljatöötamine keskse tähtsusega;

| 131. | rõhutab vajadust edendada meetmeid, mis julgustavad teadlasi jääma oma liikmesriikidesse, ja luua selleks atraktiivseid töötingimusi riiklike uurimisinstituutide juurde; |
| --- | --- |

131.

rõhutab vajadust edendada meetmeid, mis julgustavad teadlasi jääma oma liikmesriikidesse, ja luua selleks atraktiivseid töötingimusi riiklike uurimisinstituutide juurde;

| 132. | on seisukohal, et tõhusas innovatsiooni- ja majanduskasvu poliitikas tuleb vältimatult investeerida teadusuuringute programmidesse, mis hõlbustaksid teadlaste liikuvust ja vahetust rahvusvahelisel tasandil ning tugevdaksid teadus- ja ärivaldkondade vahelist koostööd (Marie Curie nimelised meetmed); |
| --- | --- |

132.

on seisukohal, et tõhusas innovatsiooni- ja majanduskasvu poliitikas tuleb vältimatult investeerida teadusuuringute programmidesse, mis hõlbustaksid teadlaste liikuvust ja vahetust rahvusvahelisel tasandil ning tugevdaksid teadus- ja ärivaldkondade vahelist koostööd (Marie Curie nimelised meetmed);

| 133. | rõhutab, et nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil tuleb luua soodsad tingimused ja stiimulid doktoriõppes õppimise, aga ka uuenduslikus teadustegevuses osalemise edendamiseks, et sel viisil ennetada ajude äravoolu ja võimaldada ELil saada olulist kasu, tugevdades liidu konkurentsivõimet kõrgetasemelise uuendusliku teadustegevuse ning uurimuste kaudu; |
| --- | --- |

133.

rõhutab, et nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil tuleb luua soodsad tingimused ja stiimulid doktoriõppes õppimise, aga ka uuenduslikus teadustegevuses osalemise edendamiseks, et sel viisil ennetada ajude äravoolu ja võimaldada ELil saada olulist kasu, tugevdades liidu konkurentsivõimet kõrgetasemelise uuendusliku teadustegevuse ning uurimuste kaudu;

| 134. | nõuab ühenduse kaubamärki käsitlevate õigusaktide kiiret läbivaatamist ja sellega seoses asjakohaste meetmete võtmist, et tagada, et kaubamärkidel on sama kaitsetase võrgukeskkonnas ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

134.

nõuab ühenduse kaubamärki käsitlevate õigusaktide kiiret läbivaatamist ja sellega seoses asjakohaste meetmete võtmist, et tagada, et kaubamärkidel on sama kaitsetase võrgukeskkonnas ja väljaspool seda;

| 135. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle intellektuaalomandiõiguse ja litsentside alase Euroopa teadmusturu väljaarendamiseks 2011. aasta lõpuks ning kasutamata intellektuaalomandile ligipääsu lihtsustamise üle, ergutades muu hulgas ühiste patendiplatvormide ja patentide ühiskasutuse juurutamist; |
| --- | --- |

135.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle intellektuaalomandiõiguse ja litsentside alase Euroopa teadmusturu väljaarendamiseks 2011. aasta lõpuks ning kasutamata intellektuaalomandile ligipääsu lihtsustamise üle, ergutades muu hulgas ühiste patendiplatvormide ja patentide ühiskasutuse juurutamist;

| 136. | nõuab, et komisjon esitaks vajalikud õigusakti ettepanekud täielikult toimiva digitaalse ühtse turu loomiseks 2015. aastaks, kuna see parandaks märkimisväärselt uuendustegevuse raamtingimusi; rõhutab, et algatused peavad olema ambitsioonikad eelkõige tähtsamates valdkondades, nagu autoriõigus, e-kaubandus (sh e-kaubanduse tarbijapoliitika) ja avaliku sektori teabe kasutamine; |
| --- | --- |

136.

nõuab, et komisjon esitaks vajalikud õigusakti ettepanekud täielikult toimiva digitaalse ühtse turu loomiseks 2015. aastaks, kuna see parandaks märkimisväärselt uuendustegevuse raamtingimusi; rõhutab, et algatused peavad olema ambitsioonikad eelkõige tähtsamates valdkondades, nagu autoriõigus, e-kaubandus (sh e-kaubanduse tarbijapoliitika) ja avaliku sektori teabe kasutamine;

| 137. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma innovatsioonipoliitika keskmesse ühtse turu väljakujundamise, sh meetmed digitaalse ühtse turu edendamiseks, kuna sellega tagatakse tarbijatele paremad hinnad ja parem kvaliteet, toetatakse uuenduslike toodete arendamist, edendatakse töökohtade loomist ELis ja luuakse ELile uusi kasvuvõimalusi juhtivatel turgudel; |
| --- | --- |

137.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma innovatsioonipoliitika keskmesse ühtse turu väljakujundamise, sh meetmed digitaalse ühtse turu edendamiseks, kuna sellega tagatakse tarbijatele paremad hinnad ja parem kvaliteet, toetatakse uuenduslike toodete arendamist, edendatakse töökohtade loomist ELis ja luuakse ELile uusi kasvuvõimalusi juhtivatel turgudel;

| 138. | märgib, et kui soovitakse liikuda ühtse innovatsioonituru suunas, tuleb kokku leppida, kuidas hinnata otsest ja kaudset, lühi- ja pikaajalist majanduslikku ja sotsiaalset kasu; |
| --- | --- |

138.

märgib, et kui soovitakse liikuda ühtse innovatsioonituru suunas, tuleb kokku leppida, kuidas hinnata otsest ja kaudset, lühi- ja pikaajalist majanduslikku ja sotsiaalset kasu;

Riigihanked

| 139. | meenutab, et riigihangetel, mis moodustavad 17 % ELi iga-aastasest SKPst, on Euroopa ühtsel turul ja innovatsiooni stimuleerimise juures oluline roll; |
| --- | --- |

139.

meenutab, et riigihangetel, mis moodustavad 17 % ELi iga-aastasest SKPst, on Euroopa ühtsel turul ja innovatsiooni stimuleerimise juures oluline roll;

| 140. | soovitab tungivalt liikmesriikidel kasutada ühiskonna probleemide lahendamiseks suunatud riigihankeid strateegiliselt innovatsiooni ergutamiseks ja suunata oma hanke-eelarve innovaatilistele, jätkusuutlikele ja ökotõhusatele toodetele, protsessidele ja teenustele, võttes arvesse, et odavaim pakkumine ei pruugi alati osutuda majanduslikult kõige elujõulisemaks; kutsub seetõttu komisjoni üles:






  — | oma seadusandlikes ettepanekutes innovatsioonile riigihangete abil kaasa aitama, sealhulgas andma ülevaadet kommertskasutusele eelnevate hangete võimalustest, |
| --- | --- | --- |

140.

soovitab tungivalt liikmesriikidel kasutada ühiskonna probleemide lahendamiseks suunatud riigihankeid strateegiliselt innovatsiooni ergutamiseks ja suunata oma hanke-eelarve innovaatilistele, jätkusuutlikele ja ökotõhusatele toodetele, protsessidele ja teenustele, võttes arvesse, et odavaim pakkumine ei pruugi alati osutuda majanduslikult kõige elujõulisemaks; kutsub seetõttu komisjoni üles:

—

oma seadusandlikes ettepanekutes innovatsioonile riigihangete abil kaasa aitama, sealhulgas andma ülevaadet kommertskasutusele eelnevate hangete võimalustest,

| — | pakkuma võimalusi kasutada ELi kaasrahastamist struktuurifondide kaudu stiimulina piirkondlike ja kohalike avaliku sektori asutuste jaoks, |
| --- | --- |

—

pakkuma võimalusi kasutada ELi kaasrahastamist struktuurifondide kaudu stiimulina piirkondlike ja kohalike avaliku sektori asutuste jaoks,

| — | avaldama parima tava suuniseid ja koolitusprogramme riigihangete korraldajatele liikmesriigi tasandil, et arendada kompleksselt oskusi kommertskasutusele eelnevate ja innovaatiliste hangete vallas; |
| --- | --- |

—

avaldama parima tava suuniseid ja koolitusprogramme riigihangete korraldajatele liikmesriigi tasandil, et arendada kompleksselt oskusi kommertskasutusele eelnevate ja innovaatiliste hangete vallas;

| 141. | nõuab kindlalt, et innovatsioon peab olema riikliku poliitika põhiosis sellistes valdkondades nagu keskkond, vesi, energia, transport, telekommunikatsioon, tervishoid ja haridus; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni piiriülest levikut ja omaksvõttu avalikus sektoris, eraettevõtetes ja eriti VKEdes; |
| --- | --- |

141.

nõuab kindlalt, et innovatsioon peab olema riikliku poliitika põhiosis sellistes valdkondades nagu keskkond, vesi, energia, transport, telekommunikatsioon, tervishoid ja haridus; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni piiriülest levikut ja omaksvõttu avalikus sektoris, eraettevõtetes ja eriti VKEdes;

| 142. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid avaliku sektori pingutusi innovaatiliste põhimõtete rakendamisel ja käivitaksid avaliku sektori innovatsiooni alase uue teadusuuringute programmi näiteks e-valitsuse, e-tervishoiu ja e-hangete valdkonnas ning levitaksid avalikus halduses häid tavasid, millega vähendatakse bürokraatiat ja võetakse omaks kodanikukeskne poliitika; rõhutab, et avalikul sektoril on täita tähtis osa selles, et avalikkus hakkaks digitaalset siseturgu rohkem usaldama; |
| --- | --- |

142.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid avaliku sektori pingutusi innovaatiliste põhimõtete rakendamisel ja käivitaksid avaliku sektori innovatsiooni alase uue teadusuuringute programmi näiteks e-valitsuse, e-tervishoiu ja e-hangete valdkonnas ning levitaksid avalikus halduses häid tavasid, millega vähendatakse bürokraatiat ja võetakse omaks kodanikukeskne poliitika; rõhutab, et avalikul sektoril on täita tähtis osa selles, et avalikkus hakkaks digitaalset siseturgu rohkem usaldama;

| 143. | palub komisjonil, liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel propageerida e-hangete kasutamist ning eelkõige kommertskasutusele eelnevate hangete kasutuselevõttu, sh ühis- ja elektrooniliste hangete kasutamist, pöörates samal ajal nõuetekohast tähelepanu andmekaitse-eeskirjade järgimisele, mis on ELi innovatsioonistrateegia koostisosa; palub komisjonil riigihankeid käsitleva õigusliku raamistiku üldise läbivaatamise osana eeskätt täpsustada ja lihtsustada asjaomaseid eeskirju ning võimaldada hankijatel läbipaistvamalt kasutada kommertskasutusele eelnevat hanget; palub komisjonil ja liikmesriikidel soodustada ka täpsete ja tõsiste sotsiaalsete, keskkonnaalaste, õiglase kaubanduse ja innovatsiooni kriteeriumide läbipaistvat kasutamist riigihangetes, pärssimata sealjuures VKEde aktiivset osalemist uute ja innovaatiliste lahenduste väljatöötamisel ja järgides kehtivaid konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

143.

palub komisjonil, liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel propageerida e-hangete kasutamist ning eelkõige kommertskasutusele eelnevate hangete kasutuselevõttu, sh ühis- ja elektrooniliste hangete kasutamist, pöörates samal ajal nõuetekohast tähelepanu andmekaitse-eeskirjade järgimisele, mis on ELi innovatsioonistrateegia koostisosa; palub komisjonil riigihankeid käsitleva õigusliku raamistiku üldise läbivaatamise osana eeskätt täpsustada ja lihtsustada asjaomaseid eeskirju ning võimaldada hankijatel läbipaistvamalt kasutada kommertskasutusele eelnevat hanget; palub komisjonil ja liikmesriikidel soodustada ka täpsete ja tõsiste sotsiaalsete, keskkonnaalaste, õiglase kaubanduse ja innovatsiooni kriteeriumide läbipaistvat kasutamist riigihangetes, pärssimata sealjuures VKEde aktiivset osalemist uute ja innovaatiliste lahenduste väljatöötamisel ja järgides kehtivaid konkurentsieeskirju;

| 144. | märgib, et innovaatilised VKEd seisavad lisaks muudele tõketele silmitsi probleemidega ligipääsul rahastamisele, mis on vajalik rahvusvahelises ulatuses tegutsemiseks ja rahvusvahelise kaubanduskrediidi kindlustuse saamiseks, ja rõhutab vajadust rakendada VKEde toetuseks läbivaadatud ettevõtlusalgatuse „Small Business Act” ja oodatava, rahvusvahelist kaubanduspoliitikat ja VKEsid käsitleva teatise raames uusi toetusmeetmeid; |
| --- | --- |

144.

märgib, et innovaatilised VKEd seisavad lisaks muudele tõketele silmitsi probleemidega ligipääsul rahastamisele, mis on vajalik rahvusvahelises ulatuses tegutsemiseks ja rahvusvahelise kaubanduskrediidi kindlustuse saamiseks, ja rõhutab vajadust rakendada VKEde toetuseks läbivaadatud ettevõtlusalgatuse „Small Business Act” ja oodatava, rahvusvahelist kaubanduspoliitikat ja VKEsid käsitleva teatise raames uusi toetusmeetmeid;

| 145. | rõhutab, et riigihangete turule ligipääsu saamiseks on vajalik rahvusvaheline vastastikkuse põhimõte, mis aitaks ELi ettevõtetel õiglastel tingimustel rahvusvaheliselt konkureerida; |
| --- | --- |

145.

rõhutab, et riigihangete turule ligipääsu saamiseks on vajalik rahvusvaheline vastastikkuse põhimõte, mis aitaks ELi ettevõtetel õiglastel tingimustel rahvusvaheliselt konkureerida;

| 146. | rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu mittetariifsetele tõketele, millest tollimaksude järkjärgulise vähendamise või kaotamise tulemusel on saamas rahvusvahelise kaubanduse peamine takistus; peab põhjendamatuks kõiki piiranguid, mis on põhjustatud kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade ebajärjekindlast rakendamisest; peab samas selle asemel põhjendatuks piiranguid, mis tulenevad ametivõimude kaubandusega mitteseotud õigustatud seadusandlikest ja haldusmeetmetest, millel on kaubandusele tahtmatuid tagajärgi ja mille eemaldamise üle tuleb avalikult nõu pidada ja arutleda; |
| --- | --- |

146.

rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu mittetariifsetele tõketele, millest tollimaksude järkjärgulise vähendamise või kaotamise tulemusel on saamas rahvusvahelise kaubanduse peamine takistus; peab põhjendamatuks kõiki piiranguid, mis on põhjustatud kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade ebajärjekindlast rakendamisest; peab samas selle asemel põhjendatuks piiranguid, mis tulenevad ametivõimude kaubandusega mitteseotud õigustatud seadusandlikest ja haldusmeetmetest, millel on kaubandusele tahtmatuid tagajärgi ja mille eemaldamise üle tuleb avalikult nõu pidada ja arutleda;

| 147. | tunnistab, et tehnoloogia edasiandmine majandusarengu huvides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks peab olema ELi kaubanduspoliitika tähtis aspekt, aga komisjon peaks rakendama järelevalvet ELi kõrgtehnoloogiliste oskuste edasiandmise üle kolmandatesse riikidesse, et saada parem ülevaade innovatsioonimustritest ja tulevastest arengusuundadest ning vältida ebaausat konkurentsi; |
| --- | --- |

147.

tunnistab, et tehnoloogia edasiandmine majandusarengu huvides ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks peab olema ELi kaubanduspoliitika tähtis aspekt, aga komisjon peaks rakendama järelevalvet ELi kõrgtehnoloogiliste oskuste edasiandmise üle kolmandatesse riikidesse, et saada parem ülevaade innovatsioonimustritest ja tulevastest arengusuundadest ning vältida ebaausat konkurentsi;

| 148. | rõhutab tähtsat osa, mida VKEdel on võimalik täita, kui riigihangete eeskirjad koostatakse nii, et nende nõuded (kaasa arvatud kapitalinõuded ja lepingute maht) on kohandatavad vastavalt osalevate ettevõtete suurusele; |
| --- | --- |

148.

rõhutab tähtsat osa, mida VKEdel on võimalik täita, kui riigihangete eeskirjad koostatakse nii, et nende nõuded (kaasa arvatud kapitalinõuded ja lepingute maht) on kohandatavad vastavalt osalevate ettevõtete suurusele;

| 149. | rõhutab, kui oluline on, et EL ja liikmesriigid teeksid teaduskoostööd kolmandate riikidega; on seisukohal, et ELi ettevõtetele tuleb tagada parem juurdepääs teadusuuringutele ja arenguprogrammidele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

149.

rõhutab, kui oluline on, et EL ja liikmesriigid teeksid teaduskoostööd kolmandate riikidega; on seisukohal, et ELi ettevõtetele tuleb tagada parem juurdepääs teadusuuringutele ja arenguprogrammidele kolmandates riikides;

| 150. | rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid tegutsema kooskõlastatult kolmandate riikidega seotud teadus- ja tehnoloogiaalaste kokkulepete ja meetmete suhtes; on seisukohal, et kaaluda tuleks võimalusi, mida annavad ELi ja liikmesriikide raamkokkuleppe kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

150.

rõhutab, et EL ja liikmesriigid peaksid tegutsema kooskõlastatult kolmandate riikidega seotud teadus- ja tehnoloogiaalaste kokkulepete ja meetmete suhtes; on seisukohal, et kaaluda tuleks võimalusi, mida annavad ELi ja liikmesriikide raamkokkuleppe kolmandate riikidega;

Euroopa innovatsioonipartnerlused (EIPd)

| 151. | tuletab meelde oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni EIPde kohta, milles:






  — | rõhutatakse kõigile EIPdele kehtivat ressursside aruka kasutamise põhimõtet, millega seeläbi edendatakse ressursitõhusust, arukat tarbimist ning tõhusat tootmist ja haldust kogu tarneahelas; |
| --- | --- | --- |

151.

tuletab meelde oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni EIPde kohta, milles:

—

rõhutatakse kõigile EIPdele kehtivat ressursside aruka kasutamise põhimõtet, millega seeläbi edendatakse ressursitõhusust, arukat tarbimist ning tõhusat tootmist ja haldust kogu tarneahelas;

| — | kiidetakse heaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamise katseprojekti käivitamine; |
| --- | --- |

—

kiidetakse heaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamise katseprojekti käivitamine;

| 152. | rõhutab, et:






  — | EIPde arv ei tohi ületada ühiskonna ees seisvate suurte ülesannete hulka ning nad peavad olema nendega kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

152.

rõhutab, et:

—

EIPde arv ei tohi ületada ühiskonna ees seisvate suurte ülesannete hulka ning nad peavad olema nendega kooskõlas;

| — | EIPd peavad tekitama inspiratsiooni, seades kaugeleulatuvaid, kuid saavutatavaid kõrgeid eesmärke, mis keskenduvad mõjule, selgetele tulemustele ja koosnevad konkreetsetest vaheeesmärkidest; |
| --- | --- |

—

EIPd peavad tekitama inspiratsiooni, seades kaugeleulatuvaid, kuid saavutatavaid kõrgeid eesmärke, mis keskenduvad mõjule, selgetele tulemustele ja koosnevad konkreetsetest vaheeesmärkidest;

| — | EIPd peavad tekitama koostoime ja vastama SMARTi põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

EIPd peavad tekitama koostoime ja vastama SMARTi põhimõtetele;

| — | EIPsid peavad komisjonis haldama ja koordineerima rohkem kui kaks poliitikavaldkonda (peadirektoraati); |
| --- | --- |

—

EIPsid peavad komisjonis haldama ja koordineerima rohkem kui kaks poliitikavaldkonda (peadirektoraati);

| — | EIPd peavad koondama ja paremini koordineerima kõiki olemasolevaid uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni vahendeid ja algatusi, sealhulgas Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovatsiooniühendusi, kuid samas vältima tarbetut dubleerimist; |
| --- | --- |

—

EIPd peavad koondama ja paremini koordineerima kõiki olemasolevaid uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni vahendeid ja algatusi, sealhulgas Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovatsiooniühendusi, kuid samas vältima tarbetut dubleerimist;

| — | EIPd peavad tagama kõigi asjassepuutuvate avalike ja erapartnerite, sealhulgas VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise tarneahelates ning tulevaste partnerluste valikul, arendamisel ja toimimisel; |
| --- | --- |

—

EIPd peavad tagama kõigi asjassepuutuvate avalike ja erapartnerite, sealhulgas VKEde ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemise tarneahelates ning tulevaste partnerluste valikul, arendamisel ja toimimisel;

kutsub Euroopa Komisjoni seetõttu üles edendama ja toetama teisi Euroopa innovatsioonipartnerluste põhimõttele tuginevaid algatusi;

| 153. | peab täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonnas eeskujuväärivaks katsepartnerluse eesmärki pikendada aastaks 2020 tervena elatud eluaega kahe aasta võrra, ning on seisukohal, et kõikidele innovatsioonipartnerlustele tuleb määrata selged eesmärgid, kuna vastupidisel juhul jääksid uuenduslikud meetmed tulevikuvisiooni ja motivatsioonita ning muutub keeruliseks mõõdetavate vahe- ja osaeesmärkide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

153.

peab täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonnas eeskujuväärivaks katsepartnerluse eesmärki pikendada aastaks 2020 tervena elatud eluaega kahe aasta võrra, ning on seisukohal, et kõikidele innovatsioonipartnerlustele tuleb määrata selged eesmärgid, kuna vastupidisel juhul jääksid uuenduslikud meetmed tulevikuvisiooni ja motivatsioonita ning muutub keeruliseks mõõdetavate vahe- ja osaeesmärkide kindlaksmääramine;

| 154. | tunneb heameelt Euroopa innovatsioonipartnerluste üle, mille eesmärk on suurendada ja kooskõlastada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, samuti paremini kooskõlastada riigihankeid, et kiirendada uuenduste turulejõudmist; rõhutab siiski, et riigihankepoliitika kavandamine ei tohi kaasa tuua eraturu asendamist ja konkurentsi moonutamist, vaid nende mõjuvõimu suurendamist ja innovatsiooni leviku stimuleerimist, hoides samal ajal turud avatuna, et uutes suundades edasi liikuda; |
| --- | --- |

154.

tunneb heameelt Euroopa innovatsioonipartnerluste üle, mille eesmärk on suurendada ja kooskõlastada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, samuti paremini kooskõlastada riigihankeid, et kiirendada uuenduste turulejõudmist; rõhutab siiski, et riigihankepoliitika kavandamine ei tohi kaasa tuua eraturu asendamist ja konkurentsi moonutamist, vaid nende mõjuvõimu suurendamist ja innovatsiooni leviku stimuleerimist, hoides samal ajal turud avatuna, et uutes suundades edasi liikuda;

| 155. | kutsub komisjoni üles esitama määruses ettepanekuid erinevate vahendite kohta perioodil 2014–2020 Euroopa innovatsioonipartnerluste konkreetseks edendamiseks; |
| --- | --- |

155.

kutsub komisjoni üles esitama määruses ettepanekuid erinevate vahendite kohta perioodil 2014–2020 Euroopa innovatsioonipartnerluste konkreetseks edendamiseks;

| 156. | palub komisjonil esitada parlamendile igal aastal EIPde tegevuse kohta aruanne ja esimese pilootprojekti kohta aruanne kaks korda aastas, ning nõuab Euroopa Parlamendi kaasamist Euroopa innovatsioonipartnerluste rakendamise kõikidel etappidel; |
| --- | --- |

156.

palub komisjonil esitada parlamendile igal aastal EIPde tegevuse kohta aruanne ja esimese pilootprojekti kohta aruanne kaks korda aastas, ning nõuab Euroopa Parlamendi kaasamist Euroopa innovatsioonipartnerluste rakendamise kõikidel etappidel;

| 157. | kutsub komisjoni üles looma toorainete innovatsioonipartnerlust; |
| --- | --- |

157.

kutsub komisjoni üles looma toorainete innovatsioonipartnerlust;

Piirkond kui oluline partner

| 158. | rõhutab, et piirkondlike ja kohalike asutuste täielik kaasamine on innovaatilise liidu eesmärkide saavutamisel ülitähtis, sest nendel asutustel on oluline roll ettevõtete, teadmusinstituutide, riigiasutuste ja kodanike kokkuviimisel nn nelja osapoolega standardi alusel ning seetõttu on nad eri osapoolte, liikmesriikide ja ELi vahel vahendajaks; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepanekuid arutlus- ja korraldusvaldkondade kohta, milles piirkonnad saaksid osaleda ja anda oma panuse ühiskonna suurte probleemide lahendamisse, ning järgima seejuures subsidiaarsuse põhimõtet ja arvestama eri piirkondade konkreetsete vajadustega; |
| --- | --- |

158.

rõhutab, et piirkondlike ja kohalike asutuste täielik kaasamine on innovaatilise liidu eesmärkide saavutamisel ülitähtis, sest nendel asutustel on oluline roll ettevõtete, teadmusinstituutide, riigiasutuste ja kodanike kokkuviimisel nn nelja osapoolega standardi alusel ning seetõttu on nad eri osapoolte, liikmesriikide ja ELi vahel vahendajaks; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepanekuid arutlus- ja korraldusvaldkondade kohta, milles piirkonnad saaksid osaleda ja anda oma panuse ühiskonna suurte probleemide lahendamisse, ning järgima seejuures subsidiaarsuse põhimõtet ja arvestama eri piirkondade konkreetsete vajadustega;

| 159. | võtab teadmiseks Euroopa innovatsiooni küsimustega tegeleva komisjoni 2009. aasta järeldused, et eri riikides ja piirkondades avaldab majandus- ja rahanduskriis ebaproportsionaalselt erinevat mõju, mis seab ohtu ühtsuse eesmärgi; väljendab muret seoses sellega, et liikmesriikide kehtestatavad eelarvepiirangud võivad kaasa tuua märkimisväärse investeeringute vähenemise teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonda, millel võib olla kahjulik mõju; nõustub, et algatusse „Innovaatiline liit” peaksid olema kaasatud kõik liikmesriigid ja piirkonnad ning et on tähtis vältida nn innovatsioonilõhe tekkimist rohkem ja vähem innovaatiliste riikide ja piirkondade vahele; |
| --- | --- |

159.

võtab teadmiseks Euroopa innovatsiooni küsimustega tegeleva komisjoni 2009. aasta järeldused, et eri riikides ja piirkondades avaldab majandus- ja rahanduskriis ebaproportsionaalselt erinevat mõju, mis seab ohtu ühtsuse eesmärgi; väljendab muret seoses sellega, et liikmesriikide kehtestatavad eelarvepiirangud võivad kaasa tuua märkimisväärse investeeringute vähenemise teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonda, millel võib olla kahjulik mõju; nõustub, et algatusse „Innovaatiline liit” peaksid olema kaasatud kõik liikmesriigid ja piirkonnad ning et on tähtis vältida nn innovatsioonilõhe tekkimist rohkem ja vähem innovaatiliste riikide ja piirkondade vahele;

| 160. | kutsub kõiki piirkondi üles innovatsiooni investeerima ning kohandama oma innovatsioonistrateegiat, et suurendada selle tõhusust, arendada oma inimkapitali ning tõhustada oma ettevõtete suutlikkust ja valmisolekut uuendada ning olla rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

160.

kutsub kõiki piirkondi üles innovatsiooni investeerima ning kohandama oma innovatsioonistrateegiat, et suurendada selle tõhusust, arendada oma inimkapitali ning tõhustada oma ettevõtete suutlikkust ja valmisolekut uuendada ning olla rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline;

| 161. | juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikud otsustajad peaksid omama täit ettekujutust, millise potentsiaali majanduskasvuks annab kõigile piirkondadele uurimis- ja innovatsioonitegevus, kuna suur hulk uuendusi tehakse praktilisel tasandil (nõudluse- ja kasutajapõhised uuendused) ning neid rahastab peamiselt Euroopa Regionaalarengu Fond; märgib sellega seoses, et kuna innovatsioonitegevuseks ei ole ilmtingimata või põhimõtteliselt vaja kõrgkoolide olemasolu, peaksid ka need piirkonnad, kus ei ole ülikoole ega teaduskeskusi, olema võimelised arendama oma innovatsioonialast suutlikkust, et saada innovatsioonipotentsiaaliga seoses maksimaalset kasu piirkondlikest ja kohalikest ressurssidest ja varadest; |
| --- | --- |

161.

juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikud otsustajad peaksid omama täit ettekujutust, millise potentsiaali majanduskasvuks annab kõigile piirkondadele uurimis- ja innovatsioonitegevus, kuna suur hulk uuendusi tehakse praktilisel tasandil (nõudluse- ja kasutajapõhised uuendused) ning neid rahastab peamiselt Euroopa Regionaalarengu Fond; märgib sellega seoses, et kuna innovatsioonitegevuseks ei ole ilmtingimata või põhimõtteliselt vaja kõrgkoolide olemasolu, peaksid ka need piirkonnad, kus ei ole ülikoole ega teaduskeskusi, olema võimelised arendama oma innovatsioonialast suutlikkust, et saada innovatsioonipotentsiaaliga seoses maksimaalset kasu piirkondlikest ja kohalikest ressurssidest ja varadest;

| 162. | märgib samuti, et uuendustegevuse soodustamine piirkondlikul tasandil võib vähendada piirkondlikku ebavõrdsust; ergutab sellegipoolest erinevaid tasandeid (piirkondlik, siseriiklik ja EL) koordineerima oma pingutusi tõhusamalt osana üleeuroopalisest teadus- ja arengutegevuse planeerimisest; |
| --- | --- |

162.

märgib samuti, et uuendustegevuse soodustamine piirkondlikul tasandil võib vähendada piirkondlikku ebavõrdsust; ergutab sellegipoolest erinevaid tasandeid (piirkondlik, siseriiklik ja EL) koordineerima oma pingutusi tõhusamalt osana üleeuroopalisest teadus- ja arengutegevuse planeerimisest;

| 163. | juhib tähelepanu asjaolule, et innovatsioonil on nii poliitiliste otsuste tegemises kui ka ettevõtete ja teaduskeskuste tegevuses väga oluline roll ELi territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika konkretiseerimisel ning innovatsioon võib oma olemuse tõttu aidata otsustaval määral kaasa ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele ning sellega seotud takistuste ületamistele nendes piirkondades, millel on geograafilised ja demograafilised eripärad; |
| --- | --- |

163.

juhib tähelepanu asjaolule, et innovatsioonil on nii poliitiliste otsuste tegemises kui ka ettevõtete ja teaduskeskuste tegevuses väga oluline roll ELi territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika konkretiseerimisel ning innovatsioon võib oma olemuse tõttu aidata otsustaval määral kaasa ühtekuuluvuseesmärkide saavutamisele ning sellega seotud takistuste ületamistele nendes piirkondades, millel on geograafilised ja demograafilised eripärad;

| 164. | juhib tähelepanu kultuurilise mitmekesisuse panusele innovatsiooni; on seisukohal, et sellega seoses tuleks innovatsioonipoliitikas keskenduda meetmetele, millega tagatakse ja edendatakse piirkondlikku kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

164.

juhib tähelepanu kultuurilise mitmekesisuse panusele innovatsiooni; on seisukohal, et sellega seoses tuleks innovatsioonipoliitikas keskenduda meetmetele, millega tagatakse ja edendatakse piirkondlikku kultuurilist mitmekesisust;

| 165. | rõhutab piirkondade väga olulist rolli poliitikapõhimõtete väljatöötamisel, et stimuleerida innovatsiooni siseriiklikul tasandil; rõhutab siiski, et paljudes liikmesriikides ei ole innovatsiooniks piisavalt piirkondlikke ja kohalikke vahendeid ning innovatsiooniks suunatud riiklikud vahendid on piiratud; |
| --- | --- |

165.

rõhutab piirkondade väga olulist rolli poliitikapõhimõtete väljatöötamisel, et stimuleerida innovatsiooni siseriiklikul tasandil; rõhutab siiski, et paljudes liikmesriikides ei ole innovatsiooniks piisavalt piirkondlikke ja kohalikke vahendeid ning innovatsiooniks suunatud riiklikud vahendid on piiratud;

| 166. | rõhutab, et Euroopa 2020 eesmärgi – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks on vaja rakendada ELi piirkondade kogu innovaatilist potentsiaali, ning märgib, et tulevane regionaalpoliitika peab selle probleemi seadma üheks oma põhiprioriteediks; on arvamusel, et sellist prioriteeti tuleks kohaldada kõigi regionaalpoliitika eesmärkide puhul, ning rõhutab vajadust kindlustada, et Euroopa konkurentsivõime oleks tagatud maailma standardite kohaselt; nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel piirkondlikul tasandil ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine neile uute ärivõimaluste näitamise kaudu on ülimalt tähtis selleks, et ressursisäästliku majanduse ja jätkusuutliku tööstuse arendamise strateegia kujuneks edukaks. |
| --- | --- |

166.

rõhutab, et Euroopa 2020 eesmärgi – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks on vaja rakendada ELi piirkondade kogu innovaatilist potentsiaali, ning märgib, et tulevane regionaalpoliitika peab selle probleemi seadma üheks oma põhiprioriteediks; on arvamusel, et sellist prioriteeti tuleks kohaldada kõigi regionaalpoliitika eesmärkide puhul, ning rõhutab vajadust kindlustada, et Euroopa konkurentsivõime oleks tagatud maailma standardite kohaselt; nõuab tööstuse kaasamist ökoinnovatsiooni, kuna ettevõtjatel on selle laiemal levitamisel piirkondlikul tasandil ülioluline roll; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine neile uute ärivõimaluste näitamise kaudu on ülimalt tähtis selleks, et ressursisäästliku majanduse ja jätkusuutliku tööstuse arendamise strateegia kujuneks edukaks.

| 167. | rõhutab nende riikide uuendusvõimet, kes ei ole ELi liikmed, kuid teevad ELiga idapartnerluse raames koostööd, ning nõuab nende riikide kaasamist innovaatilise liidu algatusse; |
| --- | --- |

167.

rõhutab nende riikide uuendusvõimet, kes ei ole ELi liikmed, kuid teevad ELiga idapartnerluse raames koostööd, ning nõuab nende riikide kaasamist innovaatilise liidu algatusse;

| 168. | rõhutab linnade suurt potentsiaali teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelemisel; usub, et jätkusuutlikku innovatsiooni majandusvaldkonnas toetaks arukam linnapoliitika ja arukate linnade algatus energiavaldkonnas, mille aluseks on tehnoloogia edusammud ja mis arvestab asjaoluga, et 80 % Euroopa elanikest elab linnades, kus esinevad ka kõige suuremad sotsiaalsed erinevused; |
| --- | --- |

168.

rõhutab linnade suurt potentsiaali teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelemisel; usub, et jätkusuutlikku innovatsiooni majandusvaldkonnas toetaks arukam linnapoliitika ja arukate linnade algatus energiavaldkonnas, mille aluseks on tehnoloogia edusammud ja mis arvestab asjaoluga, et 80 % Euroopa elanikest elab linnades, kus esinevad ka kõige suuremad sotsiaalsed erinevused;

Strateegia rakendamine

| 169. | palub Euroopa Komisjonil muuta praegune strateegiadokument „Innovaatiline liit“ konkreetsete eesmärkide ning mõõdetavate ja ajaliselt piiritletud eesmärkidega tegevuskavaks; palub komisjonilt edusammude korrapärast jälgimist, tõkete hindamist ja täiustamist võimaldavate mehhanismide väljapakkumist ning korrapärast aruandlust Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

169.

palub Euroopa Komisjonil muuta praegune strateegiadokument „Innovaatiline liit“ konkreetsete eesmärkide ning mõõdetavate ja ajaliselt piiritletud eesmärkidega tegevuskavaks; palub komisjonilt edusammude korrapärast jälgimist, tõkete hindamist ja täiustamist võimaldavate mehhanismide väljapakkumist ning korrapärast aruandlust Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| 170. | kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama Euroopa innovatsioonipoliitika konkreetseid vahendeid võrreldes meie peamiste konkurentidega (USA, Jaapan ja BRIC-riigid) ning andma aru nende võrreldavatest innovatsioonialastest edusammudest; |
| --- | --- |

170.

kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama Euroopa innovatsioonipoliitika konkreetseid vahendeid võrreldes meie peamiste konkurentidega (USA, Jaapan ja BRIC-riigid) ning andma aru nende võrreldavatest innovatsioonialastest edusammudest;

*

* *

| 171. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

171.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0398.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0093.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0209.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0223.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0401.

(6)  Pressiteade „She Figures 2009 – major findings and trends”, Euroopa Komisjon, 2009, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/09/519&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/128 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/128

---

Neljapäev, 12. mai 2011ILO konventsiooni täiendamine koduabilisi käsitleva soovitusega

P7_TA(2011)0237

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon koduabilisi käsitleva ILO konventsiooni eelnõu ja lisatud soovituse kohta

2012/C 377 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 24. veebruari 2011. aasta küsimust komisjonile koduabilisi käsitleva ILO konventsiooni kohta (O-000092/2011 – B7-0305/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. veebruari 2011. aasta küsimust komisjonile koduabilisi käsitleva ILO konventsiooni kohta (O-000092/2011 – B7-0305/2011);

| — | võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni demograafiliste väljakutsete ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (2);

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (4);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (6) ja selle üksikdirektiive; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) (6) ja selle üksikdirektiive;

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) ja Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) ja Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (7);

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aruandeid IV (1) ja IV (2) pealkirjaga „Inimväärne töö koduabilistele”, mis koostati 2010. aasta juunis toimunud Rahvusvahelise Töökonverentsi 99. istungjärguks, ning aruandeid IV (1) (nn pruun aruanne) ja IV (2) (nn sinine aruanne, avaldatud kahes köites) pealkirjaga „Inimväärne töö koduabilistele”, mis koostati 2010. aasta juunis toimunud Rahvusvahelise Töökonverentsi 100. istungjärguks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) aruandeid IV (1) ja IV (2) pealkirjaga „Inimväärne töö koduabilistele”, mis koostati 2010. aasta juunis toimunud Rahvusvahelise Töökonverentsi 99. istungjärguks, ning aruandeid IV (1) (nn pruun aruanne) ja IV (2) (nn sinine aruanne, avaldatud kahes köites) pealkirjaga „Inimväärne töö koduabilistele”, mis koostati 2010. aasta juunis toimunud Rahvusvahelise Töökonverentsi 100. istungjärguks;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine” (8);

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus, ning artiklit 14, millega keelatakse diskrimineerimine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus, ning artiklit 14, millega keelatakse diskrimineerimine;

| — | võttes arvesse võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsiooni (1977); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võõrtööliste õigusliku seisundi Euroopa konventsiooni (1977);

| — | võttes arvesse Euroopa kokkulepet au pair’ina töötamise kohta (1969); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kokkulepet au pair’ina töötamise kohta (1969);

| — | võttes arvesse koduabiliste õiguste Euroopa harta (2004) soovitust 1663; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koduabiliste õiguste Euroopa harta (2004) soovitust 1663;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kriisi tõttu on kadunud miljonid töökohad ning see on süvendanud töökohtadega seotud ebakindlust ja vaesust; arvestades, et 17 % ELi elanikest on vaesuseohus; arvestades, et 23 miljonit ELi elanikku on töötud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kriisi tõttu on kadunud miljonid töökohad ning see on süvendanud töökohtadega seotud ebakindlust ja vaesust; arvestades, et 17 % ELi elanikest on vaesuseohus; arvestades, et 23 miljonit ELi elanikku on töötud;

| B. | arvestades, et mõnes riigis tehakse suur osa majapidamistöödest mitteametliku majanduse raames, ebakindlates töötingimustes ja/või deklareerimata tööna; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnes riigis tehakse suur osa majapidamistöödest mitteametliku majanduse raames, ebakindlates töötingimustes ja/või deklareerimata tööna;

| C. | arvestades, et tööstusriikides moodustavad majapidamistööd 5–9 % kogu tööhõivest; arvestades, et suur enamik selle sektori töötajatest on naised; arvestades, et niisugune töö on väheväärtustatud, alatasustatud ja mitteametlik, ning arvestades, et koduabiliste ebakindel seisund tähendab seda, et neid diskrimineeritakse tihti ja neile võib kergesti saada osaks ebavõrdne ja ebaõiglane kohtlemine või kuritarvitamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tööstusriikides moodustavad majapidamistööd 5–9 % kogu tööhõivest; arvestades, et suur enamik selle sektori töötajatest on naised; arvestades, et niisugune töö on väheväärtustatud, alatasustatud ja mitteametlik, ning arvestades, et koduabiliste ebakindel seisund tähendab seda, et neid diskrimineeritakse tihti ja neile võib kergesti saada osaks ebavõrdne ja ebaõiglane kohtlemine või kuritarvitamine;

| D. | arvestades, et võõrtöötajad, kes võtavad vastu vähe oskusi eeldavaid ajutisi töökohti tööturu äärealadel või koduabilise töökohti, võivad langeda mitmekordse diskrimineerimise ohvriks, kuna nad töötavad sageli viletsates ja ebaseaduslikes tingimustes; arvestades, et tuleks teha pingutusi, et vähendada miinimumini võõrtöötajate väärkohtlemine, ebastabiilne tasustamine ja nende suhtes vägivalla kasutamine või nende seksuaalne kuritarvitamine; arvestades, et nad ei ole tihti teadlikud oma õigustest, neil on piiratud juurdepääs avalikele teenustele või probleemid neile teenustele juurdepääsuga, nende kohaliku keele oskus on piiratud ja neil puudub sotsiaalne võrgustik; ning arvestades, et kolmandast riigist koos tööandjaga saabunud koduabilised on eriti kaitsetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et võõrtöötajad, kes võtavad vastu vähe oskusi eeldavaid ajutisi töökohti tööturu äärealadel või koduabilise töökohti, võivad langeda mitmekordse diskrimineerimise ohvriks, kuna nad töötavad sageli viletsates ja ebaseaduslikes tingimustes; arvestades, et tuleks teha pingutusi, et vähendada miinimumini võõrtöötajate väärkohtlemine, ebastabiilne tasustamine ja nende suhtes vägivalla kasutamine või nende seksuaalne kuritarvitamine; arvestades, et nad ei ole tihti teadlikud oma õigustest, neil on piiratud juurdepääs avalikele teenustele või probleemid neile teenustele juurdepääsuga, nende kohaliku keele oskus on piiratud ja neil puudub sotsiaalne võrgustik; ning arvestades, et kolmandast riigist koos tööandjaga saabunud koduabilised on eriti kaitsetud;

| E. | arvestades, et konventsiooni eesmärk on tagada majapidamistööde kui töö õiguslik tunnustamine, laiendada õigusi kõigile koduabilistele ning ära hoida vägivalda ja kuritarvitamist, et tagada õiguslik raamistik kõigile koduabilistele ja kindlustada, et nad ei teeks oma tööd väljaspool regulatiivset raamistikku, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konventsiooni eesmärk on tagada majapidamistööde kui töö õiguslik tunnustamine, laiendada õigusi kõigile koduabilistele ning ära hoida vägivalda ja kuritarvitamist, et tagada õiguslik raamistik kõigile koduabilistele ja kindlustada, et nad ei teeks oma tööd väljaspool regulatiivset raamistikku,

| F. | arvestades, et paljudel koduabiliste tööandjatel endil puuduvad teadmised tööõiguse, sotsiaalkaitse ja koduabiliste tööandjate kohustuste kohta või asjakohased nõuanded ja abi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljudel koduabiliste tööandjatel endil puuduvad teadmised tööõiguse, sotsiaalkaitse ja koduabiliste tööandjate kohustuste kohta või asjakohased nõuanded ja abi;

| G. | arvestades, et au pair’id on koduabiliste rühm, keda sageli ei peeta alalisteks töötajateks; arvestades, et paljudest aruannetest nähtub, et see võib viia näiteks au pair’ide ületunnitööle sundimisele; arvestades, et au pair’idele tuleb tagada muude koduabilistega samaväärne kaitse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et au pair’id on koduabiliste rühm, keda sageli ei peeta alalisteks töötajateks; arvestades, et paljudest aruannetest nähtub, et see võib viia näiteks au pair’ide ületunnitööle sundimisele; arvestades, et au pair’idele tuleb tagada muude koduabilistega samaväärne kaitse;

| 1. | tunneb heameelt ILO algatuse üle võtta vastu inimväärset tööd koduabilistele käsitlev konventsioon koos soovitusega; kutsub ELi liikmesriike, kes on ILO liikmed, üles neid dokumente 2011. aasta juunis toimuval ILO konverentsil vastu võtma; kutsub liikmesriike üles konventsiooni ja soovitust kiiresti ratifitseerima ja rakendama; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt ILO algatuse üle võtta vastu inimväärset tööd koduabilistele käsitlev konventsioon koos soovitusega; kutsub ELi liikmesriike, kes on ILO liikmed, üles neid dokumente 2011. aasta juunis toimuval ILO konverentsil vastu võtma; kutsub liikmesriike üles konventsiooni ja soovitust kiiresti ratifitseerima ja rakendama;

| 2. | on seisukohal, et inimväärset tööd koduabilistele käsitleva ILO konventsiooni vastuvõtmisel, ratifitseerimisel ja rakendamisel võib olla mõju töötavate vaeste arvu vähendamisele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et inimväärset tööd koduabilistele käsitleva ILO konventsiooni vastuvõtmisel, ratifitseerimisel ja rakendamisel võib olla mõju töötavate vaeste arvu vähendamisele;

| 3. | on seisukohal, et sellise konventsiooni vastuvõtmise, ratifitseerimise ja rakendamisega keskendutakse töötajate ühe kõige kaitsetuma rühma vajadustele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et sellise konventsiooni vastuvõtmise, ratifitseerimise ja rakendamisega keskendutakse töötajate ühe kõige kaitsetuma rühma vajadustele;

| 4. | on seisukohal, et sellise konventsiooni vastuvõtmise, ratifitseerimise ja rakendamisega ei parandata mitte ainult suure hulga naiskoduabiliste seisundit tööturul, tagades neile inimväärsed töötingimused, vaid ka suurendatakse nende sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et sellise konventsiooni vastuvõtmise, ratifitseerimise ja rakendamisega ei parandata mitte ainult suure hulga naiskoduabiliste seisundit tööturul, tagades neile inimväärsed töötingimused, vaid ka suurendatakse nende sotsiaalset kaasatust;

| 5. | toetab kindlalt konventsiooni ja soovituse eelnõu tekstis toetatavat õigustepõhist tööhõive käsitust; kiidab heaks keskendumise koduabilistele inimväärse töö tagamisele ja pooldab konventsioonis sätestatud koduabilise määratlust; tunneb heameelt asjaolu üle, et konventsioonis on selgelt sätestatud, et igal selle määratlusega hõlmatud töötajal on õigus olla koheldud viisil, mis vastab põhilistele tööõiguse normidele, sotsiaalsele kaitsele, mittediskrimineerimisele ja võrdsele kohtlemisele töö otsimisel või töötamisel, kaitsele tööhõiveasutuste poolse kuritarvitamise eest, koolitus- ja karjääri edendamise võimalustele, tervise ja ohutuse kaitsele, emaduse kaitsele ning töö ja puhkeaja normide järgimisele, kaitsele kuritarvitamise ja ahistamise eest, ühinemis- ja esindamisvabandusele, kollektiivläbirääkimistele, kollektiivmeetmetele ja elukestvale õppele; toetab, et konventsioonis nõutakse töötajatele vanuse alammäära kehtestamist ning meeste ja naiste vaheliste ja rahvusepõhiste palgaerinevuste kaotamist; |
| --- | --- |

5.

toetab kindlalt konventsiooni ja soovituse eelnõu tekstis toetatavat õigustepõhist tööhõive käsitust; kiidab heaks keskendumise koduabilistele inimväärse töö tagamisele ja pooldab konventsioonis sätestatud koduabilise määratlust; tunneb heameelt asjaolu üle, et konventsioonis on selgelt sätestatud, et igal selle määratlusega hõlmatud töötajal on õigus olla koheldud viisil, mis vastab põhilistele tööõiguse normidele, sotsiaalsele kaitsele, mittediskrimineerimisele ja võrdsele kohtlemisele töö otsimisel või töötamisel, kaitsele tööhõiveasutuste poolse kuritarvitamise eest, koolitus- ja karjääri edendamise võimalustele, tervise ja ohutuse kaitsele, emaduse kaitsele ning töö ja puhkeaja normide järgimisele, kaitsele kuritarvitamise ja ahistamise eest, ühinemis- ja esindamisvabandusele, kollektiivläbirääkimistele, kollektiivmeetmetele ja elukestvale õppele; toetab, et konventsioonis nõutakse töötajatele vanuse alammäära kehtestamist ning meeste ja naiste vaheliste ja rahvusepõhiste palgaerinevuste kaotamist;

| 6. | nõuab laiema juurdepääsu tagamist hõlpsasti kättesaadavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele lapsehoiu- ja vanurite hoolekande võimalustele, mis aitaksid tagada, et töötajad ei oleks sunnitud neid kohustusi täitma mitteametlikult; rõhutab lisaks vajadust tagada võimaluse korral koduse hooldusega seotud ebakindlate töökohtade muutmine korralikeks ja hästi tasustatavateks kestlikeks töökohtadeks; |
| --- | --- |

6.

nõuab laiema juurdepääsu tagamist hõlpsasti kättesaadavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele lapsehoiu- ja vanurite hoolekande võimalustele, mis aitaksid tagada, et töötajad ei oleks sunnitud neid kohustusi täitma mitteametlikult; rõhutab lisaks vajadust tagada võimaluse korral koduse hooldusega seotud ebakindlate töökohtade muutmine korralikeks ja hästi tasustatavateks kestlikeks töökohtadeks;

| 7. | nõuab, et töötataks välja kampaania, mille abil ebakindlates töösuhetes olevad töötajad muutuksid järkjärgult alalisteks töötajateks; nõuab, et toetataks programmi, mille eesmärk on teavitada töötajaid ebakindla töösuhte mõjudest, sealhulgas mõjudest töötervishoiule ja tööohutusele; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et töötataks välja kampaania, mille abil ebakindlates töösuhetes olevad töötajad muutuksid järkjärgult alalisteks töötajateks; nõuab, et toetataks programmi, mille eesmärk on teavitada töötajaid ebakindla töösuhte mõjudest, sealhulgas mõjudest töötervishoiule ja tööohutusele;

| 8. | on veendunud, et teatavate piirkondade või liikmesriikide parimate tavade, näiteks näidislepingute kasutamine võiks kindlustada perede majapidamistes töötavatele koduabilistele stabiilsemad töösuhted; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et teatavate piirkondade või liikmesriikide parimate tavade, näiteks näidislepingute kasutamine võiks kindlustada perede majapidamistes töötavatele koduabilistele stabiilsemad töösuhted;

| 9. | on veendunud, et konventsiooni keskmes peaks olema tootlike ja tasuvate kvaliteetsete töökohtade edendamine ning selliste tööõiguse sätete väljatöötamine, mis kaitsevad tõhusalt koduabiliste õigusi, tagavad võrdse kohtlemise, pakuvad maksimaalset kaitset ja kaitsevad nende inimväärikust; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et konventsiooni keskmes peaks olema tootlike ja tasuvate kvaliteetsete töökohtade edendamine ning selliste tööõiguse sätete väljatöötamine, mis kaitsevad tõhusalt koduabiliste õigusi, tagavad võrdse kohtlemise, pakuvad maksimaalset kaitset ja kaitsevad nende inimväärikust;

| 10. | märgib, et suundumusel mittestandardsete või ebatüüpiliste lepingute osakaalu suurenemisele on tugev sooline ja põlvkondadevaheline mõõde ning seda tuleks konventsiooni ja soovituse tekstis kajastada; |
| --- | --- |

10.

märgib, et suundumusel mittestandardsete või ebatüüpiliste lepingute osakaalu suurenemisele on tugev sooline ja põlvkondadevaheline mõõde ning seda tuleks konventsiooni ja soovituse tekstis kajastada;

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõrgest tööpuuduse tasemest ja tööturu killustatusest tuleb üle saada kõigile töötajatele võrdsete õiguste andmisega ning töökohtade loomisesse, oskustesse ja elukestvasse õppesse investeerimisega; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõrgest tööpuuduse tasemest ja tööturu killustatusest tuleb üle saada kõigile töötajatele võrdsete õiguste andmisega ning töökohtade loomisesse, oskustesse ja elukestvasse õppesse investeerimisega;

| 12. | rõhutab, et deklareerimata tööga võitlemisega peavad kaasnema meetmed elujõuliste ja jätkusuutlike alternatiivsete töövõimaluste loomiseks ja inimeste toetamiseks avatud tööturule juurdepääsul, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kaudu; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et deklareerimata tööga võitlemisega peavad kaasnema meetmed elujõuliste ja jätkusuutlike alternatiivsete töövõimaluste loomiseks ja inimeste toetamiseks avatud tööturule juurdepääsul, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise kaudu;

| 13. | on veendunud, et konventsioonis tuleks arvesse võtta poliitikat, mis võimaldaks kõigil inimestel, kaasa arvatud neil, kes on kõige nõrgemad ja kõige ebasoodsamas olukorras, omada tõhusat juurdepääsu ametlikule tööturule ja võrdsetele võimalustele; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et konventsioonis tuleks arvesse võtta poliitikat, mis võimaldaks kõigil inimestel, kaasa arvatud neil, kes on kõige nõrgemad ja kõige ebasoodsamas olukorras, omada tõhusat juurdepääsu ametlikule tööturule ja võrdsetele võimalustele;

| 14. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. detsembril 1990. aastal (9); |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. detsembril 1990. aastal (9);

| 15. | on seisukohal, et tuleb tegeleda deklareerimata töö probleemiga; märgib, et majapidamistööde sektoris on laialt levinud mitteametlik ja deklareerimata töö, seal töötab palju võõrtöötajaid ja nende õigusi rikutakse tihti; peab ka vajalikuks võidelda ebakindlate töösuhete vastu üldiselt, arvestades, et see probleem puudutab eelkõige võõrtöötajaid ja halvendab nende juba niigi kaitsetut olukorda; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tuleb tegeleda deklareerimata töö probleemiga; märgib, et majapidamistööde sektoris on laialt levinud mitteametlik ja deklareerimata töö, seal töötab palju võõrtöötajaid ja nende õigusi rikutakse tihti; peab ka vajalikuks võidelda ebakindlate töösuhete vastu üldiselt, arvestades, et see probleem puudutab eelkõige võõrtöötajaid ja halvendab nende juba niigi kaitsetut olukorda;

| 16. | on seisukohal, et vajalikuks võib osutuda õigusaktide kohandamine, et luua paindlik ja turvaline võrdset kohtlemist tagavate lepingute sõlmimise kord; peab väga oluliselt uurida võõrtöötajate ja nende perede eriolukorda; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et vajalikuks võib osutuda õigusaktide kohandamine, et luua paindlik ja turvaline võrdset kohtlemist tagavate lepingute sõlmimise kord; peab väga oluliselt uurida võõrtöötajate ja nende perede eriolukorda;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 131

(2)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 14.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0365.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0375.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0263.

(6)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(7)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(8)  EESC, SOC/372, 26. mai 2010.

(9)  A/RES/45/158.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/131

---

Neljapäev, 12. mai 2011Antibiootikumiresistentsus

P7_TA(2011)0238

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon antibiootikumiresistentsuse kohta

2012/C 377 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007–2013 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu uue loomatervishoiustrateegia kohta aastateks 2007–2013 (1);

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta;

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, Euroopa Toiduohutusameti, Euroopa Ravimiameti ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee ühisarvamust, mis käsitleb antimikroobset resistentsust ja keskendub zoonootilistele nakkustele (avaldatud Euroopa Toiduohutusameti Teatajas 2009. aastal, 7(11):1372); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, Euroopa Toiduohutusameti, Euroopa Ravimiameti ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee ühisarvamust, mis käsitleb antimikroobset resistentsust ja keskendub zoonootilistele nakkustele (avaldatud Euroopa Toiduohutusameti Teatajas 2009. aastal, 7(11):1372);

| — | võttes arvesse 1. märtsi 2011. aasta suuliselt vastatavat küsimust (O-000048/2011 – B7-0304/2011) komisjonile antibiootikumiresistentsuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. märtsi 2011. aasta suuliselt vastatavat küsimust (O-000048/2011 – B7-0304/2011) komisjonile antibiootikumiresistentsuse kohta;

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet toiduks kasvatatavate loomade puhul antimikroobsete ainete kasutamise meditsiinilise mõju kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni aruannet toiduks kasvatatavate loomade puhul antimikroobsete ainete kasutamise meditsiinilise mõju kohta,

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et antimikroobne resistentsus on Euroopa loomakasvatussektori jaoks loomade tervise küsimus, eelkõige ravi ebaõnnestumise korral; arvestades, et mitmes liikmesriigis on juba välja antud suunised antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta, mis on aidanud vähendada antimikroobsete ainete kasutamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et antimikroobne resistentsus on Euroopa loomakasvatussektori jaoks loomade tervise küsimus, eelkõige ravi ebaõnnestumise korral; arvestades, et mitmes liikmesriigis on juba välja antud suunised antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta, mis on aidanud vähendada antimikroobsete ainete kasutamist;

| B. | arvestades, et loomakasvatussektoril (piimatooted, veise-, sea- ja kanaliha, munad, lamba- ja kitsepiim ning lihatootmine) on oluline roll Euroopa põllumajanduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et loomakasvatussektoril (piimatooted, veise-, sea- ja kanaliha, munad, lamba- ja kitsepiim ning lihatootmine) on oluline roll Euroopa põllumajanduses;

| C. | arvestades, et põllumajandustootjate peamine eesmärk on hoida oma kariloomad terved ja tootlikud, rakendades häid põllumajandustavasid (hügieen, korralik sööt, nõuetekohased kasvatustingimused, vastutustundlik loomatervishoid); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põllumajandustootjate peamine eesmärk on hoida oma kariloomad terved ja tootlikud, rakendades häid põllumajandustavasid (hügieen, korralik sööt, nõuetekohased kasvatustingimused, vastutustundlik loomatervishoid);

| D. | arvestades, et põllumajandustootjate meetmetest hoolimata võivad loomad siiski haigestuda ja neid tuleb ravida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandustootjate meetmetest hoolimata võivad loomad siiski haigestuda ja neid tuleb ravida;

| E. | arvestades, et antimikroobsed ained on õige kasutamise korral kasulik vahend, mis aitab põllumajandustootjatel hoida oma kariloomad terved ja tootlikud ning tagada loomade heaolu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et antimikroobsed ained on õige kasutamise korral kasulik vahend, mis aitab põllumajandustootjatel hoida oma kariloomad terved ja tootlikud ning tagada loomade heaolu;

| F. | arvestades, et Euroopa loomakasvatussektor peab tulevikus saama tugineda antimikroobse ravi ohutusele ja tõhususele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa loomakasvatussektor peab tulevikus saama tugineda antimikroobse ravi ohutusele ja tõhususele;

| G. | arvestades, et antimikroobsete ainete manustamisel loomadele ja ka inimestele tuleb arvesse võtta võimalikku antimikroobse resistentsuse tekkimise ohtu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et antimikroobsete ainete manustamisel loomadele ja ka inimestele tuleb arvesse võtta võimalikku antimikroobse resistentsuse tekkimise ohtu;

| H. | arvestades, et kuna märkimisväärne osa antimikroobsetest ainetest kirjutatakse välja loomade jaoks ning antimikroobne resistentsus mõjutab nii loomi kui ka inimesi ning võib üle kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi, on tegemist tõeliselt valdkondadevahelise küsimusega, millele peab lähenema koordineeritult ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuna märkimisväärne osa antimikroobsetest ainetest kirjutatakse välja loomade jaoks ning antimikroobne resistentsus mõjutab nii loomi kui ka inimesi ning võib üle kanduda inimestelt loomadele ja vastupidi, on tegemist tõeliselt valdkondadevahelise küsimusega, millele peab lähenema koordineeritult ühenduse tasandil;

| I. | arvestades, et antimikroobset resistentsust põhjustab inimestel sageli vale antibiootikumide annus, vale ravi ja patogeenide pidev kokkupuude antimikroobsete ainetega haiglates; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et antimikroobset resistentsust põhjustab inimestel sageli vale antibiootikumide annus, vale ravi ja patogeenide pidev kokkupuude antimikroobsete ainetega haiglates;

| J. | arvestades, et antimikroobse resistentsuse geene kandvate patogeensete bakterite edasiandmine ohustab eriti just neid inimesi, kes loomadega igapäevaselt kokku puutuvad, nagu põllumajandustootjad ja põllumajandusettevõtete töötajad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et antimikroobse resistentsuse geene kandvate patogeensete bakterite edasiandmine ohustab eriti just neid inimesi, kes loomadega igapäevaselt kokku puutuvad, nagu põllumajandustootjad ja põllumajandusettevõtete töötajad;

| K. | arvestades, et suur loomkoormus võib soodustada kõrgemat haigestumise määra; arvestades, et resistentsuse tekkimise riskifaktoriks võib loomadel üldiselt pidada antimikroobsete preparaatide väärkasutust, mis põhjustab tagajärgi rahva- ja loomade tervisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suur loomkoormus võib soodustada kõrgemat haigestumise määra; arvestades, et resistentsuse tekkimise riskifaktoriks võib loomadel üldiselt pidada antimikroobsete preparaatide väärkasutust, mis põhjustab tagajärgi rahva- ja loomade tervisele;

| L. | arvestades, et loomade, loomse toidu ja loomakasvatuses esinevate resistentsete bakterite roll antimikroobse resistentsuse edasiandmisel inimestele ning sellest tulenevad võimalikud ohud ei pruugi olla piisavalt selged; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et loomade, loomse toidu ja loomakasvatuses esinevate resistentsete bakterite roll antimikroobse resistentsuse edasiandmisel inimestele ning sellest tulenevad võimalikud ohud ei pruugi olla piisavalt selged;

| M. | arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine subterapeutilistes annustes pikema perioodi jooksul põhjustab üldiselt suuremat antimikroobse resistentsuse tekkimise ja/või võimendumise ning levimise ohtu võrreldes kasutamisega ravieesmärgil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine subterapeutilistes annustes pikema perioodi jooksul põhjustab üldiselt suuremat antimikroobse resistentsuse tekkimise ja/või võimendumise ning levimise ohtu võrreldes kasutamisega ravieesmärgil;

| N. | arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine subterapeutilistes annustes on ELis keelatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamine subterapeutilistes annustes on ELis keelatud;

| O. | arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamise vähendamine aitaks pikas perspektiivis vähendada nii põllumajandustootjate kui ka kogu ühiskonna kulusid, tingimusel et säilitatakse antimikroobsete ainete tõhusus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et antimikroobsete ainete kasutamise vähendamine aitaks pikas perspektiivis vähendada nii põllumajandustootjate kui ka kogu ühiskonna kulusid, tingimusel et säilitatakse antimikroobsete ainete tõhusus;

| P. | arvestades, et ka biotsiidide ülemäärane ja väär kasutamine võib aidata kaasa antimikroobse resistentsuse tekkimisele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ka biotsiidide ülemäärane ja väär kasutamine võib aidata kaasa antimikroobse resistentsuse tekkimisele;

| Q. | arvestades, et ka rümpade keemiline saastatusest puhastamine, mis on Euroopas ebaseaduslik, võib aidata kaasa antimikroobse resistentsuse tekkimisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ka rümpade keemiline saastatusest puhastamine, mis on Euroopas ebaseaduslik, võib aidata kaasa antimikroobse resistentsuse tekkimisele;

| R. | arvestades, et toidust võib saada antimikroobse resistentsuse edasiandmisel oluline vektor; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et toidust võib saada antimikroobse resistentsuse edasiandmisel oluline vektor;

| S. | arvestades, et toiduks mittekasutatavad loomad, nagu lemmikloomad, võivad samuti olla antimikroobse resistentsuse kandjad ning soodustada selle edasiandmist, mis tuletab meelde seda, et inimmeditsiinis kasutamiseks mõeldud antimikroobsed ravimid tuleb eraldi märgistada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et toiduks mittekasutatavad loomad, nagu lemmikloomad, võivad samuti olla antimikroobse resistentsuse kandjad ning soodustada selle edasiandmist, mis tuletab meelde seda, et inimmeditsiinis kasutamiseks mõeldud antimikroobsed ravimid tuleb eraldi märgistada;

| T. | arvestades, et moodne loomakasvatus ei ole tänapäeval mõeldav, kui puudub võimalus kasutada haiguste raviks antimikroobseid aineid ning arvestades, et loomade hea tervis ning antimikroobsete ainete mõistlik ja vastutustundlik kasutamine aitaks hoida ära antimikroobse resistentsuse levimist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et moodne loomakasvatus ei ole tänapäeval mõeldav, kui puudub võimalus kasutada haiguste raviks antimikroobseid aineid ning arvestades, et loomade hea tervis ning antimikroobsete ainete mõistlik ja vastutustundlik kasutamine aitaks hoida ära antimikroobse resistentsuse levimist;

| U. | arvestades, et loomade antimikroobne resistentsus on eri liikide ja loomakasvatusvormide puhul erinev; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et loomade antimikroobne resistentsus on eri liikide ja loomakasvatusvormide puhul erinev;

| V. | arvestades, et Euroopa Parlament rõhutas oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis (aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta) seost loomade tervise ja rahva tervise vahel ning nõudis tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid loomade antimikroobse resistentsuse kasvava probleemiga vastutustundlikul moel; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Parlament rõhutas oma 5. mai 2010. aasta resolutsioonis (aastateks 2006–2010 koostatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava hindamise kohta) seost loomade tervise ja rahva tervise vahel ning nõudis tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid loomade antimikroobse resistentsuse kasvava probleemiga vastutustundlikul moel;

| W. | arvestades eelkõige, et Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid loomatervishoiutoodete, sealhulgas antimikroobsete ainete kohta, eesmärgiga tagada nende toodete tõhus kasutamine, |
| --- | --- |

W.

arvestades eelkõige, et Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles koguma ja analüüsima andmeid loomatervishoiutoodete, sealhulgas antimikroobsete ainete kohta, eesmärgiga tagada nende toodete tõhus kasutamine,

Andmete ühine kogumine

| 1. | kiidab heaks komisjoni ja selle ametite pingutused seoses andmete ühise kogumisega selles valdkonnas, eriti 2009. aasta algatuse luua Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopaline seire (ESVAC); väljendab kahetsust, et kõik liikmesriigid ei ole veel ESVACi võrgustikuga ühinenud ning kutsub teisi riike üles sellega ühinema; kutsub komisjoni üles eraldama ESVACi võrgustikule tööülesannete täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid; palub komisjonil viivitamata luua asjakohane õigusraamistik, et volitada liikmesriike viima läbi tõhusat andmete kogumist; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ja selle ametite pingutused seoses andmete ühise kogumisega selles valdkonnas, eriti 2009. aasta algatuse luua Euroopa antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopaline seire (ESVAC); väljendab kahetsust, et kõik liikmesriigid ei ole veel ESVACi võrgustikuga ühinenud ning kutsub teisi riike üles sellega ühinema; kutsub komisjoni üles eraldama ESVACi võrgustikule tööülesannete täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid; palub komisjonil viivitamata luua asjakohane õigusraamistik, et volitada liikmesriike viima läbi tõhusat andmete kogumist;

| 2. | kutsub komisjoni üles tegema pingutusi, et tagada ühtlustatud ja võrreldavate andmete kogumine, arvestades ka kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide sellealast tegevust; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles tegema pingutusi, et tagada ühtlustatud ja võrreldavate andmete kogumine, arvestades ka kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide sellealast tegevust;

| 3. | tunnistab, et veterinaarseid ravimeid (ning nende toodete kasutamist loomadel) käsitlevate võrreldavate andmete nõuetekohane kogumine ja analüüsimine on esimene oluline samm; rõhutab, et vaja on saada täielik ülevaade selle kohta, millal, kus, kuidas ja milliste loomade puhul antimikroobseid aineid kasutatakse, ilma et põllumajandustootjatele või teistele loomaomanikele tekitataks rahalist või halduslikku lisakoormust; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et veterinaarseid ravimeid (ning nende toodete kasutamist loomadel) käsitlevate võrreldavate andmete nõuetekohane kogumine ja analüüsimine on esimene oluline samm; rõhutab, et vaja on saada täielik ülevaade selle kohta, millal, kus, kuidas ja milliste loomade puhul antimikroobseid aineid kasutatakse, ilma et põllumajandustootjatele või teistele loomaomanikele tekitataks rahalist või halduslikku lisakoormust;

| 4. | rõhutab, et andmeid ei ole vaja ainult koguda, vaid neid peab ka põhjalikult analüüsima ning tulemusi tuleb rakendada, võttes lisaks vajalikke meetmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, samuti tuleb arvesse võtta erinevusi loomaliikide ja loomakasvatusvormide vahel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et andmeid ei ole vaja ainult koguda, vaid neid peab ka põhjalikult analüüsima ning tulemusi tuleb rakendada, võttes lisaks vajalikke meetmeid nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, samuti tuleb arvesse võtta erinevusi loomaliikide ja loomakasvatusvormide vahel;

| 5. | tunnistab, et selliseid andmeid tuleb vaadelda kontekstis, kuna tootmisviisid ja intensiivsus on liikmesriigiti erinevad; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et selliseid andmeid tuleb vaadelda kontekstis, kuna tootmisviisid ja intensiivsus on liikmesriigiti erinevad;

Teadusuuringud

| 6. | nõuab, et tehtaks rohkem teadusuuringuid uute antimikroobsete ainete ja muude alternatiivide (vaktsineerimine, bioohutus, resistentsust arvestav tõuaretus) kohta, ning tõenditel põhinevaid strateegiaid, et vältida ja kontrollida loomade nakkushaigusi; rõhutab seetõttu ELi teadusuuringute raamprogrammide tähtsust; rõhutab sellega seoses, kui oluline on loomakasvatuse jaoks selliste süsteemide väljatöötamine, mis vähendavad antimikroobsete ainete väljakirjutamise vajadust; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et tehtaks rohkem teadusuuringuid uute antimikroobsete ainete ja muude alternatiivide (vaktsineerimine, bioohutus, resistentsust arvestav tõuaretus) kohta, ning tõenditel põhinevaid strateegiaid, et vältida ja kontrollida loomade nakkushaigusi; rõhutab seetõttu ELi teadusuuringute raamprogrammide tähtsust; rõhutab sellega seoses, kui oluline on loomakasvatuse jaoks selliste süsteemide väljatöötamine, mis vähendavad antimikroobsete ainete väljakirjutamise vajadust;

| 7. | nõuab, et kooskõlastataks paremini teadusuuringute ressursse nii inimeste kui ka veterinaaria poolelt ning sel eesmärgil loodaks võrgustik, mis ühendab olemasolevaid uurimisinstituute; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et kooskõlastataks paremini teadusuuringute ressursse nii inimeste kui ka veterinaaria poolelt ning sel eesmärgil loodaks võrgustik, mis ühendab olemasolevaid uurimisinstituute;

| 8. | nõuab, et tehtaks teadusuuringuid loomade rolli, loomset päritolu toidu, jätkusuutlike tootmissüsteemide, sealhulgas vastupidavate tõugude, loomade eluea, parema karjamajandamise, haiguste varase ennetamise, loomade liikumise ja vabaalale juurdepääsu ning väiksema loomkoormuse ja muude tingimuste kohta, millega tagatakse loomade bioloogiliste vajaduste täitmine, samuti loomakasvatuses esinevate resistentsete bakterite rolli kohta antimikroobse resistentsuse edasiandmisel inimestele ning sellest tulenevate võimalike ohtude kohta; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et tehtaks teadusuuringuid loomade rolli, loomset päritolu toidu, jätkusuutlike tootmissüsteemide, sealhulgas vastupidavate tõugude, loomade eluea, parema karjamajandamise, haiguste varase ennetamise, loomade liikumise ja vabaalale juurdepääsu ning väiksema loomkoormuse ja muude tingimuste kohta, millega tagatakse loomade bioloogiliste vajaduste täitmine, samuti loomakasvatuses esinevate resistentsete bakterite rolli kohta antimikroobse resistentsuse edasiandmisel inimestele ning sellest tulenevate võimalike ohtude kohta;

Järelevalve ja seire

| 9. | kutsub kõiki liikmesriike üles regulaarselt korraldama antimikroobse resistentsuse süsteemset järelevalvet ja seiret nii toiduks kasvatatavate loomade kui ka lemmikloomade puhul, ilma et talupidajatele, teistele loomaomanikele või veterinaararstidele tekitataks rahalist või halduslikku lisakoormust; rõhutab, et ühtlustatud andmed, sealhulgas riskifaktoreid käsitlev teave peaks olema kergesti kättesaadav ühtsest kontaktpunktist; rõhutab, et liikmesriigid peavad koostama aastaaruanded, mis sisaldavad üleeuroopalist võrdlust võimaldavaid andmeid; |
| --- | --- |

9.

kutsub kõiki liikmesriike üles regulaarselt korraldama antimikroobse resistentsuse süsteemset järelevalvet ja seiret nii toiduks kasvatatavate loomade kui ka lemmikloomade puhul, ilma et talupidajatele, teistele loomaomanikele või veterinaararstidele tekitataks rahalist või halduslikku lisakoormust; rõhutab, et ühtlustatud andmed, sealhulgas riskifaktoreid käsitlev teave peaks olema kergesti kättesaadav ühtsest kontaktpunktist; rõhutab, et liikmesriigid peavad koostama aastaaruanded, mis sisaldavad üleeuroopalist võrdlust võimaldavaid andmeid;

| 10. | kutsub Toidu- ja Veterinaarametit ning Euroopa Toiduohutusametit üles kajastama tulevikus oma eelarves suurenenud vajadust lisakontrollide ja analüüside järele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

kutsub Toidu- ja Veterinaarametit ning Euroopa Toiduohutusametit üles kajastama tulevikus oma eelarves suurenenud vajadust lisakontrollide ja analüüside järele selles valdkonnas;

| 11. | kutsub kõiki sidusrühmasid üles teadvustama oma vastutust, et tõkestada antimikroobse resistentsuse edasiarenemist ja levimist oma tegevusvaldkonnas, nagu veterinaaria ja loomakasvatus; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki sidusrühmasid üles teadvustama oma vastutust, et tõkestada antimikroobse resistentsuse edasiarenemist ja levimist oma tegevusvaldkonnas, nagu veterinaaria ja loomakasvatus;

| 12. | teeb ettepaneku, et antimikroobse resistentsuse ühtsustatud kontroll indikaatorbakterite suhtes (nagu E. coli ja E. enterococci) tuleks kehtestada vastavalt teaduslikele nõuannetele; |
| --- | --- |

12.

teeb ettepaneku, et antimikroobse resistentsuse ühtsustatud kontroll indikaatorbakterite suhtes (nagu E. coli ja E. enterococci) tuleks kehtestada vastavalt teaduslikele nõuannetele;

Antibiootikumide püsiv tõhusus

| 13. | rõhutab, et peamine eesmärk on hoida antimikroobseid aineid tõhusa vahendina haiguste vastu võitlemisel nii loomade kui ka inimeste puhul, kasutades samas antimikroobseid aineid ainult juhtudel, kui see on hädavajalik; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et peamine eesmärk on hoida antimikroobseid aineid tõhusa vahendina haiguste vastu võitlemisel nii loomade kui ka inimeste puhul, kasutades samas antimikroobseid aineid ainult juhtudel, kui see on hädavajalik;

| 14. | nõuab, et antimikroobseid aineid kasutataks loomade puhul ettevaatlikult ja vastutustundlikult ning et veterinaaridele ja talupidajatele antaks rohkem teavet, et antimikroobse resistentsuse edasiarenemist minimeerida; nõuab, et vahetataks parimaid tavasid, nagu antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise suuniste tunnustamine, kuna need on olulised vahendid, et võidelda antimikroobse resistentsuse edasiarenemise vastu; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et antimikroobseid aineid kasutataks loomade puhul ettevaatlikult ja vastutustundlikult ning et veterinaaridele ja talupidajatele antaks rohkem teavet, et antimikroobse resistentsuse edasiarenemist minimeerida; nõuab, et vahetataks parimaid tavasid, nagu antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise suuniste tunnustamine, kuna need on olulised vahendid, et võidelda antimikroobse resistentsuse edasiarenemise vastu;

| 15. | nõuab, et loomakasvatuses võetaks kasutusele head tavad, et minimeerida antimikroobse resistentsuse ohtu; rõhutab, et neid tavasid tuleks eelkõige kohaldada noorloomadele, kes tuuakse kokku erinevatelt tõuloomapidajatelt, mille tõttu suureneb nakkushaiguste oht; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et loomakasvatuses võetaks kasutusele head tavad, et minimeerida antimikroobse resistentsuse ohtu; rõhutab, et neid tavasid tuleks eelkõige kohaldada noorloomadele, kes tuuakse kokku erinevatelt tõuloomapidajatelt, mille tõttu suureneb nakkushaiguste oht;

| 16. | kutsub liikmesriike ning Toidu- ja Veterinaarametit üles tagama, et antimikroobsete ainete kasvustimulaatoritena kasutamise keelu (2006) rakendamist kontrollitakse tõhusamalt; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike ning Toidu- ja Veterinaarametit üles tagama, et antimikroobsete ainete kasvustimulaatoritena kasutamise keelu (2006) rakendamist kontrollitakse tõhusamalt;

| 17. | kutsub komisjoni üles tegema pingutusi, et kehtestada antimikroobsete ainete söödas kasvustimulaatoritena kasutamise rahvusvaheline keeld, ning tõstatama seda küsimust kahepoolsetel läbirääkimistel kolmandate riikidega, nagu Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles tegema pingutusi, et kehtestada antimikroobsete ainete söödas kasvustimulaatoritena kasutamise rahvusvaheline keeld, ning tõstatama seda küsimust kahepoolsetel läbirääkimistel kolmandate riikidega, nagu Ameerika Ühendriigid;

| 18. | palub komisjonil hinnata ja jälgida, kuidas liikmesriigid rakendavad ja kohaldavad asjakohaseid kehtivaid ELi õigusakte antimikroobsete ainete kohta; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil hinnata ja jälgida, kuidas liikmesriigid rakendavad ja kohaldavad asjakohaseid kehtivaid ELi õigusakte antimikroobsete ainete kohta;

| 19. | kutsub komisjoni üles töötama ELi loomatervishoiustrateegia raames välja antimikroobset resistentsust käsitlev laiaulatuslik mitmeaastane tegevuskava; on arvamusel, et nimetatud tegevuskava peaks ELi loomade heaolu strateegia all hõlmama kõiki loomi, sealhulgas lemmikloomi, ning rõhutama loogilist seost loomade tervise ja antimikroobsete ainete kasutamise vahel ning seost loomade tervise ja inimeste tervise vahel; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles töötama ELi loomatervishoiustrateegia raames välja antimikroobset resistentsust käsitlev laiaulatuslik mitmeaastane tegevuskava; on arvamusel, et nimetatud tegevuskava peaks ELi loomade heaolu strateegia all hõlmama kõiki loomi, sealhulgas lemmikloomi, ning rõhutama loogilist seost loomade tervise ja antimikroobsete ainete kasutamise vahel ning seost loomade tervise ja inimeste tervise vahel;

| 20. | on arvamusel, et selline tegevuskava peaks hõlmama üksikasjalikku ülevaadet antimikroobsete ainete erinevate profülaktiliste kasutusviiside kohta, et lahendada lahkarvamus seoses küsimusega, mis on tavapärane profülaktika ja mis on vastuvõetav profülaktika; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et selline tegevuskava peaks hõlmama üksikasjalikku ülevaadet antimikroobsete ainete erinevate profülaktiliste kasutusviiside kohta, et lahendada lahkarvamus seoses küsimusega, mis on tavapärane profülaktika ja mis on vastuvõetav profülaktika;

| 21. | pidades silmas asjaolu, et mittemäletsejalistelt pärit töödeldud loomsed valgud on osutunud loomatervise ja toiteväärtuse seisukohast väga kasulikuks ning need võivad oluliselt kaasa aidata monogastriliste loomade, sealhulgas tehistingimustes peetavate kalade tasakaalustatud toitumise tagamisele, aidates samas vähendada antimikroobsete ainete kasutamist, palub komisjonil tühistada praegused piirangud, tingimusel et tagatakse maksimaalne toiduohutuse tase; |
| --- | --- |

21.

pidades silmas asjaolu, et mittemäletsejalistelt pärit töödeldud loomsed valgud on osutunud loomatervise ja toiteväärtuse seisukohast väga kasulikuks ning need võivad oluliselt kaasa aidata monogastriliste loomade, sealhulgas tehistingimustes peetavate kalade tasakaalustatud toitumise tagamisele, aidates samas vähendada antimikroobsete ainete kasutamist, palub komisjonil tühistada praegused piirangud, tingimusel et tagatakse maksimaalne toiduohutuse tase;

*

* *

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 89.

(2)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 25.

(3)  ELT C 112 E, 9.5.2002, lk 106.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/135 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/135

---

Neljapäev, 12. mai 2011ELi välistegevuse kultuuriline mõõde

P7_TA(2011)0239

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (2010/2161(INI))

2012/C 377 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 167; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 167;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 27 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11;

| — | võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitlevat 2005. aasta konventsiooni (UNESCO konventsioon); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitset ja edendamist käsitlevat 2005. aasta konventsiooni (UNESCO konventsioon);

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009 otsust nr 1041/2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm (MEDIA Mundus 2011–2013) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009 otsust nr 1041/2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm (MEDIA Mundus 2011–2013) (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust nr 1983/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastat (2008) (4);

| — | võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (KOM(2010)0390); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (KOM(2010)0390);

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010 resolutsiooni „Europeana – järgmised sammud” (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010 resolutsiooni „Europeana – järgmised sammud” (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. novembri 2010. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (2010/C 325/01) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. novembri 2010. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (2010/C 325/01) (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes (2008/C 320/04) (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta järeldusi kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamise kohta Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide välissuhetes (2008/C 320/04) (7);

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (2000) ning eriti selle artikleid alapealkirja „Inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava” all; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande deklaratsiooni (2000) ning eriti selle artikleid alapealkirja „Inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava” all;

| — | võttes arvesse ÜRO 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”;

| — | võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 2010. aasta resolutsiooni „Kultuur ja areng”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 2010. aasta resolutsiooni „Kultuur ja areng”;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi koostöölepingut (8), mida muudeti esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (9) ja teist korda 22. juunil 2010 Ouagadougous (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi koostöölepingut (8), mida muudeti esimest korda 25. juunil 2005 Luxembourgis (9) ja teist korda 22. juunil 2010 Ouagadougous (10);

| — | võttes arvesse näidisvabakaubanduslepingule lisatud kultuurikoostöö protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse näidisvabakaubanduslepingule lisatud kultuurikoostöö protokolli;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0112/2011),

| A. | arvestades, et EL on kultuuriliselt mitmekesine väärtuste ühendus, mille juhtlausel – „Ühinenud mitmekesisuses” – on väga palju väljendusvorme; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on kultuuriliselt mitmekesine väärtuste ühendus, mille juhtlausel – „Ühinenud mitmekesisuses” – on väga palju väljendusvorme;

| B. | arvestades, et ELi järjestikused laienemised, inimeste liikumine ühises Euroopa ruumis, väljakujunenud ja uued rändevood ning mitmesugune suhtlus ülejäänud maailmaga aitavad tugevdada kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi järjestikused laienemised, inimeste liikumine ühises Euroopa ruumis, väljakujunenud ja uued rändevood ning mitmesugune suhtlus ülejäänud maailmaga aitavad tugevdada kultuurilist mitmekesisust;

| C. | arvestades, et kultuuril on sügav sisuline väärtus, mis rikastab inimeste elu ning edendab vastastikust mõistmist ja lugupidamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuuril on sügav sisuline väärtus, mis rikastab inimeste elu ning edendab vastastikust mõistmist ja lugupidamist;

| D. | arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas seatakse strateegiliseks eesmärgiks kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskavas seatakse strateegiliseks eesmärgiks kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine;

| E. | arvestades, et kultuur võib olla ja peaks olema arengut, kaasatust, innovatsiooni, demokraatiat, inimõigusi, haridust, konfliktiennetust ja leppimist, vastastikust mõistmist, sallivust ja loovust edendav jõud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kultuur võib olla ja peaks olema arengut, kaasatust, innovatsiooni, demokraatiat, inimõigusi, haridust, konfliktiennetust ja leppimist, vastastikust mõistmist, sallivust ja loovust edendav jõud;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanikud, ettevõtjad ja kodanikuühiskond on kultuurisuhetes tähtsad osalised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanikud, ettevõtjad ja kodanikuühiskond on kultuurisuhetes tähtsad osalised;

| G. | arvestades, et kultuurihüved, sealhulgas sportimisvõimalused soodustavad ELi majandusvälist arengut ja majandusarengut ning eriti just kultuuritööstus ja turism aitavad ehitada teadmistepõhist ühiskonda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kultuurihüved, sealhulgas sportimisvõimalused soodustavad ELi majandusvälist arengut ja majandusarengut ning eriti just kultuuritööstus ja turism aitavad ehitada teadmistepõhist ühiskonda;

| H. | arvestades, et loovisikud tegutsevad de facto kultuuridiplomaatidena, kes vahetavad ja viivad kokku mitmesuguseid esteetilisi, poliitilisi, moraalseid ja sotsiaalseid väärtusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et loovisikud tegutsevad de facto kultuuridiplomaatidena, kes vahetavad ja viivad kokku mitmesuguseid esteetilisi, poliitilisi, moraalseid ja sotsiaalseid väärtusi;

| I. | arvestades, et uued massiteabevahendid ja kommunikatsioonitehnoloogiad, nagu näiteks internet, võivad olla sõnavabaduse, mitmekesisuse, teabevahetuse, inimõiguste, arengu, kogunemisvabaduse, demokraatia ja kaasamise vahendiks ning hõlbustada juurdepääsu kultuurisisule ja haridusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uued massiteabevahendid ja kommunikatsioonitehnoloogiad, nagu näiteks internet, võivad olla sõnavabaduse, mitmekesisuse, teabevahetuse, inimõiguste, arengu, kogunemisvabaduse, demokraatia ja kaasamise vahendiks ning hõlbustada juurdepääsu kultuurisisule ja haridusele;

| J. | arvestades, et kultuurikoostöö ja kultuuride dialoog, mis on kultuuridiplomaatia ehituskivid, võivad toimida ülemaailmse rahu ja stabiilsuse hoidmise vahenditena, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kultuurikoostöö ja kultuuride dialoog, mis on kultuuridiplomaatia ehituskivid, võivad toimida ülemaailmse rahu ja stabiilsuse hoidmise vahenditena,

Kultuur ja Euroopa väärtused

| 1. | rõhutab kultuuri kõikehõlmavat olemust ja tähtsust kõikides eluvaldkondades ning on seisukohal, et kultuuriga tuleb arvestada ELi kogu välispoliitilises tegevuses, vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4; |
| --- | --- |

1.

rõhutab kultuuri kõikehõlmavat olemust ja tähtsust kõikides eluvaldkondades ning on seisukohal, et kultuuriga tuleb arvestada ELi kogu välispoliitilises tegevuses, vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4;

| 2. | rõhutab, et kõik ELi institutsioonid peavad täielikumalt tunnustama kultuuri tähtsust sallivust ja mõistmist tugevdava jõuna ning majanduskasvu ja kaasavama ühiskonna saavutamise vahendina; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kõik ELi institutsioonid peavad täielikumalt tunnustama kultuuri tähtsust sallivust ja mõistmist tugevdava jõuna ning majanduskasvu ja kaasavama ühiskonna saavutamise vahendina;

| 3. | peab vajalikuks, et igas liikmesriigis tehtaks kultuuripoliitika kavandamisel, rakendamisel ja edendamisel koostööd piirkondadega; |
| --- | --- |

3.

peab vajalikuks, et igas liikmesriigis tehtaks kultuuripoliitika kavandamisel, rakendamisel ja edendamisel koostööd piirkondadega;

| 4. | rõhutab, et demokraatlikud vabadused ja põhivabadused, nagu sõnavabadus, pressivabadus, õigus majanduslikule kindlustatusele, õigus elada vabana hirmust, sallimatusest ja vihkamisest ning vaba juurdepääs trükitud ja digitaalsele teabele, samuti võimalus luua sidemeid ja suhelda elektrooniliselt nii võrgus kui ka võrguväliselt, on kultuurilise väljenduse, kultuurivahetuse ja kultuurilise mitmekesisuse olulised eeldused; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et demokraatlikud vabadused ja põhivabadused, nagu sõnavabadus, pressivabadus, õigus majanduslikule kindlustatusele, õigus elada vabana hirmust, sallimatusest ja vihkamisest ning vaba juurdepääs trükitud ja digitaalsele teabele, samuti võimalus luua sidemeid ja suhelda elektrooniliselt nii võrgus kui ka võrguväliselt, on kultuurilise väljenduse, kultuurivahetuse ja kultuurilise mitmekesisuse olulised eeldused;

| 5. | tuletab meelde kultuurikoostöö protokollide tähtsust ja nende lisandväärtust kahepoolsetes arengu- ja kaubanduslepingutes; nõuab, et komisjon esitaks strateegia tulevaste kultuurikoostöö protokollide kohta ning konsulteeriks selle strateegia küsimustes Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde kultuurikoostöö protokollide tähtsust ja nende lisandväärtust kahepoolsetes arengu- ja kaubanduslepingutes; nõuab, et komisjon esitaks strateegia tulevaste kultuurikoostöö protokollide kohta ning konsulteeriks selle strateegia küsimustes Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga;

| 6. | kinnitab, et kultuuril on oluline osa kahepoolsetes arengu- ja kaubanduslepingutes ning mitmesugustes meetmetes, nagu näiteks Euroopa arengukoostöö, stabiilsuse, demokraatia ja inimõiguste ning ühinemiseelse rahastamise vahendid, Euroopa naabruspoliitika, idapartnerlus ja Vahemere Liit ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, mille kõigi kaudu eraldatakse ressursse kultuuriprogrammidele; |
| --- | --- |

6.

kinnitab, et kultuuril on oluline osa kahepoolsetes arengu- ja kaubanduslepingutes ning mitmesugustes meetmetes, nagu näiteks Euroopa arengukoostöö, stabiilsuse, demokraatia ja inimõiguste ning ühinemiseelse rahastamise vahendid, Euroopa naabruspoliitika, idapartnerlus ja Vahemere Liit ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, mille kõigi kaudu eraldatakse ressursse kultuuriprogrammidele;

| 7. | rõhutab, et Atlandi-ülene koostöö ja koostöö Euroopas asuvate naaberriikidega on oluline ühishuvide ja -väärtuste edendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Atlandi-ülene koostöö ja koostöö Euroopas asuvate naaberriikidega on oluline ühishuvide ja -väärtuste edendamiseks;

| 8. | peab tähtsaks avaliku ja erasektori koostööd ning kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa kultuurivõrgustike aktiivset osalemist ELi välissuhete kultuurilistes aspektides; |
| --- | --- |

8.

peab tähtsaks avaliku ja erasektori koostööd ning kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide ja Euroopa kultuurivõrgustike aktiivset osalemist ELi välissuhete kultuurilistes aspektides;

ELi programmid

| 9. | väljendab muret ELi väliskultuuripoliitika ja -projektide killustatuse pärast, mis pidurdab kultuuriressursside strateegilist ja tõhusat kasutamist ning ELi välissuhete kultuuriaspektide selgepiirilise ühise strateegia väljatöötamist; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret ELi väliskultuuripoliitika ja -projektide killustatuse pärast, mis pidurdab kultuuriressursside strateegilist ja tõhusat kasutamist ning ELi välissuhete kultuuriaspektide selgepiirilise ühise strateegia väljatöötamist;

| 10. | nõuab sisemise tegevuse täiustamist komisjoni nendes peadirektoraatides, mille põhiülesanded on seotud välissuhete (välispoliitika, laienemine, kaubandus, areng), hariduse ja kultuuri ning digitaalarengu tegevuskavaga; |
| --- | --- |

10.

nõuab sisemise tegevuse täiustamist komisjoni nendes peadirektoraatides, mille põhiülesanded on seotud välissuhete (välispoliitika, laienemine, kaubandus, areng), hariduse ja kultuuri ning digitaalarengu tegevuskavaga;

| 11. | märgib, et kultuuri- ja haridusalane vahetus võib tugevdada kodanikuühiskonda, edendada demokratiseerimist ja head valitsemistava, soodustada oskuste arendamist, edendada inimõigusi ja põhivabadusi ning olla aluseks püsivale koostööle; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kultuuri- ja haridusalane vahetus võib tugevdada kodanikuühiskonda, edendada demokratiseerimist ja head valitsemistava, soodustada oskuste arendamist, edendada inimõigusi ja põhivabadusi ning olla aluseks püsivale koostööle;

| 12. | toetab kolmandate riikide tugevamat kaasamist ELi kultuuri-, liikuvus-, noorte-, haridus- ja koolitusprogrammidesse ning nõuab, et need programmid tehtaks hõlpsamini kättesaadavaks kolmandatest riikidest, sealhulgas Euroopas asuvatest naaberriikidest pärit (noortele) inimestele; |
| --- | --- |

12.

toetab kolmandate riikide tugevamat kaasamist ELi kultuuri-, liikuvus-, noorte-, haridus- ja koolitusprogrammidesse ning nõuab, et need programmid tehtaks hõlpsamini kättesaadavaks kolmandatest riikidest, sealhulgas Euroopas asuvatest naaberriikidest pärit (noortele) inimestele;

| 13. | nõuab sidusaid strateegiad, et edendada noorte ning kultuuritöötajate, kunstnike ja loovisikute liikuvust, kultuuri ja hariduse arengut (sh meedia ja digitaalne kirjaoskus) ning kunsti kõikide väljendusvormide kättesaadavust; toetab seetõttu aktiivselt kultuuri-, spordi-, haridus-, meedia-, mitmekeelsus- ja noorteprogrammide koostoimet; |
| --- | --- |

13.

nõuab sidusaid strateegiad, et edendada noorte ning kultuuritöötajate, kunstnike ja loovisikute liikuvust, kultuuri ja hariduse arengut (sh meedia ja digitaalne kirjaoskus) ning kunsti kõikide väljendusvormide kättesaadavust; toetab seetõttu aktiivselt kultuuri-, spordi-, haridus-, meedia-, mitmekeelsus- ja noorteprogrammide koostoimet;

| 14. | peab väga soovitavaks kultuurikoostööd nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide spetsialistide, vahendavate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga – see hõlmab väliskultuuripoliitika kavandamist ja elluviimist ning selliste kultuurisündmuste ja -kontaktide korraldamist, mis aitavad parandada üksteisemõistmist, milles aga ühtlasi võetakse piisavalt arvesse Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

peab väga soovitavaks kultuurikoostööd nii ELi liikmesriikide kui ka kolmandate riikide spetsialistide, vahendavate organisatsioonide ja kodanikuühiskonnaga – see hõlmab väliskultuuripoliitika kavandamist ja elluviimist ning selliste kultuurisündmuste ja -kontaktide korraldamist, mis aitavad parandada üksteisemõistmist, milles aga ühtlasi võetakse piisavalt arvesse Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| 15. | nõuab kolmandate riikide kodanikele, kunstnikele jt kultuurivaldkonna töötajatele n-ö kultuuriviisa loomist 2005. aastast alates kehtiva teadusviisa programmi eeskujul; palub komisjonil esitada ka lühiajaliste viisade algatuse, et kõrvaldada kultuurisektoris liikuvust tõkestavad asjaolud; |
| --- | --- |

15.

nõuab kolmandate riikide kodanikele, kunstnikele jt kultuurivaldkonna töötajatele n-ö kultuuriviisa loomist 2005. aastast alates kehtiva teadusviisa programmi eeskujul; palub komisjonil esitada ka lühiajaliste viisade algatuse, et kõrvaldada kultuurisektoris liikuvust tõkestavad asjaolud;

Meedia ja uued infotehnoloogiad

| 16. | rõhutab, et tähtis on, et ELi tegutseks kogu maailmas, edendades sõnavabadust, ajakirjandusvabadust ning vaba juurdepääsu audiovisuaalmeediale ja uutele infotehnoloogiatele selliselt, et see oleks kooskõlas autoriõiguse eeskirjadega; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tähtis on, et ELi tegutseks kogu maailmas, edendades sõnavabadust, ajakirjandusvabadust ning vaba juurdepääsu audiovisuaalmeediale ja uutele infotehnoloogiatele selliselt, et see oleks kooskõlas autoriõiguse eeskirjadega;

| 17. | peab taunitavaks tõsiasja, et repressiivsed režiimid üha suurendavad tsensuuri ja kontrolli interneti üle, ning nõuab, et komisjon ja ELi liikmesriigid edendaksid internetivabadust kogu maailmas; |
| --- | --- |

17.

peab taunitavaks tõsiasja, et repressiivsed režiimid üha suurendavad tsensuuri ja kontrolli interneti üle, ning nõuab, et komisjon ja ELi liikmesriigid edendaksid internetivabadust kogu maailmas;

| 18. | kinnitab veel kord võrgu neutraalsuse põhimõtet, mis peab tagama interneti püsimise tasuta ja avatud, demokraatlikku suhtlust tugevdava tehnoloogiana; |
| --- | --- |

18.

kinnitab veel kord võrgu neutraalsuse põhimõtet, mis peab tagama interneti püsimise tasuta ja avatud, demokraatlikku suhtlust tugevdava tehnoloogiana;

| 19. | rõhutab interneti tähtsust Euroopa kultuuri edendajana ning kutsub liikmesriike üles jätkama investeeringuid interneti lairibaühendusse kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab interneti tähtsust Euroopa kultuuri edendajana ning kutsub liikmesriike üles jätkama investeeringuid interneti lairibaühendusse kogu Euroopa Liidus;

| 20. | rõhutab uue meedia ja eelkõige interneti tähtsust tasuta, kergesti juurdepääsetava ja kasutajasõbraliku suhtlus- ja teabeplatvormina, mida tuleks aktiivselt kasutada kultuuridevaheliseks dialoogiks nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; rõhutab lisaks uue meedia tähtsust kultuurihüvedele ja -sisule juurdepääsu võimaldamisel ning Euroopa kultuuripärandi ja ajaloo paremal tutvustamisel nii ELis kui ka väljaspool seda, mida tõendavad Europeana-taolised võtmeprojektid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab uue meedia ja eelkõige interneti tähtsust tasuta, kergesti juurdepääsetava ja kasutajasõbraliku suhtlus- ja teabeplatvormina, mida tuleks aktiivselt kasutada kultuuridevaheliseks dialoogiks nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; rõhutab lisaks uue meedia tähtsust kultuurihüvedele ja -sisule juurdepääsu võimaldamisel ning Euroopa kultuuripärandi ja ajaloo paremal tutvustamisel nii ELis kui ka väljaspool seda, mida tõendavad Europeana-taolised võtmeprojektid;

| 21. | kutsub komisjoni üles looma keskset internetiportaali, mis annaks teavet olemasolevatest kultuurilisi elemente sisaldavatest ELi toetusprogrammidest välissuhete vallas ning üleeuroopalise tähtsusega kultuurisündmuste kavandamisest ja korraldamisest ELi välisesinduste poolt ning mis tegutseks keskse teabeplatvormina, hõlbustamaks koostöövõrkude loomist kultuuritöötajate, institutsioonide ja kodanikuühiskonna vahel, ning mis samal ajal sisaldaks linke teistele ELi rahastatavatele üritustele, nagu Europeana; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles looma keskset internetiportaali, mis annaks teavet olemasolevatest kultuurilisi elemente sisaldavatest ELi toetusprogrammidest välissuhete vallas ning üleeuroopalise tähtsusega kultuurisündmuste kavandamisest ja korraldamisest ELi välisesinduste poolt ning mis tegutseks keskse teabeplatvormina, hõlbustamaks koostöövõrkude loomist kultuuritöötajate, institutsioonide ja kodanikuühiskonna vahel, ning mis samal ajal sisaldaks linke teistele ELi rahastatavatele üritustele, nagu Europeana;

Kultuuridiplomaatia ja kultuurikoostöö

| 22. | rõhutab kultuuridiplomaatia ja kultuurikoostöö tähtsust ELi ja selle liikmesriikide huvide ning Euroopa kultuurile omaste väärtuste levitamisel ja vahendamisel kõikjal maailmas; rõhutab, et ELil tuleb tegutseda sellise (üleilmse) toimijana, kes näeb asju üleilmses perspektiivis ja kannab üleilmset vastutust; |
| --- | --- |

22.

rõhutab kultuuridiplomaatia ja kultuurikoostöö tähtsust ELi ja selle liikmesriikide huvide ning Euroopa kultuurile omaste väärtuste levitamisel ja vahendamisel kõikjal maailmas; rõhutab, et ELil tuleb tegutseda sellise (üleilmse) toimijana, kes näeb asju üleilmses perspektiivis ja kannab üleilmset vastutust;

| 23. | on seisukohal, et ELi välissuhetes peaks kesksel kohal olema rahu ja leppimise, inimõiguste, rahvusvahelise kaubanduse ja majandusarengu edendamine, ilma et sealjuures jäetaks unarusse diplomaatia kultuurilised aspektid; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et ELi välissuhetes peaks kesksel kohal olema rahu ja leppimise, inimõiguste, rahvusvahelise kaubanduse ja majandusarengu edendamine, ilma et sealjuures jäetaks unarusse diplomaatia kultuurilised aspektid;

| 24. | rõhutab vajadust koostada tulemuslikud strateegiad kultuuridevahelisteks läbirääkimisteks ning on seisukohal, et multikultuurne lähenemisviis nimetatud ülesandele võib soodustada kasulike kokkulepete sõlmimist, milles EL ja tema partnerid kolmandatest riikidest on võrdväärsed; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust koostada tulemuslikud strateegiad kultuuridevahelisteks läbirääkimisteks ning on seisukohal, et multikultuurne lähenemisviis nimetatud ülesandele võib soodustada kasulike kokkulepete sõlmimist, milles EL ja tema partnerid kolmandatest riikidest on võrdväärsed;

| 25. | nõuab, et igas ELi välisesinduses peaks olema üks isik, kes tihedas koostöös kultuurivaldkonna toimijate ning võrgupõhiste organisatsioonidega, nagu näiteks EUNIC (riiklike kultuuriinstituutide Euroopa võrgustik) vastutab ELi ja kolmandate riikide kultuurisuhete ja kultuurikoostöö koordineerimise ning Euroopa kultuuri tutvustamise eest; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et igas ELi välisesinduses peaks olema üks isik, kes tihedas koostöös kultuurivaldkonna toimijate ning võrgupõhiste organisatsioonidega, nagu näiteks EUNIC (riiklike kultuuriinstituutide Euroopa võrgustik) vastutab ELi ja kolmandate riikide kultuurisuhete ja kultuurikoostöö koordineerimise ning Euroopa kultuuri tutvustamise eest;

| 26. | rõhutab vajadust omaks võtta terviklik lähenemisviis kultuuri vahendamisele ja kultuurivahetusele ning rõhutab kultuuri osa demokraatia, inimõiguste, konfliktiennetuse ja rahu tagamise edendamisel; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust omaks võtta terviklik lähenemisviis kultuuri vahendamisele ja kultuurivahetusele ning rõhutab kultuuri osa demokraatia, inimõiguste, konfliktiennetuse ja rahu tagamise edendamisel;

| 27. | soovitab kultuuriteemalisi poliitilisi dialooge, mille üheks näiteks on hiljuti algatatud ELi ja India dialoog, et tugevdada inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

27.

soovitab kultuuriteemalisi poliitilisi dialooge, mille üheks näiteks on hiljuti algatatud ELi ja India dialoog, et tugevdada inimestevahelisi kontakte;

| 28. | soovitab seada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames otseselt kultuuriga seotud prioriteete, millega taotletaks muu hulgas õigusriigi põhimõtete, konfliktide lahendamise ja ennetamise ning kodanikuühiskonna koostöö, samuti sõnavabaduse, demokraatliku osaluse ja inimõigustega seotud uute tehnoloogiate rolli tugevdamist; |
| --- | --- |

28.

soovitab seada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames otseselt kultuuriga seotud prioriteete, millega taotletaks muu hulgas õigusriigi põhimõtete, konfliktide lahendamise ja ennetamise ning kodanikuühiskonna koostöö, samuti sõnavabaduse, demokraatliku osaluse ja inimõigustega seotud uute tehnoloogiate rolli tugevdamist;

ELi välissuhted ja Euroopa välisteenistus

| 29. | loodab, et Euroopa välisteenistuse organisatsiooniskeemi kavand sisaldab ka otseselt kultuuriaspektidega seotud ametikohti, ja soovitab sel eemärgil luua koordineerimisüksuse; |
| --- | --- |

29.

loodab, et Euroopa välisteenistuse organisatsiooniskeemi kavand sisaldab ka otseselt kultuuriaspektidega seotud ametikohti, ja soovitab sel eemärgil luua koordineerimisüksuse;

| 30. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles koordineerima välispoliitika kultuuriaspektide strateegilist rakendamist, integreerima kultuuri järjepidevalt ja süstemaatiliselt ELi välissuhetesse ning püüdma täiendada liikmesriikide väliskultuuripoliitikat; |
| --- | --- |

30.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles koordineerima välispoliitika kultuuriaspektide strateegilist rakendamist, integreerima kultuuri järjepidevalt ja süstemaatiliselt ELi välissuhetesse ning püüdma täiendada liikmesriikide väliskultuuripoliitikat;

| 31. | nõuab, et Euroopa välisteenistuse töötajatele võimaldataks asjakohast koolitust ja täienduskoolitust kultuuri- ja digitaalvaldkonnas, nii et nad oleksid võimelised koordineerima ELi delegatsioonide tegevust selles valdkonnas, ning nõuab, et riikide ekspertidele ja kultuuriasutuste töötajatele pakutaks ühiseid Euroopa koolitusvõimalusi ning et koolitused oleksid avatud osavõtjatele kogu maailmast; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et Euroopa välisteenistuse töötajatele võimaldataks asjakohast koolitust ja täienduskoolitust kultuuri- ja digitaalvaldkonnas, nii et nad oleksid võimelised koordineerima ELi delegatsioonide tegevust selles valdkonnas, ning nõuab, et riikide ekspertidele ja kultuuriasutuste töötajatele pakutaks ühiseid Euroopa koolitusvõimalusi ning et koolitused oleksid avatud osavõtjatele kogu maailmast;

| 32. | nõuab, et Euroopa välisteenistuse organisatsiooni struktuuri lisataks kultuuri- ja digitaalse diplomaatia peadirektoraat; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et Euroopa välisteenistuse organisatsiooni struktuuri lisataks kultuuri- ja digitaalse diplomaatia peadirektoraat;

| 33. | kutsub Euroopa välisteenistust üles oma vahendite ja pädevuse arendamisel kultuurisfääris tegema koostööd selliste võrgustikega nagu EUNIC, eesmärgiga kasutada nende kogemusi sõltumatute ühendustena liikmesriikide ja kultuurivahendusorganisatsioonide vahel ning luua ja ära kasutada sünergiat; |
| --- | --- |

33.

kutsub Euroopa välisteenistust üles oma vahendite ja pädevuse arendamisel kultuurisfääris tegema koostööd selliste võrgustikega nagu EUNIC, eesmärgiga kasutada nende kogemusi sõltumatute ühendustena liikmesriikide ja kultuurivahendusorganisatsioonide vahel ning luua ja ära kasutada sünergiat;

| 34. | kutsub Euroopa välisteenistust üles arvestama hiljuti asutatud Euroopa kultuuripärandi märgist kui vahendit suhtlemises kolmandate riikidega, et parandada ja levitada teadmisi Euroopa rahvaste kultuurist ja ajaloost; |
| --- | --- |

34.

kutsub Euroopa välisteenistust üles arvestama hiljuti asutatud Euroopa kultuuripärandi märgist kui vahendit suhtlemises kolmandate riikidega, et parandada ja levitada teadmisi Euroopa rahvaste kultuurist ja ajaloost;

| 35. | kutsub komisjoni üles looma ELi välissuhete valdkonnas institutsioonidevahelise kultuuritöökonna, mis arendaks ja laiendaks koordineerimist, korrastamist, strateegiat ja heade tavade levitamist, võtma seoses sellega arvesse Euroopa Nõukogu tegevust ja algatusi ning andma Euroopa Parlamendile aru töökonna tööst; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles looma ELi välissuhete valdkonnas institutsioonidevahelise kultuuritöökonna, mis arendaks ja laiendaks koordineerimist, korrastamist, strateegiat ja heade tavade levitamist, võtma seoses sellega arvesse Euroopa Nõukogu tegevust ja algatusi ning andma Euroopa Parlamendile aru töökonna tööst;

| 36. | teeb ettepaneku, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile regulaarselt aru käesoleva, kultuuri rolli ELi välissuhetes käsitleva resolutsiooni täitmise kohta; |
| --- | --- |

36.

teeb ettepaneku, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile regulaarselt aru käesoleva, kultuuri rolli ELi välissuhetes käsitleva resolutsiooni täitmise kohta;

| 37. | teeb ettepaneku luua spetsiaalne infosüsteem kunstnike jt kultuurivaldkonna töötajate liikuvuse toetuseks, nagu nähakse ette uuringus „Infosüsteem kunstnike jt kultuurivaldkonna töötajate liikuvuse toetuseks: teostatavusuuring” (11); |
| --- | --- |

37.

teeb ettepaneku luua spetsiaalne infosüsteem kunstnike jt kultuurivaldkonna töötajate liikuvuse toetuseks, nagu nähakse ette uuringus „Infosüsteem kunstnike jt kultuurivaldkonna töötajate liikuvuse toetuseks: teostatavusuuring” (11);

| 38. | nõuab, et komisjon esitaks ja võtaks 2011. aastal vastu rohelise raamatu kultuuri ja kultuurikoostöö strateegia kohta ELi välistegevuses, koos sellele järgneva teatisega; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et komisjon esitaks ja võtaks 2011. aastal vastu rohelise raamatu kultuuri ja kultuurikoostöö strateegia kohta ELi välistegevuses, koos sellele järgneva teatisega;

| 39. | soovitab astuda konkreetseid samme suutlikkuse suurendamiseks kodanikuühiskonna kaasamise kaudu ja sõltumatute ettevõtmiste rahastamiseks; |
| --- | --- |

39.

soovitab astuda konkreetseid samme suutlikkuse suurendamiseks kodanikuühiskonna kaasamise kaudu ja sõltumatute ettevõtmiste rahastamiseks;

UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon

| 40. | palub Euroopa välisteenistusel motiveerida kolmandaid riike arendama kultuuripoliitikat ning süstemaatiliselt kutsuda kolmandaid riike üles ratifitseerima ja täitma UNESCO konventsiooni; |
| --- | --- |

40.

palub Euroopa välisteenistusel motiveerida kolmandaid riike arendama kultuuripoliitikat ning süstemaatiliselt kutsuda kolmandaid riike üles ratifitseerima ja täitma UNESCO konventsiooni;

| 41. | tuletab liikmesriikidele meelde UNESCO konventsiooni ratifitseerimisel võetud kohustuste tähtsust, kuna kultuurilise mitmekesisuse kaitsmine maailmas nõuab pädevat ja tasakaalustatud poliitikat digitaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

41.

tuletab liikmesriikidele meelde UNESCO konventsiooni ratifitseerimisel võetud kohustuste tähtsust, kuna kultuurilise mitmekesisuse kaitsmine maailmas nõuab pädevat ja tasakaalustatud poliitikat digitaalvaldkonnas;

| 42. | kutsub komisjoni üles võtma läbirääkimistel kahepoolsete ja mitmepoolsete kaubanduslepingute üle ja kultuurikoostöö protokollide sõlmimisel arvesse kultuurihüvede ja -teenuste kahetist olemust ning võimaldama arenguriikidele sooduskohtlemist vastavalt UNESCO konventsiooni artiklile 16; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles võtma läbirääkimistel kahepoolsete ja mitmepoolsete kaubanduslepingute üle ja kultuurikoostöö protokollide sõlmimisel arvesse kultuurihüvede ja -teenuste kahetist olemust ning võimaldama arenguriikidele sooduskohtlemist vastavalt UNESCO konventsiooni artiklile 16;

| 43. | tervitab ELi ja UNESCO hiljuti sõlmitud lepingut ühe miljoni euro suuruse eksperdiabi kohta, mille eesmärk on toetada kultuurisektori haldamist ning võimaldada arengumaade valitsustel kasutada ekspertide teadmisi tulemusliku ja jätkusuutliku kultuuripoliitika väljaarendamisel; |
| --- | --- |

43.

tervitab ELi ja UNESCO hiljuti sõlmitud lepingut ühe miljoni euro suuruse eksperdiabi kohta, mille eesmärk on toetada kultuurisektori haldamist ning võimaldada arengumaade valitsustel kasutada ekspertide teadmisi tulemusliku ja jätkusuutliku kultuuripoliitika väljaarendamisel;

| 44. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tihendama omavahelist koostööd, et veelgi parandada riikide õiguslikku raamistikku ning kultuuriväärtuste ja kultuuriobjektide säilitamise ja kaitse poliitikat vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelisele õigusraamistikule, sh kultuuriobjektide ja intellektuaalomandiga kaubitsemise vastu suunatud meetmeid; kutsub neid üles tõkestama kultuuripärandi ja kultuuritoodete ebaseaduslikku omastamist ning samal ajal tunnistama autoriõiguste ja intellektuaalomandi tähtsust kultuuriloojate elatise säilitamisel; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tihendama omavahelist koostööd, et veelgi parandada riikide õiguslikku raamistikku ning kultuuriväärtuste ja kultuuriobjektide säilitamise ja kaitse poliitikat vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja rahvusvahelisele õigusraamistikule, sh kultuuriobjektide ja intellektuaalomandiga kaubitsemise vastu suunatud meetmeid; kutsub neid üles tõkestama kultuuripärandi ja kultuuritoodete ebaseaduslikku omastamist ning samal ajal tunnistama autoriõiguste ja intellektuaalomandi tähtsust kultuuriloojate elatise säilitamisel;

| 45. | nõuab, et koostataks sidus ELi strateegia Euroopa kultuuritegevuse ja -programmide edendamiseks rahvusvahelises ulatuses, mis põhineks kultuurihüvede ja -tegevuse mitmekülgsuse ja kahetise iseloomu kaitsmisel ning hõlmaks muu hulgas järgmisi aspekte: olemasolevate ELi välispoliitika programmide tõhusam kooskõlastamine kultuuriliste komponentidega, nende rakendamine kokkulepetes kolmandate riikidega ning kooskõla aluslepingutes sisalduvate kultuuri ühildamise sätetega, samuti subsidiaarsuse põhimõtte ja UNESCO konventsiooniga; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et koostataks sidus ELi strateegia Euroopa kultuuritegevuse ja -programmide edendamiseks rahvusvahelises ulatuses, mis põhineks kultuurihüvede ja -tegevuse mitmekülgsuse ja kahetise iseloomu kaitsmisel ning hõlmaks muu hulgas järgmisi aspekte: olemasolevate ELi välispoliitika programmide tõhusam kooskõlastamine kultuuriliste komponentidega, nende rakendamine kokkulepetes kolmandate riikidega ning kooskõla aluslepingutes sisalduvate kultuuri ühildamise sätetega, samuti subsidiaarsuse põhimõtte ja UNESCO konventsiooniga;

| 46. | nõuab, et koostataks sidus strateegia nii materiaalse kui ka mittemateriaalse kultuuri- ja looduspärandi kaitseks ja edendamiseks ning et tehtaks rahvusvahelist koostööd konfliktipiirkondades, nt Blue Shieldi kaudu, millega kultuurile antakse oluline osa konfliktide ennetamisel ja rahu taastamisel; |
| --- | --- |

46.

nõuab, et koostataks sidus strateegia nii materiaalse kui ka mittemateriaalse kultuuri- ja looduspärandi kaitseks ja edendamiseks ning et tehtaks rahvusvahelist koostööd konfliktipiirkondades, nt Blue Shieldi kaudu, millega kultuurile antakse oluline osa konfliktide ennetamisel ja rahu taastamisel;

| 47. | nõuab, et konfliktipiirkondadesse ja konfliktijärgsetesse piirkondadesse saadetavatele töötajatele antaks koolitust sealse tegevuse kultuuriliste aspektide kohta, et säilitada pärandit ning edendada leppimist, demokraatiat ja inimõigusi; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et konfliktipiirkondadesse ja konfliktijärgsetesse piirkondadesse saadetavatele töötajatele antaks koolitust sealse tegevuse kultuuriliste aspektide kohta, et säilitada pärandit ning edendada leppimist, demokraatiat ja inimõigusi;

| 48. | peab vajalikuks, et olemasolevate rahastamisvahenditega seotud rakenduskavades pandaks rõhku ELi poliitiliste meetmete lihtsustamisele, tõhustamisele ja kooskõlastamisele; |
| --- | --- |

48.

peab vajalikuks, et olemasolevate rahastamisvahenditega seotud rakenduskavades pandaks rõhku ELi poliitiliste meetmete lihtsustamisele, tõhustamisele ja kooskõlastamisele;

| 49. | toetab kultuuri osatähtsuse suurendamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu tehtavas töös, mis hõlmab õigusriigi põhimõtete tugevdamist, konfliktide lahendamist ja ennetamist, kodanikuühiskonna koostööd ning uute tehnoloogiate rolli tugevdamist seoses sõnavabaduse, demokraatliku osaluse ja inimõigustega; |
| --- | --- |

49.

toetab kultuuri osatähtsuse suurendamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kaudu tehtavas töös, mis hõlmab õigusriigi põhimõtete tugevdamist, konfliktide lahendamist ja ennetamist, kodanikuühiskonna koostööd ning uute tehnoloogiate rolli tugevdamist seoses sõnavabaduse, demokraatliku osaluse ja inimõigustega;

| 50. | tunnistab, et järgida tuleb kõiki inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis ning ELi põhiõiguste hartas, ning tunnistab sellest tulenevalt kultuuriliste õiguste, mitmekesisuse ja inimõiguste vahelist seost ning on vastu kultuuriliste argumentide kasutamisele inimõiguste rikkumise õigustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

50.

tunnistab, et järgida tuleb kõiki inimõigusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis ning ELi põhiõiguste hartas, ning tunnistab sellest tulenevalt kultuuriliste õiguste, mitmekesisuse ja inimõiguste vahelist seost ning on vastu kultuuriliste argumentide kasutamisele inimõiguste rikkumise õigustamise eesmärgil;

| 51. | teeb ettepaneku lisada inimõiguste aastaaruandesse kultuuripeatükk ning integreerida kultuur parlamentidevahelistesse delegatsioonide tegevusse; |
| --- | --- |

51.

teeb ettepaneku lisada inimõiguste aastaaruandesse kultuuripeatükk ning integreerida kultuur parlamentidevahelistesse delegatsioonide tegevusse;

| 52. | nõuab, et kultuurialast tegevust ei kasutataks argumendina, millega põhjendada kultuuritöötajate vaba liikumise piiramist ELi ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et kultuurialast tegevust ei kasutataks argumendina, millega põhjendada kultuuritöötajate vaba liikumise piiramist ELi ja kolmandate riikide vahel;

| 53. | ergutab kultuurisuhete sisseseadmist nende riikidega, kellega ei ole sõlmitud mingeid muid partnerlusi, et kasutada seda suhete arendamise alusena; |
| --- | --- |

53.

ergutab kultuurisuhete sisseseadmist nende riikidega, kellega ei ole sõlmitud mingeid muid partnerlusi, et kasutada seda suhete arendamise alusena;

*

* *

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.

(2)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(3)  ELT L 288, 4.11.2009, lk 10.

(4)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 44.

(5)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 16.

(6)  ELT C 325, 2.12.2010, lk 1.

(7)  ELT C 320, 16.12.2008, lk 10.

(8)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(9)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(10)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(11)  Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat, märts 2009.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/142 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/142

---

Neljapäev, 12. mai 2011Kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamine

P7_TA(2011)0240

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (2010/2156(INI))

2012/C 377 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni;

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsust 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta otsust 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsust nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013) (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris („MEDIA 2007”) (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. jaanuari 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul (KOM(2007)0836); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. jaanuari 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Interneti-põhise loomingulise infosisu kohta ühtsel turul (KOM(2007)0836);

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni teatise „Europeana – järgmised sammud” kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni teatise „Europeana – järgmised sammud” kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (7);

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (8);

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (9);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (10);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (KOM(2010)0352); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava” (KOM(2010)0352);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM(2010)0245/2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele pealkirjaga „Euroopa digitaalne tegevuskava” (KOM(2010)0245/2);

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta teatist pealkirjaga „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” (KOM(2009)0532); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta teatist pealkirjaga „Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” (KOM(2009)0532);

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (KOM(2010)0183); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (KOM(2010)0183);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 48;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0143/2011),

| A. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandust iseloomustab kahetine olemus, mis on nii majanduslik, aidates kaasa majandusarengule töökohtade, majanduskasvu ja rikkuse loomisega, aga ka kultuuriline tänu isikute sotsiaalsele ja kultuurilisele ühiskonda integreerimisele, väärtuste ja kultuurilise identiteedi edendamises osalemisele ning Euroopa kultuuripärandi ülesehitamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandust iseloomustab kahetine olemus, mis on nii majanduslik, aidates kaasa majandusarengule töökohtade, majanduskasvu ja rikkuse loomisega, aga ka kultuuriline tänu isikute sotsiaalsele ja kultuurilisele ühiskonda integreerimisele, väärtuste ja kultuurilise identiteedi edendamises osalemisele ning Euroopa kultuuripärandi ülesehitamisele;

| B. | arvestades, et kuna see kahetine olemus eristab teda teistest majandusharudest, tuleb arvesse võtta poliitika ja erimeetmete rakendamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna see kahetine olemus eristab teda teistest majandusharudest, tuleb arvesse võtta poliitika ja erimeetmete rakendamist;

| C. | arvestades, et EL tunnustab ja edendab seda eripära rahvusvahelisel tasandil, mistõttu EL rakendab WTOs kultuurikoostöö jätkamise poliitikat ning on ratifitseerinud UNESCO konventsiooni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL tunnustab ja edendab seda eripära rahvusvahelisel tasandil, mistõttu EL rakendab WTOs kultuurikoostöö jätkamise poliitikat ning on ratifitseerinud UNESCO konventsiooni;

| D. | arvestades, et teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) on ette nähtud õigus rakendada kultuurilise mitmekesisuse kaitsmise poliitikat, mida EL ja tema liikmesriigid süstemaatiliselt kohaldavad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) on ette nähtud õigus rakendada kultuurilise mitmekesisuse kaitsmise poliitikat, mida EL ja tema liikmesriigid süstemaatiliselt kohaldavad;

| E. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4 on vaja integreerida kultuuri teistesse Euroopa sise- ja välispoliitika meetmetesse ning sellega seoses tuleb praeguse üleilmastumise kontekstis erilist tähelepanu pöörata kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitsmisele ja edendamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikele 4 on vaja integreerida kultuuri teistesse Euroopa sise- ja välispoliitika meetmetesse ning sellega seoses tuleb praeguse üleilmastumise kontekstis erilist tähelepanu pöörata kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitsmisele ja edendamisele;

| F. | arvestades, et UNESCO konventsioonis tunnistatakse kultuuri- ja loomemajanduse olulist rolli suure hulga kultuurikaupade ja -teenuste tootmises, levitamises ja neile juurdepääsu võimaldamises ning julgustatakse rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et UNESCO konventsioonis tunnistatakse kultuuri- ja loomemajanduse olulist rolli suure hulga kultuurikaupade ja -teenuste tootmises, levitamises ja neile juurdepääsu võimaldamises ning julgustatakse rahvusvahelist koostööd;

| G. | arvestades, et liikmesriigid peaksid olema valmis toetama kultuuri ja loomet kui kultuuri- ja maastikupärandi säilitamise ja väärtustamise põhitegureid, mida tuleb kaitsta ja alal hoida, et soodustada identiteediprotsesse ja suurendada üldsuse kultuuriteadlikkust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriigid peaksid olema valmis toetama kultuuri ja loomet kui kultuuri- ja maastikupärandi säilitamise ja väärtustamise põhitegureid, mida tuleb kaitsta ja alal hoida, et soodustada identiteediprotsesse ja suurendada üldsuse kultuuriteadlikkust;

| H. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on ELis oluline roll kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, pluralismi ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, kuid ka kultuurile juurdepääsu demokratiseerimisel ning kultuuridevahelise dialoogi soodustamisel kogu ELis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on ELis oluline roll kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse, pluralismi ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel, kuid ka kultuurile juurdepääsu demokratiseerimisel ning kultuuridevahelise dialoogi soodustamisel kogu ELis;

| I. | arvestades, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus, eelkõige rikkalik piirkondlike keelte ja kultuuride pärand, on kultuuri- ja loomemajanduse jaoks asendamatu algmaterjal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa kultuuriline mitmekesisus, eelkõige rikkalik piirkondlike keelte ja kultuuride pärand, on kultuuri- ja loomemajanduse jaoks asendamatu algmaterjal;

| J. | arvestades, et loomesisusektoris ühtse turu loomise arutelus tuleb erilist tähelepanu pöörata kultuurilistele ja keelelistele eripäradele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et loomesisusektoris ühtse turu loomise arutelus tuleb erilist tähelepanu pöörata kultuurilistele ja keelelistele eripäradele;

| K. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on kunsti-, tehnika- ja haldusalase innovatsiooni kasvulava, võimaldades teoste ja kunstnike suuremat ringlust Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on kunsti-, tehnika- ja haldusalase innovatsiooni kasvulava, võimaldades teoste ja kunstnike suuremat ringlust Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil;

| L. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajanduse sektorit edendatakse ja selle nähtavus tagatakse erinevate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu algatustega, nagu Euroopa auhind, auhind LUX ja kultuurirajad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajanduse sektorit edendatakse ja selle nähtavus tagatakse erinevate Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu algatustega, nagu Euroopa auhind, auhind LUX ja kultuurirajad;

| M. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on oma roll tänapäevase loome ja pikaajalise kogemuse ühendamisest välja kujunenud iseloomulike, hindamatute ja ainulaadsete oskuste ja võimete säilitamisel; arvestades, et eriti teatud sektorites, nagu moetööstus, kellassepakunst ja ehtekunst, põhineb Euroopa selle sektori tööstuste maine ja ülemaailmne edu käsitööliste ja loovisikute käelistel oskustel ja oskusteabel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on oma roll tänapäevase loome ja pikaajalise kogemuse ühendamisest välja kujunenud iseloomulike, hindamatute ja ainulaadsete oskuste ja võimete säilitamisel; arvestades, et eriti teatud sektorites, nagu moetööstus, kellassepakunst ja ehtekunst, põhineb Euroopa selle sektori tööstuste maine ja ülemaailmne edu käsitööliste ja loovisikute käelistel oskustel ja oskusteabel;

| N. | arvestades, et kunstnikel ei ole praegu ELi tasandil õiguslikku staatust, milles võetaks arvesse nende tegevuse ja karjääri eripära, eriti liikuvuse, töötingimuste ja sotsiaalkaitse alal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kunstnikel ei ole praegu ELi tasandil õiguslikku staatust, milles võetaks arvesse nende tegevuse ja karjääri eripära, eriti liikuvuse, töötingimuste ja sotsiaalkaitse alal;

| O. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus, mis annab tööd 5 miljonile inimesele ja mille osakaal ELi SKPst on 2,6 %, on üks peamine ELi majanduskasvu soodustaja, kuna see loob uusi töökohti, etendab otsustavat rolli ülemaailmsetes väärtusahelates, ergutab innovatsiooni, pakub lisandväärtust sotsiaalse ühtekuuluvuse tegurina ja on tõhusaks vahendiks praeguse majanduslanguse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus, mis annab tööd 5 miljonile inimesele ja mille osakaal ELi SKPst on 2,6 %, on üks peamine ELi majanduskasvu soodustaja, kuna see loob uusi töökohti, etendab otsustavat rolli ülemaailmsetes väärtusahelates, ergutab innovatsiooni, pakub lisandväärtust sotsiaalse ühtekuuluvuse tegurina ja on tõhusaks vahendiks praeguse majanduslanguse vastu võitlemisel;

| P. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus mõjutab peaaegu kõiki teisi majandussektoreid, pakkudes neile uuendusi, mis on määrava tähtsusega konkurentsivõime seisukohast, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus mõjutab peaaegu kõiki teisi majandussektoreid, pakkudes neile uuendusi, mis on määrava tähtsusega konkurentsivõime seisukohast, eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;

| Q. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on digitaalajastul majanduse edasiviiv jõud, mis aitab märkimisväärsel määral kaasa innovatsioonile, uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamisele ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on digitaalajastul majanduse edasiviiv jõud, mis aitab märkimisväärsel määral kaasa innovatsioonile, uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamisele ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele;

| R. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus võib luua jõukust ja töökohti tingimusel, et võimaldatakse vahendid, et olla Euroopa rahvusvahelise konkurentsi strateegia raames konkurentsivõimelises olukorras võrreldes väljaspool ELi asuvate riikide loome- ja kultuurimajandusega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus võib luua jõukust ja töökohti tingimusel, et võimaldatakse vahendid, et olla Euroopa rahvusvahelise konkurentsi strateegia raames konkurentsivõimelises olukorras võrreldes väljaspool ELi asuvate riikide loome- ja kultuurimajandusega;

| S. | arvestades, et mõned kultuuri- ja loomemajandusega seotud inimesed on füüsilisest isikust ettevõtjad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mõned kultuuri- ja loomemajandusega seotud inimesed on füüsilisest isikust ettevõtjad;

| T. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on ELis kasvav turg ja valdkond, milles ta võib maailmaturul liidripositsiooni saavutada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandus on ELis kasvav turg ja valdkond, milles ta võib maailmaturul liidripositsiooni saavutada;

| U. | arvestades, et kultuuri- ja loomekaupade ja -teenuste kaubanduse areng on kultuuri, arengu ja demokraatia jaoks oluline sammas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kultuuri- ja loomekaupade ja -teenuste kaubanduse areng on kultuuri, arengu ja demokraatia jaoks oluline sammas;

| V. | arvestades, et loome sõltub olemasolevatele teadmistele, teostele ja loomesisule juurdepääsu võimalustest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et loome sõltub olemasolevatele teadmistele, teostele ja loomesisule juurdepääsu võimalustest;

| W. | arvestades, et kultuurisisu roll on digitaalmajanduses otsustava tähtsusega; arvestades, et Euroopa digitaalajastu majanduskasv sõltub tulevikus mitmekesise kvaliteetse kultuurisisu pakkumisest; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kultuurisisu roll on digitaalmajanduses otsustava tähtsusega; arvestades, et Euroopa digitaalajastu majanduskasv sõltub tulevikus mitmekesise kvaliteetse kultuurisisu pakkumisest;

| X. | arvestades, et digitaalajastu avab kultuuri- ja loomemajandusele uusi võimalusi, juurutades uusi majandusmudeleid, mis teevad tarbijatele kättesaadavaks mitmekesise kvaliteetsete toodete valiku; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et digitaalajastu avab kultuuri- ja loomemajandusele uusi võimalusi, juurutades uusi majandusmudeleid, mis teevad tarbijatele kättesaadavaks mitmekesise kvaliteetsete toodete valiku;

| Y. | arvestades, et audiovisuaaltööstus teeb märkimisväärseid pingutusi, et töötada välja veebipõhise kultuurisisu seaduslikke pakkumisi ja kõik sidusrühmad peaksid ühendama jõud, et suurendada teadlikkust olemasolevatest seaduslikest veebipõhise infosisu pakkumistest; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et audiovisuaaltööstus teeb märkimisväärseid pingutusi, et töötada välja veebipõhise kultuurisisu seaduslikke pakkumisi ja kõik sidusrühmad peaksid ühendama jõud, et suurendada teadlikkust olemasolevatest seaduslikest veebipõhise infosisu pakkumistest;

| Z. | arvestades, et ajalehed ja ajakirjad on osa kultuuritööstusest ning pluralistlikust ja mitmekülgsest Euroopa meediamaastikust; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ajalehed ja ajakirjad on osa kultuuritööstusest ning pluralistlikust ja mitmekülgsest Euroopa meediamaastikust;

| AA. | arvestades, et digitaalajastu esitab ühtlasi väljakutseid selle majandusharu traditsiooniliste sektorite, sh raamatute kirjastamise, raamatute müügi ja trükimeedia jätkusuutlikkusele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et digitaalajastu esitab ühtlasi väljakutseid selle majandusharu traditsiooniliste sektorite, sh raamatute kirjastamise, raamatute müügi ja trükimeedia jätkusuutlikkusele;

| AB. | arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse arenguks on vaja ajakohast, juurdepääsetavat ja õiguskindlat intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse arenguks on vaja ajakohast, juurdepääsetavat ja õiguskindlat intellektuaalomandi õiguste kaitse süsteemi;

| AC. | arvestades, et on oluline tagada kodanike harimine kunsti- ja kultuurivaldkonnas ning suhtuda loomeprotsessi lugupidavalt, et arendada loomingulisust ning teadmisi kunsti, kultuuri, kultuuripärandi ja liidu kultuurilise mitmekesisuse kohta, ning haridus peaks hõlmama mitte ainult digitaalsete õiguste, vaid ka kohustuste õppimist, et edendada intellektuaalomandi õigustega kaitstud tööde paremat mõistmist ja austamist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on oluline tagada kodanike harimine kunsti- ja kultuurivaldkonnas ning suhtuda loomeprotsessi lugupidavalt, et arendada loomingulisust ning teadmisi kunsti, kultuuri, kultuuripärandi ja liidu kultuurilise mitmekesisuse kohta, ning haridus peaks hõlmama mitte ainult digitaalsete õiguste, vaid ka kohustuste õppimist, et edendada intellektuaalomandi õigustega kaitstud tööde paremat mõistmist ja austamist;

| AD. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng ei muuda mingil moel põhivajadust kaitsta intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng ei muuda mingil moel põhivajadust kaitsta intellektuaalomandi õigusi;

| AE. | arvestades, et on vaja tõhustada kõnealuseid õigusi kaitsva olemasoleva õigusraamistiku järgimist ja teha asjakohaseid muudatusi, muu hulgas lihtsustada litsentside väljastamise menetlusi kultuurimajanduses, et kasutada täielikult ära pakutavaid uusi võimalusi, tagades samas õiguste kaitse tasakaalustatud süsteemi, milles võetakse arvesse nii loovisikute kui ka tarbijate huve; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et on vaja tõhustada kõnealuseid õigusi kaitsva olemasoleva õigusraamistiku järgimist ja teha asjakohaseid muudatusi, muu hulgas lihtsustada litsentside väljastamise menetlusi kultuurimajanduses, et kasutada täielikult ära pakutavaid uusi võimalusi, tagades samas õiguste kaitse tasakaalustatud süsteemi, milles võetakse arvesse nii loovisikute kui ka tarbijate huve;

| AF. | arvestades, et ajakohane liidu kaubamärgisüsteem on oluline selleks, et kaitsta väärtust, mida Euroopa ettevõtted loovad investeeringutega disaini, loomingusse ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et ajakohane liidu kaubamärgisüsteem on oluline selleks, et kaitsta väärtust, mida Euroopa ettevõtted loovad investeeringutega disaini, loomingusse ja innovatsiooni;

| AG. | arvestades, et tuleb tagada strateegilised investeeringud kultuuri- ja loomemajandusse, tehes kättesaadavaks näiteks sellised rahastamisvõimalused, milles võetakse arvesse kultuuri- ja loomemajanduse eripära ja vajadusi, et võimaldada kõnealusel majandusharul täielikult osaleda Euroopa majanduse hoogustamises; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tuleb tagada strateegilised investeeringud kultuuri- ja loomemajandusse, tehes kättesaadavaks näiteks sellised rahastamisvõimalused, milles võetakse arvesse kultuuri- ja loomemajanduse eripära ja vajadusi, et võimaldada kõnealusel majandusharul täielikult osaleda Euroopa majanduse hoogustamises;

| AH. | arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on oluline roll, arendades kohaliku ja piirkondliku tasandi loomekeskusi, mis aitavad muuta piirkondi atraktiivsemaks, luua ja arendada kohaliku ja piirkondliku majandusstruktuuriga seotud ettevõtteid ja töökohti, soodustada piirkondade turismi ja esiletõusu ning uute ettevõtete loomist, edendada kultuuri- ja kunstisektorit ning säilitada, edendada ja väärtustada Euroopa kultuuripärandit arvukate asutuste, nt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abil; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et kultuuri- ja loomemajandusel on oluline roll, arendades kohaliku ja piirkondliku tasandi loomekeskusi, mis aitavad muuta piirkondi atraktiivsemaks, luua ja arendada kohaliku ja piirkondliku majandusstruktuuriga seotud ettevõtteid ja töökohti, soodustada piirkondade turismi ja esiletõusu ning uute ettevõtete loomist, edendada kultuuri- ja kunstisektorit ning säilitada, edendada ja väärtustada Euroopa kultuuripärandit arvukate asutuste, nt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abil;

| AI. | arvestades, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ning selle piirkondlik tegevuskava on heaks kiidetud koos rahaliste vahenditega aastateks 2011–2013; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument ning selle piirkondlik tegevuskava on heaks kiidetud koos rahaliste vahenditega aastateks 2011–2013;

| AJ. | arvestades, et Euroopa loomemajanduse liidul peaks olema olulisem roll, |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Euroopa loomemajanduse liidul peaks olema olulisem roll,

Kultuuri- ja loomemajandus kui Euroopa Liidu edasiviiv jõud

| 1. | rõhutab vajadust analüüsida kultuuri- ja loomemajandust ning selle tegevuse mõju Euroopa majandusele, märkides, määratledes ja kirjeldades mõlemat haru, et tuua välja nende eripära, mõista paremini nende eesmärke ja raskusi ning rakendada tõhusamaid meetmeid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust analüüsida kultuuri- ja loomemajandust ning selle tegevuse mõju Euroopa majandusele, märkides, määratledes ja kirjeldades mõlemat haru, et tuua välja nende eripära, mõista paremini nende eesmärke ja raskusi ning rakendada tõhusamaid meetmeid;

| 2. | kutsub komisjoni üles jätkama oma jõupingutusi kultuuri- ja loomemajanduse paremaks määratlemiseks, et analüüsida põhjalikult selle mõju pikaajalisele majanduskasvule ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele ning edendada kõnealuse sektori eripära suuremat tunnustamist; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles jätkama oma jõupingutusi kultuuri- ja loomemajanduse paremaks määratlemiseks, et analüüsida põhjalikult selle mõju pikaajalisele majanduskasvule ja rahvusvahelisele konkurentsivõimele ning edendada kõnealuse sektori eripära suuremat tunnustamist;

| 3. | kutsub liikmesriike üles kindlalt pühenduma oma kultuuripärandi kaitsmisele ja toetamisele, tunnistades, et kultuuri- ja loomemajanduse arengu tingimuseks on kahetine majandus, kus toimivad koos avaliku ja erasektori investeeringud; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles kindlalt pühenduma oma kultuuripärandi kaitsmisele ja toetamisele, tunnistades, et kultuuri- ja loomemajanduse arengu tingimuseks on kahetine majandus, kus toimivad koos avaliku ja erasektori investeeringud;

| 4. | on seisukohal, et kultuuri- ja loomemajandus peaks olema uues Euroopa poliitilises tegevuskavas kesksel kohal, võttes arvesse sektori majanduslikke vajadusi ja digitaliseerimist, ning tulevases programmis „Kultuur” peaksid pragmaatilisema ja terviklikuma lähenemisviisi kaudu kajastuma kultuuri- ja loomesektori vajadused digitaalajastul; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kultuuri- ja loomemajandus peaks olema uues Euroopa poliitilises tegevuskavas kesksel kohal, võttes arvesse sektori majanduslikke vajadusi ja digitaliseerimist, ning tulevases programmis „Kultuur” peaksid pragmaatilisema ja terviklikuma lähenemisviisi kaudu kajastuma kultuuri- ja loomesektori vajadused digitaalajastul;

| 5. | tunnistab, et kultuuri- ja loomemajandusel on suur sünergipotentsiaal, olles paljudes teistes majandussektorites majandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni allikas; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et kultuuri- ja loomemajandusel on suur sünergipotentsiaal, olles paljudes teistes majandussektorites majandusliku ja sotsiaalse innovatsiooni allikas;

| 6. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt pingutama, et toetada, edendada ja lihtsustada kultuuri- ja loomemajanduse raamistiku arengut, soodustades liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahel üksikasjalikumat koostöösüsteemi, mis põhineb hea tava kogemuste vahetamisel; soovitab, et komisjon kaasaks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rohelise raamatu järelmeetmete võtmise protsessi vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles jätkuvalt pingutama, et toetada, edendada ja lihtsustada kultuuri- ja loomemajanduse raamistiku arengut, soodustades liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahel üksikasjalikumat koostöösüsteemi, mis põhineb hea tava kogemuste vahetamisel; soovitab, et komisjon kaasaks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused rohelise raamatu järelmeetmete võtmise protsessi vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| 7. | palub komisjonil koostada valge raamatu, pidades silmas kultuuri- ja loomemajanduse üha kasvavat tähtsust ning selle Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks strateegilise tähtsusega sektori tugevdamist; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil koostada valge raamatu, pidades silmas kultuuri- ja loomemajanduse üha kasvavat tähtsust ning selle Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks strateegilise tähtsusega sektori tugevdamist;

Haridus, koolitus ja teadlikkuse suurendamine

| 8. | ergutab nii liikmesriike kui ka komisjoni edendama kõigile vanuserühmadele suunatud kunsti- ja kultuuriharidust (pöörates erilist tähelepanu loovusele), alates algharidusest kuni kõrg- või kutsehariduseni, ning arendama loovisikute ettevõtlusoskusi, sealhulgas ka elukestva õppe raames, et eelkõige suurendada teadlikkust loovusest, õpetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia asjakohast kasutamist ning intellektuaalomandi austamist; |
| --- | --- |

8.

ergutab nii liikmesriike kui ka komisjoni edendama kõigile vanuserühmadele suunatud kunsti- ja kultuuriharidust (pöörates erilist tähelepanu loovusele), alates algharidusest kuni kõrg- või kutsehariduseni, ning arendama loovisikute ettevõtlusoskusi, sealhulgas ka elukestva õppe raames, et eelkõige suurendada teadlikkust loovusest, õpetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia asjakohast kasutamist ning intellektuaalomandi austamist;

| 9. | rõhutab eeliseid, mida annab haridus, milles on ühendatud teoreetilised teadmised kultuuri- ja kunstiajaloost ning rakenduslik kunstiloome ja kultuurivarade haldamine ettevõtetes, ateljeedes jne, et parandada nii teoreetilisi kui ka praktilisi oskusi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab eeliseid, mida annab haridus, milles on ühendatud teoreetilised teadmised kultuuri- ja kunstiajaloost ning rakenduslik kunstiloome ja kultuurivarade haldamine ettevõtetes, ateljeedes jne, et parandada nii teoreetilisi kui ka praktilisi oskusi;

| 10. | toonitab, kui tähtsad on haridusprogrammid, milles keskendutakse kutsekoolitusele, ideede arendamisele ja lugude jutustamise oskusele, digitaaloskustele, tehnilistele, ettevõtlus- ja turustamisoskustele, sealhulgas sotsiaalsete võrgustike kasutamisele, ning töötajate oskustele; |
| --- | --- |

10.

toonitab, kui tähtsad on haridusprogrammid, milles keskendutakse kutsekoolitusele, ideede arendamisele ja lugude jutustamise oskusele, digitaaloskustele, tehnilistele, ettevõtlus- ja turustamisoskustele, sealhulgas sotsiaalsete võrgustike kasutamisele, ning töötajate oskustele;

| 11. | rõhutab, et kultuuri- ja loomemajanduse, ülikoolide, uurimiskeskuste, kunstikoolide ja kunstiasutuste vahelise tiheda koostöö ja dialoogi tulemusena on võimalik pakkuda ühiseid koolitusprogramme ja elukestva õppe võimalusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et kultuuri- ja loomemajanduse, ülikoolide, uurimiskeskuste, kunstikoolide ja kunstiasutuste vahelise tiheda koostöö ja dialoogi tulemusena on võimalik pakkuda ühiseid koolitusprogramme ja elukestva õppe võimalusi;

| 12. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et on hädavajalik tunnustada kutsekvalifikatsioone kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas, edendada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust ning arendada edasi kunstnike ja loovisikute koolitus- ja tööpraktika võimalusi; |
| --- | --- |

12.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et on hädavajalik tunnustada kutsekvalifikatsioone kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas, edendada üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust ning arendada edasi kunstnike ja loovisikute koolitus- ja tööpraktika võimalusi;

| 13. | kutsub komisjoni üles paluma liikmesriikidel täiendada kutsekvalifikatsioonide ja õppekavade tunnustamist ka kultuuri- ja loomesektoris nõutavate uute oskuste valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles paluma liikmesriikidel täiendada kutsekvalifikatsioonide ja õppekavade tunnustamist ka kultuuri- ja loomesektoris nõutavate uute oskuste valdkonnas;

| 14. | palub komisjonil edendada kultuuri- ja loomemajanduse ning haridus- ja koolitussektori (sh täiendusõpe) ühist teadustegevust ja partnerlusprogramme, et viia kodanikeni loomingulised ja kultuuridevahelise suhtlemise oskused, hõlbustada haridussektoris uute meetodite ja loomevahendite kasutamist, parandada seoses tehnoloogia kiire arenguga selles valdkonnas elukestvat õpet, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi toetusel, ning teisest küljest ergutada innovatsiooni kultuuri- ja loomemajanduses teadus- ja õppetegevuse kaudu; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil edendada kultuuri- ja loomemajanduse ning haridus- ja koolitussektori (sh täiendusõpe) ühist teadustegevust ja partnerlusprogramme, et viia kodanikeni loomingulised ja kultuuridevahelise suhtlemise oskused, hõlbustada haridussektoris uute meetodite ja loomevahendite kasutamist, parandada seoses tehnoloogia kiire arenguga selles valdkonnas elukestvat õpet, eeskätt Euroopa Sotsiaalfondi toetusel, ning teisest küljest ergutada innovatsiooni kultuuri- ja loomemajanduses teadus- ja õppetegevuse kaudu;

| 15. | palub liikmesriikidel edendada spetsiaalselt kultuuri- ja loomemajanduse kutsealade esindajatele mõeldud juhtumis-, äri- ja ettevõtluskoolituse võimalusi, et anda neile suhtlus- ja ettevõtlusvõime, mis on nõutav pidevalt muutuvates sotsiaalmajanduslikes oludes; juhib tähelepanu audiovisuaalvaldkonnas programmiga MEDIA arendatud positiivsele koolitus- ja juhtimiskogemusele ning loodab, et ka programm „Kultuur” saab analoogsed vahendid; |
| --- | --- |

15.

palub liikmesriikidel edendada spetsiaalselt kultuuri- ja loomemajanduse kutsealade esindajatele mõeldud juhtumis-, äri- ja ettevõtluskoolituse võimalusi, et anda neile suhtlus- ja ettevõtlusvõime, mis on nõutav pidevalt muutuvates sotsiaalmajanduslikes oludes; juhib tähelepanu audiovisuaalvaldkonnas programmiga MEDIA arendatud positiivsele koolitus- ja juhtimiskogemusele ning loodab, et ka programm „Kultuur” saab analoogsed vahendid;

| 16. | teeb ettepaneku luua programmide Erasmus ja Erasmus noortele ettevõtjatele raames uued katseprojektid, et võimaldada suuremat koostööd ülikoolide ning kultuuri- ja loomesektori ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

16.

teeb ettepaneku luua programmide Erasmus ja Erasmus noortele ettevõtjatele raames uued katseprojektid, et võimaldada suuremat koostööd ülikoolide ning kultuuri- ja loomesektori ettevõtjate vahel;

| 17. | rõhutab vajadust anda edasi tehnikaid ja oskusteavet ning õppimise tõhustamise väärtust, luua kultuuri- ja loomesektorile suunatud kutsekoolitusprogramme, rakendada paremini olemasolevaid programme ja õppekavasid, anda interdistsiplinaarset haridust ning soodustada koostööd ja partnerlust koolide, õpilaste, kultuuri- ja loomesektori kutsealade esindajate, nii era- kui avaliku sektori iga suurusega ettevõtete, käsitööliste ja finantseerimisasutuste vahel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust anda edasi tehnikaid ja oskusteavet ning õppimise tõhustamise väärtust, luua kultuuri- ja loomesektorile suunatud kutsekoolitusprogramme, rakendada paremini olemasolevaid programme ja õppekavasid, anda interdistsiplinaarset haridust ning soodustada koostööd ja partnerlust koolide, õpilaste, kultuuri- ja loomesektori kutsealade esindajate, nii era- kui avaliku sektori iga suurusega ettevõtete, käsitööliste ja finantseerimisasutuste vahel;

| 18. | tunnistab, kui oluline kultuuri- ja loomemajandus, et edendada Euroopa infosisu arengut, aidates seeläbi kaasa liikmesriikide kultuurilisele lähenemisele ning tihedamatele suhetele nende kodanike vahel; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, kui oluline kultuuri- ja loomemajandus, et edendada Euroopa infosisu arengut, aidates seeläbi kaasa liikmesriikide kultuurilisele lähenemisele ning tihedamatele suhetele nende kodanike vahel;

| 19. | rõhutab, et kultuuridevaheline õpe ja kultuuridevahelise suhtluse oskused aitavad inimestel mõista teisi kultuure ning aitavad seega kaasa sotsiaalse kaasatuse suurendamisele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kultuuridevaheline õpe ja kultuuridevahelise suhtluse oskused aitavad inimestel mõista teisi kultuure ning aitavad seega kaasa sotsiaalse kaasatuse suurendamisele;

Töötingimused ja ettevõtlus

| 20. | tunnistab kultuuri- ja loomemajanduse mõju, konkurentsivõimet ja tulevikupotentsiaali Euroopa püsiva majanduskasvu olulise mootorina, mis võib mängida otsustavat rolli ELi majanduse elavdamisel; |
| --- | --- |

20.

tunnistab kultuuri- ja loomemajanduse mõju, konkurentsivõimet ja tulevikupotentsiaali Euroopa püsiva majanduskasvu olulise mootorina, mis võib mängida otsustavat rolli ELi majanduse elavdamisel;

| 21. | kutsub komisjoni üles tunnustama kultuuri- ja loomemajandust Euroopa majanduse tulemusliku osana, pidades eelkõige silmas selle potentsiaali aidata kaasa teiste majandusharude konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles tunnustama kultuuri- ja loomemajandust Euroopa majanduse tulemusliku osana, pidades eelkõige silmas selle potentsiaali aidata kaasa teiste majandusharude konkurentsivõimele;

| 22. | rõhutab vajadust kaaluda kõnealuste sektorite töötingimusi ning majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke ja maksualaseid aspekte, pöörates erilist tähelepanu kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtmele ning töötingimustele; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust kaaluda kõnealuste sektorite töötingimusi ning majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke ja maksualaseid aspekte, pöörates erilist tähelepanu kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtmele ning töötingimustele;

| 23. | rõhutab sellega seoses vajadust võidelda töötasuga seotud diskrimineerimise vastu ning parandada ametikoha ja kvalifikatsiooni vastavust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab sellega seoses vajadust võidelda töötasuga seotud diskrimineerimise vastu ning parandada ametikoha ja kvalifikatsiooni vastavust;

| 24. | kutsub seega komisjoni üles analüüsima kultuuri- ja loomemajanduse mõju ELi majandusele ning avaldama juhendi selle sektori mõlema haru tulemuslikkuse hindamiseks töökohtade ja ettevõtte jõukuse loomise seisukohast; |
| --- | --- |

24.

kutsub seega komisjoni üles analüüsima kultuuri- ja loomemajanduse mõju ELi majandusele ning avaldama juhendi selle sektori mõlema haru tulemuslikkuse hindamiseks töökohtade ja ettevõtte jõukuse loomise seisukohast;

| 25. | rõhutab vajadust arendada tugevat kultuuri- ja loomealast ettevõtlusvaimu kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust arendada tugevat kultuuri- ja loomealast ettevõtlusvaimu kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil;

| 26. | rõhutab vajadust luua optimaalsed tingimused kultuuri- ja loomesektori noorte kõrgkoolilõpetajate ja valdkonna spetsialistide töölevõtmiseks ning edendada nende võimalusi hakata ettevõtjaks, lisaks koolitada neid kultuuri- ja loomesektori spetsiifiliste majanduslike, maksualaste, finants- ja tehnoloogiliste aspektide osas ning kommunikatsiooni, turustamise, intellektuaalomandi õiguste ja teadmiste põlvkondadevahelise edasiandmise alal; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust luua optimaalsed tingimused kultuuri- ja loomesektori noorte kõrgkoolilõpetajate ja valdkonna spetsialistide töölevõtmiseks ning edendada nende võimalusi hakata ettevõtjaks, lisaks koolitada neid kultuuri- ja loomesektori spetsiifiliste majanduslike, maksualaste, finants- ja tehnoloogiliste aspektide osas ning kommunikatsiooni, turustamise, intellektuaalomandi õiguste ja teadmiste põlvkondadevahelise edasiandmise alal;

| 27. | kutsub komisjoni üles looma mitmekeelset platvormi, et kultuuri- ja loomesektoris töötavad inimesed saaksid ühineda üleeuroopalise võrgustikuga, kus neil on võimalik vahetada kogemusi, parimaid tavasid ja oskusteavet, teha ühisprojektide ja katseprojektide raames riikidevahelisel ja piiriülesel tasandil koostööd ning saada täielikku teavet kehtivate õigusaktide (autoriõiguste küsimused, sotsiaalsed õigused) ja rahastamisvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles looma mitmekeelset platvormi, et kultuuri- ja loomesektoris töötavad inimesed saaksid ühineda üleeuroopalise võrgustikuga, kus neil on võimalik vahetada kogemusi, parimaid tavasid ja oskusteavet, teha ühisprojektide ja katseprojektide raames riikidevahelisel ja piiriülesel tasandil koostööd ning saada täielikku teavet kehtivate õigusaktide (autoriõiguste küsimused, sotsiaalsed õigused) ja rahastamisvõimaluste kohta;

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kultuuri- ja loomemajanduse raames taas arvesse mittetulundusühendusi ja sotsiaalseid ettevõtteid – nagu on kindlaks määratud parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsioonis sotisaalmajanduse kohta –, kuna need tegutsevad kultuuri- ja loomemajandusega seotud sektorites, lubades seeläbi vastu võtta maksusoodustusi, hõlpsat juurdepääsu laenudele ja töökaitsele; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kultuuri- ja loomemajanduse raames taas arvesse mittetulundusühendusi ja sotsiaalseid ettevõtteid – nagu on kindlaks määratud parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsioonis sotisaalmajanduse kohta –, kuna need tegutsevad kultuuri- ja loomemajandusega seotud sektorites, lubades seeläbi vastu võtta maksusoodustusi, hõlpsat juurdepääsu laenudele ja töökaitsele;

| 29. | palub komisjonil väärtustada ja tunnustada kaasava ja loova majanduse arendamises osalevate kultuuriteenistuste, mittetulundusühenduste ja eraalgatuste võetud meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel propageerida ja juurutada häid tavasid, mille eesmärk on lihtsustada noorte (sõltumata sellest, kas nad on üliõpilased, õpipoisid, praktikandid, tööotsijad jne) ja kõige kaitsetumate inimeste juurdepääsu kultuurile ja loomesisule selliste vahenditega nagu soodustariifid, kultuurikaupade kupongid või tasuta kultuuriüritused; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil väärtustada ja tunnustada kaasava ja loova majanduse arendamises osalevate kultuuriteenistuste, mittetulundusühenduste ja eraalgatuste võetud meetmeid; palub komisjonil ja liikmesriikidel propageerida ja juurutada häid tavasid, mille eesmärk on lihtsustada noorte (sõltumata sellest, kas nad on üliõpilased, õpipoisid, praktikandid, tööotsijad jne) ja kõige kaitsetumate inimeste juurdepääsu kultuurile ja loomesisule selliste vahenditega nagu soodustariifid, kultuurikaupade kupongid või tasuta kultuuriüritused;

Kunstnike staatus

| 30. | rõhutab, et tuleb luua Euroopa kunstniku staatus, et tagada kunstnikele rahuldavad töötingimused, ning võtta vastu asjakohased maksusüsteemide, tööõiguse, sotsiaalkindlustusõiguste ja autoriõiguste alased meetmeid, et parandada kunstnike liikuvust kogu ELis; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tuleb luua Euroopa kunstniku staatus, et tagada kunstnikele rahuldavad töötingimused, ning võtta vastu asjakohased maksusüsteemide, tööõiguse, sotsiaalkindlustusõiguste ja autoriõiguste alased meetmeid, et parandada kunstnike liikuvust kogu ELis;

| 31. | kutsub üles neid liikmesriike, kes veel ei ole rakendanud UNESCO soovitust kunstnike staatuse kohta, kõnealust soovitust rakendama; |
| --- | --- |

31.

kutsub üles neid liikmesriike, kes veel ei ole rakendanud UNESCO soovitust kunstnike staatuse kohta, kõnealust soovitust rakendama;

Loovad ametid

| 32. | tuletab meelde, et loovad ametid on üks meie kultuuripärandi ja majanduse tugisammastest ning seetõttu tuleb nende säilimine tagada teadmiste ja oskuste edasiandmise asjakohaste mehhanismidega, nagu rõhutatakse parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis kultuuritööstuse kohta Euroopas; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et loovad ametid on üks meie kultuuripärandi ja majanduse tugisammastest ning seetõttu tuleb nende säilimine tagada teadmiste ja oskuste edasiandmise asjakohaste mehhanismidega, nagu rõhutatakse parlamendi 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis kultuuritööstuse kohta Euroopas;

| 33. | kinnitab veel kord eesmärki säilitada teatud ametite eripära ja oskusteabe edasiandmise traditsioon, eriti kultuuri-, loome- ja käsitöösektoris, ning tagada teadmiste edasiandmise mehhanismid; teeb ettepaneku julgustada teadmiste edasiandmise töötubade korraldamist kohalikul, piirkondlikul ja territoriaalsel tasandil, eelkõige traditsioonilises loomesektoris; |
| --- | --- |

33.

kinnitab veel kord eesmärki säilitada teatud ametite eripära ja oskusteabe edasiandmise traditsioon, eriti kultuuri-, loome- ja käsitöösektoris, ning tagada teadmiste edasiandmise mehhanismid; teeb ettepaneku julgustada teadmiste edasiandmise töötubade korraldamist kohalikul, piirkondlikul ja territoriaalsel tasandil, eelkõige traditsioonilises loomesektoris;

| 34. | juhib tähelepanu asjaolule, et kultuuri- ja loomemajanduse, sealhulgas sinna alla kuuluva luksuskaupade sektori majandusmudel põhineb innovatsioonil, pideval loometegevusel, tarbijate usaldusel ja investeerimisel töökohtadesse, mis nõuavad sageli kõrget kvalifikatsiooni ja ainulaadset oskusteavet; palub komisjonil edendada selle majandusmudeli jätkusuutlikkust kultuuri- ja loomemajandust mõjutavates ettepanekutes, töötades välja reguleeriva raamistiku, mis on kohandatud vastavalt kultuuri- ja loomemajanduse eripärale, eelkõige seoses intellektuaalomandi õiguste austamisega; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu asjaolule, et kultuuri- ja loomemajanduse, sealhulgas sinna alla kuuluva luksuskaupade sektori majandusmudel põhineb innovatsioonil, pideval loometegevusel, tarbijate usaldusel ja investeerimisel töökohtadesse, mis nõuavad sageli kõrget kvalifikatsiooni ja ainulaadset oskusteavet; palub komisjonil edendada selle majandusmudeli jätkusuutlikkust kultuuri- ja loomemajandust mõjutavates ettepanekutes, töötades välja reguleeriva raamistiku, mis on kohandatud vastavalt kultuuri- ja loomemajanduse eripärale, eelkõige seoses intellektuaalomandi õiguste austamisega;

| 35. | rõhutab tööjõupuuduse ohtu teatud kõrget kvalifikatsiooni nõudvate või väga kitsalt erialaste ametite puhul, mis aitavad kaasa kultuuri- ja loomemajanduse püsimisele ELis, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta koostöös ettevõtjatega vajalikke meetmeid, et tagada selliste ainulaadsete oskuse säilimine ning hõlbustada nendele ametitele spetsialiseerunud käsitööliste ja töötajate uue põlvkonna koolitamist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab tööjõupuuduse ohtu teatud kõrget kvalifikatsiooni nõudvate või väga kitsalt erialaste ametite puhul, mis aitavad kaasa kultuuri- ja loomemajanduse püsimisele ELis, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta koostöös ettevõtjatega vajalikke meetmeid, et tagada selliste ainulaadsete oskuse säilimine ning hõlbustada nendele ametitele spetsialiseerunud käsitööliste ja töötajate uue põlvkonna koolitamist;

Teoste levitamise parandamine digitaalajastul

| 36. | julgustab liikmesriike edendama teoste levitamist ja ringlust kogu ELis; |
| --- | --- |

36.

julgustab liikmesriike edendama teoste levitamist ja ringlust kogu ELis;

| 37. | tunnistab, et innovatsiooni tuleks edendada mitte ainult tehnoloogilistes tootmis-, vaid ka juhtimisprotsessides ning asjaomaste projektide arendamises, levitamises ja turustamises; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et innovatsiooni tuleks edendada mitte ainult tehnoloogilistes tootmis-, vaid ka juhtimisprotsessides ning asjaomaste projektide arendamises, levitamises ja turustamises;

| 38. | palub komisjonil kaaluda võimalust kehtestada erimeetmed ja asjakohased vahendid Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse, eelkõige VKEde toetamiseks ja arendamiseks, et parandada kultuurikaupade ja -teenuste loomist, tootmist, reklaamimist ja levitamist; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil kaaluda võimalust kehtestada erimeetmed ja asjakohased vahendid Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse, eelkõige VKEde toetamiseks ja arendamiseks, et parandada kultuurikaupade ja -teenuste loomist, tootmist, reklaamimist ja levitamist;

| 39. | rõhutab, et veebipõhine kasutamine võib olla hea võimalus Euroopa teoste ja eelkõige audiovisuaalteoste paremaks levimiseks ja levitamiseks tingimusel, et tervistava konkurentsi keskkonnas arendatakse välja seaduslik pakkumine, mis aitab võidelda kaitstud teoste ebaseadusliku pakkumise vastu, ning et töötatakse välja uus tasustamissüsteem autorite jaoks, et nad saaksid oma teoste edust ka rahalist kasu; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et veebipõhine kasutamine võib olla hea võimalus Euroopa teoste ja eelkõige audiovisuaalteoste paremaks levimiseks ja levitamiseks tingimusel, et tervistava konkurentsi keskkonnas arendatakse välja seaduslik pakkumine, mis aitab võidelda kaitstud teoste ebaseadusliku pakkumise vastu, ning et töötatakse välja uus tasustamissüsteem autorite jaoks, et nad saaksid oma teoste edust ka rahalist kasu;

| 40. | palub komisjonil tagada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (11) artikli 13 range rakendamine, kuna selles on sätestatud liikmesriikide kohustus tagada, et tellitavad audiovisuaalmeedia teenused edendavad Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust, ning anda komisjonile selle sätte rakendamise kohta aru hiljemalt 2012. aastaks; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil tagada audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi (11) artikli 13 range rakendamine, kuna selles on sätestatud liikmesriikide kohustus tagada, et tellitavad audiovisuaalmeedia teenused edendavad Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust, ning anda komisjonile selle sätte rakendamise kohta aru hiljemalt 2012. aastaks;

| 41. | rõhutab, et Euroopa teoste ja repertuaaride parema levitamise tagamiseks tuleb luua algatusi, mille eesmärk oleks parandada ja edendada Euroopa kultuuriteoste tõlkimist, dubleerimist, subtiitrite ja tõlkega varustamist ning digiteerimist, ning võtta kõnealustes valdkondades konkreetseid meetmeid aastateks 2014–2020 kavandatud uue põlvkonna programmide MEDIA ja „Kultuur” raames; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et Euroopa teoste ja repertuaaride parema levitamise tagamiseks tuleb luua algatusi, mille eesmärk oleks parandada ja edendada Euroopa kultuuriteoste tõlkimist, dubleerimist, subtiitrite ja tõlkega varustamist ning digiteerimist, ning võtta kõnealustes valdkondades konkreetseid meetmeid aastateks 2014–2020 kavandatud uue põlvkonna programmide MEDIA ja „Kultuur” raames;

| 42. | kutsub komisjoni üles soodustama kultuuri- ja loomemajanduse, sh eriti veebivaldkonna kasvu, võttes sobivaid meetmeid tagamaks, et kõik sidusrühmad jagavad vastutust, kaitstes ühtviisi tooteid ja teenuseid digitaalses keskkonnas, et saavutada suurem tarbijausaldus veebis; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles soodustama kultuuri- ja loomemajanduse, sh eriti veebivaldkonna kasvu, võttes sobivaid meetmeid tagamaks, et kõik sidusrühmad jagavad vastutust, kaitstes ühtviisi tooteid ja teenuseid digitaalses keskkonnas, et saavutada suurem tarbijausaldus veebis;

| 43. | kutsub komisjoni üles kehtestama õigusraamistikku kõrge usaldustaseme tagamiseks ärilises ja mitteärilises digitaalruumis, et kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtted ning tarbijad saaksid täiel määral kasutada digitaalse levitamise kanaleid, ilma et nad peaksid kartma pettusi või ebaausaid tavasid; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles kehtestama õigusraamistikku kõrge usaldustaseme tagamiseks ärilises ja mitteärilises digitaalruumis, et kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtted ning tarbijad saaksid täiel määral kasutada digitaalse levitamise kanaleid, ilma et nad peaksid kartma pettusi või ebaausaid tavasid;

| 44. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu raamatukogude rollile kultuuri levitamise asutuste ja dialoogifoorumitena; on seisukohal, et raamatukogudele, ühes haridus- ja kultuurisektoriga, tuleb anda vastutus ja vahendid digitaaltehnoloogiale üleminekuks; tuletab meelde, et see on pakiline küsimus, sest Euroopa raamatukogudel on praegugi vaid piiratud vahendid, et minna nõuetekohaselt üle digitaalmeediale; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu raamatukogude rollile kultuuri levitamise asutuste ja dialoogifoorumitena; on seisukohal, et raamatukogudele, ühes haridus- ja kultuurisektoriga, tuleb anda vastutus ja vahendid digitaaltehnoloogiale üleminekuks; tuletab meelde, et see on pakiline küsimus, sest Euroopa raamatukogudel on praegugi vaid piiratud vahendid, et minna nõuetekohaselt üle digitaalmeediale;

| 45. | rõhutab eelkõige, kui oluline on laiendada Euroopa digitaalset raamatukogu ning arendada seda Euroopa kultuuripärandi, kollektiivse mälu ja loome edendamise keskusena ning haridus-, kultuuri-, innovatsiooni- ja ettevõtlusalase tegevuse lähtepunktina; juhib tähelepanu asjaolule, et loomingulised kontaktid on üks meie kultuuripärandi ja majanduse tugisammastest ning seetõttu tuleb nende säilimine tagada teadmiste ja oskuste edasiandmise asjakohaste mehhanismidega; |
| --- | --- |

45.

rõhutab eelkõige, kui oluline on laiendada Euroopa digitaalset raamatukogu ning arendada seda Euroopa kultuuripärandi, kollektiivse mälu ja loome edendamise keskusena ning haridus-, kultuuri-, innovatsiooni- ja ettevõtlusalase tegevuse lähtepunktina; juhib tähelepanu asjaolule, et loomingulised kontaktid on üks meie kultuuripärandi ja majanduse tugisammastest ning seetõttu tuleb nende säilimine tagada teadmiste ja oskuste edasiandmise asjakohaste mehhanismidega;

| 46. | rõhutab vajadust pöörata tähelepanu väljakutsetele, millega seisavad silmitsi traditsioonilised kultuuri- ja loomemajanduse sektorid, nt raamatute kirjastamine, raamatute müük ja trükimeedia; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust pöörata tähelepanu väljakutsetele, millega seisavad silmitsi traditsioonilised kultuuri- ja loomemajanduse sektorid, nt raamatute kirjastamine, raamatute müük ja trükimeedia;

| 47. | kutsub komisjoni üles tegema algatusi, et edendada ja suurendada digitaaloskusi, pidades silmas asjaolu, et kirjastussektor toodab ja levitab aina rohkem digitaalsisu; rõhutab, et kirjastajad peaksid olema aktiivselt kaasatud algatustesse, mis käsitlevad digitaaloskusi; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles tegema algatusi, et edendada ja suurendada digitaaloskusi, pidades silmas asjaolu, et kirjastussektor toodab ja levitab aina rohkem digitaalsisu; rõhutab, et kirjastajad peaksid olema aktiivselt kaasatud algatustesse, mis käsitlevad digitaaloskusi;

Kultuuri- ja loomesisu siseturu suunas

| 48. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon looksid Euroopa digitaalse ühtse turu ning kultuuri- ja loomemajanduse tehnilise ja rahalise toetamise mehhanismid eesmärgiga digiteerida kultuuripärand ja kehtestada ühtsed Euroopa standardid; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon looksid Euroopa digitaalse ühtse turu ning kultuuri- ja loomemajanduse tehnilise ja rahalise toetamise mehhanismid eesmärgiga digiteerida kultuuripärand ja kehtestada ühtsed Euroopa standardid;

| 49. | rõhutab, kui tähtis on digitaalarengu tegevuskava kiire rakendamine ja edu, et kultuuri- ja loomemajandus saaks kõigist kaugeleulatuva ja kiire lairibaühenduse ning uue traadita tehnoloogia loodavatest võimalustest täit kasu ja suudaks nendega edukalt kohanduda; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, kui tähtis on digitaalarengu tegevuskava kiire rakendamine ja edu, et kultuuri- ja loomemajandus saaks kõigist kaugeleulatuva ja kiire lairibaühenduse ning uue traadita tehnoloogia loodavatest võimalustest täit kasu ja suudaks nendega edukalt kohanduda;

| 50. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et luua veebipõhise kultuurilise ja loomingulise sisu Euroopa siseturg, tagada Euroopa kodanikele juurdepääs kõnealusele sisule ning õigustatud isikute kaitse ja neile asjakohase hüvitise maksmine ning koondada kõik loomesektori rahastamiskanalid; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid, et luua veebipõhise kultuurilise ja loomingulise sisu Euroopa siseturg, tagada Euroopa kodanikele juurdepääs kõnealusele sisule ning õigustatud isikute kaitse ja neile asjakohase hüvitise maksmine ning koondada kõik loomesektori rahastamiskanalid;

| 51. | kutsub komisjoni üles toetama kultuuri- ja loomesektoris uusi innovatiivseid majandusmudeleid, mis on kohandatud üleilmastumise mõjuga ja digitaalajastu väljakutsetega, eelkõige infosisutööstuse valdkonnas; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles toetama kultuuri- ja loomesektoris uusi innovatiivseid majandusmudeleid, mis on kohandatud üleilmastumise mõjuga ja digitaalajastu väljakutsetega, eelkõige infosisutööstuse valdkonnas;

| 52. | rõhutab, kui tähtsad on uutele platvormidele ja seadmetele võrdse juurdepääsu tingimuste loomise seisukohast koostalitlusvõime ja standardid; kutsub komisjoni üles edendama platvormide koostalitlusvõimet, töötama välja standardid, mis aitavad luua innovatsiooni soodustava turu, ning vältima selliste süsteemide kasutamist, mis võivad piirata juurdepääsu mitmekesisele sisule; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, kui tähtsad on uutele platvormidele ja seadmetele võrdse juurdepääsu tingimuste loomise seisukohast koostalitlusvõime ja standardid; kutsub komisjoni üles edendama platvormide koostalitlusvõimet, töötama välja standardid, mis aitavad luua innovatsiooni soodustava turu, ning vältima selliste süsteemide kasutamist, mis võivad piirata juurdepääsu mitmekesisele sisule;

| 53. | palub komisjonil propageerida avatud lähtekoodiga tarkvara ja avatud standardite kasutamist, levitamist ja arendamist, kuna need kujutavad endast innovatsiooni, loome, teadmiste levitamise ja töökohtade loomise potentsiaali; |
| --- | --- |

53.

palub komisjonil propageerida avatud lähtekoodiga tarkvara ja avatud standardite kasutamist, levitamist ja arendamist, kuna need kujutavad endast innovatsiooni, loome, teadmiste levitamise ja töökohtade loomise potentsiaali;

| 54. | märgib, et turu killustatus kultuuri- ja loomesektoris on osaliselt tingitud kultuurilisest mitmekesisusest ja tarbijate keele-eelistustest; |
| --- | --- |

54.

märgib, et turu killustatus kultuuri- ja loomesektoris on osaliselt tingitud kultuurilisest mitmekesisusest ja tarbijate keele-eelistustest;

| 55. | rõhutab, kui oluline on kaaluda, milline on parim viis reguleeriva raamistiku, eelkõige konkurentsieeskirjade kohandamiseks kultuurisektori eripäraga, et tagada kultuuriline mitmekesisus ning mitmekesiste ja kvaliteetsete kultuuriteenuste ja -sisu kättesaadavus tarbijatele; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, kui oluline on kaaluda, milline on parim viis reguleeriva raamistiku, eelkõige konkurentsieeskirjade kohandamiseks kultuurisektori eripäraga, et tagada kultuuriline mitmekesisus ning mitmekesiste ja kvaliteetsete kultuuriteenuste ja -sisu kättesaadavus tarbijatele;

| 56. | märgib, et e-kaubandus ja internet arenevad hoogsalt ning tehnikapõlvkonnad vahetuvad kiiresti; on seetõttu seisukohal, et tuleks teha pingutusi ELi reguleerivate meetmete kooskõlla viimiseks praeguste sotsiaalsete ja kaubanduslike nõuetega, nii et kõnealused meetmed ei muutuks mahajäämuse tõttu tarbetuks ega takistaks ELi liikmesriikide kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

56.

märgib, et e-kaubandus ja internet arenevad hoogsalt ning tehnikapõlvkonnad vahetuvad kiiresti; on seetõttu seisukohal, et tuleks teha pingutusi ELi reguleerivate meetmete kooskõlla viimiseks praeguste sotsiaalsete ja kaubanduslike nõuetega, nii et kõnealused meetmed ei muutuks mahajäämuse tõttu tarbetuks ega takistaks ELi liikmesriikide kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali täielikku rakendamist;

| 57. | rõhutab vajadust kaaluda kõnealuse ühtse turu arengu optimaalseid tingimusi, pöörates eelkõige tähelepanu maksustamisele, näiteks seoses autoriõigusest tulenevatele tuludele kohaldatava allikamaksuga, kehtestades vähendatud käibemaksumäära veebipõhistele või füüsilisel kandjal levitatavatele kultuurikaupadele ja -teenustele, et soodustada nende arengut; |
| --- | --- |

57.

rõhutab vajadust kaaluda kõnealuse ühtse turu arengu optimaalseid tingimusi, pöörates eelkõige tähelepanu maksustamisele, näiteks seoses autoriõigusest tulenevatele tuludele kohaldatava allikamaksuga, kehtestades vähendatud käibemaksumäära veebipõhistele või füüsilisel kandjal levitatavatele kultuurikaupadele ja -teenustele, et soodustada nende arengut;

| 58. | rõhutab, et käibemaksueeskirjad ja lihtsalt kasutatavate makseviiside puudumine internetimüügi korral takistavad samuti siseturu nõuetekohast toimimist ja nendega tuleb viivitamata tegeleda; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et käibemaksueeskirjad ja lihtsalt kasutatavate makseviiside puudumine internetimüügi korral takistavad samuti siseturu nõuetekohast toimimist ja nendega tuleb viivitamata tegeleda;

| 59. | kutsub seetõttu komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti konkreetseid õigusakti ettepanekuid selle kohta, kuidas neid probleeme lahendada, et kõrvaldada olemasolevad takistused siseturu arengule, eriti veebikeskkonnas, arvestades seejuures tarbijate nõudlust ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

59.

kutsub seetõttu komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti konkreetseid õigusakti ettepanekuid selle kohta, kuidas neid probleeme lahendada, et kõrvaldada olemasolevad takistused siseturu arengule, eriti veebikeskkonnas, arvestades seejuures tarbijate nõudlust ja kultuurilist mitmekesisust;

| 60. | kutsub digitaalarengu tegevuskava juhtalgatusega seoses komisjoni üles kaaluma vajadust toetada Euroopa elektroonilise kirjastuse kohandamist konkurentsi väljakutsetele, luues tingimused süsteemide koostalitlusvõime, sisu ühelt kandjalt teisele ülekantavuse ning ausa konkurentsi soodustamiseks; |
| --- | --- |

60.

kutsub digitaalarengu tegevuskava juhtalgatusega seoses komisjoni üles kaaluma vajadust toetada Euroopa elektroonilise kirjastuse kohandamist konkurentsi väljakutsetele, luues tingimused süsteemide koostalitlusvõime, sisu ühelt kandjalt teisele ülekantavuse ning ausa konkurentsi soodustamiseks;

Intellektuaalomandi õigused

| 61. | rõhutab, et intellektuaalomandi õigused on loomemajanduse ettevõtete üks põhivarasid ning üksikisiku loometegevuse stiimul ja investeering loomingusse; nõuab seetõttu, et töötataks välja kavad, mis aitaksid kultuuri- ja loomemajandusel kohaneda digitaaltehnoloogiale üleminekuga uute sidusteenuste abil, mis põhinevad õiguste haldamise uutel vormidel, edendades autoriõigusi; nõuab lisaks intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist reguleeriva tasakaalustatud õigusliku raamistiku kehtestamist; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et intellektuaalomandi õigused on loomemajanduse ettevõtete üks põhivarasid ning üksikisiku loometegevuse stiimul ja investeering loomingusse; nõuab seetõttu, et töötataks välja kavad, mis aitaksid kultuuri- ja loomemajandusel kohaneda digitaaltehnoloogiale üleminekuga uute sidusteenuste abil, mis põhinevad õiguste haldamise uutel vormidel, edendades autoriõigusi; nõuab lisaks intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist reguleeriva tasakaalustatud õigusliku raamistiku kehtestamist;

| 62. | rõhutab, et intellektuaalomandi õigusi on vaja tulemuslikult jõustada nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda ning sellega seoses tuleb hoolega hinnata kõiki meetmeid, et tagada nende tõhusus, proportsionaalsus ja vastavus Euroopa Liidu põhiõiguste hartale; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et intellektuaalomandi õigusi on vaja tulemuslikult jõustada nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda ning sellega seoses tuleb hoolega hinnata kõiki meetmeid, et tagada nende tõhusus, proportsionaalsus ja vastavus Euroopa Liidu põhiõiguste hartale;

| 63. | kutsub komisjoni üles kohandama autoriõigusi digitaalajastuga, võimaldades kultuuri- ja loomemajandusel saada kasu digitaaltehnoloogia ja meedia lähenemise hüvedest, ning kaaluma konkreetseid meetmeid, et lihtsustada loomesisu ja arhiveeritud materjali kasutamist ning kaaluma lihtsaid ühtse kontrollpunkti süsteeme õiguste hankimiseks; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni üles kohandama autoriõigusi digitaalajastuga, võimaldades kultuuri- ja loomemajandusel saada kasu digitaaltehnoloogia ja meedia lähenemise hüvedest, ning kaaluma konkreetseid meetmeid, et lihtsustada loomesisu ja arhiveeritud materjali kasutamist ning kaaluma lihtsaid ühtse kontrollpunkti süsteeme õiguste hankimiseks;

| 64. | rõhutab sellega seoses kollektiivse esindamise organisatsioonide olulist rolli Euroopa loome- ja digitaalmajanduse arendamises; palub komisjonil seoses õiguste kollektiivset haldamist käsitleva direktiivi ettepaneku koostamisega luua asjakohane õigusraamistik, et reguleerida kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevust ja autoriõiguste registri koostamist; |
| --- | --- |

64.

rõhutab sellega seoses kollektiivse esindamise organisatsioonide olulist rolli Euroopa loome- ja digitaalmajanduse arendamises; palub komisjonil seoses õiguste kollektiivset haldamist käsitleva direktiivi ettepaneku koostamisega luua asjakohane õigusraamistik, et reguleerida kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevust ja autoriõiguste registri koostamist;

| 65. | palub komisjonil tagada sellise üleeuroopalise litsentsimissüsteemi elujõulisus, mis põhineb olemasolevatel multiterritoriaalsetel individuaalsete ja kollektiivsete õiguste litsentsimismudelitel ning lihtsustab laia sisuvalikuga teenuste käivitamist, suurendades sellega seaduslikku juurdepääsu veebipõhisele kultuurisisule; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil tagada sellise üleeuroopalise litsentsimissüsteemi elujõulisus, mis põhineb olemasolevatel multiterritoriaalsetel individuaalsete ja kollektiivsete õiguste litsentsimismudelitel ning lihtsustab laia sisuvalikuga teenuste käivitamist, suurendades sellega seaduslikku juurdepääsu veebipõhisele kultuurisisule;

| 66. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada parimate tavade vahetamist tõhusate meetodite kohta üldsuse teadlikkuse suurendamiseks intellektuaalomandi õiguste rikkumise mõjust; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada parimate tavade vahetamist tõhusate meetodite kohta üldsuse teadlikkuse suurendamiseks intellektuaalomandi õiguste rikkumise mõjust;

| 67. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostöös sidusrühmadega korraldaksid kampaania, et suurendada teadlikkust intellektuaalomandi õiguste järgimise vajadusest Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil, eriti Euroopa noorte tarbijate seas; |
| --- | --- |

67.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid koostöös sidusrühmadega korraldaksid kampaania, et suurendada teadlikkust intellektuaalomandi õiguste järgimise vajadusest Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil, eriti Euroopa noorte tarbijate seas;

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema ebaausate kaubandustavade ja intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu, kuna need võivad kahjustada kultuuri- ja loomemajandust nii reaal- kui ka digitaalmajanduses; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema ebaausate kaubandustavade ja intellektuaalomandi õiguste rikkumise vastu, kuna need võivad kahjustada kultuuri- ja loomemajandust nii reaal- kui ka digitaalmajanduses;

| 69. | rõhutab vajadust käsitleda lõpuks nägemispuudega inimeste ja muul põhjusel trükikirja lugeda mitte saavate inimeste vajadust raamatute järele; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustusi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni raames võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et kindlustada puuetega inimestele juurdepääs kultuurimaterjalidele kättesaadaval kujul ning tagada, et intellektuaalomandi õigusi kaitsvad seadused ei piira põhjendamatult või diskrimineerivalt puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimaterjalidele; |
| --- | --- |

69.

rõhutab vajadust käsitleda lõpuks nägemispuudega inimeste ja muul põhjusel trükikirja lugeda mitte saavate inimeste vajadust raamatute järele; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustusi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni raames võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et kindlustada puuetega inimestele juurdepääs kultuurimaterjalidele kättesaadaval kujul ning tagada, et intellektuaalomandi õigusi kaitsvad seadused ei piira põhjendamatult või diskrimineerivalt puuetega inimeste juurdepääsu kultuurimaterjalidele;

| 70. | kutsub komisjoni üles töötama Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO) aktiivselt ja tulemuslikult selle nimel, et saavutada kokkulepe siduva õigusnormi osas, mis põhineb lepingu ettepanekul, mille koostas Maailma Pimedate Liit ja mis esitati WIPOle 2009. aastal; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles töötama Ülemaailmses Intellektuaalomandi Organisatsioonis (WIPO) aktiivselt ja tulemuslikult selle nimel, et saavutada kokkulepe siduva õigusnormi osas, mis põhineb lepingu ettepanekul, mille koostas Maailma Pimedate Liit ja mis esitati WIPOle 2009. aastal;

| 71. | rõhutab vajadust lahendada omanikuta teoste küsimus; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada kõnealuses valdkonnas ettepanekuid; märgib, et omanikuta teoste probleem ja 20. sajandi „must auk” ei piirdu ainult selliste trükistega nagu raamatud ja ajakirjad, vaid laieneb kõigile teostele, sealhulgas fotodele, muusikale ja audiovisuaalsetele teostele; |
| --- | --- |

71.

rõhutab vajadust lahendada omanikuta teoste küsimus; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada kõnealuses valdkonnas ettepanekuid; märgib, et omanikuta teoste probleem ja 20. sajandi „must auk” ei piirdu ainult selliste trükistega nagu raamatud ja ajakirjad, vaid laieneb kõigile teostele, sealhulgas fotodele, muusikale ja audiovisuaalsetele teostele;

| 72. | palub komisjonil suurendada rahalist toetust erasektori algatustele luua üldsusele kättesaadavad andmebaasid õiguste ja repertuaaride kohta muusika, audiovisuaalteoste ja muude repertuaaride valdkonnas; sellised andmebaasid suurendaksid läbipaistvust ja muudaksid õiguste hankimise protsessi sujuvamaks; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil suurendada rahalist toetust erasektori algatustele luua üldsusele kättesaadavad andmebaasid õiguste ja repertuaaride kohta muusika, audiovisuaalteoste ja muude repertuaaride valdkonnas; sellised andmebaasid suurendaksid läbipaistvust ja muudaksid õiguste hankimise protsessi sujuvamaks;

| 73. | palub komisjonil soodustada kõigi sidusrühmade jaoks õiglaste, erapooletute ja tõhusate alternatiivsete vaidluste lahendamise võimaluste loomist; |
| --- | --- |

73.

palub komisjonil soodustada kõigi sidusrühmade jaoks õiglaste, erapooletute ja tõhusate alternatiivsete vaidluste lahendamise võimaluste loomist;

| 74. | on seisukohal, et komisjon peaks arvesse võtma VKEdel intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ette tulnud probleeme vastavalt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” raames kehtestatud põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, kohaldades VKEde suhtes muu hulgas mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

74.

on seisukohal, et komisjon peaks arvesse võtma VKEdel intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ette tulnud probleeme vastavalt Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” raames kehtestatud põhimõttele „kõigepealt mõtle väikestele”, kohaldades VKEde suhtes muu hulgas mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 75. | kiidab heaks ELi kaubamärgisüsteemi läbivaatamise komisjoni poolt ja julgustab komisjoni selle eest hoolt kandma, et võetakse vajalikud meetmed ühesuguse kaitse tagamiseks kaubamärkidele nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

75.

kiidab heaks ELi kaubamärgisüsteemi läbivaatamise komisjoni poolt ja julgustab komisjoni selle eest hoolt kandma, et võetakse vajalikud meetmed ühesuguse kaitse tagamiseks kaubamärkidele nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda;

Kultuuri- ja loomemajanduse rahastamine

| 76. | tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajanduse toetamise ja rahastamise poliitika ja meetmega tuleb arvesse võtta sektori harude eripärasid; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et kultuuri- ja loomemajanduse toetamise ja rahastamise poliitika ja meetmega tuleb arvesse võtta sektori harude eripärasid;

| 77. | kutsub komisjoni üles nägema kultuuri- ja loomemajanduse jaoks ette täieõigusliku VKE staatuse seoses kõigi krediidi saamise, ettevõtluse alustamise toetamise ja töökaitse võimalustega, mis peaksid olema vastavalt kohandatud sektori eripäradele, võttes eriti arvesse madalat kapitalisatsiooni, kaubamärgi väärtustamist põhivarana, kõrge riskiprofiiliga algetappi, infotehnoloogia tugevat mõju, tööstaaži katkevust ja vajadust tsentraliseeritud teenuste järele; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni üles nägema kultuuri- ja loomemajanduse jaoks ette täieõigusliku VKE staatuse seoses kõigi krediidi saamise, ettevõtluse alustamise toetamise ja töökaitse võimalustega, mis peaksid olema vastavalt kohandatud sektori eripäradele, võttes eriti arvesse madalat kapitalisatsiooni, kaubamärgi väärtustamist põhivarana, kõrge riskiprofiiliga algetappi, infotehnoloogia tugevat mõju, tööstaaži katkevust ja vajadust tsentraliseeritud teenuste järele;

| 78. | kutsub kõiki asjaomaseid osalejaid üles kaaluma nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil uute ja innovaatiliste rahastamisvahendite kasutuselevõttu, nagu näiteks pangagarantii, tagasimakstavad ettemaksed, riskikapitalifondid ja stiimulid kohalike partnerluste loomiseks, millega võetakse arvesse kultuuri- ja loomemajanduse vajadusi ja eelkõige asjaolu, et loovisikute kapital on sageli ainult mittemateriaalne; |
| --- | --- |

78.

kutsub kõiki asjaomaseid osalejaid üles kaaluma nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil uute ja innovaatiliste rahastamisvahendite kasutuselevõttu, nagu näiteks pangagarantii, tagasimakstavad ettemaksed, riskikapitalifondid ja stiimulid kohalike partnerluste loomiseks, millega võetakse arvesse kultuuri- ja loomemajanduse vajadusi ja eelkõige asjaolu, et loovisikute kapital on sageli ainult mittemateriaalne;

| 79. | ergutab võtma kultuuri- ja loomesektori väikeste ja mikroettevõtete arendamiseks kasutusele ELi rahalisi vahendeid ja programme (nt mikrokrediidirahastu) eesmärgiga optimeerida ettevõtjate toetamist rahastamisvõimalusi puudutavale teabele juurdepääsu soodustamise ja asjaomaste taotluste esitamise korra lihtsustamise abil; |
| --- | --- |

79.

ergutab võtma kultuuri- ja loomesektori väikeste ja mikroettevõtete arendamiseks kasutusele ELi rahalisi vahendeid ja programme (nt mikrokrediidirahastu) eesmärgiga optimeerida ettevõtjate toetamist rahastamisvõimalusi puudutavale teabele juurdepääsu soodustamise ja asjaomaste taotluste esitamise korra lihtsustamise abil;

| 80. | teeb ettepaneku luua lühiajalise väikerahastamise süsteem, et julgustada eksperimenteerimist ning innovaatiliste kultuuri- ja loomeprojektide väljatöötamist; |
| --- | --- |

80.

teeb ettepaneku luua lühiajalise väikerahastamise süsteem, et julgustada eksperimenteerimist ning innovaatiliste kultuuri- ja loomeprojektide väljatöötamist;

| 81. | soovitab komisjonil hinnata struktuurifondide ning kultuuri-, audiovisuaalmeedia, noorte- ja haridusvaldkonna praeguste ja tulevaste programmide asjakohasust loomesektori edendamise potentsiaali seisukohast ning koostada ja rakendada järeldusi parema toetuspoliitika kehtestamiseks; |
| --- | --- |

81.

soovitab komisjonil hinnata struktuurifondide ning kultuuri-, audiovisuaalmeedia, noorte- ja haridusvaldkonna praeguste ja tulevaste programmide asjakohasust loomesektori edendamise potentsiaali seisukohast ning koostada ja rakendada järeldusi parema toetuspoliitika kehtestamiseks;

| 82. | tunnistab lisaks ELi programmide, näiteks innovatsiooni ja konkurentsivõime programmi tulemuslikkust VKEde juurdepääsu võimaldamisel rahastamisele, ning teeb ettepaneku, et komisjon hindaks sarnaste eriprogrammide kavandamise võimalust kultuuri- ja loomemajanduse jaoks; |
| --- | --- |

82.

tunnistab lisaks ELi programmide, näiteks innovatsiooni ja konkurentsivõime programmi tulemuslikkust VKEde juurdepääsu võimaldamisel rahastamisele, ning teeb ettepaneku, et komisjon hindaks sarnaste eriprogrammide kavandamise võimalust kultuuri- ja loomemajanduse jaoks;

| 83. | palub komisjonil kaaluda spetsiaalse eelarverea loomist digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse raames, et toetada Euroopa kinosaalide digitaaltehnoloogiale üleminekut tagamaks kõikidele ELi kodanikele juurdepääs sisule, milles väljenduvad Euroopa eri identiteedid, ja muuta terve Euroopa filmisektor konkurentsivõimelisemaks; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil kaaluda spetsiaalse eelarverea loomist digitaalarengu tegevuskava juhtalgatuse raames, et toetada Euroopa kinosaalide digitaaltehnoloogiale üleminekut tagamaks kõikidele ELi kodanikele juurdepääs sisule, milles väljenduvad Euroopa eri identiteedid, ja muuta terve Euroopa filmisektor konkurentsivõimelisemaks;

| 84. | rõhutab metseenluse ning avaliku ja erasektori partnerluse olulisust kultuuri- ja loometegevuse rahastamisel ja toetamisel ning nõuab kõnealuste sektorite krediidivõimaluste parandamist ja alternatiivsete võimaluste, nagu maksuvabastus või maksusoodustused uurimist, et soodustada ettevõtete poolset metseenlust; |
| --- | --- |

84.

rõhutab metseenluse ning avaliku ja erasektori partnerluse olulisust kultuuri- ja loometegevuse rahastamisel ja toetamisel ning nõuab kõnealuste sektorite krediidivõimaluste parandamist ja alternatiivsete võimaluste, nagu maksuvabastus või maksusoodustused uurimist, et soodustada ettevõtete poolset metseenlust;

| 85. | rõhutab, kui tähtis on koolitada pangandussektori spetsialiste, kes on võimelised nõustama kultuuri- ja loomeprojektide rahastamise küsimustes, et parandada finantseerimisasutustest krediidi saamise võimalusi; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, kui tähtis on koolitada pangandussektori spetsialiste, kes on võimelised nõustama kultuuri- ja loomeprojektide rahastamise küsimustes, et parandada finantseerimisasutustest krediidi saamise võimalusi;

| 86. | rõhutab, kui oluline on välja töötada rahastamise ja ettevõtete juhtimisega seotud konsultatsiooni- ja nõuandeteenused, et võimaldada kultuuri- ja loomesektoris töötavatel isikutel, eelkõige VKEdel ja mikroettevõtetel kindlaks teha, millised vahendid on vajalikud ettevõtte heaks juhtimiseks, et parandada kultuurikaupade ja -teenuste loomist, tootmist, reklaamimist ja levitamist; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, kui oluline on välja töötada rahastamise ja ettevõtete juhtimisega seotud konsultatsiooni- ja nõuandeteenused, et võimaldada kultuuri- ja loomesektoris töötavatel isikutel, eelkõige VKEdel ja mikroettevõtetel kindlaks teha, millised vahendid on vajalikud ettevõtte heaks juhtimiseks, et parandada kultuurikaupade ja -teenuste loomist, tootmist, reklaamimist ja levitamist;

| 87. | rõhutab vajadust koolitada spetsialiste, kes suudavad tagada kultuuri- ja loomeprojektide majandusliku ja rahandusliku elujõulisuse, et parandada krediidi saamise võimalusi finantseerimis- ja pangandusasutustest, kus üldiselt teatakse väga vähe selle sektori eripäradest; |
| --- | --- |

87.

rõhutab vajadust koolitada spetsialiste, kes suudavad tagada kultuuri- ja loomeprojektide majandusliku ja rahandusliku elujõulisuse, et parandada krediidi saamise võimalusi finantseerimis- ja pangandusasutustest, kus üldiselt teatakse väga vähe selle sektori eripäradest;

| 88. | kutsub komisjoni üles aitama kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas tegutsevatel VKEdel leida digitaalarengu tegevuskava raames konkurentsivõimelisi ja tarbijasõbralikke innovaatilisi internetis toimivaid ettevõtlusmudeleid, mis põhinevad kaasfinantseerimisel ning kultuuri- ja loomemajanduse ja vahendajate vahelisel riskijagamisel; |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni üles aitama kultuuri- ja loomemajanduse valdkonnas tegutsevatel VKEdel leida digitaalarengu tegevuskava raames konkurentsivõimelisi ja tarbijasõbralikke innovaatilisi internetis toimivaid ettevõtlusmudeleid, mis põhinevad kaasfinantseerimisel ning kultuuri- ja loomemajanduse ja vahendajate vahelisel riskijagamisel;

| 89. | kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et riigihankemenetlused ei tooks VKEdele kaasa tarbetuid kulusid ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

89.

kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et riigihankemenetlused ei tooks VKEdele kaasa tarbetuid kulusid ja bürokraatiat;

| 90. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas teadusuuringute kaheksanda raamprogrammi käivitamist 2011. aasta detsembris, eraldama rahalisi vahendeid kultuuri- ja loomemajanduse sektoris alla 35-aastaste noorte kavandatud ettevõtlusprojektide elluviimiseks ja ettevõtlustegevuse alustamiseks; |
| --- | --- |

90.

kutsub komisjoni üles, pidades silmas teadusuuringute kaheksanda raamprogrammi käivitamist 2011. aasta detsembris, eraldama rahalisi vahendeid kultuuri- ja loomemajanduse sektoris alla 35-aastaste noorte kavandatud ettevõtlusprojektide elluviimiseks ja ettevõtlustegevuse alustamiseks;

| 91. | nõuab, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piirkondlikus tegevuskavas aastateks 2011–2013 määrataks peamiseks rahastatavaks valdkonnaks kultuuri- ja loomemajandus, pöörates erilise tähelepanu audiovisuaalsektorile ning audiovisuaalteoste tootmisele ja levitamisele Euroopa–Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

91.

nõuab, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi piirkondlikus tegevuskavas aastateks 2011–2013 määrataks peamiseks rahastatavaks valdkonnaks kultuuri- ja loomemajandus, pöörates erilise tähelepanu audiovisuaalsektorile ning audiovisuaalteoste tootmisele ja levitamisele Euroopa–Vahemere piirkonnas;

| 92. | soovitab luua Euroopa loomemajanduse liidu raames platvormi, mille kaudu saab teavet ja nõuandeid investeerimissuutlikkuse ja pikaajaliste ettevõtlusstrateegiate, laenudele juurdepääsu, garantiifondide ja piiriüleste erainvesteeringute kohta, ning nõuab, et uuritaks loomemajanduse panga asutamise võimalust; |
| --- | --- |

92.

soovitab luua Euroopa loomemajanduse liidu raames platvormi, mille kaudu saab teavet ja nõuandeid investeerimissuutlikkuse ja pikaajaliste ettevõtlusstrateegiate, laenudele juurdepääsu, garantiifondide ja piiriüleste erainvesteeringute kohta, ning nõuab, et uuritaks loomemajanduse panga asutamise võimalust;

| 93. | julgustab liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi looma soodsaid tingimusi, et viia kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtted kokku asutustega, kes neid rahastada võiksid, ning kutsub omavalitsusi üles suurendama finantseerimisasutuste teadlikkust kultuuri- ja loomemajanduse eripäradest, et julgustada neid investeerima kõnealustesse sektoritesse ja eelkõige VKEdesse ja väga väikestesse ettevõtetesse suure majandusliku potentsiaaliga kultuuriprojektide alusel; |
| --- | --- |

93.

julgustab liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi looma soodsaid tingimusi, et viia kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtted kokku asutustega, kes neid rahastada võiksid, ning kutsub omavalitsusi üles suurendama finantseerimisasutuste teadlikkust kultuuri- ja loomemajanduse eripäradest, et julgustada neid investeerima kõnealustesse sektoritesse ja eelkõige VKEdesse ja väga väikestesse ettevõtetesse suure majandusliku potentsiaaliga kultuuriprojektide alusel;

| 94. | ergutab kohalikke, territoriaalseid ja piirkondlikke organeid suurendama finantseerimisasutuste teadlikkust kultuuri- ja loomemajanduse eripäradest, et motiveerida neid investeerima kõnealustesse sektoritesse ja eelkõige VKEdesse; |
| --- | --- |

94.

ergutab kohalikke, territoriaalseid ja piirkondlikke organeid suurendama finantseerimisasutuste teadlikkust kultuuri- ja loomemajanduse eripäradest, et motiveerida neid investeerima kõnealustesse sektoritesse ja eelkõige VKEdesse;

Kohalik ja piirkondlik koostöö

| 95. | rõhutab, et kultuuri- ja loomemajandus aitab sageli kaasa languses oleva kohaliku majanduse ümberkujundamisele, soodustades uute majandustegevusalade teket, luues uusi ja püsivaid töökohti ning suurendades Euroopa piirkondade ja linnade atraktiivsust, edendades seega sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et kultuuri- ja loomemajandus aitab sageli kaasa languses oleva kohaliku majanduse ümberkujundamisele, soodustades uute majandustegevusalade teket, luues uusi ja püsivaid töökohti ning suurendades Euroopa piirkondade ja linnade atraktiivsust, edendades seega sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 96. | toonitab, et kultuuril on oluline roll piiriüleste territooriumide jätkusuutlikus arengus ja tõdeb, et kultuuri- ja loomemajanduse infrastruktuur ning rajatised võivad aidata kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; usub, et kultuuri ja loome stimuleerimine on territoriaalse koostöö lahutamatu osa, mida tuleks tõhustada; |
| --- | --- |

96.

toonitab, et kultuuril on oluline roll piiriüleste territooriumide jätkusuutlikus arengus ja tõdeb, et kultuuri- ja loomemajanduse infrastruktuur ning rajatised võivad aidata kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisele; usub, et kultuuri ja loome stimuleerimine on territoriaalse koostöö lahutamatu osa, mida tuleks tõhustada;

| 97. | palub kõikidel asjaomastel kohaliku tasandi organitel rakendada territoriaalse koostöö programme, et kasutada ja edastada parimaid tavasid kultuuri- ja loomesektori arenguks; |
| --- | --- |

97.

palub kõikidel asjaomastel kohaliku tasandi organitel rakendada territoriaalse koostöö programme, et kasutada ja edastada parimaid tavasid kultuuri- ja loomesektori arenguks;

| 98. | soovitab ühelt poolt tõhustada teadusuuringuid kultuuri pakkumise ning kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtete asukohavaliku vastastikuse sõltuvuse ning samuti kultuuri tähtsuse kohta kõikjal ELis ettevõtete asukohavaliku tegurina; teisalt soovitab toetada teadusuuringuid, mis käsitlevad kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtete mõju piirkonnale, kus nad asuvad; |
| --- | --- |

98.

soovitab ühelt poolt tõhustada teadusuuringuid kultuuri pakkumise ning kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtete asukohavaliku vastastikuse sõltuvuse ning samuti kultuuri tähtsuse kohta kõikjal ELis ettevõtete asukohavaliku tegurina; teisalt soovitab toetada teadusuuringuid, mis käsitlevad kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtete mõju piirkonnale, kus nad asuvad;

| 99. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaardistama olemasolevad teadmised piiriülese kultuuri- ja loomealase koostöö tavade, vajaduste ja heade kogemuste kohta ning hankima konkreetset oskusteavet kultuuri, loome ja piiriüleste territooriumide kohta (eelkõige väheuuritud valdkondades, nagu seos kultuuri, loome ja majanduse vahel) ning koostama piiriülesed strateegiad kultuuripärandi ja -ressursside haldamiseks; |
| --- | --- |

99.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaardistama olemasolevad teadmised piiriülese kultuuri- ja loomealase koostöö tavade, vajaduste ja heade kogemuste kohta ning hankima konkreetset oskusteavet kultuuri, loome ja piiriüleste territooriumide kohta (eelkõige väheuuritud valdkondades, nagu seos kultuuri, loome ja majanduse vahel) ning koostama piiriülesed strateegiad kultuuripärandi ja -ressursside haldamiseks;

| 100. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma kohtumispaiku ja panema alust kohalike võrgustike loomiseks, et suurendada sektoris töötavate isikute teadlikkust kultuuri- ja loomemajandusest oskusteabe vahetamise, eksperimenteerimise, oskuste parandamise ja uute tehnoloogiate, nt digitaaltehnoloogia valdkonnas koolitamise abil, ning ka üldsuse teadlikkust kunsti- ja kultuurialaste koolituste, arutelude ja muude ürituste abil, ning arendama välja loomekeskused ja -inkubaatorid, et võimaldada loomingulistel noortel spetsialistidel ja loomeettevõtetel töötada võrgustikus, soodustada innovatsiooni ja muuta see sektor nähtavamaks; |
| --- | --- |

100.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles looma kohtumispaiku ja panema alust kohalike võrgustike loomiseks, et suurendada sektoris töötavate isikute teadlikkust kultuuri- ja loomemajandusest oskusteabe vahetamise, eksperimenteerimise, oskuste parandamise ja uute tehnoloogiate, nt digitaaltehnoloogia valdkonnas koolitamise abil, ning ka üldsuse teadlikkust kunsti- ja kultuurialaste koolituste, arutelude ja muude ürituste abil, ning arendama välja loomekeskused ja -inkubaatorid, et võimaldada loomingulistel noortel spetsialistidel ja loomeettevõtetel töötada võrgustikus, soodustada innovatsiooni ja muuta see sektor nähtavamaks;

| 101. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles moodustama võrgustikke heade tavade vahetamiseks ning piiriüleste ja riikidevaheliste katseprojektide käivitamiseks; |
| --- | --- |

101.

kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles moodustama võrgustikke heade tavade vahetamiseks ning piiriüleste ja riikidevaheliste katseprojektide käivitamiseks;

| 102. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad olulisel määral kaasa aidata kultuurikaupade tõhusamale levitamisele ja ringlusele, korraldades, toetades ja soodustades kultuuriüritusi; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad olulisel määral kaasa aidata kultuurikaupade tõhusamale levitamisele ja ringlusele, korraldades, toetades ja soodustades kultuuriüritusi;

| 103. | rõhutab, et kultuuri- ja loomemajanduse infrastruktuuridel ja rajatistel on oluline osa linnade ja suurlinnade füüsilise keskkonna arengus, luues atraktiivse keskkonna investeeringuteks, ning eelkõige endiste tööstuspiirkondade renoveerimisel ja taaselustamisel, ning kultuuripärand pakub maapiirkondade arengus ja uuendamises lisandväärtust ja annab neile individuaalsuse, eeskätt aidates kaasa maaturismile ja hoides ära inimeste lahkumist nendest piirkondadest; |
| --- | --- |

103.

rõhutab, et kultuuri- ja loomemajanduse infrastruktuuridel ja rajatistel on oluline osa linnade ja suurlinnade füüsilise keskkonna arengus, luues atraktiivse keskkonna investeeringuteks, ning eelkõige endiste tööstuspiirkondade renoveerimisel ja taaselustamisel, ning kultuuripärand pakub maapiirkondade arengus ja uuendamises lisandväärtust ja annab neile individuaalsuse, eeskätt aidates kaasa maaturismile ja hoides ära inimeste lahkumist nendest piirkondadest;

| 104. | peab seda ka väga oluliseks teguriks endiste tööstuspiirkondade renoveerimise strateegias ning poliitikas, mille eesmärk on määratleda uued esilekerkivad turismivaldkonnad, samuti traditsioonilise turismi uuestimääratlemisel; |
| --- | --- |

104.

peab seda ka väga oluliseks teguriks endiste tööstuspiirkondade renoveerimise strateegias ning poliitikas, mille eesmärk on määratleda uued esilekerkivad turismivaldkonnad, samuti traditsioonilise turismi uuestimääratlemisel;

| 105. | usub seega, et kultuuri- ja loomemajanduse loomist ning juba olemasolevate valdkondade arendamist peab toetama riiklike, piirkondlike ja kohalike arengustrateegiatega, koostöös erinevaid poliitikavaldkondi esindavate riigiasutuste, VKEde ning asjaomaste kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

105.

usub seega, et kultuuri- ja loomemajanduse loomist ning juba olemasolevate valdkondade arendamist peab toetama riiklike, piirkondlike ja kohalike arengustrateegiatega, koostöös erinevaid poliitikavaldkondi esindavate riigiasutuste, VKEde ning asjaomaste kodanikuühiskonna esindajatega;

| 106. | julgustab seetõttu liikmesriike ja piirkondi looma nimetatud koostöö võimalusi, töötama välja poliitika, mis ühendab infrastruktuuriinvesteeringud inimkapitali tehtavate investeeringutega, ja uurima nn innovatsioonikupongide süsteeme, et aidata kultuuri- ja loomevaldkonna VKEdel ja üksikisikutel kutsealaseid oskusi omandada; |
| --- | --- |

106.

julgustab seetõttu liikmesriike ja piirkondi looma nimetatud koostöö võimalusi, töötama välja poliitika, mis ühendab infrastruktuuriinvesteeringud inimkapitali tehtavate investeeringutega, ja uurima nn innovatsioonikupongide süsteeme, et aidata kultuuri- ja loomevaldkonna VKEdel ja üksikisikutel kutsealaseid oskusi omandada;

| 107. | on veendunud, et komisjon võiks pöörata rohkem tähelepanu linnade, omavalitsuste ja piirkondade vahelisele partnerlusele, mis on aastaid olnud suurepäraseks kultuuri- ja loomealase koostöö ning teabevahetuse foorumiks; kutsub komisjoni üles edendama koostöös Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitudega ajakohaseid ja kvaliteetseid partnerlusalgatusi ja vahetusi, mis hõlmavad ühiskonna kõiki osi; |
| --- | --- |

107.

on veendunud, et komisjon võiks pöörata rohkem tähelepanu linnade, omavalitsuste ja piirkondade vahelisele partnerlusele, mis on aastaid olnud suurepäraseks kultuuri- ja loomealase koostöö ning teabevahetuse foorumiks; kutsub komisjoni üles edendama koostöös Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liitudega ajakohaseid ja kvaliteetseid partnerlusalgatusi ja vahetusi, mis hõlmavad ühiskonna kõiki osi;

| 108. | teeb ettepaneku luua Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta osana tegevusprogramm, mis on pühendatud piiriülesele kultuurialasele edendus- ja koostööle; |
| --- | --- |

108.

teeb ettepaneku luua Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta osana tegevusprogramm, mis on pühendatud piiriülesele kultuurialasele edendus- ja koostööle;

Euroopa kultuuripealinn

| 109. | toonitab, et Euroopa kultuuripealinna algatust tunnustatakse linnaarengu seisukohalt laialdaselt kui kultuuri „laborit”; palub komisjonil edendada kõnealust algatust ja tagada õiged tingimused parimate tavade levitamiseks, kultuurialaseks koostööks ning võrgustike loomiseks, et jagada kogemusi seoses kultuuri- ja loomemajanduse võimalustega nende sektorite potentsiaali täieliku ärakasutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

109.

toonitab, et Euroopa kultuuripealinna algatust tunnustatakse linnaarengu seisukohalt laialdaselt kui kultuuri „laborit”; palub komisjonil edendada kõnealust algatust ja tagada õiged tingimused parimate tavade levitamiseks, kultuurialaseks koostööks ning võrgustike loomiseks, et jagada kogemusi seoses kultuuri- ja loomemajanduse võimalustega nende sektorite potentsiaali täieliku ärakasutamise eesmärgil;

| 110. | nõuab, et Euroopa kultuuripealinnu tähistavate ürituste programmi lisataks arutelu loome- ja kultuurimajanduse potentsiaali teemal; |
| --- | --- |

110.

nõuab, et Euroopa kultuuripealinnu tähistavate ürituste programmi lisataks arutelu loome- ja kultuurimajanduse potentsiaali teemal;

Moetööstus ja turism

| 111. | on seisukohal, et rohelises raamatus kindlaks määratud kultuuri- ja loomemajanduse sektorite hulka tuleks lisada moetööstus ning kultuuri- ja säästev turism; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealustele sektoritele on iseloomulik suur loome- ja ettevõtluskomponent, millel on märkimisväärne mõju ELi majandusele ja rahvusvahelise konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

111.

on seisukohal, et rohelises raamatus kindlaks määratud kultuuri- ja loomemajanduse sektorite hulka tuleks lisada moetööstus ning kultuuri- ja säästev turism; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealustele sektoritele on iseloomulik suur loome- ja ettevõtluskomponent, millel on märkimisväärne mõju ELi majandusele ja rahvusvahelise konkurentsivõimele;

| 112. | rõhutab, et turism on kultuuri- ja loomemajanduse jaoks märkimisväärse tähtsusega ning soovitab komisjonil töötada selle nimel, et linnad ja piirkonnad kasutaksid kultuuri rohkem ainulaadse väärtusena, teeksid kultuuriturismi valdkonnas tihedamat koostööd, edendaksid kultuuri- ja turismivaldkonna vahelist koostööd ja toetaksid neid ühiste turustusprojektide raames; |
| --- | --- |

112.

rõhutab, et turism on kultuuri- ja loomemajanduse jaoks märkimisväärse tähtsusega ning soovitab komisjonil töötada selle nimel, et linnad ja piirkonnad kasutaksid kultuuri rohkem ainulaadse väärtusena, teeksid kultuuriturismi valdkonnas tihedamat koostööd, edendaksid kultuuri- ja turismivaldkonna vahelist koostööd ja toetaksid neid ühiste turustusprojektide raames;

Rahvusvahelised suhted ja kaubandus

| 113. | rõhutab eespool nimetatud UNESCO konventsiooni tähtsust peamise vahendina, mis tagab WTO rahvusvahelises raamistikus nn kultuurierandi säilitamise kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

113.

rõhutab eespool nimetatud UNESCO konventsiooni tähtsust peamise vahendina, mis tagab WTO rahvusvahelises raamistikus nn kultuurierandi säilitamise kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste rahvusvahelises kaubanduses;

| 114. | märgib seoses kultuurivahetuse ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisega, et juurdepääsu kolmandate riikide turgudele tõkestavad arvukad tariifsed ja mittetariifsed takistused, mis koos ebakindlate jaotus- ja tarnevõrkudega muudavad Euroopa kultuuri olemasolu nendel turgudel väga keeruliseks; |
| --- | --- |

114.

märgib seoses kultuurivahetuse ja kultuurilise mitmekesisuse edendamisega, et juurdepääsu kolmandate riikide turgudele tõkestavad arvukad tariifsed ja mittetariifsed takistused, mis koos ebakindlate jaotus- ja tarnevõrkudega muudavad Euroopa kultuuri olemasolu nendel turgudel väga keeruliseks;

| 115. | rõhutab kultuuri- ja loomemajanduse suurt potentsiaali rahvusvahelises kaubanduses ning on arvamusel, et andmete kogumise keerukuse tõttu alahinnatakse selle tähtsust; |
| --- | --- |

115.

rõhutab kultuuri- ja loomemajanduse suurt potentsiaali rahvusvahelises kaubanduses ning on arvamusel, et andmete kogumise keerukuse tõttu alahinnatakse selle tähtsust;

| 116. | palub komisjonil seoses kahepoolsete kaubanduslepingute suure hulgaga esitada Euroopa Parlamendile selge ja terviklik strateegia nendele lepingutele lisatavate kultuurikoostöö protokollide kohta, et kohandada Euroopa koostööpakkumised partnerriikide kultuuri- ja loomemajanduse vajadustele ja eripäradele, kooskõlas WTOs võetud kohustuste ning UNESCO konventsiooni vaimu ja sätetega; |
| --- | --- |

116.

palub komisjonil seoses kahepoolsete kaubanduslepingute suure hulgaga esitada Euroopa Parlamendile selge ja terviklik strateegia nendele lepingutele lisatavate kultuurikoostöö protokollide kohta, et kohandada Euroopa koostööpakkumised partnerriikide kultuuri- ja loomemajanduse vajadustele ja eripäradele, kooskõlas WTOs võetud kohustuste ning UNESCO konventsiooni vaimu ja sätetega;

| 117. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste eksporti ning tegema jõupingutusi Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse esiletõstmiseks väljaspool ELi; |
| --- | --- |

117.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama kultuuri- ja loomemajanduse kaupade ja teenuste eksporti ning tegema jõupingutusi Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse esiletõstmiseks väljaspool ELi;

*

* *

| 118. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

118.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 15.

(2)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(3)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

(4)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

(5)  ELT C 81E, 15.3.2011, lk 16.

(6)  ELT C 76E, 25.3.2010, lk 16.

(7)  ELT C 247E, 15.10.2009, lk 32.

(8)  ELT C 247E, 15.10.2009, lk 25.

(9)  ELT C 125E, 22.5.2008, lk 223.

(10)  http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/doc/CONS_NATIVE_CS_2009_08749_1_EN.pdf.

(11)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/155 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/155

---

Neljapäev, 12. mai 2011Sarajevo - Euroopa kultuuripealinn 2014

P7_TA(2011)0241

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sarajevo kui Euroopa 2014. aasta kultuuripealinna kohta

2012/C 377 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 (1);

| — | võttes arvesse 21.detsembril 2010 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, millega kehtestati tingimused Bosnia ja Hertsegoviina täieõiguslikuks osaluseks programmis „Kultuur” 2007–2013; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.detsembril 2010 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, millega kehtestati tingimused Bosnia ja Hertsegoviina täieõiguslikuks osaluseks programmis „Kultuur” 2007–2013;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kehtestatud on ühenduse meede „Euroopa kultuuripealinn”, mille eesmärk on rõhutada Euroopa kultuuride rikkust ja mitmekesisust ja nende ühiseid jooni ning edendada Euroopa elanike suuremat vastastikust mõistmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kehtestatud on ühenduse meede „Euroopa kultuuripealinn”, mille eesmärk on rõhutada Euroopa kultuuride rikkust ja mitmekesisust ja nende ühiseid jooni ning edendada Euroopa elanike suuremat vastastikust mõistmist;

| B. | arvestades, et ülalmainitud otsust, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007–2019, kohaldatakse hetkel ainult ELi liikmesriikidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülalmainitud otsust, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007–2019, kohaldatakse hetkel ainult ELi liikmesriikidele;

| C. | arvestades, et mitmel puhul on võimalus Euroopa kultuuripealinna tiitlit pälvida antud Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides asuvatele linnadele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmel puhul on võimalus Euroopa kultuuripealinna tiitlit pälvida antud Euroopa Liitu mittekuuluvates riikides asuvatele linnadele;

| D. | arvestades, et Sarajevol on Euroopa ajaloos ja kultuuriruumis oluline koht ning et linn tähistab 2014. aastal mitut olulist aastapäeva; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sarajevol on Euroopa ajaloos ja kultuuriruumis oluline koht ning et linn tähistab 2014. aastal mitut olulist aastapäeva;

| E. | arvestades, et Sarajevo linnavalitsus ning kohalikud kultuuri alal tegutsejad on teinud selle tiitli pälvimise nimel laiaulatuslikke ettevalmistusi, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sarajevo linnavalitsus ning kohalikud kultuuri alal tegutsejad on teinud selle tiitli pälvimise nimel laiaulatuslikke ettevalmistusi,

| 1. | kutsub nõukogu üles andma Euroopa 2014. aasta kultuuripealinna tiitel erandkorras Sarajevole; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu üles andma Euroopa 2014. aasta kultuuripealinna tiitel erandkorras Sarajevole;

| 2. | usub, et Euroopa kultuuripealinna tiitli omistamine linnale, kus 20. sajandi jooksul nii traagilisi sündmuseid on toimunud, oleks oluline samm Euroopa endistest jagamistest tingitud lõhede ületamisel ning Euroopa „uue” näo näitamisel; |
| --- | --- |

2.

usub, et Euroopa kultuuripealinna tiitli omistamine linnale, kus 20. sajandi jooksul nii traagilisi sündmuseid on toimunud, oleks oluline samm Euroopa endistest jagamistest tingitud lõhede ületamisel ning Euroopa „uue” näo näitamisel;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Regioonide Komiteele.

---

(1)  ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/156 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/156

---

Neljapäev, 12. mai 2011Sri Lanka: ÜRO aruande järelmeetmed

P7_TA(2011)0242

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Sri Lanka olukorra kohta

2012/C 377 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Sri Lanka vastutuse küsimust käsitlenud ÜRO peasekretäri ekspertide rühma 31. märtsi 2011. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sri Lanka vastutuse küsimust käsitlenud ÜRO peasekretäri ekspertide rühma 31. märtsi 2011. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 25. aprilli 2011. aasta avaldust ekspertide rühma Sri Lankat käsitleva aruande avaldamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 25. aprilli 2011. aasta avaldust ekspertide rühma Sri Lankat käsitleva aruande avaldamise kohta;

| — | võttes arvesse konventsioone, mille osalisena Sri Lanka on kohustatud uurima rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste normide väidetavaid rikkumisi ja süüdlased vastutusele võtma; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsioone, mille osalisena Sri Lanka on kohustatud uurima rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste normide väidetavaid rikkumisi ja süüdlased vastutusele võtma;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juulil 2010 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni seoses ÜRO ekspertide rühma nimetamisega Sri Lanka vastutuse küsimuste käsitlemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 1. juulil 2010 Euroopa Liidu nimel esitatud deklaratsiooni seoses ÜRO ekspertide rühma nimetamisega Sri Lanka vastutuse küsimuste käsitlemiseks;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu kõrge esindaja 10. mail 2011 esitatud deklaratsiooni Sri Lanka vastutuse küsimust käsitlenud ÜRO peasekretäri ekspertide rühma aruande kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ja liidu kõrge esindaja 10. mail 2011 esitatud deklaratsiooni Sri Lanka vastutuse küsimust käsitlenud ÜRO peasekretäri ekspertide rühma aruande kohta;

| — | võttes arvesse oma 5. veebruaril 2009 (1), 12. märtsil 2009 (2) ja 22. oktoobril 2009 (3) vastu võetud resolutsioone Sri Lanka kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. veebruaril 2009 (1), 12. märtsil 2009 (2) ja 22. oktoobril 2009 (3) vastu võetud resolutsioone Sri Lanka kohta;

| — | võttes arvesse neljanda Genfi konventsiooni teist lisaprotokolli, mis käsitleb riigisiseste relvastatud konfliktide ohvrite kaitset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljanda Genfi konventsiooni teist lisaprotokolli, mis käsitleb riigisiseste relvastatud konfliktide ohvrite kaitset;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Sri Lankas pikka aega kestnud konflikt lõppes 2009. aasta mais Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrite (LTTE) alistumise ja nende juhi surmaga; arvestades, et konflikti lõppedes elas väga palju Sri Lanka inimesi sisepagulastena riigi põhjaosas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sri Lankas pikka aega kestnud konflikt lõppes 2009. aasta mais Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrite (LTTE) alistumise ja nende juhi surmaga; arvestades, et konflikti lõppedes elas väga palju Sri Lanka inimesi sisepagulastena riigi põhjaosas;

| B. | arvestades, et konflikti viimastel kuudel sai tsiviilpiirkondades ägedas võitluses surma ja vigastada hinnanguliselt tuhandeid inimesi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konflikti viimastel kuudel sai tsiviilpiirkondades ägedas võitluses surma ja vigastada hinnanguliselt tuhandeid inimesi;

| C. | arvestades, et 23. mail 2009, Ban Ki-mooni Sri Lanka-visiidi käigus, vahetult pärast konflikti lõppu, esitasid Sri Lanka president Mahinda Rajapaksa ja Ban Ki-moon ühisavalduse, milles ÜRO peasekretär rõhutas vastutusprotsessi tähtsust ning Sri Lanka valitsus väljendas nõusolekut võtta meetmeid sõjaõiguse väidetavate rikkumiste selgitamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 23. mail 2009, Ban Ki-mooni Sri Lanka-visiidi käigus, vahetult pärast konflikti lõppu, esitasid Sri Lanka president Mahinda Rajapaksa ja Ban Ki-moon ühisavalduse, milles ÜRO peasekretär rõhutas vastutusprotsessi tähtsust ning Sri Lanka valitsus väljendas nõusolekut võtta meetmeid sõjaõiguse väidetavate rikkumiste selgitamiseks;

| D. | arvestades, et Sri Lanka valitsus moodustas 15. mail 2010 kaheksaliikmelise kogemuste- ja lepituskomisjoni (Lessons Learned and Reconciliation Commission (LLRC)), et uurida Sri Lankas 2002. aasta veebruarist kuni 2009. aasta maini toimunud sündmusi eesmärgiga tagada riigis vastutus, õiglus ja lepitus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sri Lanka valitsus moodustas 15. mail 2010 kaheksaliikmelise kogemuste- ja lepituskomisjoni (Lessons Learned and Reconciliation Commission (LLRC)), et uurida Sri Lankas 2002. aasta veebruarist kuni 2009. aasta maini toimunud sündmusi eesmärgiga tagada riigis vastutus, õiglus ja lepitus;

| E. | arvestades, et 22. juunil 2010 teatas ÜRO peasekretär, et on nimetanud ekspertide rühma, et lasta end nõustada vastutuse küsimuses seoses rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumistega Sri Lanka konflikti lõppjärgus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 22. juunil 2010 teatas ÜRO peasekretär, et on nimetanud ekspertide rühma, et lasta end nõustada vastutuse küsimuses seoses rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumistega Sri Lanka konflikti lõppjärgus;

| F. | arvestades, et 25. aprillil 2011 avaldatud ÜRO aruandes hinnatakse usutavaks väited, et nii valitsuse jõud kui ka LTTE korraldasid sõjalisi operatsioone „varjamatu hoolimatusega tsiviilisikute kaitse, õiguste, heaolu ja elu suhtes ning rahvusvahelise õiguse norme eirates”; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 25. aprillil 2011 avaldatud ÜRO aruandes hinnatakse usutavaks väited, et nii valitsuse jõud kui ka LTTE korraldasid sõjalisi operatsioone „varjamatu hoolimatusega tsiviilisikute kaitse, õiguste, heaolu ja elu suhtes ning rahvusvahelise õiguse norme eirates”;

| G. | arvestades, et konflikti lõppjärgus nõudis rahvusvaheline üldsus Sri Lanka valitsuselt korduvalt, et see lubaks riiki siseneda rahvusvahelistel vaatlejatel, kes jälgiksid võitluse tõttu kannatava tsiviilelanikkonna humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et konflikti lõppjärgus nõudis rahvusvaheline üldsus Sri Lanka valitsuselt korduvalt, et see lubaks riiki siseneda rahvusvahelistel vaatlejatel, kes jälgiksid võitluse tõttu kannatava tsiviilelanikkonna humanitaarolukorda;

| H. | arvestades, et ekspertide rühm jõudis ka järeldusele, et praegu, „peaaegu kaks aastat pärast sõja lõppu jäävad Sri Lanka pingutused rahvusvahelistest vastutuse normidest kaugele maha”, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ekspertide rühm jõudis ka järeldusele, et praegu, „peaaegu kaks aastat pärast sõja lõppu jäävad Sri Lanka pingutused rahvusvahelistest vastutuse normidest kaugele maha”,

| 1. | väljendab muret seoses ÜRO aruandes esitatud väidete tõsidusega; rõhutab, et nendele väidetele ja nendega seonduvale vastutuse küsimusele tuleb asjakohast tähelepanu pöörata, enne kui Sri Lankas jõutakse püsiva leppimiseni; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret seoses ÜRO aruandes esitatud väidete tõsidusega; rõhutab, et nendele väidetele ja nendega seonduvale vastutuse küsimusele tuleb asjakohast tähelepanu pöörata, enne kui Sri Lankas jõutakse püsiva leppimiseni;

| 2. | tunnistab, et ekspertide rühm leidis, et „usutavad on väited, mis – juhul kui need kinnitust leiavad – näitavad, et nii Sri Lanka valitsus kui ka LTTE panid toime mitmesuguseid tõsiseid rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste normide rikkumisi, millest osa küünib sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudeni”; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et ekspertide rühm leidis, et „usutavad on väited, mis – juhul kui need kinnitust leiavad – näitavad, et nii Sri Lanka valitsus kui ka LTTE panid toime mitmesuguseid tõsiseid rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvaheliste inimõiguste normide rikkumisi, millest osa küünib sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudeni”;

| 3. | tunnustab ÜRO peasekretäri algatust, millega moodustati ekspertide rühm Sri Lanka vastutuse hindamiseks seoses rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumistega relvakonflikti lõppjärgus; |
| --- | --- |

3.

tunnustab ÜRO peasekretäri algatust, millega moodustati ekspertide rühm Sri Lanka vastutuse hindamiseks seoses rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumistega relvakonflikti lõppjärgus;

| 4. | hindab väga positiivselt Ban Ki-mooni 25. aprillil 2011 tehtud otsust aruande avaldamise kohta; |
| --- | --- |

4.

hindab väga positiivselt Ban Ki-mooni 25. aprillil 2011 tehtud otsust aruande avaldamise kohta;

| 5. | rõhutab, et inimõiguste ja vastutuse järgimise kohustus on Sri Lanka presidendi ja ÜRO peasekretäri 23. mail 2009 tehtud ühisavalduse üks tähtsamaid punkte; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et inimõiguste ja vastutuse järgimise kohustus on Sri Lanka presidendi ja ÜRO peasekretäri 23. mail 2009 tehtud ühisavalduse üks tähtsamaid punkte;

| 6. | tunnustab ÜRO peasekretäri otsust reageerida positiivselt ekspertide rühma soovitusele, mille kohaselt tuleks läbi vaadata ÜRO tegevus oma humanitaar- ja kaitsemandaadi täitmisel Sri Lanka sõjas, eriti konflikti lõppjärgus; võtab teadmiseks ekspertide rühma soovituse, et ÜRO peasekretär peaks viivitamatult alustama sõltumatu rahvusvahelise mehhanismi loomist, kuid võtab teadmiseks ka peasekretärile antud nõu, et see eeldab vastuvõtva riigi nõusolekut või liikmesriikide otsust asjakohasel valitsustevahelisel foorumil; |
| --- | --- |

6.

tunnustab ÜRO peasekretäri otsust reageerida positiivselt ekspertide rühma soovitusele, mille kohaselt tuleks läbi vaadata ÜRO tegevus oma humanitaar- ja kaitsemandaadi täitmisel Sri Lanka sõjas, eriti konflikti lõppjärgus; võtab teadmiseks ekspertide rühma soovituse, et ÜRO peasekretär peaks viivitamatult alustama sõltumatu rahvusvahelise mehhanismi loomist, kuid võtab teadmiseks ka peasekretärile antud nõu, et see eeldab vastuvõtva riigi nõusolekut või liikmesriikide otsust asjakohasel valitsustevahelisel foorumil;

| 7. | on seisukohal, et Sri Lankas õigluse ja lepituse edendamise huvides on õige korraldada ÜRO ekspertide rühma aruandes sisalduvate väidete täielik, erapooletu ja läbipaistev uurimine; soovitab Sri Lanka valitsusel reageerida ekspertide rühma soovitustele konstruktiivselt; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et Sri Lankas õigluse ja lepituse edendamise huvides on õige korraldada ÜRO ekspertide rühma aruandes sisalduvate väidete täielik, erapooletu ja läbipaistev uurimine; soovitab Sri Lanka valitsusel reageerida ekspertide rühma soovitustele konstruktiivselt;

| 8. | peab väga murettekitavaks Sri Lanka kohtusüsteemi sõltumatuse puudulikkust, kuna kohtud võiksid täiendada sõltumatu uurimisorgani tegevust; nõuab, et Sri Lanka valitsus tagaks taastava (restorative) ja tasakaalustava (retributive) õigusemõistmise; |
| --- | --- |

8.

peab väga murettekitavaks Sri Lanka kohtusüsteemi sõltumatuse puudulikkust, kuna kohtud võiksid täiendada sõltumatu uurimisorgani tegevust; nõuab, et Sri Lanka valitsus tagaks taastava (restorative) ja tasakaalustava (retributive) õigusemõistmise;

| 9. | palub Sri Lanka valitsusel vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele ning riigisisese vastutusprotsessi edendamiseks aidata kaasa jõupingutustele, mida juba tehakse üldise lepituse saavutamiseks; |
| --- | --- |

9.

palub Sri Lanka valitsusel vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele ning riigisisese vastutusprotsessi edendamiseks aidata kaasa jõupingutustele, mida juba tehakse üldise lepituse saavutamiseks;

| 10. | peab sellega seoses positiivseks, et Sri Lanka valitsus on loonud kogemuste- ja lepituskomisjoni (LLRC); nõuab, et LLRC võtaks ÜRO aruannet tõsiselt arvesse; märgib, et LLRCl on volitused taotleda oma uurimistulemuste põhjal riigi peaprokurörilt kriminaalmenetluste alustamist; |
| --- | --- |

10.

peab sellega seoses positiivseks, et Sri Lanka valitsus on loonud kogemuste- ja lepituskomisjoni (LLRC); nõuab, et LLRC võtaks ÜRO aruannet tõsiselt arvesse; märgib, et LLRCl on volitused taotleda oma uurimistulemuste põhjal riigi peaprokurörilt kriminaalmenetluste alustamist;

| 11. | nõuab, et nii LTTE kui ka Sri Lanka valitsus kannaksid vastutust rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumiste eest; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et nii LTTE kui ka Sri Lanka valitsus kannaksid vastutust rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste väidetavate rikkumiste eest;

| 12. | nõuab, et Sri Lanka valitsus asuks täitma ekspertide rühma soovitusi, alustades n-ö viivitamatute meetmetega, ja hakkaks kohe tõsiselt uurima rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisi, mida väidetavalt panid toime relvakonflikti mõlemad osapooled; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Sri Lanka valitsus asuks täitma ekspertide rühma soovitusi, alustades n-ö viivitamatute meetmetega, ja hakkaks kohe tõsiselt uurima rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumisi, mida väidetavalt panid toime relvakonflikti mõlemad osapooled;

| 13. | palub komisjoni asepresidendil ja liidu kõrgel esindajal ning nõukogul ja komisjonil toetada edasisi jõupingutusi vastutusprotsessi tugevdamiseks Sri Lankas ja toetada ÜRO aruannet; |
| --- | --- |

13.

palub komisjoni asepresidendil ja liidu kõrgel esindajal ning nõukogul ja komisjonil toetada edasisi jõupingutusi vastutusprotsessi tugevdamiseks Sri Lankas ja toetada ÜRO aruannet;

| 14. | nõuab Sri Lanka valitsuselt algatuslikku tegutsemist oma tamilitest kodanike tegelikke poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ja huve silmas pidades; nõuab, et Sri Lanka valitsus võtaks sellele vastavalt aktiivseid poliitilise võimu delegeerimise meetmeid ja soodustaks tamilite värbamist riigiteenistusse ning politseisse ja relvajõududesse, nii et nad saaksid tagasi kindlustunde ja käsitaksid LTTE lüüasaamist kui vabanemist ning võiksid loota helget ja kindlustatud tulevikku võrdselt singalitest kaaskodanikega; |
| --- | --- |

14.

nõuab Sri Lanka valitsuselt algatuslikku tegutsemist oma tamilitest kodanike tegelikke poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme ja huve silmas pidades; nõuab, et Sri Lanka valitsus võtaks sellele vastavalt aktiivseid poliitilise võimu delegeerimise meetmeid ja soodustaks tamilite värbamist riigiteenistusse ning politseisse ja relvajõududesse, nii et nad saaksid tagasi kindlustunde ja käsitaksid LTTE lüüasaamist kui vabanemist ning võiksid loota helget ja kindlustatud tulevikku võrdselt singalitest kaaskodanikega;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Sri Lanka presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Sri Lanka presidendile, valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 141.

(2)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 127.

(3)  ELT C 265 E, 30.9.2010, lk 29.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/159 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/159

---

Neljapäev, 12. mai 2011Aserbaidžaan

P7_TA(2011)0243

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani kohta

2012/C 377 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eriti 17. detsember 2009. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eriti 17. detsember 2009. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni vajaduse kohta ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele (2), 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (3) ning 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni vajaduse kohta ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele (2), 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (3) ning 20. jaanuari 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (4);

| — | võttes arvesse laienemise ja naabruspoliitika voliniku pressiesindaja 18. aprilli 2011. aasta avaldust ning Bakuus asuva ELi delegatsiooni büroo 10. märtsi 2011. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse laienemise ja naabruspoliitika voliniku pressiesindaja 18. aprilli 2011. aasta avaldust ning Bakuus asuva ELi delegatsiooni büroo 10. märtsi 2011. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse 1. juulil 1999. aastal jõustunud EÜ ja Aserbaidžaani partnerlus- ja koostöölepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. juulil 1999. aastal jõustunud EÜ ja Aserbaidžaani partnerlus- ja koostöölepingut;

| — | võttes arvesse OSCE meediavabaduse eksperdi 10. märtsi ja 28. märtsi 2011. aasta avaldusi ajakirjanike ründamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE meediavabaduse eksperdi 10. märtsi ja 28. märtsi 2011. aasta avaldusi ajakirjanike ründamise kohta;

| — | võttes arvesse Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) valimiste vaatlusmissiooni aruannet 7. novembril 2010. aastal toimunud parlamendivalimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) valimiste vaatlusmissiooni aruannet 7. novembril 2010. aastal toimunud parlamendivalimiste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on EURONESTi asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on EURONESTi asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused;

| B. | arvestades, et 15. juulil 2010 alustati läbirääkimisi, et sõlmida ELi ja Aserbaidžaani assotsieerimisleping, mis põhineb ühiste väärtuste edendamise kohustustel ja hõlmab paljusid valdkondi, nagu poliitiline dialoog, õigusküsimused, vabadus ja julgeolek, aga ka kaubandus ja koostöö muudes valdkondades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 15. juulil 2010 alustati läbirääkimisi, et sõlmida ELi ja Aserbaidžaani assotsieerimisleping, mis põhineb ühiste väärtuste edendamise kohustustel ja hõlmab paljusid valdkondi, nagu poliitiline dialoog, õigusküsimused, vabadus ja julgeolek, aga ka kaubandus ja koostöö muudes valdkondades;

| C. | arvestades, et kuigi ühisavalduse kohaselt, mille esitas valimiste vaatlusmissioon, kuhu kuulusid OSCE Parlamentaarse Assamblee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Parlamendi esindajad, iseloomustas 7. novembril 2010. aastal Aserbaidžaani Vabariigis toimunud paralamendivalimisi rahumeelne õhkkond ja poliitilises protsessis osalesid kõik opositsiooniparteid, ei taganud siiski nende valimiste korraldus tervikuna sisulist edu riigi demokraatlikus arengus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi ühisavalduse kohaselt, mille esitas valimiste vaatlusmissioon, kuhu kuulusid OSCE Parlamentaarse Assamblee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Parlamendi esindajad, iseloomustas 7. novembril 2010. aastal Aserbaidžaani Vabariigis toimunud paralamendivalimisi rahumeelne õhkkond ja poliitilises protsessis osalesid kõik opositsiooniparteid, ei taganud siiski nende valimiste korraldus tervikuna sisulist edu riigi demokraatlikus arengus;

| D. | arvestades, et pärast 11. märtsil ja 2. aprillil 2011. aastal toimunud valitsusevastaseid rahumeelseid proteste on Aserbaidžaanis käimas ulatuslik sõna- ja kogunemisvabaduse mahasurumine, hõlmab Aserbaidžaani kodanikuühiskonna aktivistide, ajakirjanike ja opositsioonipoliitikute vahistamisi, tagakiusamist ja hirmutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast 11. märtsil ja 2. aprillil 2011. aastal toimunud valitsusevastaseid rahumeelseid proteste on Aserbaidžaanis käimas ulatuslik sõna- ja kogunemisvabaduse mahasurumine, hõlmab Aserbaidžaani kodanikuühiskonna aktivistide, ajakirjanike ja opositsioonipoliitikute vahistamisi, tagakiusamist ja hirmutamist;

| E. | arvestades, et eriti murettekitavad on aktivistide Jabbar Savalani ja Bakhtiyar Hajievi juhtumid; arvestades, et Savalan, Aserbaidžaani Rahvarinde noorteühenduse liige, ja Hajiev, aktivist ja parlamenti kandideerinu, sattusid võimude huviorbiiti ilmselt seepärast, et nad kutsusid Facebookis inimesi üles valitsusevastastele meelevaldustele; arvestades, et Savalanile mõisteti kaks ja pool aastat vanglakaristust väidetavalt narkootikumide omamise eest; arvestades, et Hajiev vahistati 4. märtsil pärast seda, kui ta oli Facebookis kustunud üles valitusevastastele meeleavaldustele, ning nüüd ootab teda ees kaheaastane vanglakaristus väidetava sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest; arvestades, et Savalani ja Hajievi kohtumõistmise õigluse suhtes on tõsiseid kahtlusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eriti murettekitavad on aktivistide Jabbar Savalani ja Bakhtiyar Hajievi juhtumid; arvestades, et Savalan, Aserbaidžaani Rahvarinde noorteühenduse liige, ja Hajiev, aktivist ja parlamenti kandideerinu, sattusid võimude huviorbiiti ilmselt seepärast, et nad kutsusid Facebookis inimesi üles valitsusevastastele meelevaldustele; arvestades, et Savalanile mõisteti kaks ja pool aastat vanglakaristust väidetavalt narkootikumide omamise eest; arvestades, et Hajiev vahistati 4. märtsil pärast seda, kui ta oli Facebookis kustunud üles valitusevastastele meeleavaldustele, ning nüüd ootab teda ees kaheaastane vanglakaristus väidetava sõjaväeteenistusest kõrvalehoidmise eest; arvestades, et Savalani ja Hajievi kohtumõistmise õigluse suhtes on tõsiseid kahtlusi;

| F. | arvestades, et vähemalt 30 inimesele, kes osalesid rahumeelsetes meelevaldustes, mõistsid Aserbaidžaani kohtud märtsi keskel toimunud öistel kohtuistungitel, mis olid üldsusele suletud, viis kuni kaheksa päeva vanglakaristust; arvestades, et enamikul süüdistatavatel ei olnud võimalik kasutada oma valikul õigusabi; arvestades, et politsei ei lubanud kinnipeetavatel võtta ühendust advokaadiga ning mõnede süüdistatavate advokaadid ei teadnud, millal või kus kohtuistungid toimuvad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vähemalt 30 inimesele, kes osalesid rahumeelsetes meelevaldustes, mõistsid Aserbaidžaani kohtud märtsi keskel toimunud öistel kohtuistungitel, mis olid üldsusele suletud, viis kuni kaheksa päeva vanglakaristust; arvestades, et enamikul süüdistatavatel ei olnud võimalik kasutada oma valikul õigusabi; arvestades, et politsei ei lubanud kinnipeetavatel võtta ühendust advokaadiga ning mõnede süüdistatavate advokaadid ei teadnud, millal või kus kohtuistungid toimuvad;

| G. | arvestades, et 2. aprillil 2011. aastal vahistati umbes 200 aktivisti, nende seas Musavati noorteorganisatsiooni juht Tural Abbasli; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2. aprillil 2011. aastal vahistati umbes 200 aktivisti, nende seas Musavati noorteorganisatsiooni juht Tural Abbasli;

| H. | arvestades, et Aserbaidžaani Inimõiguste Maja, mis on Inimõiguste Maja rahvusvahelise võrgustiku liige ja registreeriti Aserbaidžaanis 2007. aasta mais, suleti ametivõimude poolt pärast justiitsministeeriumi 10. märtsil 2011. aastal väljastatud korraldust; arvestades, et ministeerium põhjendas sulgemist viitega sellele, et organisatsioon on rikkunud Aserbaidžaani seadust valitsusväliste organisatsioonide kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aserbaidžaani Inimõiguste Maja, mis on Inimõiguste Maja rahvusvahelise võrgustiku liige ja registreeriti Aserbaidžaanis 2007. aasta mais, suleti ametivõimude poolt pärast justiitsministeeriumi 10. märtsil 2011. aastal väljastatud korraldust; arvestades, et ministeerium põhjendas sulgemist viitega sellele, et organisatsioon on rikkunud Aserbaidžaani seadust valitsusväliste organisatsioonide kohta;

| I. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus käskis Aserbaidžaani Vabariigil vabastada vangistatud ajakirjaniku Einulla Fatullajevi ning maksta talle 25 000 eurot moraalse kahju tekitamise eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus käskis Aserbaidžaani Vabariigil vabastada vangistatud ajakirjaniku Einulla Fatullajevi ning maksta talle 25 000 eurot moraalse kahju tekitamise eest;

| J. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga,

| 1. | väljendab sügavat muret selle pärast, et Aserbaidžaanis sagenevad kodanikuühiskonna ja sotsiaalvõrgustiku aktivistide ning ajakirjanike tagakiusamise, ründamise ja nendevastase vägivalla juhtumid; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret selle pärast, et Aserbaidžaanis sagenevad kodanikuühiskonna ja sotsiaalvõrgustiku aktivistide ning ajakirjanike tagakiusamise, ründamise ja nendevastase vägivalla juhtumid;

| 2. | mõistab teravalt hukka sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide hirmutamise, vahistamise, vastutuselevõtmise ja süüdimõistmise mitmesuguste kriminaalsüüdistuse alusel; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka sõltumatute ajakirjanike ja poliitiliste aktivistide hirmutamise, vahistamise, vastutuselevõtmise ja süüdimõistmise mitmesuguste kriminaalsüüdistuse alusel;

| 3. | mõistab hukka umbes 200 inimese vahistamise 2. aprillil 2011. aastal Bakuus toimunud valitsusevastaste meeleavalduste eel ja ajal; kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles lubama rahumeelseid meeleavaldusi ning tagama kogunemisvabaduse, mis on demokraatliku ja avatud ühiskonna kesksed põhimõtted; taunib meeleavaldajate vastu kasutatud füüsilist vägivalda; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka umbes 200 inimese vahistamise 2. aprillil 2011. aastal Bakuus toimunud valitsusevastaste meeleavalduste eel ja ajal; kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles lubama rahumeelseid meeleavaldusi ning tagama kogunemisvabaduse, mis on demokraatliku ja avatud ühiskonna kesksed põhimõtted; taunib meeleavaldajate vastu kasutatud füüsilist vägivalda;

| 4. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles vabastama kõik opositsiooniliikmed, noorsooaktivistid ja blogijad, kes on endiselt vahi all pärast 11. märtsil ning 2. ja 17. aprillil 2011. aastal toimunud rahumeelseid meeleavaldusi, vabastama Savalani ja Hajievi ning loobuma süüdistustest nende vastu; kutsub Aserbaidžaani valitsust üles kinni pidama rahvusvahelistest konventsioonidest, mille Aserbaidžaan on ratifitseerinud, ning austama sõnavabadust; |
| --- | --- |

4.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles vabastama kõik opositsiooniliikmed, noorsooaktivistid ja blogijad, kes on endiselt vahi all pärast 11. märtsil ning 2. ja 17. aprillil 2011. aastal toimunud rahumeelseid meeleavaldusi, vabastama Savalani ja Hajievi ning loobuma süüdistustest nende vastu; kutsub Aserbaidžaani valitsust üles kinni pidama rahvusvahelistest konventsioonidest, mille Aserbaidžaan on ratifitseerinud, ning austama sõnavabadust;

| 5. | nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid kõik vajalikud tingimused, mis võimaldaksid meedial, sealhulgas opositsioonilisel meedial, tegutseda, nii et ajakirjanikud saaksid töötada ja sündmusi kajastada vabalt ilma igasuguse surveta, ühtlasi nõuab, et ametivõimud pööraksid erilist tähelepanu ajakirjanike julgeolekule; sellega seoses tuletab meelde president Ilham Alijevi 2005. aastal antud lubadust, milles ta kinnitas, et iga ajakirjaniku õigused on riigi poolt kaitstud ja kindlustatud; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid kõik vajalikud tingimused, mis võimaldaksid meedial, sealhulgas opositsioonilisel meedial, tegutseda, nii et ajakirjanikud saaksid töötada ja sündmusi kajastada vabalt ilma igasuguse surveta, ühtlasi nõuab, et ametivõimud pööraksid erilist tähelepanu ajakirjanike julgeolekule; sellega seoses tuletab meelde president Ilham Alijevi 2005. aastal antud lubadust, milles ta kinnitas, et iga ajakirjaniku õigused on riigi poolt kaitstud ja kindlustatud;

| 6. | peab murettekitavaks teateid selle kohta, et ajalehe toimetaja Einulla Fatullajevi elu ja tervis on vanglas ohus, tema tervislik seisukord on järsult halvenenud ning talle keeldutakse osutamast arstiabi, nõuab tema viivitamatut vabastamist; |
| --- | --- |

6.

peab murettekitavaks teateid selle kohta, et ajalehe toimetaja Einulla Fatullajevi elu ja tervis on vanglas ohus, tema tervislik seisukord on järsult halvenenud ning talle keeldutakse osutamast arstiabi, nõuab tema viivitamatut vabastamist;

| 7. | on mures inimõiguste olukorra halvenemise pärast Aserbaidžaani Vabariigis; kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles tagama põhivabadused, mis on garanteeritud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja muude rahvusvaheliste lepingutega, millega Aserbaidžaani Vabariik on ühinenud, ning kinni pidama OSCE ja Euroopa Nõukogu raames võetud kohustustest; |
| --- | --- |

7.

on mures inimõiguste olukorra halvenemise pärast Aserbaidžaani Vabariigis; kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles tagama põhivabadused, mis on garanteeritud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja muude rahvusvaheliste lepingutega, millega Aserbaidžaani Vabariik on ühinenud, ning kinni pidama OSCE ja Euroopa Nõukogu raames võetud kohustustest;

| 8. | taunib asjaolu, et Aserbaidžaani justiitsministeerium saatis Riiklikule Demokraatia Instituudile ja Inimõiguste Maja võrgustikule hiljuti kirjaliku hoiatuse nende tegevuse lõpetamise kohta, ning nõuab sellega seoses, et Aserbaidžaani ametivõimud lubaksid lisatakistusi tegemata nimetatud organisatsioonidel jätkata oma tegevust riigis; |
| --- | --- |

8.

taunib asjaolu, et Aserbaidžaani justiitsministeerium saatis Riiklikule Demokraatia Instituudile ja Inimõiguste Maja võrgustikule hiljuti kirjaliku hoiatuse nende tegevuse lõpetamise kohta, ning nõuab sellega seoses, et Aserbaidžaani ametivõimud lubaksid lisatakistusi tegemata nimetatud organisatsioonidel jätkata oma tegevust riigis;

| 9. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles jätkama dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmetega ning astuma vajalikke samme, et lubada inimestel rahumeelses, demokraatlikus tegevuses vabalt osaleda ning lubada aktivistidel vabalt ja ilma valitsuse sekkumiseta organiseeruda; |
| --- | --- |

9.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles jätkama dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmetega ning astuma vajalikke samme, et lubada inimestel rahumeelses, demokraatlikus tegevuses vabalt osaleda ning lubada aktivistidel vabalt ja ilma valitsuse sekkumiseta organiseeruda;

| 10. | julgustab Aserbaidžaani ametivõime lubama rahumeelsete demonstratsioonide toimumist selleks sobilikes kohtades ning nõuab, et nad hoiduksid organisaatorite hirmutamisest, nende vahistamisest ja neile kriminaal- ja muude süüdistuste esitamisest; peab kahetsusväärseks, et mõned noorsooaktivistid on Bakuu Riiklikust Ülikoolist välja heidetud pärast tegemata jäänud eksameid, kuna politsei oli nad poliitilise tegevuse pärast vahistanud; |
| --- | --- |

10.

julgustab Aserbaidžaani ametivõime lubama rahumeelsete demonstratsioonide toimumist selleks sobilikes kohtades ning nõuab, et nad hoiduksid organisaatorite hirmutamisest, nende vahistamisest ja neile kriminaal- ja muude süüdistuste esitamisest; peab kahetsusväärseks, et mõned noorsooaktivistid on Bakuu Riiklikust Ülikoolist välja heidetud pärast tegemata jäänud eksameid, kuna politsei oli nad poliitilise tegevuse pärast vahistanud;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti vabastati vanglast kaks blogijat – Adnan Hajizade ja Emin Abdullajev (Milli); |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et hiljuti vabastati vanglast kaks blogijat – Adnan Hajizade ja Emin Abdullajev (Milli);

| 12. | on seisukohal, et teabe ja kommunikatsioonitehnoloogiate kättesaadavus, sealhulgas vaba ja tsenseerimata juurdepääs internetile on väga olulised demokraatia ja õigusriikluse arengu jaoks ning kujutavad endast vahendit, mille abil edendada mõttevahetust ja kommunikatsiooni Aserbaidžaani ja ELi vahel; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et teabe ja kommunikatsioonitehnoloogiate kättesaadavus, sealhulgas vaba ja tsenseerimata juurdepääs internetile on väga olulised demokraatia ja õigusriikluse arengu jaoks ning kujutavad endast vahendit, mille abil edendada mõttevahetust ja kommunikatsiooni Aserbaidžaani ja ELi vahel;

| 13. | kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles tegelema vajakajäämistega, mis olid välja toodud OSCE/ODIHRi lõpparuandes parlamendivalimiste kohta, ning loodab koostöö jätkumist Veneetsia komisjoniga tagamaks, et Aserbaidžaani valimisseadused oleksid täielikult kooskõlas rahvusvaheliste normide ja standarditega; |
| --- | --- |

13.

kutsub Aserbaidžaani ametivõime üles tegelema vajakajäämistega, mis olid välja toodud OSCE/ODIHRi lõpparuandes parlamendivalimiste kohta, ning loodab koostöö jätkumist Veneetsia komisjoniga tagamaks, et Aserbaidžaani valimisseadused oleksid täielikult kooskõlas rahvusvaheliste normide ja standarditega;

| 14. | nõuab Aserbaidžaanilt täiendavaid jõupingutusi Euroopa naabruspoliitika tegevuskava täielikuks rakendamiseks selle viimasel aastal, ning kutsub komisjoni üles jätkama Aserbaidžaani jõupingutuste toetamist; |
| --- | --- |

14.

nõuab Aserbaidžaanilt täiendavaid jõupingutusi Euroopa naabruspoliitika tegevuskava täielikuks rakendamiseks selle viimasel aastal, ning kutsub komisjoni üles jätkama Aserbaidžaani jõupingutuste toetamist;

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et on loodud ELi-Aserbaidžaani koostöökomisjoni uued allkomisjonid, mis tugevdavad institutsioonilist raamistikku aruteludeks õiguse, vabaduse ja julgeoleku ning inimõiguste järgimise ja demokraatia teemadel; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt selle üle, et on loodud ELi-Aserbaidžaani koostöökomisjoni uued allkomisjonid, mis tugevdavad institutsioonilist raamistikku aruteludeks õiguse, vabaduse ja julgeoleku ning inimõiguste järgimise ja demokraatia teemadel;

| 16. | mainib tunnustavalt Aserbaidžaani panust idapartnerlusse ja Milli Majlisi delegeerimist EURONESTi parlamentaarse assamblee avaistungile; |
| --- | --- |

16.

mainib tunnustavalt Aserbaidžaani panust idapartnerlusse ja Milli Majlisi delegeerimist EURONESTi parlamentaarse assamblee avaistungile;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Aserbaidžaani presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE/ODIHRile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, Aserbaidžaani presidendile, valitsusele ja parlamendile ning OSCE/ODIHRile.

---

(1)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 27.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0193.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0153.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0025.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/162 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/162

---

Neljapäev, 12. mai 2011Valgevene

P7_TA(2011)0244

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsioon Valgevene kohta

2012/C 377 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 10. märtsi 2011. aasta (1), 20. jaanuari 2011. aasta (2) ja 17. detsembri 2009. aasta (3) resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 10. märtsi 2011. aasta (1), 20. jaanuari 2011. aasta (2) ja 17. detsembri 2009. aasta (3) resolutsioone;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 18. veebruari 2011. aasta avaldust Valgevene opositsiooniesindaja süüdimõistmise ja kohtuliku karistuse kohta ning asepresidendi ja kõrge esindaja pressiesindaja 10. aprilli 2011. aasta avaldust sõltumatu meedia mahasurumise kohta Valgevenes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 18. veebruari 2011. aasta avaldust Valgevene opositsiooniesindaja süüdimõistmise ja kohtuliku karistuse kohta ning asepresidendi ja kõrge esindaja pressiesindaja 10. aprilli 2011. aasta avaldust sõltumatu meedia mahasurumise kohta Valgevenes;

| — | võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust 2011/69/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust 2011/69/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta;

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ning OSCE Parlamentaarse Assamblee 22. veebruaril 2011. aastal avaldatud lõpparuannet Valgevene presidendivalimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) ning OSCE Parlamentaarse Assamblee 22. veebruaril 2011. aastal avaldatud lõpparuannet Valgevene presidendivalimiste kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et presidendikandidaadid Aless Mihhalevitš, Uladzimir Njakljajev, Vital Rimaševski, Andrei Sannikav, Mikalai Statkevitš ja Dmitri Uss ning nende valimiskampaania juhid Pavel Sevjarõnets, Vladimir Kobets ja Sergei Martselev ootavad praegu kohtumenetlust, mille tulemusel võidakse neile määrata kuni 15-aastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et presidendikandidaadid Aless Mihhalevitš, Uladzimir Njakljajev, Vital Rimaševski, Andrei Sannikav, Mikalai Statkevitš ja Dmitri Uss ning nende valimiskampaania juhid Pavel Sevjarõnets, Vladimir Kobets ja Sergei Martselev ootavad praegu kohtumenetlust, mille tulemusel võidakse neile määrata kuni 15-aastane vanglakaristus;

| B. | arvestades, et paljud opositsiooniaktivistid, sh Ühendatud Kodanikupartei (OGP) juht Anatol Ljabedzka, endised presidendikandidaadid Vital Rimaševski ja Aless Mihhalevitš, interneti uudisteportaali peatoimetaja Natalja Radzina, opositsiooni presidendikandidaadi Uladzimir Njakljajevi valimiskampaania juht Andrei Dzmitrijev ja kampaania „Räägi tõtt!” aktivist Sjargei Vaznjak on vabastatud KGB kohtueelsest kinnipidamiskeskusest ja paigutatud uurimise ajaks koduaresti; arvestades, et Aless Mihhalevitš ja Natalja Radzina on kohtumenetluse vältimiseks riigist põgenenud ning Andrei Sannikovi usaldusisik presidendivalimiste kampaanias Dzmitri Bandarenka on saadetud kaheks aastaks üldrežiimiga kolooniasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljud opositsiooniaktivistid, sh Ühendatud Kodanikupartei (OGP) juht Anatol Ljabedzka, endised presidendikandidaadid Vital Rimaševski ja Aless Mihhalevitš, interneti uudisteportaali peatoimetaja Natalja Radzina, opositsiooni presidendikandidaadi Uladzimir Njakljajevi valimiskampaania juht Andrei Dzmitrijev ja kampaania „Räägi tõtt!” aktivist Sjargei Vaznjak on vabastatud KGB kohtueelsest kinnipidamiskeskusest ja paigutatud uurimise ajaks koduaresti; arvestades, et Aless Mihhalevitš ja Natalja Radzina on kohtumenetluse vältimiseks riigist põgenenud ning Andrei Sannikovi usaldusisik presidendivalimiste kampaanias Dzmitri Bandarenka on saadetud kaheks aastaks üldrežiimiga kolooniasse;

| C. | arvestades, et demokraatliku opositsiooni kandidaatide Uladzimir Njakljajevi ja Andrei Sannikavi valimiskampaania meeskondade liikmed Aljaksandr Atroštšankav, Aljaksandr Maltšanav, Dzmitri Novik ja Vassil Parfjankov, liikumise „Vabaduse eest” liige Mikita Lihavid, ühenduse „Noor rinne” aktivistid Aless Kirkevitš, Dmitri Daškevitš ja Eduard Lobav, kampaania „Räägi tõtt!” aktivist Paval Vinahradav, erapooletu aktivist Andrei Pratasenja, ajaloolane Dzmitri Drozd, meeleavaldusel osaleja Uladzimir Kamitšenka ja kodanikukampaania „Euroopalik Valgevene” koordinaator Dzmitri Bandarenka on mõistetud seoses 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldustega üheks kuni neljaks aastaks vangi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatliku opositsiooni kandidaatide Uladzimir Njakljajevi ja Andrei Sannikavi valimiskampaania meeskondade liikmed Aljaksandr Atroštšankav, Aljaksandr Maltšanav, Dzmitri Novik ja Vassil Parfjankov, liikumise „Vabaduse eest” liige Mikita Lihavid, ühenduse „Noor rinne” aktivistid Aless Kirkevitš, Dmitri Daškevitš ja Eduard Lobav, kampaania „Räägi tõtt!” aktivist Paval Vinahradav, erapooletu aktivist Andrei Pratasenja, ajaloolane Dzmitri Drozd, meeleavaldusel osaleja Uladzimir Kamitšenka ja kodanikukampaania „Euroopalik Valgevene” koordinaator Dzmitri Bandarenka on mõistetud seoses 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldustega üheks kuni neljaks aastaks vangi;

| D. | arvestades, et on olemas tõendid, et politsei piinab inimesi, et sundida neid väidetavaid riigivastaseid kuritegusid üles tunnistama, nagu tõendavad Olga Klasowska ja Aless Mihhalevitši juhtumid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on olemas tõendid, et politsei piinab inimesi, et sundida neid väidetavaid riigivastaseid kuritegusid üles tunnistama, nagu tõendavad Olga Klasowska ja Aless Mihhalevitši juhtumid;

| E. | arvestades, et 25. aprillil 2011. aastal esitas Valgevene informatsiooniministeerium kõrgemale majanduskohtule taotluse sulgeda sõltumatud ajalehed Narodnaja Volja ja Naša Niva; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 25. aprillil 2011. aastal esitas Valgevene informatsiooniministeerium kõrgemale majanduskohtule taotluse sulgeda sõltumatud ajalehed Narodnaja Volja ja Naša Niva;

| F. | arvestades, et telekanali Belsat ja ajalehe Gazeta Wyborcza ajakirjanik Andrzej Poczobut on vahistatud ja talle võidakse mõista kuni kaheaastane vanglakaristus süüdistuse alusel, mille kohaselt ta „solvas presidenti” oma hiljuti avaldatud artiklites; arvestades, et Amnesty International on tunnistanud Andrzej Poczobuti meelsusvangiks; arvestades, et Andrei Sannikavi naine Irina Halip on samuti vahistatud ja teda ootab meeleavaldustega seoses süüdimõistmine; arvestades, et Irina Halip viibib praegu koduarestis ja tal on keelatud oma abikaasaga suhelda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et telekanali Belsat ja ajalehe Gazeta Wyborcza ajakirjanik Andrzej Poczobut on vahistatud ja talle võidakse mõista kuni kaheaastane vanglakaristus süüdistuse alusel, mille kohaselt ta „solvas presidenti” oma hiljuti avaldatud artiklites; arvestades, et Amnesty International on tunnistanud Andrzej Poczobuti meelsusvangiks; arvestades, et Andrei Sannikavi naine Irina Halip on samuti vahistatud ja teda ootab meeleavaldustega seoses süüdimõistmine; arvestades, et Irina Halip viibib praegu koduarestis ja tal on keelatud oma abikaasaga suhelda;

| G. | arvestades, et repressiivseid meetmeid demokraatliku opositsiooni esindajate, vaba meedia, kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguslaste vastu on veelgi karmistatud, hoolimata rahvusvahelise üldsuse korduvatest üleskutsetest selliste meetmete võtmine viivitamata lõpetada; arvestades, et selline olukord kujutab endast Valgevene võetud mitmete rahvusvaheliste kohustuste tõsist rikkumist, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et repressiivseid meetmeid demokraatliku opositsiooni esindajate, vaba meedia, kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguslaste vastu on veelgi karmistatud, hoolimata rahvusvahelise üldsuse korduvatest üleskutsetest selliste meetmete võtmine viivitamata lõpetada; arvestades, et selline olukord kujutab endast Valgevene võetud mitmete rahvusvaheliste kohustuste tõsist rikkumist,

| 1. | mõistab otsustavalt hukka kõik massirahutuste kriminaalsüüdistusele toetuvad süüdimõistvad kohtuotsused ning peab neid meelevaldseks ja poliitiliselt ajendatuks; rõhutab, et teadete kohaselt ei ole ametivõimudel õnnestunud süüdistatute süüd tõendada, kohtumenetlused olid kinnised, kinnipeetutele ei antud võimalust omapoolseid tunnistajaid kutsuda ega kohtuda eraldi ja korrapäraselt oma seadusjärgsete esindajatega, süüdistatute advokaadid said justiitsministeeriumilt korduvalt hoiatusi ja mõned neist vabastati advokaadi ametikohalt; kinnitab seetõttu, et kohtumenetlus ei toimunud erapooletul viisil; |
| --- | --- |

1.

mõistab otsustavalt hukka kõik massirahutuste kriminaalsüüdistusele toetuvad süüdimõistvad kohtuotsused ning peab neid meelevaldseks ja poliitiliselt ajendatuks; rõhutab, et teadete kohaselt ei ole ametivõimudel õnnestunud süüdistatute süüd tõendada, kohtumenetlused olid kinnised, kinnipeetutele ei antud võimalust omapoolseid tunnistajaid kutsuda ega kohtuda eraldi ja korrapäraselt oma seadusjärgsete esindajatega, süüdistatute advokaadid said justiitsministeeriumilt korduvalt hoiatusi ja mõned neist vabastati advokaadi ametikohalt; kinnitab seetõttu, et kohtumenetlus ei toimunud erapooletul viisil;

| 2. | peab kõiki süüdistusi presidendikandidaatide Uladzimir Njakljajevi, Vital Rimaševski, Mikalai Statkevitši, Dmitri Ussi ja Andrei Sannikavi vastu ebaseaduslikuks ja vastuvõetamatuks; nõuab, et kandidaadid õigeks mõistetaks ja neid enam edaspidi taga ei kiusataks; eespool öelduga seoses mõistab hukka selle, et Valgevene ametivõimud ei austa kogunemis- ja sõnavabaduse põhiõigusi, ning nõuab kõigi veel vahi all viibivate meeleavaldajate viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ja nende vastu esitatud kõigi süüdistuste tühistamist; |
| --- | --- |

2.

peab kõiki süüdistusi presidendikandidaatide Uladzimir Njakljajevi, Vital Rimaševski, Mikalai Statkevitši, Dmitri Ussi ja Andrei Sannikavi vastu ebaseaduslikuks ja vastuvõetamatuks; nõuab, et kandidaadid õigeks mõistetaks ja neid enam edaspidi taga ei kiusataks; eespool öelduga seoses mõistab hukka selle, et Valgevene ametivõimud ei austa kogunemis- ja sõnavabaduse põhiõigusi, ning nõuab kõigi veel vahi all viibivate meeleavaldajate viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ja nende vastu esitatud kõigi süüdistuste tühistamist;

| 3. | tunneb sügavat muret inimõiguslaste olukorra halvenemise pärast Valgevenes; mõistab otsustavalt hukka inimõiguste keskuse Viasna presidendi Aless Bjaljatski vastu suunatud hiljutised laimavad väited, mida avaldasid Valgevene president ja riiklike meediakanalite mitmed ajakirjanikud, kes väitsid oma kommentaarides Minski metroos toimunud pommirünnakule, et riigis eksisteerib nn viies kolonn; |
| --- | --- |

3.

tunneb sügavat muret inimõiguslaste olukorra halvenemise pärast Valgevenes; mõistab otsustavalt hukka inimõiguste keskuse Viasna presidendi Aless Bjaljatski vastu suunatud hiljutised laimavad väited, mida avaldasid Valgevene president ja riiklike meediakanalite mitmed ajakirjanikud, kes väitsid oma kommentaarides Minski metroos toimunud pommirünnakule, et riigis eksisteerib nn viies kolonn;

| 4. | mõistab hukka pideva hirmuõhkkonna ja poliitiliste oponentide hirmutamise Valgevenes ning opositsiooni esindajate jätkuva tagakiusamise 2010. aasta detsembri presidendivalimistest saadik; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka pideva hirmuõhkkonna ja poliitiliste oponentide hirmutamise Valgevenes ning opositsiooni esindajate jätkuva tagakiusamise 2010. aasta detsembri presidendivalimistest saadik;

| 5. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tühistaksid sissesõidukeelu, mis on kehtestatud Ukraina kodanikele Marina Tsapokile ja Maksim Kitsjukile ning Vene kodanikule Andrei Jurovile, kes on Valgevene inimõiguste olukorra rahvusvahelise kontrolli komitee liikmed, kellel on keelatud Valgevene territooriumile siseneda; samuti nõuab, et taastataks Vene inimõiguslaste Alik Mnatsnakjani ja Viktoria Gromova liikumisvabadus, kes peeti 4. mail 2011. aastal kinni inimõiguste keskuses Viasna, saadeti varsti pärast seda Valgevenest välja ja kellel keelati kahe aasta jooksul uuesti riiki siseneda; eespool öelduga seoses mõistab hukka kõik Valgevene ametivõimude poolt inimõiguslaste vastu võetud meetmed; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud tühistaksid sissesõidukeelu, mis on kehtestatud Ukraina kodanikele Marina Tsapokile ja Maksim Kitsjukile ning Vene kodanikule Andrei Jurovile, kes on Valgevene inimõiguste olukorra rahvusvahelise kontrolli komitee liikmed, kellel on keelatud Valgevene territooriumile siseneda; samuti nõuab, et taastataks Vene inimõiguslaste Alik Mnatsnakjani ja Viktoria Gromova liikumisvabadus, kes peeti 4. mail 2011. aastal kinni inimõiguste keskuses Viasna, saadeti varsti pärast seda Valgevenest välja ja kellel keelati kahe aasta jooksul uuesti riiki siseneda; eespool öelduga seoses mõistab hukka kõik Valgevene ametivõimude poolt inimõiguslaste vastu võetud meetmed;

| 6. | mõistab hukka sõltumatute ajakirjanike ja meediakanalite süstemaatilise ahistamise ja hirmutamise Valgevenes; nõuab sellega seoses tungivalt, et Valgevene ametivõimud peataksid nädalaväljaannete Narodnaja Volja ja Naša Niva sulgemismenetluse, loobuksid piiramast juurdepääsu kahele sõltumatule internetiportaalile Karta '97 ja Bielorusskij Partizan, kuna vastasel juhul piirataks tugevalt meediakanalite paljusust Valgevenes, ning vabastaksid Andrzej Poczobuti ja tühistaksid kõik tema vastu esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka sõltumatute ajakirjanike ja meediakanalite süstemaatilise ahistamise ja hirmutamise Valgevenes; nõuab sellega seoses tungivalt, et Valgevene ametivõimud peataksid nädalaväljaannete Narodnaja Volja ja Naša Niva sulgemismenetluse, loobuksid piiramast juurdepääsu kahele sõltumatule internetiportaalile Karta '97 ja Bielorusskij Partizan, kuna vastasel juhul piirataks tugevalt meediakanalite paljusust Valgevenes, ning vabastaksid Andrzej Poczobuti ja tühistaksid kõik tema vastu esitatud süüdistused;

| 7. | mõistab hukka selle, et valimispäeval meeleavaldajate vastu toorest jõudu kasutanud politsei ja KGB teenistuste tegevuse suhtes puudub igasugune sõltumatu uurimine, kuna Valgevene lükkas tagasi ELi 14 liikmesriigi üleskutse korraldada OSCE egiidi all inimõigustealane teabekogumismissioon, et uurida opositsiooni ulatuslikku mahasurumist 2010. aasta detsembri valimiste järel; väljendab heameelt Valgevene inimõiguste olukorra rahvusvahelise kontrolli komitee eriraportööri dr Neil Jarmani raporti üle ning on šokeeritud asjaolust, et erinevatest OSCE riikidest inimõiguslased on jälle Valgevenes kinni peetud; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka selle, et valimispäeval meeleavaldajate vastu toorest jõudu kasutanud politsei ja KGB teenistuste tegevuse suhtes puudub igasugune sõltumatu uurimine, kuna Valgevene lükkas tagasi ELi 14 liikmesriigi üleskutse korraldada OSCE egiidi all inimõigustealane teabekogumismissioon, et uurida opositsiooni ulatuslikku mahasurumist 2010. aasta detsembri valimiste järel; väljendab heameelt Valgevene inimõiguste olukorra rahvusvahelise kontrolli komitee eriraportööri dr Neil Jarmani raporti üle ning on šokeeritud asjaolust, et erinevatest OSCE riikidest inimõiguslased on jälle Valgevenes kinni peetud;

| 8. | kutsub komisjoni, nõukogu, kõrget esindajat ja teisi ELi partnerriike laiendama Valgevene režiimi vastu suunatud piiranguid, sh kehtestama sihipäraseid majandussanktsioone, eelkõige riigi omanduses olevate ettevõtete vastu; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni, nõukogu, kõrget esindajat ja teisi ELi partnerriike laiendama Valgevene režiimi vastu suunatud piiranguid, sh kehtestama sihipäraseid majandussanktsioone, eelkõige riigi omanduses olevate ettevõtete vastu;

| 9. | rõhutab, et opositsiooni jätkuvat ja enneolematut represseerimist arvesse võttes peab EL leidma uued viisid Valgevene kodanikuühiskonna abistamiseks, et soodustada üldsuse teadlikkuse tõstmist, hoida ära poliitilise opositsiooni täielik killustumine ja säilitada poliitiline alternatiiv Lukašenka režiimile; nõuab, et säilitataks ja tõhustataks ELi abi demokraatlikele opositsiooniparteidele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatutele meediakanalitele, näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abil; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et opositsiooni jätkuvat ja enneolematut represseerimist arvesse võttes peab EL leidma uued viisid Valgevene kodanikuühiskonna abistamiseks, et soodustada üldsuse teadlikkuse tõstmist, hoida ära poliitilise opositsiooni täielik killustumine ja säilitada poliitiline alternatiiv Lukašenka režiimile; nõuab, et säilitataks ja tõhustataks ELi abi demokraatlikele opositsiooniparteidele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatutele meediakanalitele, näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abil;

| 10. | rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peab toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada inimõigusi ja õigusriiki, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et ELi võimalik koostöö Valgevenega peab toimuma rangete tingimuste alusel ning sõltuma Valgevene võetud kohustusest austada inimõigusi ja õigusriiki, nagu on sõnastatud 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses, millele on alla kirjutanud ka Valgevene valitsus;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0099.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0022.

(3)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/164 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/164

---

Neljapäev, 12. mai 2011„Euroopa puhtaks” ja „Teeme ära maailm 2012”

P7_TA(2011)0245

Euroopa Parlamendi 12. mai 2011. aasta deklaratsioon „Euroopa puhtaks” ja „Teeme ära maailm 2012” kohta

2012/C 377 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et ELi jäätmealaste õigusaktide rakendamine ja jõustamine on nõrk; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi jäätmealaste õigusaktide rakendamine ja jõustamine on nõrk;

| B. | arvestades, et sotsiaalse vastutuse puudus ja vähene teadlikkus keskkonnaküsimustest on paljudes liikmesriikides jätkuvalt probleem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sotsiaalse vastutuse puudus ja vähene teadlikkus keskkonnaküsimustest on paljudes liikmesriikides jätkuvalt probleem;

| C. | arvestades, et „Teeme ära!” liikumise raames on alates 2008. aastast Eestis, Lätis, Leedus, Portugalis ja Rumeenias toimunud rohujuuretasandi kodanikualgatused, millest on osa võtnud väga palju kodanikke, ning arvestades, et need algatused on andnud konkreetseid tulemusi ebaseaduslike jäätmete kaardistamise ja koristamise näol, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et „Teeme ära!” liikumise raames on alates 2008. aastast Eestis, Lätis, Leedus, Portugalis ja Rumeenias toimunud rohujuuretasandi kodanikualgatused, millest on osa võtnud väga palju kodanikke, ning arvestades, et need algatused on andnud konkreetseid tulemusi ebaseaduslike jäätmete kaardistamise ja koristamise näol,

| 1. | märgib, et „Teeme ära maailm” on vabatahtlik liikumine, mis kutsub kõiki Euroopa riike üles viima 2012. aasta ühel päeval oma riigis läbi kõikide aegade suurimat koristusaktsiooni; |
| --- | --- |

1.

märgib, et „Teeme ära maailm” on vabatahtlik liikumine, mis kutsub kõiki Euroopa riike üles viima 2012. aasta ühel päeval oma riigis läbi kõikide aegade suurimat koristusaktsiooni;

| 2. | palub poliitikutel aktiivselt propageerida algatusi ja kodanikel neist osa võtta; |
| --- | --- |

2.

palub poliitikutel aktiivselt propageerida algatusi ja kodanikel neist osa võtta;

| 3. | on seisukohal, et seda tõhusat vahendit tuleks laialdaselt propageerida, et tõsta jäätmekäitluse valdkonnas teadlikkust ja suurendada vastutust, eesmärgiga saavutada võimalikult suur taaskasutusmäär; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et seda tõhusat vahendit tuleks laialdaselt propageerida, et tõsta jäätmekäitluse valdkonnas teadlikkust ja suurendada vastutust, eesmärgiga saavutada võimalikult suur taaskasutusmäär;

| 4. | palub komisjonil toetada seda algatust kõikide olemasolevate vahendite abil ning käivitada veebileht, kus avaldatakse olemasolevat teavet riiklike jäätmeregistrite kohta ning kaardid, mis näitavad ebaseaduslike prügimägede asukohta; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil toetada seda algatust kõikide olemasolevate vahendite abil ning käivitada veebileht, kus avaldatakse olemasolevat teavet riiklike jäätmeregistrite kohta ning kaardid, mis näitavad ebaseaduslike prügimägede asukohta;

| 5. | palub liikmesriikidel teha täiendavaid jõupingutusi, et täielikult rakendada ja jõustada oma riigis ELi jäätmealased õigusaktid; |
| --- | --- |

5.

palub liikmesriikidel teha täiendavaid jõupingutusi, et täielikult rakendada ja jõustada oma riigis ELi jäätmealased õigusaktid;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 12. mai 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)05-12(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 10. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/166 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/166

---

Teisipäev, 10. mai 2011Luigi de Magistrise puutumatuse kaitsmise taotlus

P7_TA(2011)0188

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Luigi de Magistrise puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2122(IMM))

2012/C 377 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Luigi de Magistrise 5. juulil 2010. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Itaalia kohtus toimuva menetlusega, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 7. juulil 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luigi de Magistrise 5. juulil 2010. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Itaalia kohtus toimuva menetlusega, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 7. juulil 2010. aastal;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Luigi de Magistrise ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Luigi de Magistrise ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ja 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ja 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0152/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0152/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Luigi de Magistris on taotlenud parlamendiliikme puutumatuse kaitsmist seoses Itaalia kohtus toimuva menetlusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Luigi de Magistris on taotlenud parlamendiliikme puutumatuse kaitsmist seoses Itaalia kohtus toimuva menetlusega;

| B. | arvestades, et Luigi De Magistrise taotlus on seotud tema vastu Benevento kohtus Euroopa Parlamendi liikme Clemente Mario Mastella nimel esitatud hagiavaldusega seoses intervjuuga, mille De Magistris andis ühele Itaalia ajalehele 31. oktoobril 2009. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Luigi De Magistrise taotlus on seotud tema vastu Benevento kohtus Euroopa Parlamendi liikme Clemente Mario Mastella nimel esitatud hagiavaldusega seoses intervjuuga, mille De Magistris andis ühele Itaalia ajalehele 31. oktoobril 2009. aastal;

| C. | arvestades, et hagiavalduse kohaselt on osa sellest intervjuust („... Mastella oli seotud ühega minu uurimistest ja püüdis mind takistada”) laim, mille eest nõutakse kahjutasu 1 000 000 euro suuruses summas, millele lisanduvad kohtukulud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hagiavalduse kohaselt on osa sellest intervjuust („... Mastella oli seotud ühega minu uurimistest ja püüdis mind takistada”) laim, mille eest nõutakse kahjutasu 1 000 000 euro suuruses summas, millele lisanduvad kohtukulud;

| D. | arvestades, et intervjuu toimus ajal, kui Luigi de Magistris oli Euroopa Parlamendi liige, kes valiti parlamenti 2009. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et intervjuu toimus ajal, kui Luigi de Magistris oli Euroopa Parlamendi liige, kes valiti parlamenti 2009. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimistel;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 8 kohaselt ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;

| F. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendis kehtivale tavale ei takista asjaolu, et kohtumenetlus on tsiviil- või haldusõiguslikku laadi või sisaldab teatud tsiviil- või haldusõiguse valdkonda jäävaid aspekte, iseenesest selle artikliga antud puutumatuse kohaldamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendis kehtivale tavale ei takista asjaolu, et kohtumenetlus on tsiviil- või haldusõiguslikku laadi või sisaldab teatud tsiviil- või haldusõiguse valdkonda jäävaid aspekte, iseenesest selle artikliga antud puutumatuse kohaldamist;

| G. | arvestades, et Luigi de Magistris täitis kõnealuse intervjuu andmise ajal Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid ja teostas poliitikat, väljendades oma arvamust tema valijatele avalikku huvi pakkuvas küsimuses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Luigi de Magistris täitis kõnealuse intervjuu andmise ajal Euroopa Parlamendi liikme ülesandeid ja teostas poliitikat, väljendades oma arvamust tema valijatele avalikku huvi pakkuvas küsimuses;

| H. | arvestades, et püüe takistada Euroopa Parlamendi liikmetel väljendamast oma arvamust õiguspärast avalikku huvi pakkuvates ja muret põhjustavates küsimustes ning kritiseerimast poliitilisi vastaseid kohtumenetluse algatamise teel on demokraatlikus ühiskonnas vastuvõetamatu ning vastuolus Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikliga 8, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Parlamendi liikmete väljendusvabadust nende ülesannete täitmisel Euroopa Parlamendi kui Euroopa Liidu institutsiooni huvides, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et püüe takistada Euroopa Parlamendi liikmetel väljendamast oma arvamust õiguspärast avalikku huvi pakkuvates ja muret põhjustavates küsimustes ning kritiseerimast poliitilisi vastaseid kohtumenetluse algatamise teel on demokraatlikus ühiskonnas vastuvõetamatu ning vastuolus Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artikliga 8, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Parlamendi liikmete väljendusvabadust nende ülesannete täitmisel Euroopa Parlamendi kui Euroopa Liidu institutsiooni huvides,

| 1. | otsustab kaitsta Luigi de Magistrise puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Luigi de Magistrise puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Luigi de Magistrisele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Luigi de Magistrisele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63 Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195, kohtuasi 149/85 Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391, kohtuasi T-345/05 Mote vs. parlament, EKL 2008, lk II-2849, liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 Marra vs. De Gregorio ja Clemente, EKL 2008, lk I-7929 ja kohtuasi T-42/06 Gollnisch vs. parlament.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/167 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/167

---

Teisipäev, 10. mai 2011Bruno Gollnischi puutumatuse kaitsmise taotlus

P7_TA(2011)0189

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2010/2097(IMM))

2012/C 377 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Bruno Gollnischi 10. juunil 2010 esitatud ja 14. juunil 2010 täiskogu istungil teatavaks tehtud taotlust oma puutumatuse kaitsmise kohta seoses Prantsuse kohtus käimasoleva kriminaalmenetlusega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bruno Gollnischi 10. juunil 2010 esitatud ja 14. juunil 2010 täiskogu istungil teatavaks tehtud taotlust oma puutumatuse kaitsmise kohta seoses Prantsuse kohtus käimasoleva kriminaalmenetlusega;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Bruno Gollnischi 26. jaanuaril 2011 ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Bruno Gollnischi 26. jaanuaril 2011 ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0154/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0154/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Bruno Gollnisch on taotlenud oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmist seoses meetmetega, mis tema väitel piiravad ta vabadust ja mida Prantsuse ametiasutused on kohaldanud osana kohtulikust uurimisest seoses hagi ja hüvitusnõudega (plainte avec constitution de partie civile), mille rassismi ja antisemitismi vastase võitluse rahvusvaheline liit (League Against Racism and Anti-Semitism) esitas 26. jaanuaril 2009 nimetu isiku vastu rassiviha õhutamise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige Bruno Gollnisch on taotlenud oma parlamentaarse puutumatuse kaitsmist seoses meetmetega, mis tema väitel piiravad ta vabadust ja mida Prantsuse ametiasutused on kohaldanud osana kohtulikust uurimisest seoses hagi ja hüvitusnõudega (plainte avec constitution de partie civile), mille rassismi ja antisemitismi vastase võitluse rahvusvaheline liit (League Against Racism and Anti-Semitism) esitas 26. jaanuaril 2009 nimetu isiku vastu rassiviha õhutamise eest;

| B. | arvestades, et puutumatuse kaitsmise taotluses ei osutatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ning seetõttu seda ei kohaldata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et puutumatuse kaitsmise taotluses ei osutatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ning seetõttu seda ei kohaldata;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9, millele Bruno Gollnisch 10. juunil 2010 presidendile saadetud kirjas selgelt osutas ja mida käesoleva juhtumi puhul kohaldatakse, on Euroopa Parlamendi liikmetel Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikmelt puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9, millele Bruno Gollnisch 10. juunil 2010 presidendile saadetud kirjas selgelt osutas ja mida käesoleva juhtumi puhul kohaldatakse, on Euroopa Parlamendi liikmetel Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikmelt puutumatus ära võtta;

| D. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 lõike 2 kohaselt „võib parlamendiliiget kuriteo või väärteo toimepanemise eest arreteerida, tema vabadust võtta või piirata ainult selle parlamendikoja nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub, välja arvatud juhul, kui toime on pandud raske kuritegu, samuti väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul”, ning arvestades, et põhiseaduse artikli 26 lõike 3 kohaselt „parlamendiliikme vahi all pidamine, temalt vabaduse äravõtmine või selle piiramine või parlamendiliikme jälitamine peatatakse parlamendikoja istungi ajaks, juhul kui parlamendikoda, kuhu parlamendiliige kuulub, seda taotleb”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 lõike 2 kohaselt „võib parlamendiliiget kuriteo või väärteo toimepanemise eest arreteerida, tema vabadust võtta või piirata ainult selle parlamendikoja nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub, välja arvatud juhul, kui toime on pandud raske kuritegu, samuti väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul”, ning arvestades, et põhiseaduse artikli 26 lõike 3 kohaselt „parlamendiliikme vahi all pidamine, temalt vabaduse äravõtmine või selle piiramine või parlamendiliikme jälitamine peatatakse parlamendikoja istungi ajaks, juhul kui parlamendikoda, kuhu parlamendiliige kuulub, seda taotleb”;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on suur kaalutlusõigus otsuse tegemisel, kui üks parlamendiliige taotleb oma puutumatuse kaitset (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on suur kaalutlusõigus otsuse tegemisel, kui üks parlamendiliige taotleb oma puutumatuse kaitset (2);

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele;

| G. | arvestades, et kõnealune juhtum ei puuduta Bruno Gollnischi poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena; arvestades, et see on seotud hoopis Bruno Gollnischi kui Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu liikme piirkondlikku ja kohalikku laadi tegevusega, milleks talle anti mandaat otsestel ja üldistel valimistel ja mis ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme mandaadiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõnealune juhtum ei puuduta Bruno Gollnischi poliitilist tegevust Euroopa Parlamendi liikmena; arvestades, et see on seotud hoopis Bruno Gollnischi kui Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu liikme piirkondlikku ja kohalikku laadi tegevusega, milleks talle anti mandaat otsestel ja üldistel valimistel ja mis ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme mandaadiga;

| H. | arvestades, et Bruno Gollnisch on andnud selgituse selle kohta, miks tema fraktsioon Rhône-Alpes’i piirkonna volikogus avaldas pressiteate, mis oli tema puutumatuse kaitse taotluse ajendiks, öeldes et selle oli kirjutanud piirkonna Front National'i meeskond, teiste seas selle teabejuht, kellel olid „volitused kõneleda Front National'i valitud ametnike nimel”; arvestades, et parlamentaarse puutumatuse kohaldamine sellises olukorras laiendaks põhjendamatult eeskirju, mille eesmärk on vältida sekkumist Euroopa Parlamendi töösse ja sõltumatusse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Bruno Gollnisch on andnud selgituse selle kohta, miks tema fraktsioon Rhône-Alpes’i piirkonna volikogus avaldas pressiteate, mis oli tema puutumatuse kaitse taotluse ajendiks, öeldes et selle oli kirjutanud piirkonna Front National'i meeskond, teiste seas selle teabejuht, kellel olid „volitused kõneleda Front National'i valitud ametnike nimel”; arvestades, et parlamentaarse puutumatuse kohaldamine sellises olukorras laiendaks põhjendamatult eeskirju, mille eesmärk on vältida sekkumist Euroopa Parlamendi töösse ja sõltumatusse;

| I. | arvestades, et Prantsusmaa ametiasutused rikkusid kahetsusväärselt Euroopa Parlamendi eesõigusi, kui nad võtsid Bruno Gollnischi suhtes ilmselt teatavaid vabadust piiravaid meetmeid enne tema puutumatuse äravõtmise taotlemist; arvestades siiski, et kuna praeguseks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud ametliku taotluse Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmiseks, et võtta selliseid meetmeid tulevikus, ei ole enam vaja sellega seoses Bruno Gollnischi puutumatust kaitsta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Prantsusmaa ametiasutused rikkusid kahetsusväärselt Euroopa Parlamendi eesõigusi, kui nad võtsid Bruno Gollnischi suhtes ilmselt teatavaid vabadust piiravaid meetmeid enne tema puutumatuse äravõtmise taotlemist; arvestades siiski, et kuna praeguseks on Prantsusmaa ametiasutused esitanud ametliku taotluse Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmiseks, et võtta selliseid meetmeid tulevikus, ei ole enam vaja sellega seoses Bruno Gollnischi puutumatust kaitsta;

| J. | arvestades, et mitte Euroopa Parlament, vaid pädevad kohtuasutused peaksid otsustama, austades kõiki demokraatlike garantiisid, mil määral on Prantsusmaa seadust rassivaenu õhutamise kohta rikutud ja millised on selle õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitte Euroopa Parlament, vaid pädevad kohtuasutused peaksid otsustama, austades kõiki demokraatlike garantiisid, mil määral on Prantsusmaa seadust rassivaenu õhutamise kohta rikutud ja millised on selle õiguslikud tagajärjed;

| K. | arvestades, et Bruno Gollnischi puutumatust ei tuleks seetõttu kaitsta, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Bruno Gollnischi puutumatust ei tuleks seetõttu kaitsta,

| 1. | otsustab mitte kaitsta Bruno Gollnischi puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab mitte kaitsta Bruno Gollnischi puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Bruno Gollnischile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Bruno Gollnischile.

---

(1)  Otsus 101/63 kohtuasjas Wagner v Fohrmann ja Krier [1964] EKL 195, otsus 149/85 kohtuasjas Wybot v Faure jt [1986] EKL 2391, otsus T-345/05 kohtuasjas Mote v Euroopa Parlament [2008] EKL II-2849, otsus ühendatud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07 Marra v De Gregorio ja Clemente [2008] EKL I-7929 ning otsus kohtuasjas T-42/06 Gollnisch v Euroopa Parlament.

(2)  Otsus T-42/06 kohtuasjas Gollnisch versus Euroopa Parlament, lg 101.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/169 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/169

---

Teisipäev, 10. mai 2011Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2011)0190

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta otsus Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2284(IMM))

2012/C 377 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa ametiasutused esitasid 3. novembril 2010. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Prantsusmaa ametiasutused esitasid 3. novembril 2010. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Bruno Gollnischi 26. jaanuaril 2011 ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Bruno Gollnischi 26. jaanuaril 2011 ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artiklit 26;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0155/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0155/2011),

| A. | arvestades, et Prantsusmaa prokurör on esitanud Euroopa Parlamendi liikme Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotluse, et uurida väidetava rassivaenu õhutamisega seotud süüdistust ning vajaduse korral tuua Bruno Gollnisch Prantsusmaa esimese astme kohtu, apellatsioonikohtu ja kassatsioonikohtu ette; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Prantsusmaa prokurör on esitanud Euroopa Parlamendi liikme Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmise taotluse, et uurida väidetava rassivaenu õhutamisega seotud süüdistust ning vajaduse korral tuua Bruno Gollnisch Prantsusmaa esimese astme kohtu, apellatsioonikohtu ja kassatsioonikohtu ette;

| B. | arvestades, et Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava rassivaenu õhutamisega 3. oktoobri 2008. aasta pressiteates Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu fraktsiooni Front Nationali poolt, mille esimees Bruno Gollnisch oli; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bruno Gollnischi puutumatuse äravõtmine on seotud väidetava rassivaenu õhutamisega 3. oktoobri 2008. aasta pressiteates Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu fraktsiooni Front Nationali poolt, mille esimees Bruno Gollnisch oli;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikme puutumatus ära võtta;

| D. | arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 kohaselt võib parlamendiliiget kuriteo või väärteo toimepanemise eest arreteerida, tema vabadust võtta või piirata ainult selle parlamendikoja juhatuse nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub. Nõusolekut ei taotleta raske kuriteo toimepaneku korral, väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikli 26 kohaselt võib parlamendiliiget kuriteo või väärteo toimepanemise eest arreteerida, tema vabadust võtta või piirata ainult selle parlamendikoja juhatuse nõusolekul, mille koosseisu ta kuulub. Nõusolekut ei taotleta raske kuriteo toimepaneku korral, väärteolt tabamise korral või lõpliku süüdimõistva kohtuotsuse puhul;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et juhtumi eesmärk on tekitada poliitilist kahju parlamendiliikmele;

| F. | arvestades, et Prantsusmaa ametiasutuste taotlus ei ole seotud Bruno Gollnischi poliitilise tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena; arvestades, et see on seotud hoopis Bruno Gollnischi kui Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu liikme piirkondlikku ja kohalikku laadi tegevusega, milleks talle anti mandaat otsestel ja üldistel valimistel ja mis ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme mandaadiga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Prantsusmaa ametiasutuste taotlus ei ole seotud Bruno Gollnischi poliitilise tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena; arvestades, et see on seotud hoopis Bruno Gollnischi kui Rhône-Alpes’i piirkonna volikogu liikme piirkondlikku ja kohalikku laadi tegevusega, milleks talle anti mandaat otsestel ja üldistel valimistel ja mis ei ole seotud Euroopa Parlamendi liikme mandaadiga;

| G. | arvestades, et Bruno Gollnisch on andnud selgituse selle kohta, miks avaldas tema fraktsioon Rhône-Alpes’i piirkonna volikogus inkrimineeriva pressiteate, öeldes et selle kirjutas piirkonna Front Nationali meeskond, teiste seas selle teabejuht, kellel olid „volitused kõneleda Front Nationali valitud ametnike nimel”; arvestades, et parlamentaarse puutumatuse kohaldamine sellises olukorras laiendaks põhjendamatult eeskirju, mille eesmärk on hoida ära sekkumist Euroopa Parlamendi töösse ja sõltumatusse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Bruno Gollnisch on andnud selgituse selle kohta, miks avaldas tema fraktsioon Rhône-Alpes’i piirkonna volikogus inkrimineeriva pressiteate, öeldes et selle kirjutas piirkonna Front Nationali meeskond, teiste seas selle teabejuht, kellel olid „volitused kõneleda Front Nationali valitud ametnike nimel”; arvestades, et parlamentaarse puutumatuse kohaldamine sellises olukorras laiendaks põhjendamatult eeskirju, mille eesmärk on hoida ära sekkumist Euroopa Parlamendi töösse ja sõltumatusse;

| H. | arvestades, et mitte Euroopa Parlament, vaid pädevad kohtuasutused peaksid otsustama, austades kõiki demokraatlike garantiisid, mil määral on Prantsusmaa seadust rassivaenu õhutamise kohta rikutud ja millised on selle õiguslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitte Euroopa Parlament, vaid pädevad kohtuasutused peaksid otsustama, austades kõiki demokraatlike garantiisid, mil määral on Prantsusmaa seadust rassivaenu õhutamise kohta rikutud ja millised on selle õiguslikud tagajärjed;

| I. | arvestades, et käesoleval juhul on seetõttu asjakohane soovitada parlamentaarne puutumatus ära võtta, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et käesoleval juhul on seetõttu asjakohane soovitada parlamentaarne puutumatus ära võtta,

| 1. | otsustab Bruno Gollnischi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Bruno Gollnischi puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Bruno Gollnischile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Prantsuse Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Bruno Gollnischile.

---

(1)  Otsus 101/63 kohtuasjas Wagner v Fohrmann ja Krier [1964] EKL 195, otsus 149/85 kohtuasjas Wybot v Faure jt [1986] EKL 2391, otsus T-345/05 kohtuasjas Mote v parlament [2008] EKL II-2849, otsus ühendatud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07 Marra v De Gregorio ja Clemente [2008] EKL I-7929 ning otsus kohtuasjas T-42/06 Gollnisch v parlament.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/171 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/171

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Kodukorra muutmine parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomise tõttu

P7_TA(2011)0221

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomisega (2010/2292(REG))

2012/C 377 E/28

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. novembri 2010. aasta otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. novembri 2010. aasta otsust;

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta otsust (1), millega kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheline kokkulepe läbipaistvusregistri loomise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta otsust (1), millega kiideti heaks Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheline kokkulepe läbipaistvusregistri loomise kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212 ning artikli 127 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212 ning artikli 127 lõiget 2;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0173/2011),

| 1. | otsustab teha kodukorras allpool esitatud muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras allpool esitatud muudatused;

| 2. | otsustab, et eespool nimetatud kokkuleppe tekst lisatakse kodukorda X lisa B osana; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et eespool nimetatud kokkuleppe tekst lisatakse kodukorda X lisa B osana;

| 3. | otsustab, et muudatused jõustuvad kokkuleppe jõustumise kuupäeval; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et muudatused jõustuvad kokkuleppe jõustumise kuupäeval;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 9 – pealkiri |
| | |
| Muudatusettepanek 2 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 9 – lõige 3a (uus) |
| | 3a.
     
  Parlamendi ametiaja algul määravad kvestorid kindlaks, kui palju assistente võib iga parlamendiliige registreerida (registreeritud assistendid). |
| Muudatusettepanek 3 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 9 – lõige 4 |
| 4.   
  Kvestorid vastutavad kuni üheaastase kehtivusega nimeliste läbipääsulubade väljaandmise eest isikutele, kes soovivad sageli pääseda parlamendi ruumidesse, et anda enda või kolmandate isikute huvides parlamendiliikmele tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. | 4.   
  Kvestorid vastutavad pikaajaliste läbipääsulubade väljaandmise eest liidu institutsioonide välistele isikutele. Läbipääsuload kehtivad kuni ühe aasta ja neid võib uuendada. Läbipääsulubade kasutamise korra määrab kindlaks juhatus. |
| Need isikud peavad: | |
| — | täitma kodukorra lisas avaldatud eetikakoodeksi nõudeid; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – pealkiri

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 3a (uus)

3a.
     
  Parlamendi ametiaja algul määravad kvestorid kindlaks, kui palju assistente võib iga parlamendiliige registreerida (registreeritud assistendid).

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 4

4.   
  Kvestorid vastutavad kuni üheaastase kehtivusega nimeliste läbipääsulubade väljaandmise eest isikutele, kes soovivad sageli pääseda parlamendi ruumidesse, et anda enda või kolmandate isikute huvides parlamendiliikmele tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet.

4.   
  Kvestorid vastutavad pikaajaliste läbipääsulubade väljaandmise eest liidu institutsioonide välistele isikutele. Läbipääsuload kehtivad kuni ühe aasta ja neid võib uuendada. Läbipääsulubade kasutamise korra määrab kindlaks juhatus.

Need isikud peavad:

—

täitma kodukorra lisas avaldatud eetikakoodeksi nõudeid;

| — | andma allkirja kvestorite peetavasse registrisse. |
| --- | --- |

—

andma allkirja kvestorite peetavasse registrisse.

Register on üldsusele nõudmisel kättesaadav kõigis parlamendi töökohtades ja kvestorite poolt kindlaks määratud kujul ka liikmesriikides asuvates parlamendi infobüroodes.

Käesoleva lõike rakendussätted kehtestatakse kodukorra lisana.

Läbipääsuload võidakse anda:

| — | isikutele, kes on registreeritud läbipaistvusregistris (2) või kes esindavad organisatsioone või töötavad organisatsioonides, mis on registrisse kantud, kuid registreerimine ei anna automaatselt õigust läbipääsuloale; |
| --- | --- |

—

isikutele, kes on registreeritud läbipaistvusregistris (2) või kes esindavad organisatsioone või töötavad organisatsioonides, mis on registrisse kantud, kuid registreerimine ei anna automaatselt õigust läbipääsuloale;

| — | isikutele, kes soovivad sageli pääseda parlamendi ruumidesse, kuid ei kuulu läbipaistvusregistri loomist käsitleva kokkuleppe (3) kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

—

isikutele, kes soovivad sageli pääseda parlamendi ruumidesse, kuid ei kuulu läbipaistvusregistri loomist käsitleva kokkuleppe (3) kohaldamisalasse;

| — | parlamendiliikmete kohapealsetele assistentidele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee liikmeid abistavatele isikutele. |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmete kohapealsetele assistentidele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee liikmeid abistavatele isikutele.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 4a (uus)

4a.
     
  Läbipaistvusregistris registreeritud isikud peavad suhetes parlamendiga järgima:

| — | kokkuleppele lisatud käitumisjuhendit (4); |
| --- | --- |

—

kokkuleppele lisatud käitumisjuhendit (4);

| — | kokkuleppes sätestatud korda ja muid kohustusi ning |
| --- | --- |

—

kokkuleppes sätestatud korda ja muid kohustusi ning

| — | käesoleva artikli sätteid ja selle rakendussätteid. |
| --- | --- |

—

käesoleva artikli sätteid ja selle rakendussätteid.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 4b (uus)

4b.
     
  Kvestorid otsustavad, millisel määral kohaldatakse käitumisjuhendit nende isikute suhtes, kellel on pikaajaline läbipääsuluba, kuid kes ei kuulu kokkuleppe kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 4c (uus)

4c.
     
  Läbipääsuluba võetakse ära kvestorite põhjendatud otsusega järgmistel juhtudel:

| — | kui loa omanik on läbipaistvusregistrist kustutatud, v.a juhul kui on mõjuvaid põhjuseid luba mitte ära võtta; |
| --- | --- |

—

kui loa omanik on läbipaistvusregistrist kustutatud, v.a juhul kui on mõjuvaid põhjuseid luba mitte ära võtta;

| — | kui loa omanik on raskelt rikkunud lõikes 4 a sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

—

kui loa omanik on raskelt rikkunud lõikes 4 a sätestatud kohustusi.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 4d (uus)

4d.
     
  Juhatus kehtestab peasekretäri ettepanekul meetmed, mida on vaja läbipaistvusregistri kasutusele võtmiseks registri loomist käsitleva kokkuleppe kohaselt.

Lõigete 4–4d rakendussätted kehtestatakse lisas (5).

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

I lisa – artikkel 2 – lõigud 2 ja 3

Parlamendiliikmed ei tohi oma ametikohustuste täitmisega seoses võtta vastu
  muid
  kingitusi ega hüvesid.

Parlamendiliikmed ei tohi oma ametikohustuste täitmisega seoses võtta vastu kingitusi ega hüvesid.

Parlamendiliikmed vastutavad isiklikult registrile esitatud deklaratsiooni õigsuse eest ja seda tuleb
  igal aastal
  uuendada.

Parlamendiliikmed vastutavad isiklikult registrile esitatud deklaratsiooni õigsuse eest ja seda tuleb uuendada
  iga kord, kui asjaolud muutuvad ning vähemalt kord aastas
  .
  Parlamendiliikmed vastutavad täielikult oma majanduslike huvide läbipaistvuse eest.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

X lisa – pealkiri

X LISA

X LISA

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

X lisa – artikkel 1

Artikkel
  1

Ainus
  artikkel

Läbipääsuload

Läbipääsuload

1.   Läbipääsuluba on plastkaart, millel on kaardi omaniku foto, perekonna- ja eesnimi ning ettevõtte, organisatsiooni või isiku nimi, kelle heaks kaardi omanik töötab.

1.   
  Pikaajaline
  läbipääsuluba on plastkaart, millel on kaardi omaniku foto, perekonna- ja eesnimi ning ettevõtte, organisatsiooni või isiku nimi, kelle heaks kaardi omanik töötab.

Läbipääsuloa omanik peab kandma luba kõikides parlamendi ruumides pidevalt ja nähtaval kohal. Selle kohustuse rikkumise korral võib läbipääsuloa ära võtta.

Läbipääsuloa omanik peab kandma luba kõikides parlamendi ruumides pidevalt ja nähtaval kohal. Selle kohustuse rikkumise korral võib läbipääsuloa ära võtta.

Läbipääsuload erinevad kujult ja värvilt juhukülastajatele väljastatavatest lubadest.

Läbipääsuload erinevad kujult ja värvilt juhukülastajatele väljastatavatest lubadest.

2.   Läbipääsuluba uuendatakse üksnes juhul, kui kaardi omanik on täitnud kodukorra artikli 9
  lõikes 4
  sätestatud kohustused.

2.   Läbipääsuluba uuendatakse üksnes juhul, kui kaardi omanik on täitnud kodukorra artikli 9
  lõikes 4a
  sätestatud kohustused.

Parlamendiliikmete protestid esindaja või huvigrupi tegevuse kohta saadetakse edasi
  kvestoritele, kes
  vaatavad juhtumi asjaolud läbi ja võivad võtta vastu
  otsuse
  läbipääsuluba alles jätta või tühistada
  .

Kaebus, mis on põhjendatud kaalukate asjaoludega ja mis kuulub läbipaistvusregistri loomist käsitlevale kokkuleppele lisatud käitumisjuhendi (6) kohaldamisalasse, edastatakse läbipaistvusregistri ühissekretariaadile. Parlamendi peasekretär edastab registrist kustutamist käsitlevad otsused
  kvestoritele, kes
  langetavad
  otsuse
  läbipääsuloa äravõtmise kohta
  .

Teates kvestorite otsuse kohta üks või mitu läbipääsuluba ära võtta palutakse loa valdajatel või organisatsioonidel, keda nad esindavad, tagastada läbipääsuload parlamendile 15 päeva jooksul alates teate kättesaamisest.

3.   Ühelgi juhul ei anna läbipääsuluba selle omanikule õigust osaleda parlamendi või selle organite istungitel või koosolekutel, v.a avalikeks kuulutatud istungitel ja koosolekutel, mille puhul ei anna läbipääsuluba selle omanikule eriõigusi võrreldes kõigi teiste Euroopa Liidu kodanike suhtes kehtivate sissepääsueeskirjadega.

3.   Ühelgi juhul ei anna läbipääsuluba selle omanikule õigust osaleda parlamendi või selle organite istungitel või koosolekutel, v.a avalikeks kuulutatud istungitel ja koosolekutel, mille puhul ei anna läbipääsuluba selle omanikule eriõigusi võrreldes kõigi teiste liidu kodanike suhtes kehtivate sissepääsueeskirjadega.

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

X lisa – artikkel 2

Artikkel 2

Assistendid

1.
     
  Parlamendi ametiaja algul määravad kvestorid kindlaks, kui palju assistente võib iga parlamendiliige registreerida.

Ametisse astumisel esitavad registreeritud assistendid kirjaliku deklaratsiooni, milles on loetletud nende ametialane tegevus ning muud tasustatavad ülesanded ja tegevused.

2.
     
  Assistendid pääsevad parlamendi ruumidesse samadel tingimustel nagu sekretariaadi ja fraktsioonide töötajad.

3.   
  Kõik muud isikud, sealhulgas parlamendiliikmete kaastöötajad, pääsevad parlamendi ruumidesse kodukorra artikli 9 lõikes 4 sätestatud korra kohaselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

X lisa – artikkel 3

Artikkel 3

Käitumisjuhend

1.
     
  Suhetes parlamendiga on isikud, kes on kantud artikli 9 lõikes 4 sätestatud registrisse, kohustatud:

| a) | järgima kodukorra artikli 9 ja käesoleva lisa sätteid; |
| --- | --- |

a)

järgima kodukorra artikli 9 ja käesoleva lisa sätteid;

| b) | avalikustama huvi või huvid, mida nad parlamendiliikmete, nende töötajate või parlamendi ametnikega suhtlemisel esindavad; |
| --- | --- |

b)

avalikustama huvi või huvid, mida nad parlamendiliikmete, nende töötajate või parlamendi ametnikega suhtlemisel esindavad;

| c) | hoiduma igasugusest tegevusest, mille eesmärk on hankida teavet ebaausal viisil; |
| --- | --- |

c)

hoiduma igasugusest tegevusest, mille eesmärk on hankida teavet ebaausal viisil;

| d) | mitte viitama kolmandate isikutega suheldes ametlikule suhtele parlamendiga; |
| --- | --- |

d)

mitte viitama kolmandate isikutega suheldes ametlikule suhtele parlamendiga;

| e) | mitte levitama tulu saamise eesmärgil kolmandatele isikutele parlamendist saadud dokumentide koopiaid; |
| --- | --- |

e)

mitte levitama tulu saamise eesmärgil kolmandatele isikutele parlamendist saadud dokumentide koopiaid;

| f) | järgima rangelt kodukorra I lisa artikli 2 teise lõigu sätteid; |
| --- | --- |

f)

järgima rangelt kodukorra I lisa artikli 2 teise lõigu sätteid;

| g) | neile kodukorra I lisa artikli 2 alusel antud abi deklareerima sellekohases registris; |
| --- | --- |

g)

neile kodukorra I lisa artikli 2 alusel antud abi deklareerima sellekohases registris;

| h) | järgima institutsioonide endiste ametnike töölevõtmisel personalieeskirju; |
| --- | --- |

h)

järgima institutsioonide endiste ametnike töölevõtmisel personalieeskirju;

| i) | järgima kõiki parlamendi kehtestatud eeskirju endiste parlamendiliikmete õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

i)

järgima kõiki parlamendi kehtestatud eeskirju endiste parlamendiliikmete õiguste ja kohustuste kohta;

| j) | võimaliku huvide konflikti vältimiseks saama enne parlamendiliikme assistendiga lepingulise või töösuhte loomist heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning seejärel deklareerima selle kooskõlas kodukorra artikli 9 lõikega 4 vastavas registris. |
| --- | --- |

j)

võimaliku huvide konflikti vältimiseks saama enne parlamendiliikme assistendiga lepingulise või töösuhte loomist heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning seejärel deklareerima selle kooskõlas kodukorra artikli 9 lõikega 4 vastavas registris.

2.
     
  Käitumisjuhendi rikkumine võib tuua kaasa asjaomasele isikule või tema ettevõttele väljastatud läbipääsuloa tühistamise.

välja jäetud

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

X lisa – B osa – pealkiri (uus)

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0222.

---

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelise läbipaistvusregistri loomist käsitleva kokkuleppega loodud register organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega (vt X lisa B osa).

(3)  
  Vt X lisa B osa.

(4)  
  Vt X lisa B osas oleva kokkuleppe 3. lisa.

(5)  
  Vt X lisa A osa.

(6)  
  Vt käesoleva lisa B osas oleva kokkuleppe 3. lisa.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/176 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/176

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Institutsioonidevaheline kokkulepe parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri kohta

P7_TA(2011)0222

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel ühise läbipaistvusregistri kohta (2010/2291(ACI))

2012/C 377 E/29

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. novembri 2010. aasta otsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 18. novembri 2010. aasta otsust;

| — | võttes arvesse ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega tegelevate organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjate läbipaistvusregistri loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelise kokkuleppe projekti (edaspidi „kokkulepe”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega tegelevate organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjate läbipaistvusregistri loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelise kokkuleppe projekti (edaspidi „kokkulepe”);

| — | võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A7-0174/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et „institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et „institutsioonid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi”;

| B. | arvestades, et dialoog on tänu ühisele registrile ELi poliitika kujundamises ja rakendamises osalevate organisatsioonide ja üksikisikute kohta läbipaistvam; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et dialoog on tänu ühisele registrile ELi poliitika kujundamises ja rakendamises osalevate organisatsioonide ja üksikisikute kohta läbipaistvam;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 8. mai 2008. aasta resolutsioonis sätestati põhimõtted, mille alusel asus parlament komisjoniga ühise registri üle läbirääkimisi pidama; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 8. mai 2008. aasta resolutsioonis sätestati põhimõtted, mille alusel asus parlament komisjoniga ühise registri üle läbirääkimisi pidama;

| D. | arvestades, et vajalikud muudatused Euroopa Parlamendi kodukorda tehakse parlamendi 11. mai 2011. aasta otsusega Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomisega (2), |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vajalikud muudatused Euroopa Parlamendi kodukorda tehakse parlamendi 11. mai 2011. aasta otsusega Euroopa Parlamendi kodukorra muutmise kohta seoses Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise läbipaistvusregistri loomisega (2),

| 1. | peab asjaomast kokkulepet esimeseks oluliseks sammuks suurema läbipaistvuse suunas ning kavatseb teha edaspidi ettepaneku nõudeid rangemaks muuta, et tagada liidu avaliku halduse täielik terviklikkus ja institutsiooniliste eeskirjade tugevdamine; |
| --- | --- |

1.

peab asjaomast kokkulepet esimeseks oluliseks sammuks suurema läbipaistvuse suunas ning kavatseb teha edaspidi ettepaneku nõudeid rangemaks muuta, et tagada liidu avaliku halduse täielik terviklikkus ja institutsiooniliste eeskirjade tugevdamine;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühise registri puhul on võimalik saada kogu teave ühest kohast, mistõttu on kodanikel lihtsam teada saada, millised osalejad on institutsioonidega kontaktis; märgib, et ühine register hõlbustab ka huvigruppide esindajate tegevust, kuna neilt nõutakse registreerumist ainult üks kord; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühise registri puhul on võimalik saada kogu teave ühest kohast, mistõttu on kodanikel lihtsam teada saada, millised osalejad on institutsioonidega kontaktis; märgib, et ühine register hõlbustab ka huvigruppide esindajate tegevust, kuna neilt nõutakse registreerumist ainult üks kord;

| 3. | kinnitab siiski veel kord, et Euroopa Parlament jätab endale täieliku õiguse otsustada, kellele antakse luba parlamendi hoonetesse siseneda; |
| --- | --- |

3.

kinnitab siiski veel kord, et Euroopa Parlament jätab endale täieliku õiguse otsustada, kellele antakse luba parlamendi hoonetesse siseneda;

| 4. | on seisukohal, et kokkulepe annab registreerimiseks tugeva stiimuli, sest selle tulemusena ei ole kellelgi võimalik saada parlamendi hoonetesse sissepääsuluba ilma eelneva registreerimiseta; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et kokkulepe annab registreerimiseks tugeva stiimuli, sest selle tulemusena ei ole kellelgi võimalik saada parlamendi hoonetesse sissepääsuluba ilma eelneva registreerimiseta;

| 5. | kordab siiski oma nõuet, et kõikide lobistide registreerimine läbipaistvusregistris peab olema kohustuslik, ja nõuab, et eelseisva läbivaatamise käigus võetaks kõik vajalikud meetmed kohustuslikule registreerimisele ülemineku ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

5.

kordab siiski oma nõuet, et kõikide lobistide registreerimine läbipaistvusregistris peab olema kohustuslik, ja nõuab, et eelseisva läbivaatamise käigus võetaks kõik vajalikud meetmed kohustuslikule registreerimisele ülemineku ettevalmistamiseks;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole veel kokkuleppega liitunud, kuigi see on liidu tasandi kõigil seadusloome etappidel läbipaistvuse tagamiseks väga oluline; tunneb siiski heameelt selle üle, et nõukogu on teatanud oma kavatsusest kokkuleppega liituda; kutsub nõukogu üles võimalikult kiiresti ühise registriga liituma; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole veel kokkuleppega liitunud, kuigi see on liidu tasandi kõigil seadusloome etappidel läbipaistvuse tagamiseks väga oluline; tunneb siiski heameelt selle üle, et nõukogu on teatanud oma kavatsusest kokkuleppega liituda; kutsub nõukogu üles võimalikult kiiresti ühise registriga liituma;

| 7. | hindab eriti positiivselt kokkuleppe järgmisi aspekte:






  a) | registri nime muutmist läbipaistvusregistriks; |
| --- | --- | --- |

7.

hindab eriti positiivselt kokkuleppe järgmisi aspekte:

a)

registri nime muutmist läbipaistvusregistriks;

| b) | registri ulatust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid osalejaid, kuid jätab välja muu hulgas tööturu osapooled kui sotsiaaldialoogis osalejad, samuti kirikud, erakonnad, kohalikud, piirkondlikud ja munitsipaalasutused, sh nende administratsiooni osaks olevad esindused; aluslepingutega neile antud institutsionaalse rolli tõttu ja kokkuleppe lõike 10 punkti b ning lõigete 11, 12 ja 13 alusel ei kuulu need registri kohaldusalasse; seda tuleb selgitada kokkuleppe esimese läbivaatamise käigus; parlament soovib, et komisjon annaks selles osas juba oma nõusoleku; |
| --- | --- |

b)

registri ulatust, mis hõlmab kõiki asjakohaseid osalejaid, kuid jätab välja muu hulgas tööturu osapooled kui sotsiaaldialoogis osalejad, samuti kirikud, erakonnad, kohalikud, piirkondlikud ja munitsipaalasutused, sh nende administratsiooni osaks olevad esindused; aluslepingutega neile antud institutsionaalse rolli tõttu ja kokkuleppe lõike 10 punkti b ning lõigete 11, 12 ja 13 alusel ei kuulu need registri kohaldusalasse; seda tuleb selgitada kokkuleppe esimese läbivaatamise käigus; parlament soovib, et komisjon annaks selles osas juba oma nõusoleku;

| c) | asjaolu, et register muudab Euroopa Liidu institutsioonide suure kontaktideringi läbipaistvaks ning eelkõige koondab eri osadena erihuvide esindajaid, kodanikuühiskonna esindajaid ja riigiasutuste esindajaid ning võimaldab seega eristada lobiste ja Euroopa Liidu institutsioonide ametlikke kontaktisikuid; |
| --- | --- |

c)

asjaolu, et register muudab Euroopa Liidu institutsioonide suure kontaktideringi läbipaistvaks ning eelkõige koondab eri osadena erihuvide esindajaid, kodanikuühiskonna esindajaid ja riigiasutuste esindajaid ning võimaldab seega eristada lobiste ja Euroopa Liidu institutsioonide ametlikke kontaktisikuid;

| d) | asjakohase finantsteabe esitamise nõuet; |
| --- | --- |

d)

asjakohase finantsteabe esitamise nõuet;

| e) | siduvaid meetmeid kokkuleppele lisatud käitumisjuhendi rikkumise korral; |
| --- | --- |

e)

siduvaid meetmeid kokkuleppele lisatud käitumisjuhendi rikkumise korral;

| 8. | on seisukohal, et eeskirjad, mida kohaldatakse avalike asutuste ja organisatsioonide suhtes, kes oma tegevusega teenivad avalikke huve ja kes peavad alluma oma asutamissätetele ja põhiõigustele, ei tohi olla samasugused nagu eeskirjad, mida kohaldatakse erihuvide esindajate suhtes; on eelkõige seisukohal, et avalik-õiguslikule asutustele suunatud registreerimiskutse võib puudutada ainult iseseisvaid asutusi, kuid mitte avalikke asutusi endid; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et eeskirjad, mida kohaldatakse avalike asutuste ja organisatsioonide suhtes, kes oma tegevusega teenivad avalikke huve ja kes peavad alluma oma asutamissätetele ja põhiõigustele, ei tohi olla samasugused nagu eeskirjad, mida kohaldatakse erihuvide esindajate suhtes; on eelkõige seisukohal, et avalik-õiguslikule asutustele suunatud registreerimiskutse võib puudutada ainult iseseisvaid asutusi, kuid mitte avalikke asutusi endid;

| 9. | nõuab, et juhatus töötaks välja süsteemi, mille kohaselt kõikide registri kohaldamisalasse kuuluvate lobistide puhul, kes on konkreetse õigusakti arutamiseks saanud võimaluse asjassepuutuva parlamendiliikmega kohtuda, tehakse kohtumise kohta märge asjaomase õigusakti eelnõuga seotud raporti või soovituse seletuskirja; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et juhatus töötaks välja süsteemi, mille kohaselt kõikide registri kohaldamisalasse kuuluvate lobistide puhul, kes on konkreetse õigusakti arutamiseks saanud võimaluse asjassepuutuva parlamendiliikmega kohtuda, tehakse kohtumise kohta märge asjaomase õigusakti eelnõuga seotud raporti või soovituse seletuskirja;

| 10. | võttes arvesse käesoleva otsuse sisu, kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks ja otsustab lisada selle oma kodukorrale; |
| --- | --- |

10.

võttes arvesse käesoleva otsuse sisu, kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks ja otsustab lisada selle oma kodukorrale;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 271 E, 12.11.2009, lk 48.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0221.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA EUROOPA KOMISJONI KOKKULEPE LÄBIPAISTVUSREGISTRI LOOMISE KOHTA ORGANISATSIOONIDELE JA FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJATELE, KES TEGELEVAD ELI POLIITIKA KUJUNDAMISE JA RAKENDAMISEGA

Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon (edaspidi „leppeosalised”),

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 11 lõikeid 1 ja 2, Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 295, ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut (edaspidi „aluslepingud”);

arvestades, et Euroopa poliitika kujundajad ei tegutse kodanikuühiskonnast eraldi, vaid peavad esindusühenduste ja kodanikuühiskonnaga avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISELT:

I.
     
  Läbipaistvusregistri loomine

| 1. | Kooskõlas kohustusega edendada läbipaistvust leppisid leppeosalised kokku ühise läbipaistvusregistri (edaspidi „register”) loomises ja pidamises, et registreerida ja kontrollida organisatsioone ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

1.

Kooskõlas kohustusega edendada läbipaistvust leppisid leppeosalised kokku ühise läbipaistvusregistri (edaspidi „register”) loomises ja pidamises, et registreerida ja kontrollida organisatsioone ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega.

II.
     
  Registri põhimõtted

| 2. | Registri loomisel ja pidamisel toetutakse olemasolevatele registreerimissüsteemidele, mis on rajatud ja käivitatud Euroopa Parlamendis 1996. aastal ja Euroopa Komisjonis 2008. aasta juunis ning mida on täiendatud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni asjakohase ühise töörühma töötulemusi arvestades, aga ka nende kogemustest lähtuvate täienduste ja sidusrühmade ettepanekute valguses, mis kajastuvad Euroopa Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises „Euroopa läbipaistvuse algatus: huvide esindajate register üks aasta hiljem” (1). See lähenemisviis ei mõjuta ega piira Euroopa Parlamendi eesmärke, mis on välja toodud parlamendi 8.mai 2008. aasta resolutsioonis huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (2). |
| --- | --- |

2.

Registri loomisel ja pidamisel toetutakse olemasolevatele registreerimissüsteemidele, mis on rajatud ja käivitatud Euroopa Parlamendis 1996. aastal ja Euroopa Komisjonis 2008. aasta juunis ning mida on täiendatud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni asjakohase ühise töörühma töötulemusi arvestades, aga ka nende kogemustest lähtuvate täienduste ja sidusrühmade ettepanekute valguses, mis kajastuvad Euroopa Komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta teatises „Euroopa läbipaistvuse algatus: huvide esindajate register üks aasta hiljem” (1). See lähenemisviis ei mõjuta ega piira Euroopa Parlamendi eesmärke, mis on välja toodud parlamendi 8.mai 2008. aasta resolutsioonis huvigruppide esindajate (lobistide) tegevust Euroopa institutsioonides käsitleva raamistiku väljatöötamise kohta (2).

| 3. | Registri loomisel ja pidamisel järgitakse liidu õiguse üldisi põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. |
| --- | --- |

3.

Registri loomisel ja pidamisel järgitakse liidu õiguse üldisi põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid.

| 4. | Registri loomisel ja pidamisel järgitakse Euroopa Parlamendi liikmete õigusi täita oma ülesandeid piiranguteta ega takistata parlamendiliikmete valijate pääsu Euroopa Parlamendi ruumidesse. |
| --- | --- |

4.

Registri loomisel ja pidamisel järgitakse Euroopa Parlamendi liikmete õigusi täita oma ülesandeid piiranguteta ega takistata parlamendiliikmete valijate pääsu Euroopa Parlamendi ruumidesse.

| 5. | Registri loomisel ja pidamisel ei sekkuta leppeosaliste pädevustesse ega õigustesse ning ei mõjutata nende korralduslikke volitusi. |
| --- | --- |

5.

Registri loomisel ja pidamisel ei sekkuta leppeosaliste pädevustesse ega õigustesse ning ei mõjutata nende korralduslikke volitusi.

| 6. | Leppeosalised püüavad kohelda kõiki sarnase tegevusega tegelevaid esindajaid võrdselt ning võimaldavad luua ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega tegelevatele organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele registreerimiseks vajaliku võrdse aluse. |
| --- | --- |

6.

Leppeosalised püüavad kohelda kõiki sarnase tegevusega tegelevaid esindajaid võrdselt ning võimaldavad luua ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega tegelevatele organisatsioonidele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele registreerimiseks vajaliku võrdse aluse.

III.
     
  Registri ülesehitus

| 7. | Register sisaldab järgmist:






  a) | suunised:






  — | registri kohaldamisala, sobilike tegevuste ja erandite kohta, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Register sisaldab järgmist:

a)

suunised:

—

registri kohaldamisala, sobilike tegevuste ja erandite kohta,

| — | registreerimiseks avatud jagude kohta (1. lisa), |
| --- | --- |

—

registreerimiseks avatud jagude kohta (1. lisa),

| — | registreerijatelt nõutava teabe, sealhulgas finantsandmete avaldamise nõuete kohta (2. lisa); |
| --- | --- |

—

registreerijatelt nõutava teabe, sealhulgas finantsandmete avaldamise nõuete kohta (2. lisa);

| b) | käitumisjuhend (3. lisa); |
| --- | --- |

b)

käitumisjuhend (3. lisa);

| c) | kaebuste mehhanism ja käitumisjuhendi rikkumise korral kohaldatavad meetmed, sealhulgas kaebuste uurimise ja käsitlemise menetlus (4. lisa). |
| --- | --- |

c)

kaebuste mehhanism ja käitumisjuhendi rikkumise korral kohaldatavad meetmed, sealhulgas kaebuste uurimise ja käsitlemise menetlus (4. lisa).

IV.
     
  Registri kohaldamisala

Hõlmatud tegevused

| 8. | Registri kohaldamisalasse kuulub igasugune tegevus (mida ei ole IV osas kohaldamisalast välja jäetud), mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt mõjutada ELi institutsioonide poliitika kujundamist või rakendamist ja otsustamisprotsessi, olenemata kasutatavast suhtluskanalist või -vahendist, nagu näiteks allhanked, meedia, lepingud kutseliste vahendajatega, mõttekojad, platvormid, foorumid, kampaaniad ja rohujuuretasandi algatused. Sellise tegevuse hulka võib kuuluda ühenduse võtmine ELi institutsioonide liikmete, ametnike või muude töötajatega, kirjade, infomaterjali või aruteludokumentide ja seisukohti selgitavate dokumentide koostamine, levitamine ja edastamine ning ürituste, kohtumiste või reklaamürituste ja seltskondlike ürituste või konverentside korraldamine, kui kutsed on saadetud ELi institutsioonide liikmetele, ametnikele või muudele töötajatele. Vabatahtlik panustamine ja osalemine ametlikes konsultatsioonides, kus käsitletakse kavandatavaid ELi seadusandlikke või muid õigusakte, ning muud avatud konsultatsioonid kuuluvad samuti registri kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

8.

Registri kohaldamisalasse kuulub igasugune tegevus (mida ei ole IV osas kohaldamisalast välja jäetud), mille eesmärgiks on otseselt või kaudselt mõjutada ELi institutsioonide poliitika kujundamist või rakendamist ja otsustamisprotsessi, olenemata kasutatavast suhtluskanalist või -vahendist, nagu näiteks allhanked, meedia, lepingud kutseliste vahendajatega, mõttekojad, platvormid, foorumid, kampaaniad ja rohujuuretasandi algatused. Sellise tegevuse hulka võib kuuluda ühenduse võtmine ELi institutsioonide liikmete, ametnike või muude töötajatega, kirjade, infomaterjali või aruteludokumentide ja seisukohti selgitavate dokumentide koostamine, levitamine ja edastamine ning ürituste, kohtumiste või reklaamürituste ja seltskondlike ürituste või konverentside korraldamine, kui kutsed on saadetud ELi institutsioonide liikmetele, ametnikele või muudele töötajatele. Vabatahtlik panustamine ja osalemine ametlikes konsultatsioonides, kus käsitletakse kavandatavaid ELi seadusandlikke või muid õigusakte, ning muud avatud konsultatsioonid kuuluvad samuti registri kohaldamisalasse.

| 9. | Registreerimist eeldatakse õiguslikust seisundist olenemata kõigilt organisatsioonidelt ja füüsilisest isikust ettevõtjatelt, kelle tegevus kuulub registri kohaldamisalasse (3). |
| --- | --- |

9.

Registreerimist eeldatakse õiguslikust seisundist olenemata kõigilt organisatsioonidelt ja füüsilisest isikust ettevõtjatelt, kelle tegevus kuulub registri kohaldamisalasse (3).

Hõlmamata tegevused

| 10. | Registri kohaldamisalasse ei kuulu:






  a) | tegevus, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kuivõrd see on seotud kliendi sellise põhiõiguse kasutamisega nagu õigus õiglasele kohtupidamisele, sealhulgas õigus kaitsele haldusmenetlustes, mida teostavad advokaadid või teised seotud kutsealade esindajad. Registri kohaldamisalasse ei kuulu (olenemata konkreetsetest osapooltest) järgmised tegevused: nõustamistegevus ja kontaktid ametiasutustega eesmärgiga nõustada klienti seoses üldise õigusliku olukorraga, kliendi konkreetse õigusliku olukorraga või nõustamine kohtuliku või haldusliku algatuse asjakohasuse või lubatavuse suhtes vastavalt kehtivale õigusele; kliendi nõustamine eesmärgiga aidata klienti korraldada oma tegevust kehtiva õiguse kohaselt; kliendi esindamine seoses lepitamise või vahendamisega, mille eesmärk on vältida kohtulikku või halduslikku menetlust. See lähenemisviis kehtib kõigi Euroopa Liidu ettevõtlusvaldkondade puhul ega piirdu teatavate konkreetsete menetlustega (nt konkurents). Kui äriühing ja selle nõustajad on ühe poolena osalised konkreetses kohtu- või haldusasjas või menetluses, siis igasugune tegevus, mis on otseselt seotud selle menetlusega ja mille eesmärgiks ei ole kehtiva õigusliku raamistiku muutmine, ei kuulu registri kohaldamisalasse; |
| --- | --- | --- |

10.

Registri kohaldamisalasse ei kuulu:

a)

tegevus, mis on seotud õigus- ja muu erialase nõustamisega, kuivõrd see on seotud kliendi sellise põhiõiguse kasutamisega nagu õigus õiglasele kohtupidamisele, sealhulgas õigus kaitsele haldusmenetlustes, mida teostavad advokaadid või teised seotud kutsealade esindajad. Registri kohaldamisalasse ei kuulu (olenemata konkreetsetest osapooltest) järgmised tegevused: nõustamistegevus ja kontaktid ametiasutustega eesmärgiga nõustada klienti seoses üldise õigusliku olukorraga, kliendi konkreetse õigusliku olukorraga või nõustamine kohtuliku või haldusliku algatuse asjakohasuse või lubatavuse suhtes vastavalt kehtivale õigusele; kliendi nõustamine eesmärgiga aidata klienti korraldada oma tegevust kehtiva õiguse kohaselt; kliendi esindamine seoses lepitamise või vahendamisega, mille eesmärk on vältida kohtulikku või halduslikku menetlust. See lähenemisviis kehtib kõigi Euroopa Liidu ettevõtlusvaldkondade puhul ega piirdu teatavate konkreetsete menetlustega (nt konkurents). Kui äriühing ja selle nõustajad on ühe poolena osalised konkreetses kohtu- või haldusasjas või menetluses, siis igasugune tegevus, mis on otseselt seotud selle menetlusega ja mille eesmärgiks ei ole kehtiva õigusliku raamistiku muutmine, ei kuulu registri kohaldamisalasse;

| b) | sotsiaalpartnerite tegevus sotsiaalse dialoogi raames (ametiühingud, tööandjate liidud jne), kui nad täidavad neile aluslepingutega antud rolli. See kehtib mutatis mutandis kõikide üksuste kohta, mis aluslepingute kohaselt on määratud täitma institutsionaalset rolli; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalpartnerite tegevus sotsiaalse dialoogi raames (ametiühingud, tööandjate liidud jne), kui nad täidavad neile aluslepingutega antud rolli. See kehtib mutatis mutandis kõikide üksuste kohta, mis aluslepingute kohaselt on määratud täitma institutsionaalset rolli;

| c) | tegevus, mis on vastuseks ELi institutsiooni või Euroopa Parlamendi liikme otsesele ja individuaalsele päringule, nagu ühekordsed või korrapärased päringud saamaks faktilist teavet, andmeid või eksperdiarvamusi, ja/või individuaalsed kutsed avalikel kuulamistel või nõuandekomiteedes või sarnastel foorumitel osalemiseks. |
| --- | --- |

c)

tegevus, mis on vastuseks ELi institutsiooni või Euroopa Parlamendi liikme otsesele ja individuaalsele päringule, nagu ühekordsed või korrapärased päringud saamaks faktilist teavet, andmeid või eksperdiarvamusi, ja/või individuaalsed kutsed avalikel kuulamistel või nõuandekomiteedes või sarnastel foorumitel osalemiseks.

Erisätted

| 11. | Register ei hõlma kirikuid ja usukogukondi. Registreerimist eeldatakse siiski nende esindustelt või juriidilistelt isikutelt, ametitelt ja võrgustikelt, mis on loodud eesmärgiga esindada neid suhetes ELi institutsioonidega, samuti nende ühendustelt. |
| --- | --- |

11.

Register ei hõlma kirikuid ja usukogukondi. Registreerimist eeldatakse siiski nende esindustelt või juriidilistelt isikutelt, ametitelt ja võrgustikelt, mis on loodud eesmärgiga esindada neid suhetes ELi institutsioonidega, samuti nende ühendustelt.

| 12. | Register ei hõlma parteisid. Registreerimist eeldatakse siiski parteide loodud või nende poolt toetatavatelt organisatsioonidelt, kelle tegevus kuulub registri kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

12.

Register ei hõlma parteisid. Registreerimist eeldatakse siiski parteide loodud või nende poolt toetatavatelt organisatsioonidelt, kelle tegevus kuulub registri kohaldamisalasse.

| 13. | Register ei hõlma kohalikke, piirkondlikke ja munitsipaalasutusi. Registreerimist eeldatakse siiski nende esindustelt või juriidilistelt isikutelt, ametitelt ja võrgustikelt, mis on loodud eesmärgiga esindada neid suhetes ELi institutsioonidega, samuti nende ühendustelt. |
| --- | --- |

13.

Register ei hõlma kohalikke, piirkondlikke ja munitsipaalasutusi. Registreerimist eeldatakse siiski nende esindustelt või juriidilistelt isikutelt, ametitelt ja võrgustikelt, mis on loodud eesmärgiga esindada neid suhetes ELi institutsioonidega, samuti nende ühendustelt.

| 14. | Registreerimist eeldatakse võrgustikelt, platvormidelt ja kollektiivse tegevuse muudelt vormidelt, millel ei ole õiguslikku seisundit või juriidilise isiku staatust, kuid mis de facto kujutavad endast organiseeritud mõjutamise allikat ja mille tegevus kuulub registri kohaldamisalasse. Sellisel juhul peavad liikmed määrama enda seast ühe, kes on vastutav kontaktisik suhetes registri haldajaga. |
| --- | --- |

14.

Registreerimist eeldatakse võrgustikelt, platvormidelt ja kollektiivse tegevuse muudelt vormidelt, millel ei ole õiguslikku seisundit või juriidilise isiku staatust, kuid mis de facto kujutavad endast organiseeritud mõjutamise allikat ja mille tegevus kuulub registri kohaldamisalasse. Sellisel juhul peavad liikmed määrama enda seast ühe, kes on vastutav kontaktisik suhetes registri haldajaga.

| 15. | Finantsandmete esitamisel registris võetakse arvesse seda tegevust, mis on suunatud kõigile ELi institutsioonidele, ametitele ja organitele, nende liikmetele, ametnikele ja töötajatele. See hõlmab ka tegevust, mis on suunatud liikmesriikide organitele, kes tegutsevad ELi tasandil ja osalevad ELi otsustamisprotsessis. |
| --- | --- |

15.

Finantsandmete esitamisel registris võetakse arvesse seda tegevust, mis on suunatud kõigile ELi institutsioonidele, ametitele ja organitele, nende liikmetele, ametnikele ja töötajatele. See hõlmab ka tegevust, mis on suunatud liikmesriikide organitele, kes tegutsevad ELi tasandil ja osalevad ELi otsustamisprotsessis.

| 16. | Euroopa võrgustikke, liite, ühendusi ja platvorme kutsutakse üles koostama oma liikmetele ühiseid läbipaistvaid suuniseid, kus määratakse kindlaks registri kohaldamisalasse kuuluv tegevus. Need suunised tuleks avaldada. |
| --- | --- |

16.

Euroopa võrgustikke, liite, ühendusi ja platvorme kutsutakse üles koostama oma liikmetele ühiseid läbipaistvaid suuniseid, kus määratakse kindlaks registri kohaldamisalasse kuuluv tegevus. Need suunised tuleks avaldada.

V.
     
  Registreerijate suhtes kohaldatavad eeskirjad

| 17. | Registreerimisel asjaomased organisatsioonid ja üksikisikud






  — | nõustuvad registrisse kandmiseks antud teabe avaldamisega; |
| --- | --- | --- |

17.

Registreerimisel asjaomased organisatsioonid ja üksikisikud

—

nõustuvad registrisse kandmiseks antud teabe avaldamisega;

| — | soostuvad tegutsema kooskõlas käitumisjuhendiga ja vajaduse korral esitavad muu kutsealase käitumisjuhendi teksti, mis on neile siduv; |
| --- | --- |

—

soostuvad tegutsema kooskõlas käitumisjuhendiga ja vajaduse korral esitavad muu kutsealase käitumisjuhendi teksti, mis on neile siduv;

| — | tagavad registrisse kandmiseks antud teabe õigsuse; |
| --- | --- |

—

tagavad registrisse kandmiseks antud teabe õigsuse;

| — | on päri sellega, et nende vastu esitatud kaebusi menetletakse registri käitumisjuhendi eeskirjade alusel; |
| --- | --- |

—

on päri sellega, et nende vastu esitatud kaebusi menetletakse registri käitumisjuhendi eeskirjade alusel;

| — | on nõus sellega, et nende suhtes kohaldatakse käitumisjuhendi rikkumise korral rakendatavaid meetmeid, ning kinnitavad, et kui nad ei täida käitumisjuhendis sätestatud eeskirju, võib nende suhtes kohaldada 4. lisas sätestatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

on nõus sellega, et nende suhtes kohaldatakse käitumisjuhendi rikkumise korral rakendatavaid meetmeid, ning kinnitavad, et kui nad ei täida käitumisjuhendis sätestatud eeskirju, võib nende suhtes kohaldada 4. lisas sätestatud meetmeid;

| — | võtavad teadmiseks, et leppeosalised võivad taotluse korral ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4), avaldada kirjavahetuse ja muud dokumendid, mis käsitlevad registreeritute tegevust. |
| --- | --- |

—

võtavad teadmiseks, et leppeosalised võivad taotluse korral ning kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (4), avaldada kirjavahetuse ja muud dokumendid, mis käsitlevad registreeritute tegevust.

VI.
     
  Käitumisjuhendi rikkumise korral kohaldatavad meetmed

| 18. | Kui registreeritud või nende esindajad rikuvad käitumisjuhendit, võib see kaasa tuua pärast uurimist, kus võetakse nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja õigust kaitsele, 4. lisas sätestatud meetmete kohaldamise, nagu registrisoleku peatamise või registrist kustutamise ning vajaduse korral võetakse ära Euroopa Parlamendi läbipääsuload, mis on vastavatele isikutele või nende organisatsioonidele väljastatud. Otsuse selliste meetmete kohaldamiseks võib avaldada registri veebilehel. |
| --- | --- |

18.

Kui registreeritud või nende esindajad rikuvad käitumisjuhendit, võib see kaasa tuua pärast uurimist, kus võetakse nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja õigust kaitsele, 4. lisas sätestatud meetmete kohaldamise, nagu registrisoleku peatamise või registrist kustutamise ning vajaduse korral võetakse ära Euroopa Parlamendi läbipääsuload, mis on vastavatele isikutele või nende organisatsioonidele väljastatud. Otsuse selliste meetmete kohaldamiseks võib avaldada registri veebilehel.

| 19. | Igaüks võib kooskõlas 4. lisas sätestatud menetlusega esitada kaalukate asjaoludega põhjendatud kaebuse käitumisjuhendi oletatava rikkumise kohta. |
| --- | --- |

19.

Igaüks võib kooskõlas 4. lisas sätestatud menetlusega esitada kaalukate asjaoludega põhjendatud kaebuse käitumisjuhendi oletatava rikkumise kohta.

VII.
     
  Rakendamine

| 20. | Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni peasekretärid vastutavad süsteemi ja toimimisega seotud põhiaspektide järelevalve eest ning võtavad ühisel kokkuleppel vajalikke meetmeid käesoleva lepingu rakendamiseks. |
| --- | --- |

20.

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni peasekretärid vastutavad süsteemi ja toimimisega seotud põhiaspektide järelevalve eest ning võtavad ühisel kokkuleppel vajalikke meetmeid käesoleva lepingu rakendamiseks.

| 21. | Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni teenistused loovad süsteemi rakendamiseks ühise toimimisstruktuuri nimetusega "läbipaistvusregistri ühissekretariaat". See moodustatakse pädevate teenistuste vahel kokku lepitud korras Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ametnikest. Läbipaistvusregistri ühissekretariaat tegutseb Euroopa Komisjoni peasekretariaadi üksuse juhataja koordineerimisel. Läbipaistvusregistri ühissekretariaadi ülesannete hulka kuulub selliste meetmete rakendamine, mis tagavad registri kvaliteetse sisu. |
| --- | --- |

21.

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni teenistused loovad süsteemi rakendamiseks ühise toimimisstruktuuri nimetusega "läbipaistvusregistri ühissekretariaat". See moodustatakse pädevate teenistuste vahel kokku lepitud korras Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ametnikest. Läbipaistvusregistri ühissekretariaat tegutseb Euroopa Komisjoni peasekretariaadi üksuse juhataja koordineerimisel. Läbipaistvusregistri ühissekretariaadi ülesannete hulka kuulub selliste meetmete rakendamine, mis tagavad registri kvaliteetse sisu.

| 22. | Euroopa Parlamendi hoonetesse sisenemist võimaldavate pikaajaliste läbipääsulubade väljastamist ja kontrolli teostab jätkuvalt see institutsioon ise. Selliseid lube väljastatakse ainult üksikisikutele, kes esindavad registri kohaldamisalasse kuuluvaid organisatsioone või töötavad nende organisatsioonide heaks juhul, kui need organisatsioonid või üksikisikud on registreerunud. Registreerimisega ei kaasne siiski automaatselt õigust sellist luba saada. |
| --- | --- |

22.

Euroopa Parlamendi hoonetesse sisenemist võimaldavate pikaajaliste läbipääsulubade väljastamist ja kontrolli teostab jätkuvalt see institutsioon ise. Selliseid lube väljastatakse ainult üksikisikutele, kes esindavad registri kohaldamisalasse kuuluvaid organisatsioone või töötavad nende organisatsioonide heaks juhul, kui need organisatsioonid või üksikisikud on registreerunud. Registreerimisega ei kaasne siiski automaatselt õigust sellist luba saada.

| 23. | Kuigi süsteemi juhitakse ühiselt, jääb mõlemale leppeosalisele vabadus kasutada registrit sõltumatult enda erieesmärkidel, sealhulgas pakkuda soodustusi, nt avalike arutelude algatamisel või ürituste korraldamisel registreeritutele teabe edastamist. |
| --- | --- |

23.

Kuigi süsteemi juhitakse ühiselt, jääb mõlemale leppeosalisele vabadus kasutada registrit sõltumatult enda erieesmärkidel, sealhulgas pakkuda soodustusi, nt avalike arutelude algatamisel või ürituste korraldamisel registreeritutele teabe edastamist.

| 24. | Leppeosalised korraldavad vajalikke koolituse ja sisemise teabevahetuse projekte, et teavitada oma liikmeid ja töötajaid registrist ja kaebemenetlusest. |
| --- | --- |

24.

Leppeosalised korraldavad vajalikke koolituse ja sisemise teabevahetuse projekte, et teavitada oma liikmeid ja töötajaid registrist ja kaebemenetlusest.

| 25. | Leppeosalised võtavad asjakohaseid meetmeid, et anda väljapoole teavet registri kohta ja propageerida selle kasutust. |
| --- | --- |

25.

Leppeosalised võtavad asjakohaseid meetmeid, et anda väljapoole teavet registri kohta ja propageerida selle kasutust.

| 26. | Registri andmebaasist avaldatakse Euroopa veebilehel regulaarselt teatud hulk põhiandmeid, mis on kättesaadavad kasutajasõbraliku otsingumootori kaudu. Andmebaasi avalik infosisu on taotluse esitamisel kättesaadav elektroonilisel, masinloetaval kujul. |
| --- | --- |

26.

Registri andmebaasist avaldatakse Euroopa veebilehel regulaarselt teatud hulk põhiandmeid, mis on kättesaadavad kasutajasõbraliku otsingumootori kaudu. Andmebaasi avalik infosisu on taotluse esitamisel kättesaadav elektroonilisel, masinloetaval kujul.

| 27. | Pärast konsulteerimist sidusrühmadega esitavad Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni peasekretärid registri toimimise kohta aastaaruande Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vastutavatele asepresidentidele. |
| --- | --- |

27.

Pärast konsulteerimist sidusrühmadega esitavad Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni peasekretärid registri toimimise kohta aastaaruande Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vastutavatele asepresidentidele.

VIII.
     
  Teiste institutsioonide ja organite kaasamine

| 28. | Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kutsutakse registriga ühinema. Teisi ELi institutsioone, organeid ja ameteid ergutatakse kasutama seda süsteemi võrdlusvahendina oma suhtluses organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

28.

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kutsutakse registriga ühinema. Teisi ELi institutsioone, organeid ja ameteid ergutatakse kasutama seda süsteemi võrdlusvahendina oma suhtluses organisatsioonide ja füüsilisest isikust ettevõtjatega, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega.

IX.
     
  Lõppsätted

| 29. | Üleminek osapoolte olemasolevalt registritelt uuele ühisele registrile toimub kaheteistkuulise üleminekuaja jooksul alates ühise registri käivitumise päevast. Käesoleval ajal kummaski süsteemis registreeritud organisatsioonidel ja üksikisikutel palutakse oma registreeringut ühises süsteemis uuendada.
  Ühise registri käivitumisel






  — | on registreeritutel võimalik kanda oma olemasolev registreering üle ühisesse registrisse vabalt valitud kuupäeval, kuid hiljemalt oma Euroopa Komisjoni registrikande uuendamise päeval või neil, kes on registreeritud üksnes Euroopa Parlamendi juures, hiljemalt kaheteistkuulise perioodi möödumisel registri käivitamisest; |
| --- | --- | --- |

29.

Üleminek osapoolte olemasolevalt registritelt uuele ühisele registrile toimub kaheteistkuulise üleminekuaja jooksul alates ühise registri käivitumise päevast. Käesoleval ajal kummaski süsteemis registreeritud organisatsioonidel ja üksikisikutel palutakse oma registreeringut ühises süsteemis uuendada.

Ühise registri käivitumisel

—

on registreeritutel võimalik kanda oma olemasolev registreering üle ühisesse registrisse vabalt valitud kuupäeval, kuid hiljemalt oma Euroopa Komisjoni registrikande uuendamise päeval või neil, kes on registreeritud üksnes Euroopa Parlamendi juures, hiljemalt kaheteistkuulise perioodi möödumisel registri käivitamisest;

| — | on uue registrikande tegemine või olemasolevate andmete ajakohastamine võimalik üksnes ühises registris. |
| --- | --- |

—

on uue registrikande tegemine või olemasolevate andmete ajakohastamine võimalik üksnes ühises registris.

| 30. | Ühine register vaadatakse läbi hiljemalt kahe aasta möödumisel selle käivitamisest. |
| --- | --- |

30.

Ühine register vaadatakse läbi hiljemalt kahe aasta möödumisel selle käivitamisest.

1. lisa

Läbipaistvusregister

Organisatsioonid ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes tegelevad ELi poliitika kujundamise ja rakendamisega

| Jaod | Kirjeldus/märkused |
| --- | --- |
| I   Konsultatsioonifirmad/õigusbürood/füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid |
| Alajagu | Konsultatsioonifirmad | Firmad, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega. |
| Alajagu | Õigusbürood | Õigusbürood, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega. |
| Alajagu | Füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid | Füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid või juristid, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega. |
| II   Asutusesisesed lobiüksused ja äri/kutseliidud |
| Alajagu | Äriühingud ja kontsernid | Äriühingud või kontsernid (juriidilise isiku staatusega või ilma) asutusesiseste üksustega, kes tegutsevad oma huvides sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigi asutustega. |
| Alajagu | Äri- ja kutseliidud | |
| Alajagu | Ametiühingud | |
| Alajagu | Muud sarnased organisatsioonid | |
| III   Valitsusvälised organisatsioonid |
| Alajagu | Valitsusvälised organisatsioonid, platvormid ja võrgustikud ja sarnased organisatsioonid | Mittetulundusorganisatsioonid (juriidilise isiku staatusega või ilma), kes ei sõltu riigiasutustest, parteidest või äriühingutest. Sealhulgas sihtasutused, heategevusorganisatsioonid jms. |
| IV   Mõttekojad, teadusasutused ja akadeemilised asutused |
| Alajagu | Mõttekojad ja teadusasutused | Spetsialiseerunud mõttekojad ja teadusasutused, kes käsitlevad Euroopa Liidu tegevus- ja poliitikavaldkondi. |
| Alajagu | Akadeemilised asutused | Asutused, mille põhieesmärk on hariduse andmine, kuid kes käsitlevad Euroopa Liidu tegevus- ja poliitikavaldkondi. |
| V | Kirikuid ja usukogudusi esindavad organisatsioonid |

Jaod

Kirjeldus/märkused

I   Konsultatsioonifirmad/õigusbürood/füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid

Alajagu

Konsultatsioonifirmad

Firmad, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega.

Alajagu

Õigusbürood

Õigusbürood, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega.

Alajagu

Füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid

Füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid või juristid, kes tegutsevad lepingu alusel sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigiasutustega.

II   Asutusesisesed lobiüksused ja äri/kutseliidud

Alajagu

Äriühingud ja kontsernid

Äriühingud või kontsernid (juriidilise isiku staatusega või ilma) asutusesiseste üksustega, kes tegutsevad oma huvides sellistes valdkondades nagu lobitöö, edendamine, avalikud suhted ja suhted riigi asutustega.

Alajagu

Äri- ja kutseliidud

Alajagu

Ametiühingud

Alajagu

Muud sarnased organisatsioonid

III   Valitsusvälised organisatsioonid

Alajagu

Valitsusvälised organisatsioonid, platvormid ja võrgustikud ja sarnased organisatsioonid

Mittetulundusorganisatsioonid (juriidilise isiku staatusega või ilma), kes ei sõltu riigiasutustest, parteidest või äriühingutest. Sealhulgas sihtasutused, heategevusorganisatsioonid jms.

IV   Mõttekojad, teadusasutused ja akadeemilised asutused

Alajagu

Mõttekojad ja teadusasutused

Spetsialiseerunud mõttekojad ja teadusasutused, kes käsitlevad Euroopa Liidu tegevus- ja poliitikavaldkondi.

Alajagu

Akadeemilised asutused

Asutused, mille põhieesmärk on hariduse andmine, kuid kes käsitlevad Euroopa Liidu tegevus- ja poliitikavaldkondi.

V

NB! Kirikuid endid register ei hõlma.

Alajagu

Kirikuid ja usukogudusi esindavad organisatsioonid

Juriidilised isikud, bürood või võrgustikud, kelle ülesanne on oma liikmeid esindada.

| VI | Kohalikke, piirkondlikke ja munitsipaalasutusi esindavad organisatsioonid, muud avalik-õiguslikud või avalikku ja erasektorit ühendavad üksused jne |
| --- | --- |

VI

NB! Riigiasutusi endid register ei hõlma.

Alajagu

Kohalikud, piirkondlikud ja munitsipaalasutused (piirkondlikul tasandil)

Juriidilised isikud, esindused, liidud või võrgustikud, kelle ülesanne on esindada kohalikke, piirkondlikke ja munitsipaalasutusi (piirkondlikul tasandil).

Alajagu

Muud avalik-õiguslikud või avalikku ja erasektorit ühendavad üksused jne

Muud avalik-õiguslikud või avalikku ja erasektorit ühendavad organisatsioonid.

2. lisa

Registreerijate esitatav teave

| — | organisatsiooni nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, veebileht; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, veebileht;

| — | a) andmed isiku kohta, kes seaduslikult vastutab organisatsiooni eest, ja b) organisatsiooni direktori või juhtiva osaniku nimi või vajaduse korral peamine kontaktisik registriga hõlmatava tegevusega seoses; nende isikute nimed, kellele taotletakse läbipääsulubasid Euroopa Parlamendi hoonetesse (5); |
| --- | --- |

—

a) andmed isiku kohta, kes seaduslikult vastutab organisatsiooni eest, ja b) organisatsiooni direktori või juhtiva osaniku nimi või vajaduse korral peamine kontaktisik registriga hõlmatava tegevusega seoses; nende isikute nimed, kellele taotletakse läbipääsulubasid Euroopa Parlamendi hoonetesse (5);

| — | registri kohaldamisalasse kuuluvate tegevustega seotud isikute (liikmed, töötajad jne) arv; |
| --- | --- |

—

registri kohaldamisalasse kuuluvate tegevustega seotud isikute (liikmed, töötajad jne) arv;

| — | eesmärgid/valdkond – huvivaldkonnad – tegevused - riigid, kus tegutsetakse – osalus võrgustikes – registri kohaldamisalasse kuuluv üldteave; |
| --- | --- |

—

eesmärgid/valdkond – huvivaldkonnad – tegevused - riigid, kus tegutsetakse – osalus võrgustikes – registri kohaldamisalasse kuuluv üldteave;

| — | vajaduse korral liikmete arv (üksikisikud ja organisatsioonid). |
| --- | --- |

—

vajaduse korral liikmete arv (üksikisikud ja organisatsioonid).

Peamiste õigusaktide ettepanekud, millega seoses eelnenud aastal rakendati läbipaistvusregistri kohaldamisalasse kuuluvat registreerija tegevust.

Kõik esitatavad finantsnäitajad peaksid hõlmama kogu tegevusaastat, tuginedes viimasele lõpetatud finantsaastale alates registreerimise või registrikande uuendamise kuupäevast.

Topeltarvestus ei ole välistatud. Konsultatsioonifirmade/õigusbüroode/füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultantide poolt finantsandmete esitamine oma klientide kohta (nimekiri ja raamistik) ei vabasta neid kliente nende kohustusest lisada need lepingulised tegevused oma deklaratsiooni, et vältida nende esitatud kulutuste alahindamist.

| — | Konsultatsioonifirmad/õigusbürood/füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid (1. lisa I jagu): tuleb esitada andmed käibe kohta seoses tegevusega, mis kuulub registri kohaldamisalasse, ning klientide osakaal järgmise raamistiku alusel:







  Käive eurodes | Vahemiku suurus eurodes |
| --- | --- | --- |
| 0 – 499 999 | 50 000 |
| 500 000 – 1 000 000 | 100 000 |
| > 1 000 000 | 250 000 |

—

Konsultatsioonifirmad/õigusbürood/füüsilisest isikust ettevõtjatest konsultandid (1. lisa I jagu): tuleb esitada andmed käibe kohta seoses tegevusega, mis kuulub registri kohaldamisalasse, ning klientide osakaal järgmise raamistiku alusel:

Käive eurodes

Vahemiku suurus eurodes

0 – 499 999

50 000

500 000 – 1 000 000

100 000

> 1 000 000

250 000

| — | Asutusesisesed lobiüksused ja äri/kutseliidud (1. lisa II jagu): tuleb esitada hinnangulised kulud seoses tegevusega, mis kuulub registri kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

—

Asutusesisesed lobiüksused ja äri/kutseliidud (1. lisa II jagu): tuleb esitada hinnangulised kulud seoses tegevusega, mis kuulub registri kohaldamisalasse.

| — | Valitsusvälised organisatsioonid, mõttekojad, teadusasutused ja akadeemilised asutused - kirikuid ja usukogudusi esindavad organisatsioonid - kohalike, piirkondlike ja munitsipaalasutusi esindavad organisatsioonid, muud avalik-õiguslikud või avalikku ja erasektorit ühendavad üksused jne (1. lisa III kuni VI jagu): tuleb esitada kogu eelarve koos põhiliste rahastusallikate jaotusega. |
| --- | --- |

—

Valitsusvälised organisatsioonid, mõttekojad, teadusasutused ja akadeemilised asutused - kirikuid ja usukogudusi esindavad organisatsioonid - kohalike, piirkondlike ja munitsipaalasutusi esindavad organisatsioonid, muud avalik-õiguslikud või avalikku ja erasektorit ühendavad üksused jne (1. lisa III kuni VI jagu): tuleb esitada kogu eelarve koos põhiliste rahastusallikate jaotusega.

Lisaks kõigile registreerijatele: nende rahaliste vahendite suurus ja allikas, mis on saadud ELi institutsioonidelt registreerimisele või registreeringu uuendamisele eelnenud eelarveaastal.

3. lisa

Käitumisjuhend

Suhetes ELi institutsioonide ning nende liikmete, ametnike ja teiste töötajatega kohustuvad registreeritud:

| a) | teatama alati oma nime ja üksuse või üksused, kelle heaks nad töötavad või keda esindavad; teatama huvidest, eesmärkidest või edendavatest eesmärkidest ja vajaduse korral esitama nende klientide või liikmete andmed, keda nad esindavad; |
| --- | --- |

a)

teatama alati oma nime ja üksuse või üksused, kelle heaks nad töötavad või keda esindavad; teatama huvidest, eesmärkidest või edendavatest eesmärkidest ja vajaduse korral esitama nende klientide või liikmete andmed, keda nad esindavad;

| b) | mitte hankima ega üritama hankida teavet või otsust ebaausal teel või surveavalduse või sobimatu käitumisega; |
| --- | --- |

b)

mitte hankima ega üritama hankida teavet või otsust ebaausal teel või surveavalduse või sobimatu käitumisega;

| c) | mitte viitama kolmandate isikutega suheldes ametlikule suhtele ELi või selle institutsioonidega ega omistama oma registreerimisele vale tähendust eesmärgiga eksitada kolmandaid isikuid või ELi ametnikke või teisi töötajaid; |
| --- | --- |

c)

mitte viitama kolmandate isikutega suheldes ametlikule suhtele ELi või selle institutsioonidega ega omistama oma registreerimisele vale tähendust eesmärgiga eksitada kolmandaid isikuid või ELi ametnikke või teisi töötajaid;

| d) | tagama, et teave, mida nad esitavad registreerimisel ja seejärel registri kohaldamisalasse kuuluva tegevuse raames, on neile teadaolevalt täielik, ajakohastatud ja ei ole eksitav; |
| --- | --- |

d)

tagama, et teave, mida nad esitavad registreerimisel ja seejärel registri kohaldamisalasse kuuluva tegevuse raames, on neile teadaolevalt täielik, ajakohastatud ja ei ole eksitav;

| e) | mitte müüma kolmandatele isikutele ELi institutsioonidelt saadud dokumentide koopiaid; |
| --- | --- |

e)

mitte müüma kolmandatele isikutele ELi institutsioonidelt saadud dokumentide koopiaid;

| f) | mitte õhutama ELi institutsioonide liikmeid, ELi ametnikke või teisi töötajaid, või nende liikmete assistente või praktikante rikkuma nende suhtes kohaldatavaid käitumiseeskirju ja -standardeid; |
| --- | --- |

f)

mitte õhutama ELi institutsioonide liikmeid, ELi ametnikke või teisi töötajaid, või nende liikmete assistente või praktikante rikkuma nende suhtes kohaldatavaid käitumiseeskirju ja -standardeid;

| g) | palgates endisi ELi ametnikke või teisi töötajaid või ELi institutsioonide liikmete assistente või praktikante, austama nende töötajate kohustust järgida nende suhtes kohaldatavaid eeskirju ja konfidentsiaalsusnõudeid; |
| --- | --- |

g)

palgates endisi ELi ametnikke või teisi töötajaid või ELi institutsioonide liikmete assistente või praktikante, austama nende töötajate kohustust järgida nende suhtes kohaldatavaid eeskirju ja konfidentsiaalsusnõudeid;

| h) | järgima eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni endiste liikmete õiguste ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

h)

järgima eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni endiste liikmete õiguste ja kohustuste kohta;

| i) | teavitama neid, keda nad esindavad, oma kohustustest ELi institutsioonide suhtes. |
| --- | --- |

i)

teavitama neid, keda nad esindavad, oma kohustustest ELi institutsioonide suhtes.

Üksusi esindavad või nende heaks töötavad üksikisikud, kes on Euroopa Parlamendi juures registreeritud eesmärgiga, et neile saaks väljastada isikliku, mitte edasiantava läbipääsuloa Euroopa Parlamendi ruumidesse, on kohustatud:

| j) | täpselt järgima Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 9 ja X lisas, samuti I lisa artikli 2 teises lõigus sätestatut; |
| --- | --- |

j)

täpselt järgima Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 9 ja X lisas, samuti I lisa artikli 2 teises lõigus sätestatut;

| k) | neile Euroopa Parlamendi kodukorra I lisa artikli 2 kontekstis antud abi deklareerima sellekohases registris; |
| --- | --- |

k)

neile Euroopa Parlamendi kodukorra I lisa artikli 2 kontekstis antud abi deklareerima sellekohases registris;

| l) | võimaliku huvide konflikti vältimiseks saama enne Euroopa Parlamendi liikme assistendiga lepingulise või töösuhte loomist heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning seejärel deklareerima selle registris. |
| --- | --- |

l)

võimaliku huvide konflikti vältimiseks saama enne Euroopa Parlamendi liikme assistendiga lepingulise või töösuhte loomist heakskiidu asjaomaselt parlamendiliikmelt või -liikmetelt ning seejärel deklareerima selle registris.

4. lisa

Kaebuste uurimise ja käsitlemise menetlus

| 1. | Kaebusi võib esitada täites standardvormi registri veebilehel. See vorm sisaldab teavet registreeritu kohta, kelle suhtes kaebus esitatakse, kaebuse esitaja nime ja kontaktandmeid ning täpsustusi kaebuse kohta, hõlmates põhimõtteliselt kaebuse aluseks olevaid dokumente või muid materjale. Anonüümseid kaebusi arvesse ei võeta. |
| --- | --- |

1.

Kaebusi võib esitada täites standardvormi registri veebilehel. See vorm sisaldab teavet registreeritu kohta, kelle suhtes kaebus esitatakse, kaebuse esitaja nime ja kontaktandmeid ning täpsustusi kaebuse kohta, hõlmates põhimõtteliselt kaebuse aluseks olevaid dokumente või muid materjale. Anonüümseid kaebusi arvesse ei võeta.

| 2. | Kaebuses tuuakse ära käitumisjuhendi säte või sätted, mida kaebuse esitaja väitel on rikutud. Kaebusi registrisse kantud teabe kohta käsitletakse väidetena käitumisjuhendi punkti d (6) rikkumise kohta. |
| --- | --- |

2.

Kaebuses tuuakse ära käitumisjuhendi säte või sätted, mida kaebuse esitaja väitel on rikutud. Kaebusi registrisse kantud teabe kohta käsitletakse väidetena käitumisjuhendi punkti d (6) rikkumise kohta.

| 3. | Kaebuse esitaja peab põhimõtteliselt esitama kaebuse aluseks olevad dokumendid ja/või muud materjalid. |
| --- | --- |

3.

Kaebuse esitaja peab põhimõtteliselt esitama kaebuse aluseks olevad dokumendid ja/või muud materjalid.

| 4. | Läbipaistvusregistri ühissekretariaat:






  a) | kontrollib, et kaebuse põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid dokumentide, muude materjalide või isiklike avalduste näol; et need tõendid oleksid vastuvõetavad, peaksid nad põhimõtteliselt olema saadud kas registreeritult, kelle suhtes kaebus on esitatud, endalt või kolmandate isikute poolt väljastatud dokumentidest; |
| --- | --- | --- |

4.

Läbipaistvusregistri ühissekretariaat:

a)

kontrollib, et kaebuse põhjendamiseks on esitatud piisavalt tõendeid dokumentide, muude materjalide või isiklike avalduste näol; et need tõendid oleksid vastuvõetavad, peaksid nad põhimõtteliselt olema saadud kas registreeritult, kelle suhtes kaebus on esitatud, endalt või kolmandate isikute poolt väljastatud dokumentidest;

| b) | otsustab selle kontrollimise alusel kaebuse lubatavuse üle; |
| --- | --- |

b)

otsustab selle kontrollimise alusel kaebuse lubatavuse üle;

| c) | registreerib kaebuse, kui leiab, et see on lubatav ja määrab kindlaks tähtaja (20 tööpäeva), millal tuleb vastu võtta otsus kaebuse põhjendatuse kohta. |
| --- | --- |

c)

registreerib kaebuse, kui leiab, et see on lubatav ja määrab kindlaks tähtaja (20 tööpäeva), millal tuleb vastu võtta otsus kaebuse põhjendatuse kohta.

| 5. | Kui kaebus ei ole lubatav, teavitatakse sellest kaebuse esitajat kirjalikult, tuues ära otsuse põhjendused. Kui kaebus on lubatav, vaadatakse see vastavalt alltoodud menetlusele läbi. |
| --- | --- |

5.

Kui kaebus ei ole lubatav, teavitatakse sellest kaebuse esitajat kirjalikult, tuues ära otsuse põhjendused. Kui kaebus on lubatav, vaadatakse see vastavalt alltoodud menetlusele läbi.

| 6. | Pärast kaebuse registreerimist teavitab läbipaistvusregistri ühissekretariaat registreeritut kirjalikult selle registreeritu suhtes esitatud kaebusest ja selle kaebuse sisust ning palub registreeritul 10 tööpäeva jooksul esitada selgitused, argumendid ja muud materjalid enda kaitseks. |
| --- | --- |

6.

Pärast kaebuse registreerimist teavitab läbipaistvusregistri ühissekretariaat registreeritut kirjalikult selle registreeritu suhtes esitatud kaebusest ja selle kaebuse sisust ning palub registreeritul 10 tööpäeva jooksul esitada selgitused, argumendid ja muud materjalid enda kaitseks.

| 7. | Läbipaistvusregistri ühissekretariaat kontrollib kogu teavet, mida uurimismenetluse käigus kogutakse. |
| --- | --- |

7.

Läbipaistvusregistri ühissekretariaat kontrollib kogu teavet, mida uurimismenetluse käigus kogutakse.

| 8. | Läbipaistvusregistri ühissekretariaat võib otsustada kuulata ära registreeritu, kelle suhtes on kaebus esitatud, või kaebuse esitaja. |
| --- | --- |

8.

Läbipaistvusregistri ühissekretariaat võib otsustada kuulata ära registreeritu, kelle suhtes on kaebus esitatud, või kaebuse esitaja.

| 9. | Kui uurimine näitab, et kaebus ei ole põhjendatud, teavitab läbipaistvusregistri ühissekretariaat sellest otsusest mõlemaid osapooli. Kui kaebus on põhjendatud, võib registreeritu registrisoleku ajutiselt peatada, et probleemiga tegelemiseks meetmeid kohaldada (vt alltoodud punkte 11 kuni 14), või tema suhtes võib kohaldada meetmeid alates registrisoleku pikaajalisest peatamisest kuni registrist kustutamise ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi läbipääsulubade äravõtmiseni (vt alltoodud 6. ja 7. etappi). |
| --- | --- |

9.

Kui uurimine näitab, et kaebus ei ole põhjendatud, teavitab läbipaistvusregistri ühissekretariaat sellest otsusest mõlemaid osapooli. Kui kaebus on põhjendatud, võib registreeritu registrisoleku ajutiselt peatada, et probleemiga tegelemiseks meetmeid kohaldada (vt alltoodud punkte 11 kuni 14), või tema suhtes võib kohaldada meetmeid alates registrisoleku pikaajalisest peatamisest kuni registrist kustutamise ja vajaduse korral Euroopa Parlamendi läbipääsulubade äravõtmiseni (vt alltoodud 6. ja 7. etappi).

| 10. | Käitumisjuhendi rikkumise korral võib kohaldada meetmeid alates registrisoleku ajutisest peatamisest kuni registrist kustutamiseni (vt alltoodud tabelit). |
| --- | --- |

10.

Käitumisjuhendi rikkumise korral võib kohaldada meetmeid alates registrisoleku ajutisest peatamisest kuni registrist kustutamiseni (vt alltoodud tabelit).

| 11. | Kui tehakse kindlaks, et registrisse kantud andmed on valed või puudulikud, peab registreeritu kaheksa nädala jooksul andmed parandama ning selleks ajaks selle registreeritu registrisolek peatatakse. Registrisoleku peatamise ajal ei võeta ära Euroopa Parlamendi läbipääsulube. |
| --- | --- |

11.

Kui tehakse kindlaks, et registrisse kantud andmed on valed või puudulikud, peab registreeritu kaheksa nädala jooksul andmed parandama ning selleks ajaks selle registreeritu registrisolek peatatakse. Registrisoleku peatamise ajal ei võeta ära Euroopa Parlamendi läbipääsulube.

| 12. | Kui registreeritu parandab andmed punktis 11 märgitud kaheksa nädala jooksul, siis selle registreeritu registrikanne taasaktiveeritakse. Kui registreeritu punktis 11 märgitud kaheksa nädala jooksul midagi ette ei võta, võib tema suhtes võtta meetmeid. |
| --- | --- |

12.

Kui registreeritu parandab andmed punktis 11 märgitud kaheksa nädala jooksul, siis selle registreeritu registrikanne taasaktiveeritakse. Kui registreeritu punktis 11 märgitud kaheksa nädala jooksul midagi ette ei võta, võib tema suhtes võtta meetmeid.

| 13. | Kui registreeritu taotleb vastavalt punktile 11 andmete parandamiseks ajapikendust, ja esitab selle taotlemiseks piisava põhjenduse, võib peatamise perioodi pikendada. |
| --- | --- |

13.

Kui registreeritu taotleb vastavalt punktile 11 andmete parandamiseks ajapikendust, ja esitab selle taotlemiseks piisava põhjenduse, võib peatamise perioodi pikendada.

| 14. | Käitumisjuhendi muudel põhjustel rikkumise korral peatatakse vastava registreeritu registrisolek kaheksaks nädalaks, mille jooksul Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon võtavad vastu lõpliku otsuse võimaliku meetmete kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

14.

Käitumisjuhendi muudel põhjustel rikkumise korral peatatakse vastava registreeritu registrisolek kaheksaks nädalaks, mille jooksul Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon võtavad vastu lõpliku otsuse võimaliku meetmete kohaldamise kohta.

| 15. | Otsus registreeritu kustutamise kohta registrist toob kaasa ühe- või kaheaastase uuesti registreerimise keelu. |
| --- | --- |

15.

Otsus registreeritu kustutamise kohta registrist toob kaasa ühe- või kaheaastase uuesti registreerimise keelu.

| 16. | Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni pädevad teenistused valmistavad ühiselt ette otsuse eelnõu kohaldatava meetme kohta ja edastavad selle lõpliku otsuse tegemiseks nende institutsioonide peasekretäridele. Teavitatakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni pädevat asepresidenti. |
| --- | --- |

16.

Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni pädevad teenistused valmistavad ühiselt ette otsuse eelnõu kohaldatava meetme kohta ja edastavad selle lõpliku otsuse tegemiseks nende institutsioonide peasekretäridele. Teavitatakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni pädevat asepresidenti.

| 17. | Läbipaistvusregistri ühissekretariaat teavitab viivitamata mõlemaid osapooli (kaebuse esitajat ja registreeritut, kelle suhtes kaebus oli esitatud) otsustatud meetmest ja viib selle meetme ellu. |
| --- | --- |

17.

Läbipaistvusregistri ühissekretariaat teavitab viivitamata mõlemaid osapooli (kaebuse esitajat ja registreeritut, kelle suhtes kaebus oli esitatud) otsustatud meetmest ja viib selle meetme ellu.

| 18. | Kui registrist kustutamise otsus hõlmab Euroopa Parlamendi läbipääsuloa äravõtmist, edastab Euroopa Parlamendi peasekretär selle vastutavale kvestorile, ning palub tal kinnitada Euroopa Parlamendi läbipääsuloa äravõtmine asjaomaselt organisatsioonilt või üksikisikult. |
| --- | --- |

18.

Kui registrist kustutamise otsus hõlmab Euroopa Parlamendi läbipääsuloa äravõtmist, edastab Euroopa Parlamendi peasekretär selle vastutavale kvestorile, ning palub tal kinnitada Euroopa Parlamendi läbipääsuloa äravõtmine asjaomaselt organisatsioonilt või üksikisikult.

| 19. | Registreeritul palutakse 15 päeva jooksul tagastada kõik või mõned Euroopa Parlamendi läbipääsuload. |
| --- | --- |

19.

Registreeritul palutakse 15 päeva jooksul tagastada kõik või mõned Euroopa Parlamendi läbipääsuload.

Käitumisjuhendi rikkumise korral kohaldatavate meetmete tabel

| | Rikkumise liik | Meede | Märge meetme kohta registris | EP läbipääsuloa äravõtmine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tahtmatu rikkumine, kohe parandatud | Kirjalik teade, milles kinnitatakse asjaolusid ja nende parandamist | Ei | Ei |
| 2 | Tahtlik juhendi rikkumine, mille puhul tuleks muuta käitumist või parandada registriandmeid sätestatud tähtaja jooksul | Ajutine peatamine kuni kuueks kuuks või kuni nõutav parandusmeede on määratud tähtajaks täidetud | Jah, peatamise perioodil | Ei |
| 3 | Juhendi jätkuv rikkumine






  — | käitumist ei ole muudetud |

Rikkumise liik

Meede

Märge meetme kohta registris

EP läbipääsuloa äravõtmine

1

Tahtmatu rikkumine, kohe parandatud

Kirjalik teade, milles kinnitatakse asjaolusid ja nende parandamist

Ei

Ei

2

Tahtlik juhendi rikkumine, mille puhul tuleks muuta käitumist või parandada registriandmeid sätestatud tähtaja jooksul

Ajutine peatamine kuni kuueks kuuks või kuni nõutav parandusmeede on määratud tähtajaks täidetud

Jah, peatamise perioodil

Ei

3

Juhendi jätkuv rikkumine

—

käitumist ei ole muudetud

| — | andmeid ei ole parandatud sätestatud tähtaja jooksul |
| --- | --- |

—

andmeid ei ole parandatud sätestatud tähtaja jooksul

Registrist kustutamine üheks aastaks

Jah

Jah

4

Tõsine, tahtlik juhendi rikkumine

Registrist kustutamine kaheks aastaks

Jah

Jah

---

(1)  KOM(2009)0612.

1

(2)  ELT C 271 E, 12.11.2009, lk 48.

2

(3)  Registreerimist ei eeldata liikmesriikide valitsustelt, kolmandate riikide valitsustelt, rahvusvahelistelt valitsustevahelistelt organisatsioonidelt ning nende diplomaatilistelt esindustelt.

3

(4)  ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

(5)  Seda teavet palutakse registreerijatelt registreerimisprotsessi lõpus, et esitada see Euroopa Parlamendile. Nende üksikisikute nimed, kellele läbipääsuload anti, lisatakse Euroopa Parlamendi ajakohastuste ja teabe alusel automaatselt süsteemi pärast Euroopa Parlamendi otsust lubade andmise kohta. Registreerimisega ei kaasne automaatselt õigust Euroopa Parlamendi läbipääsuloale.

5

(6)  Nimetatud punkt d nõuab, et registreeritud peavad suhetes ELi institutsioonide ning nende liikmete, ametnike ja teiste töötajatega „tagama, et teave, mida nad esitavad registreerimisel ja seejärel registri kohaldamisalasse kuuluva tegevuse raames, on neile teadaolevalt täielik, ajakohastatud ja ei ole eksitav”.

6

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 10. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/188

---

Teisipäev, 10. mai 2011Prespa pargi piirkonna kaitse ja säästev areng ***

P7_TA(2011)0191

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (16581/2010 – C7-0007/2011 – 2010/0300(NLE))

2012/C 377 E/30

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16581/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16581/2010);

| — | võttes arvesse Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu eelnõu (16581/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prespa pargi piirkonna kaitset ja säästvat arengut käsitleva lepingu eelnõu (16581/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0007/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0007/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0078/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0078/2011);

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Albaania Vabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Albaania Vabariigi ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/188

---

Teisipäev, 10. mai 2011Leping, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ***

P7_TA(2011)0192

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (05571/2011 – C7-0068/2011 – 2010/0389(NLE))

2012/C 377 E/31

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05571/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05571/2011);

| — | võttes arvesse lepingu eelnõu sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (05571/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepingu eelnõu sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (05571/2011);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0068/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0068/2011);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust (A7-0142/2011),

| 1. | annab nõusoleku lepingu heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu heakskiitmiseks;

| 2. | kutsub Euroopa Komisjoni üles aktiivselt toetama sadamariigi võetavaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks käsitleva lepingu allkirjastamist, ratifitseerimist ja rakendamist kaubanduslepingute, piirkondlike kalandusorganisatsioonide, kalandusalaste partnerluslepingute ja liidu arengupoliitika kontekstis; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Komisjoni üles aktiivselt toetama sadamariigi võetavaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks käsitleva lepingu allkirjastamist, ratifitseerimist ja rakendamist kaubanduslepingute, piirkondlike kalandusorganisatsioonide, kalandusalaste partnerluslepingute ja liidu arengupoliitika kontekstis;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) peadirektorile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) peadirektorile.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/189 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/189

---

Teisipäev, 10. mai 2011Erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile ***I

P7_TA(2011)0205

Euroopa Parlamendi 10. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (KOM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2012/C 377 E/32

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Ettepanekut muudeti järgmiselt (1):

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Volitus 2a (uus) |
| | võttes arvesse 18. novembri 2010. aasta taotlust Maailma Kaubandusorganisatsioonilt vabastuse saamiseks Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste jaoks; |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi (edaspidi „Pakistan”) vahelised suhted põhinevad 1. septembril 2004. aastal jõustunud koostöölepingul. Selle üks põhieesmärk on edendada kaubavahetuse kasvu ja arengut lepinguosaliste vahel ning luua selleks vajalikud tingimused. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 2a (uus)

võttes arvesse 18. novembri 2010. aasta taotlust Maailma Kaubandusorganisatsioonilt vabastuse saamiseks Euroopa Liidu poolt Pakistanile antavate täiendavate ühepoolsete kaubandussoodustuste jaoks;

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

(1)

Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi (edaspidi „Pakistan”) vahelised suhted põhinevad 1. septembril 2004. aastal jõustunud koostöölepingul. Selle üks põhieesmärk on edendada kaubavahetuse kasvu ja arengut lepinguosaliste vahel ning luua selleks vajalikud tingimused.

| (1) | Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi (edaspidi „Pakistan”) vahelised suhted põhinevad 1. septembril 2004. aastal jõustunud koostöölepingul. Selle üks põhieesmärke on edendada kaubavahetuse kasvu ja arengut lepinguosaliste vahel ning luua selleks vajalikud tingimused.
  Inimõiguste, sealhulgas töötajate põhiõiguste, ja demokraatlike põhimõtete austamine on samuti kõnealuse lepingu oluline osa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi (edaspidi „Pakistan”) vahelised suhted põhinevad 1. septembril 2004. aastal jõustunud koostöölepingul. Selle üks põhieesmärke on edendada kaubavahetuse kasvu ja arengut lepinguosaliste vahel ning luua selleks vajalikud tingimused.
  Inimõiguste, sealhulgas töötajate põhiõiguste, ja demokraatlike põhimõtete austamine on samuti kõnealuse lepingu oluline osa.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | Sellises olukorras on esmane abivahend loomulikult humanitaarabi ja Euroopa Liit on selles vallas hädaolukorra algusest saadik aktiivselt tegutsenud. |
| --- | --- |

(3)

Sellises olukorras on esmane abivahend loomulikult humanitaarabi ja Euroopa Liit on selles vallas hädaolukorra algusest saadik aktiivselt tegutsenud.

| (3) | Sellises olukorras on esmane abivahend loomulikult humanitaarabi ja Euroopa Liit on selles vallas hädaolukorra algusest saadik aktiivselt tegutsenud
  , lubades Pakistanile rohkem kui 415 miljoni euro ulatuses hädaabi
  . |
| --- | --- |

(3)

Sellises olukorras on esmane abivahend loomulikult humanitaarabi ja Euroopa Liit on selles vallas hädaolukorra algusest saadik aktiivselt tegutsenud
  , lubades Pakistanile rohkem kui 415 miljoni euro ulatuses hädaabi
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| (4) | Oluline on kasutada Pakistani hädaolukorrast taastumise
  ja edasise arengu
  toetamiseks kõiki võimalikke vahendeid. |
| --- | --- |

(4)

Oluline on kasutada Pakistani hädaolukorrast taastumise
  ja edasise arengu
  toetamiseks kõiki võimalikke vahendeid.

| (4) | Oluline on kasutada Pakistani hädaolukorrast taastumise toetamiseks kõiki olemasolevaid vahendeid
  , kaasa arvatud välja pakutud erakorralised kaubandusmeetmed, et edendada Pakistani eksporti ja toetada riigi edasist majanduslikku arengut, tagades järjepidevuse ja ühtsuse säilimise kõigil tasanditel, et töötada välja jätkusuutlik pikaajaline strateegia
  . |
| --- | --- |

(4)

Oluline on kasutada Pakistani hädaolukorrast taastumise toetamiseks kõiki olemasolevaid vahendeid
  , kaasa arvatud välja pakutud erakorralised kaubandusmeetmed, et edendada Pakistani eksporti ja toetada riigi edasist majanduslikku arengut, tagades järjepidevuse ja ühtsuse säilimise kõigil tasanditel, et töötada välja jätkusuutlik pikaajaline strateegia
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4a (uus)

| (4a) | Kõnealuse looduskatastroofi tõsidus nõuab kohest ja ulatuslikku reageerimist, mille juures võetaks arvesse Pakistani ja ELi partnerluse geostrateegilist tähtsust, mis on peamiselt seotud Pakistani võtmerolliga terrorismivastases võitluses, toetades samal ajal piirkonna üldist arengut, julgeolekut ja stabiilsust. |
| --- | --- |

(4a)

Kõnealuse looduskatastroofi tõsidus nõuab kohest ja ulatuslikku reageerimist, mille juures võetaks arvesse Pakistani ja ELi partnerluse geostrateegilist tähtsust, mis on peamiselt seotud Pakistani võtmerolliga terrorismivastases võitluses, toetades samal ajal piirkonna üldist arengut, julgeolekut ja stabiilsust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4b (uus)

| (4b) | Ühepoolsete kaubandussoodustuste mõju peaks olema võimalik mõõta konkreetsete tulemustega töökohtade loomise, vaesuse kaotamise ning Pakistani töötava elanikkonna ja vaestega seotud jätkusuutliku arengu valdkonnas. |
| --- | --- |

(4b)

Ühepoolsete kaubandussoodustuste mõju peaks olema võimalik mõõta konkreetsete tulemustega töökohtade loomise, vaesuse kaotamise ning Pakistani töötava elanikkonna ja vaestega seotud jätkusuutliku arengu valdkonnas.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Eelkõige rõhutas Euroopa Ülemkogu oma kindlat otsust anda just Pakistanile suurem juurdepääs ELi turule, vähendades selleks kiiresti ja piiratud tähtajaks Pakistanist imporditavate olulisemate toodete tollimaksusid. |
| --- | --- |

(6)

Eelkõige rõhutas Euroopa Ülemkogu oma kindlat otsust anda just Pakistanile suurem juurdepääs ELi turule, vähendades selleks kiiresti ja piiratud tähtajaks Pakistanist imporditavate olulisemate toodete tollimaksusid.

| (6) | Eelkõige rõhutas Euroopa Ülemkogu oma kindlat otsust anda just Pakistanile suurem juurdepääs ELi turule, vähendades selleks
  erakorraliselt,
  kiiresti ja piiratud tähtajaks Pakistanist imporditavate olulisemate toodete tollimaksusid.
  Pärast kõnealuste volituste saamist esitas komisjon ettepaneku paketi kohta, kus määratakse kindlaks 75 tooterühma, mis on iseloomulikud Pakistani peamistele ekspordivaldkondadele üleujutustes kõige rängemalt kannatanud piirkondades, rõhutades, et Pakistani ELi-suunalise ekspordi suurenemine 100 miljoni euro võrra aastas või veelgi rohkem annaks asjaomasele piirkonnale reaalset, olulist ja väärtuslikku abi. |
| --- | --- |

(6)

Eelkõige rõhutas Euroopa Ülemkogu oma kindlat otsust anda just Pakistanile suurem juurdepääs ELi turule, vähendades selleks
  erakorraliselt,
  kiiresti ja piiratud tähtajaks Pakistanist imporditavate olulisemate toodete tollimaksusid.
  Pärast kõnealuste volituste saamist esitas komisjon ettepaneku paketi kohta, kus määratakse kindlaks 75 tooterühma, mis on iseloomulikud Pakistani peamistele ekspordivaldkondadele üleujutustes kõige rängemalt kannatanud piirkondades, rõhutades, et Pakistani ELi-suunalise ekspordi suurenemine 100 miljoni euro võrra aastas või veelgi rohkem annaks asjaomasele piirkonnale reaalset, olulist ja väärtuslikku abi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6a (uus)

| (6a) | Pakistani ja ELi kaubavahetus koosneb peamiselt tekstiili- ja rõivatoodetest, mis komisjoni andmetel moodustasid 2009. aastal 73,7 % Pakistani ekspordist ELi, kuid lisaks ka etanoolist ja nahktoodetest, mis on tundlikud tööstustooted teatavates liikmesriikides, kus ülemaailmne majanduslangus on tööstusvaldkonna töökohti juba tõsiselt mõjutanud ning need valdkonnad näevad vaeva, et uue ülemaailmse kaubanduskeskkonnaga kohaneda. |
| --- | --- |

(6a)

Pakistani ja ELi kaubavahetus koosneb peamiselt tekstiili- ja rõivatoodetest, mis komisjoni andmetel moodustasid 2009. aastal 73,7 % Pakistani ekspordist ELi, kuid lisaks ka etanoolist ja nahktoodetest, mis on tundlikud tööstustooted teatavates liikmesriikides, kus ülemaailmne majanduslangus on tööstusvaldkonna töökohti juba tõsiselt mõjutanud ning need valdkonnad näevad vaeva, et uue ülemaailmse kaubanduskeskkonnaga kohaneda.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6b (uus)

| (6b) | Tekstiilisektor on Pakistani majanduse jaoks otsustavalt tähtis, moodustades 8,5 % SKPst ja andes tööd 38 %-le tööjõust, kellest ligikaudu poole moodustavad naised. |
| --- | --- |

(6b)

Tekstiilisektor on Pakistani majanduse jaoks otsustavalt tähtis, moodustades 8,5 % SKPst ja andes tööd 38 %-le tööjõust, kellest ligikaudu poole moodustavad naised.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Selleks

  tehakse Pakistanile ühepoolseid kaubandussoodustusi, peatades ajutiselt teatavate Pakistanist eksporditavate olulisemate toodete suhtes tollimaksude kohaldamine. Kaubandussoodustuste kehtestamine
  ei avaldaks
  ELi siseturule
  märkimisväärset
  kahjulikku mõju
  ega mõjutaks
  negatiivselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vähim arenenud liikmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selleks

  tehakse Pakistanile ühepoolseid kaubandussoodustusi, peatades ajutiselt teatavate Pakistanist eksporditavate olulisemate toodete suhtes tollimaksude kohaldamine. Kaubandussoodustuste kehtestamine
  ei avaldaks
  ELi siseturule
  märkimisväärset
  kahjulikku mõju
  ega mõjutaks
  negatiivselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vähim arenenud liikmeid.

| (7) | Arvestades raskustega, mida laastavad üleujutused Pakistani rahvale on põhjustanud,

  on asjakohane teha Pakistanile
  erakorralisi
  ühepoolseid kaubandussoodustusi, peatades ajutiselt teatavate Pakistanist eksporditavate olulisemate toodete suhtes tollimaksude kohaldamise. Kaubandussoodustuste kehtestamine
  tohiks avaldada
  ELi siseturule
  üksnes piiratud
  kahjulikku mõju
  ja ei tohiks
  negatiivselt
  mõjutada
  Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vähim arenenud liikmeid. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades raskustega, mida laastavad üleujutused Pakistani rahvale on põhjustanud,

  on asjakohane teha Pakistanile
  erakorralisi
  ühepoolseid kaubandussoodustusi, peatades ajutiselt teatavate Pakistanist eksporditavate olulisemate toodete suhtes tollimaksude kohaldamise. Kaubandussoodustuste kehtestamine
  tohiks avaldada
  ELi siseturule
  üksnes piiratud
  kahjulikku mõju
  ja ei tohiks
  negatiivselt
  mõjutada
  Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) vähim arenenud liikmeid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7a (uus)

| (7a) | Kõnealuseid meetmeid kavandatakse erakorralise paketi osana, et reageerida eriolukorrale Pakistanis. Need ei tohiks saada pretsedendiks liidu kaubanduspoliitikas muude riikide suhtes. |
| --- | --- |

(7a)

Kõnealuseid meetmeid kavandatakse erakorralise paketi osana, et reageerida eriolukorrale Pakistanis. Need ei tohiks saada pretsedendiks liidu kaubanduspoliitikas muude riikide suhtes.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8a (uus)

| (8a) | Ühepoolsete kaubandussoodustuste tegemine on seotud demokraatia ja inimõiguste aluspõhimõtete austamisega. |
| --- | --- |

(8a)

Ühepoolsete kaubandussoodustuste tegemine on seotud demokraatia ja inimõiguste aluspõhimõtete austamisega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| (9) | Ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks peab Pakistan järgima toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi ning tegema ELiga tõhusat halduskoostööd, et vältida mis tahes pettuse ohtu. Soodustuste ajutise peatamise põhjuste hulka peaksid kuuluma sooduskorra aluseks olevate tingimuste tõsine ja süstemaatiline rikkumine, pettus
  või
  suutmatus teha kaupade päritolu kontrollimiseks halduskoostööd. Komisjonil peaks olema lubatud vajadusel vastu võtta asjakohased ajutised meetmed. |
| --- | --- |

(9)

Ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks peab Pakistan järgima toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi ning tegema ELiga tõhusat halduskoostööd, et vältida mis tahes pettuse ohtu. Soodustuste ajutise peatamise põhjuste hulka peaksid kuuluma sooduskorra aluseks olevate tingimuste tõsine ja süstemaatiline rikkumine, pettus
  või
  suutmatus teha kaupade päritolu kontrollimiseks halduskoostööd. Komisjonil peaks olema lubatud vajadusel vastu võtta asjakohased ajutised meetmed.

| (9) | Erakorraliste
  ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks peab Pakistan järgima toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi ning tegema ELiga tõhusat halduskoostööd, et vältida mis tahes pettuse ohtu. Soodustuste ajutise peatamise põhjuste hulka peaksid kuuluma sooduskorra aluseks olevate tingimuste tõsine ja süstemaatiline rikkumine, pettus, suutmatus teha kaupade päritolu kontrollimiseks halduskoostööd
  või demokraatia ja inimõiguste aluspõhimõtete, sealhulgas töötajate põhiõiguste olukorra tõsine halvenemine Pakistanis
  . Komisjonil peaks olema lubatud vajadusel võtta asjakohaseid ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Erakorraliste
  ühepoolsete kaubandussoodustuste saamiseks peab Pakistan järgima toodete päritolureegleid ja nendega seotud menetlusi ning tegema ELiga tõhusat halduskoostööd, et vältida mis tahes pettuse ohtu. Soodustuste ajutise peatamise põhjuste hulka peaksid kuuluma sooduskorra aluseks olevate tingimuste tõsine ja süstemaatiline rikkumine, pettus, suutmatus teha kaupade päritolu kontrollimiseks halduskoostööd
  või demokraatia ja inimõiguste aluspõhimõtete, sealhulgas töötajate põhiõiguste olukorra tõsine halvenemine Pakistanis
  . Komisjonil peaks olema lubatud vajadusel võtta asjakohaseid ajutisi meetmeid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10a (uus)

| (10a) | Soodustuste tegemise tingimuseks on ka see, et Pakistan hoidub alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast tollimaksude või muude samaväärsete maksude või mis tahes muude piirangute või keeldude säilitamisest, kehtestamisest või suurendamisest mis tahes sellise materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt käesoleva määrusega hõlmatud toodete tootmiseks ja mis on suunatud liidu territooriumile. |
| --- | --- |

(10a)

Soodustuste tegemise tingimuseks on ka see, et Pakistan hoidub alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast tollimaksude või muude samaväärsete maksude või mis tahes muude piirangute või keeldude säilitamisest, kehtestamisest või suurendamisest mis tahes sellise materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt käesoleva määrusega hõlmatud toodete tootmiseks ja mis on suunatud liidu territooriumile.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10b (uus)

| (10b) | Tuleb ette näha ühise tollitariifistiku maksumäärade taaskehtestamine toodete suhtes, mis komisjoni uurimise kohaselt põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus. |
| --- | --- |

(10b)

Tuleb ette näha ühise tollitariifistiku maksumäärade taaskehtestamine toodete suhtes, mis komisjoni uurimise kohaselt põhjustavad või ähvardavad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10c (uus)

| (10c) | Et tagada võimalikult etteulatuv tõhus järelevalve käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordisuundumuste üle, tuleb käesoleva määrusega hõlmatud impordi suhtes kehtestada tollijärelevalve. Järelevalve põhjal tuleks kord kvartalis esitada aruanne käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(10c)

Et tagada võimalikult etteulatuv tõhus järelevalve käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordisuundumuste üle, tuleb käesoleva määrusega hõlmatud impordi suhtes kehtestada tollijärelevalve. Järelevalve põhjal tuleks kord kvartalis esitada aruanne käesoleva määruse kohaldamise ja rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10d (uus)

| (10d) | Pakistanile tehtavate ühepoolsete kaubandussoodustuste kohta tuleks igal aastal anda mõjuhinnang, mille viib läbi komisjon ja mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning mis võimaldab kohanduste tegemist sõltuvalt tegelikust impordimahust ja võimalikest tagajärgedest sektoritele, mida käesolev määrus konkreetselt hõlmab. |
| --- | --- |

(10d)

Pakistanile tehtavate ühepoolsete kaubandussoodustuste kohta tuleks igal aastal anda mõjuhinnang, mille viib läbi komisjon ja mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning mis võimaldab kohanduste tegemist sõltuvalt tegelikust impordimahust ja võimalikest tagajärgedest sektoritele, mida käesolev määrus konkreetselt hõlmab.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| (12) | Arvestades hädaolukorda Pakistanis tuleks käesolevat määrust kohaldada
  alates 1. jaanuarist 2011, juhul kui
  WTO on heaks kiitnud Euroopa Liidu taotluse vabastada EL GATTi artiklite I ja XIII kohastest kohustustest. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades hädaolukorda Pakistanis tuleks käesolevat määrust kohaldada
  alates 1. jaanuarist 2011, juhul kui
  WTO on heaks kiitnud Euroopa Liidu taotluse vabastada EL GATTi artiklite I ja XIII kohastest kohustustest.

| (12) | Arvestades hädaolukorda Pakistanis, tuleks käesolevat määrust kohaldada
  niipea,
  kui WTO on heaks kiitnud Euroopa Liidu taotluse vabastada liit GATTi artiklite I ja XIII kohastest kohustustest. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades hädaolukorda Pakistanis, tuleks käesolevat määrust kohaldada
  niipea,
  kui WTO on heaks kiitnud Euroopa Liidu taotluse vabastada liit GATTi artiklite I ja XIII kohastest kohustustest.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| (13) | Et tagada kaubandussoodustuste kohene ja jätkuv mõju Pakistani majanduse elavdamisele pärast üleujutusi, on soovitav kehtestada kaubandussoodustuste
  kehtivuse lõpu tähtpäevaks 31. detsember 2013
  . |
| --- | --- |

(13)

Et tagada kaubandussoodustuste kohene ja jätkuv mõju Pakistani majanduse elavdamisele pärast üleujutusi, on soovitav kehtestada kaubandussoodustuste
  kehtivuse lõpu tähtpäevaks 31. detsember 2013
  .

| (13) | Et tagada kohene ja jätkuv mõju Pakistani majanduse elavdamisele pärast üleujutusi, on soovitav kehtestada kaubandussoodustuste
  kehtivusajaks üks aasta alates meetmete jõustumisest
  . |
| --- | --- |

(13)

Et tagada kohene ja jätkuv mõju Pakistani majanduse elavdamisele pärast üleujutusi, on soovitav kehtestada kaubandussoodustuste
  kehtivusajaks üks aasta alates meetmete jõustumisest
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2), |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (2),

| (14) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused ajutise peatamise, järelevalve ja kaitsemeetmete osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3). |
| --- | --- |

(14)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused ajutise peatamise, järelevalve ja kaitsemeetmete osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (3).

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| (15) | Kaupade kombineeritud nomenklatuuri muudatused ei tohi põhjustada mingeid olulisi sisulisi muutusi ühepoolsetes kaubandussoodustustes. Komisjonile tuleks seetõttu anda volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha vajalikke muudatusi ja tehnilisi kohandusi nende kaupade loetelus, mille suhtes ühepoolseid kaubandussoodustusi kohaldatakse
  . |
| --- | --- |

(15)

Kaupade kombineeritud nomenklatuuri muudatused ei tohi põhjustada mingeid olulisi sisulisi muutusi ühepoolsetes kaubandussoodustustes. Komisjonile tuleks seetõttu anda volitused võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha vajalikke muudatusi ja tehnilisi kohandusi nende kaupade loetelus, mille suhtes ühepoolseid kaubandussoodustusi kohaldatakse
  .

| (15) | Järelevalve- ja ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust
  ,
  et võtta arvesse nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega
  .
  Sama kehtib soodustuste peatamise suhtes juhul, kui sooduskorra kehtestamise aluseks olevad tingimused ei ole täidetud, sest komisjon tegutseb seejuures ainult faktiliste tõendite alusel ja ei ole kohustatud arvestama poliitilisi kaalutlusi. |
| --- | --- |

(15)

Järelevalve- ja ajutiste kaitsemeetmete vastuvõtmiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust
  ,
  et võtta arvesse nende meetmete toimet ja nende järgnevuse loogikat seoses lõplike kaitsemeetmete vastuvõtmisega
  .
  Sama kehtib soodustuste peatamise suhtes juhul, kui sooduskorra kehtestamise aluseks olevad tingimused ei ole täidetud, sest komisjon tegutseb seejuures ainult faktiliste tõendite alusel ja ei ole kohustatud arvestama poliitilisi kaalutlusi.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15a (uus)

| (15a) | Et teha vajalikud tehnilised kohandused kaupade nimekirjas, mille suhtes ühepoolsed kaubandussoodustused kehtivad, ning kehtestada tariifikvoodid, kui käesoleva määruse kohase impordi mahud ületavad teatava taseme, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks, et kajastada kombineeritud nomenklatuuri muudatusi ja kehtestada uusi tariifikvoote. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.




  Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(15a)

Et teha vajalikud tehnilised kohandused kaupade nimekirjas, mille suhtes ühepoolsed kaubandussoodustused kehtivad, ning kehtestada tariifikvoodid, kui käesoleva määruse kohase impordi mahud ületavad teatava taseme, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks, et kajastada kombineeritud nomenklatuuri muudatusi ja kehtestada uusi tariifikvoote. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt ca (uus)

| (ca) | Pakistan hoidub tollimaksude või muude samaväärsete maksude või mis tahes muude piirangute või keeldude säilitamisest, kehtestamisest ja suurendamisest mis tahes materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt käesoleva määrusega hõlmatud toodete tootmiseks, mis on suunatud liidu territooriumile; |
| --- | --- |

(ca)

Pakistan hoidub tollimaksude või muude samaväärsete maksude või mis tahes muude piirangute või keeldude säilitamisest, kehtestamisest ja suurendamisest mis tahes materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt käesoleva määrusega hõlmatud toodete tootmiseks, mis on suunatud liidu territooriumile;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt cb (uus)

| (cb) | järgitakse 1994. aasta GATTi lepingu artiklit XI ja selle tõlgendusmärkusi. Selleks hoidub Pakistan mis tahes keeldude või piirangute vastuvõtmisest või säilitamisest sellise materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt I ja II lisas loetletud toodete tootmiseks; |
| --- | --- |

(cb)

järgitakse 1994. aasta GATTi lepingu artiklit XI ja selle tõlgendusmärkusi. Selleks hoidub Pakistan mis tahes keeldude või piirangute vastuvõtmisest või säilitamisest sellise materjali ekspordile või ekspordiks müügile, mida kasutatakse peamiselt I ja II lisas loetletud toodete tootmiseks;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt cc (uus)

| (cc) | Pakistan hoidub uute tollimaksude või muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärineva impordi suhtes, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või lõivude suurendamisest või mis tahes muude piirangute kehtestamisest. |
| --- | --- |

(cc)

Pakistan hoidub uute tollimaksude või muude samaväärsete maksude ja uute koguseliste piirangute või muude samaväärsete meetmete kehtestamisest liidust pärineva impordi suhtes, samuti olemasolevate tollimaksumäärade või lõivude suurendamisest või mis tahes muude piirangute kehtestamisest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1a (uus)

1a.
     
  Ilma et see piiraks lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaldamist, on artiklis 1 osutatud sooduskorra saamise tingimuseks inimõiguste, sealhulgas töötajate põhiõiguste, ning demokraatia aluspõhimõtete austamine Pakistani poolt.

Kui Pakistan võtab vastu inimõigusi või töötajate õigusi, soolist võrdõiguslikkust või usuvabadust piiravaid meetmeid või toetab või abistab mingil moel terroriorganisatsioone, teeb komisjon viivitamata ettepaneku käesoleva määruse kehtetuks tunnistamiseks.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3a (uus)

Artikkel 3a

Tariifikvootide kiireloomuline kehtestamine

1.
     
  Kui I lisas loetletud toote impordi maht Pakistanist suureneb 2010. aasta sama perioodiga võrreldes 20 % või rohkem, on komisjonil õigus kehtestada kõnealuse toote impordi suhtes tariifikvoot ning delegeeritud õigusakti abil kiireloomuliselt muuta I ja II lisa. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 7a sätestatud menetlust.

2.
     
  Käesolevas artiklis osutatud tariifikvootide kehtestamise aluseks on artiklis 9b osutatud tollijärelevalve abil saadud andmed.

3.
     
  Tariifikvoot kujutab endast tollimaksuvaba kvooti, millega piiratakse selliste toodete importi 2010. aasta sama ajavahemiku mahuga võrreldes 20 % võrra suurema mahu juures. Pärast delegeeritud õigusakti jõustumist kohaldatakse nimetatud tariifikvooti ületava impordi puhul enamsoodustusrežiimi või muid kohaldatavaid tollimakse.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

Lisade
  muutmine

Lisade
  tehniline kohandamine

Komisjon võib

  artikli 5 kohaselt võtta vastu delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks, et viia sisse kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide
  muutmisest tulenevad muudatused ja
  vajalikud tehnilised kohandused.

Komisjonil on õigus
  võtta kooskõlas artikliga 5 vastu delegeeritud õigusakte lisade muutmiseks, et viia sisse kombineeritud nomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide
  muutmise tõttu
  vajalikud tehnilised kohandused.

Komisjonile esimeses lõigus antud volitused ei anna talle ühelgi juhul võimalust lisada täiendavaid tooteid, mis ei sisaldu käesoleva määruse I ja II lisas esitatud loeteludes.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse
  määramata ajaks
  õigus võtta vastu
  artiklis 4
  osutatud delegeeritud õigusakte.

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu
  artiklites 3a ja 4
  osutatud delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel
  .

2.
     
  Artiklites 3a ja 4 osutatud volitused delegeeritakse komisjonile käesoleva määruse kehtivusajaks.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 3a ja 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

2
  .   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4
  .   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 6 ja 7 sätestatud tingimusi
  .

5.
     
  Artikli 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra
  .

Kui käesolev muudatusettepanek vastu võetakse, jäetakse artiklid 6 ja 7 välja.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7a (uus)

Artikkel 7a

Kiirmenetlus

1.
     
  Kiirmenetluse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kooskõlas artiklis 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks viivitamata pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväiteid.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

Komiteemenetlus

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab tolliseadustiku komitee.

1.   Komisjoni abistab tolliseadustiku komitee.
  Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1 a.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Lõikes 1 nimetatud meetmed võetakse vastu
  artiklis 8
  osutatud
  menetluse kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmed võetakse vastu
  kooskõlas artikli 8 lõikes 1 a
  osutatud
  nõuandemenetlusega
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9a (uus)

Artikkel 9a

Kaitsemeetmed

1.
     
  Kui I või II lisas nimetatud ja Pakistanist pärit toodet imporditakse tingimustel, mis põhjustavad või võivad põhjustada tõsiseid raskusi samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjatele liidus, võidakse kõnealuse toote suhtes igal ajal uuesti kehtestada ühise tollitariifistiku maksumäärad (edaspidi „kaitsemeede”).

2.
     
  Komisjon võtab liikmesriigi, juriidilise isiku või liidu tootmisharu nimel tegutseva iseseisva õigusvõimeta ühingu taotlusel või omal algatusel ühe kuu jooksul vastu ametliku otsuse uurimise algatamise kohta. Kui komisjon otsustab algatada uurimise, avaldab ta Euroopa Liidu Teatajas selle kohta teadaande. Teadaandes esitatakse saadud teabe kokkuvõte ja märgitakse, et mis tahes asjakohane teave tuleb saata komisjonile. Teadaandes nimetatakse ajavahemik kestusega kuni üks kuu alates teadaande avaldamise kuupäevast, mille jooksul huvitatud pooled võivad kirjalikult esitada oma seisukohad.

3

  .   
  Komisjon hangib kogu teabe, mida ta vajalikuks peab, ning võib saadud teavet Pakistani ja mis tahes muu asjakohase allika abiga kontrollida. Kui liikmesriik, kelle territooriumil kontrollimine toimub, seda taotleb, võivad komisjoni abistada selle liikmesriigi ametnikud

  .

4.
     
  Tõsiste raskuste esinemist uurides võtab komisjon vastava teabe kättesaadavuse korral arvesse muu hulgas järgmisi liidu tootjatega seotud asjaolusid:

| — | turuosa, |
| --- | --- |

—

turuosa,

| — | toodang, |
| --- | --- |

—

toodang,

| — | varud, |
| --- | --- |

—

varud,

| — | tootmisvõimsus, |
| --- | --- |

—

tootmisvõimsus,

| — | mahu ärakasutamine, |
| --- | --- |

—

mahu ärakasutamine,

| — | tööhõive, |
| --- | --- |

—

tööhõive,

| — | import, |
| --- | --- |

—

import,

| — | hinnad. |
| --- | --- |

—

hinnad.

5.
     
  Uurimine viiakse lõpule viivitamata, kuid mitte hiljem kui neli kuud pärast lõikes 2 osutatud teadaande avaldamist. Erandjuhtudel võib komisjon seda tähtaega pikendada kuni ühe kuu võrra.

6.
     
  Kriitilises olukorras, kus viivitamine võib põhjustada kahju, mida on hiljem raske heastada, võib komisjon rakendusaktide abil vastu võtta ajutisi kaitsemeetmeid, lähtudes lõikes 4 nimetatud tegurite põhjal antud eelhinnangust, mille kohaselt on piisavalt tõendeid käesoleva määrusega hõlmatud toote impordi kasvu kohta pärast käesoleva määruse kohaselt toimunud tollimaksude kohaldamise peatamist, ning selle kohta, et nimetatud import ohustab liidu tööstust või põhjustab sellele tõsiseid raskusi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 1 a osutatud nõuandemenetlusega. Ajutised meetmed kehtivad kuni 200 päeva.

7.
     
  Komisjon teeb lõpliku kaitsemeetme kehtestamise kohta otsuse kooskõlas artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9b (uus)

Artikkel 9b

Järelevalvemeetmed

1.
     
  Kui mõne I lisas loetletud Pakistanist pärit toote impordi arengusuund on selline, et see võib viia ühe artikli 9a lõikes 1 nimetatud olukorrani, võib komisjon teha otsuse allutada selle toote import liidu eelnevale järelevalvele.

2.
     
  Komisjon võtab järelevalvemeetmed vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 1a osutatud nõuandemenetlusega.

3.
     
  Järelevalvemeetmed on piiratud kehtivusajaga. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse teise poolaasta lõpul.

4.
     
  Järelevalve tagab õigeaegsed ja ajakohastatud andmed koguste ja väärtuste kohta. Andmed tehakse viivitamata kättesaadavaks liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile ja ettevõtjatele.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

2.   
  Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011, tingimusel et selles sätestatud tollisoodustused on lubatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni antud vabastusega. Juhul kui Maailma Kaubandusorganisatsioon annab vabastuse pärast 1. jaanuari 2011
  , kohaldatakse määrust alates sellest kuupäevast, mil jõustub WTO vabastus.

2.   
  Käesolevat määrust kohaldatakse tingimusel, et WTO annab liidule vabastuse, mis võimaldab käesolevas määruses sätestatud tollisoodustusi kohaldada, seetõttu
  kohaldatakse määrust alates sellest kuupäevast, mil jõustub WTO vabastus.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

3.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles teavitab ettevõtjaid Maailma Kaubandusorganisatsiooni vabastuse andmise kuupäevast.
  Pärast 1. jaanuari 2011 on nimetatud kuupäev see kuupäev, millest alates kohaldatakse tollisoodustusi lõike 2 teise lause kohaselt.

3.   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teadaande, milles teavitab ettevõtjaid Maailma Kaubandusorganisatsiooni vabastuse andmise kuupäevast.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  kuni 31. detsembrini 2013
  .

4.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  12 kuu jooksul pärast selle jõustumist
  .
  Komisjon esitab enne seda kuupäeva Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse mõju hindamise aruande. Komisjoni koostatava uue seadusandliku ettepaneku alusel otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu, kas pikendada käesoleva määruse kohaldamist veel aasta võrra.

Muudatusettepanek 39/rev

Ettepanek võtta vastu määrus

I Lisa

KOMISJONI ETTEPANEK

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 5208 39 00 | MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST |
| 5209 39 00 | MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST, PINDTIHEDUSEGA ÜLE 200 G/M2 |
| 6115 95 00 | PUUVILLASED SUKKPÜKSID, RETUUSID, SUKAD, PÕLVIKUD, SOKID JM SUKKTOOTED, SH KAMASSID (JALATSIPEALSED), SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD (V.A. TUGISUKAD, SUKKPÜKSID JA RETUUSID, NAISTE SUKAD JA PÕLVIKUD ÜHEKORDSE LÕNGA JOONTIHEDUSEGA ALLA 67 DETSITEKSI) |
| 6204 62 31 | NAISTE JA TÜDRUKUTE PUUVILLASED DENIMIST PÜKSID JA PÕLVPÜKSID, V.A. TÖÖ- JA AMETIRÕIVAD |
| 6211 42 90 | PUUVILLASED NAISTE- JA TÜDRUKUTERÕIVAD |
| 6302 60 00 | VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD PUUVILLASEST FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST |
| 6302 91 00 | PUUVILLASED VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD, V.A. FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST |

CN-kood

Kauba kirjeldus

5208 39 00

MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST

5209 39 00

MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST, PINDTIHEDUSEGA ÜLE 200 G/M2

6115 95 00

PUUVILLASED SUKKPÜKSID, RETUUSID, SUKAD, PÕLVIKUD, SOKID JM SUKKTOOTED, SH KAMASSID (JALATSIPEALSED), SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD (V.A. TUGISUKAD, SUKKPÜKSID JA RETUUSID, NAISTE SUKAD JA PÕLVIKUD ÜHEKORDSE LÕNGA JOONTIHEDUSEGA ALLA 67 DETSITEKSI)

6204 62 31

NAISTE JA TÜDRUKUTE PUUVILLASED DENIMIST PÜKSID JA PÕLVPÜKSID, V.A. TÖÖ- JA AMETIRÕIVAD

6211 42 90

PUUVILLASED NAISTE- JA TÜDRUKUTERÕIVAD

6302 60 00

VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD PUUVILLASEST FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST

6302 91 00

PUUVILLASED VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD, V.A. FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |
| välja jäetud | välja jäetud |

CN-kood

Kauba kirjeldus

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

II Lisa

KOMISJONI ETTEPANEK

| JRK-NR | CN-kood | Kauba kirjeldus | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | DENATUREERIMATA ETÜÜLALKOHOL ALKOHOLISISALDUSEGA VÄHEMALT 80 % MAHUST | 100 000 TONNI | 100 000 TONNI | 100 000 TONNI |

JRK-NR

CN-kood

Kauba kirjeldus

2011

2012

2013

09.2401

2207 10 00

DENATUREERIMATA ETÜÜLALKOHOL ALKOHOLISISALDUSEGA VÄHEMALT 80 % MAHUST

100 000 TONNI

100 000 TONNI

100 000 TONNI

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEK

| JRK-NR | CN-kood | Kauba kirjeldus | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2401 | 2207 10 00 | DENATUREERIMATA ETÜÜLALKOHOL ALKOHOLISISALDUSEGA VÄHEMALT 80 % MAHUST | 80 000
  TONNI | 80 000
  TONNI |
| | 5208 39 00 | MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST | 1 685 TONNI | 1 685 TONNI |
| | 5209 39 00 | MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST, PINDTIHEDUSEGA ÜLE 200 G/M2 | 3 002 TONNI | 3 002 TONNI |
| | 6115 95 00 | PUUVILLASED SUKKPÜKSID, RETUUSID, SUKAD, PÕLVIKUD, SOKID JM SUKKTOOTED, SH KAMASSID (JALATSIPEALSED), SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD (V.A TUGISUKAD, SUKKPÜKSID JA RETUUSID, NAISTE SUKAD JA PÕLVIKUD ÜHEKORDSE LÕNGA JOONTIHEDUSEGA ALLA 67 DETSITEKSI) | 9 052 TONNI | 9 052 TONNI |
| | 6204 62 31 | NAISTE JA TÜDRUKUTE PUUVILLASED DENIMIST PÜKSID JA PÕLVPÜKSID, V.A TÖÖ- JA AMETIRÕIVAD | 7 571 TONNI | 7 571 TONNI |
| | 6211 42 90 | PUUVILLASED NAISTE- JA TÜDRUKUTERÕIVAD | 386 TONNI | 386 TONNI |
| | 6302 60 00 | VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD PUUVILLASEST FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST | 41 905 TONNI | 41 905 TONNI |
| | 6302 91 00 | PUUVILLASED VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD, V.A FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST | 9 997 TONNI | 9 997 TONNI |

JRK-NR

CN-kood

Kauba kirjeldus

2011

2012

09.2401

2207 10 00

DENATUREERIMATA ETÜÜLALKOHOL ALKOHOLISISALDUSEGA VÄHEMALT 80 % MAHUST

80 000
  TONNI

80 000
  TONNI

5208 39 00

MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST

1 685 TONNI

1 685 TONNI

5209 39 00

MUU VÄRVITUD PUUVILLANE RIIE PUUVILLASISALDUSEGA VÄHEMALT 85 % MASSIST, PINDTIHEDUSEGA ÜLE 200 G/M2

3 002 TONNI

3 002 TONNI

6115 95 00

PUUVILLASED SUKKPÜKSID, RETUUSID, SUKAD, PÕLVIKUD, SOKID JM SUKKTOOTED, SH KAMASSID (JALATSIPEALSED), SILMKOELISED VÕI HEEGELDATUD (V.A TUGISUKAD, SUKKPÜKSID JA RETUUSID, NAISTE SUKAD JA PÕLVIKUD ÜHEKORDSE LÕNGA JOONTIHEDUSEGA ALLA 67 DETSITEKSI)

9 052 TONNI

9 052 TONNI

6204 62 31

NAISTE JA TÜDRUKUTE PUUVILLASED DENIMIST PÜKSID JA PÕLVPÜKSID, V.A TÖÖ- JA AMETIRÕIVAD

7 571 TONNI

7 571 TONNI

6211 42 90

PUUVILLASED NAISTE- JA TÜDRUKUTERÕIVAD

386 TONNI

386 TONNI

6302 60 00

VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD PUUVILLASEST FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST

41 905 TONNI

41 905 TONNI

6302 91 00

PUUVILLASED VANNILINAD, KÄTERÄTIKUD NING KÖÖGIRÄTIKUD, V.A FROTEERÄTIKURIIDEST VÕI SAMALAADSEST FROTEERIIDEST

9 997 TONNI

9 997 TONNI

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0069/2011).

(2)  

  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(3)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/203 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/203

---

Teisipäev, 10. mai 2011Üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks ***I

P7_TA(2011)0206

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks (KOM(2010)0344 – C7-0172/2010 – 2010/0197(COD))

2012/C 377 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0344); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0344);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0172/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0172/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0148/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A7-0148/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 10. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks

[ME 1 kui ei ole märgitud teisiti]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

olles toiminud seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lissaboni lepingu jõustumise järel kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ühise kaubanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste nimekirja. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses. Järelikult võib selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit. Vastavalt aluslepingu artikli 2 lõikele 1 võivad liikmesriigid seda teha ainult juhul, kui liit neile selleks volituse annab. |
| --- | --- |

(1)

Lissaboni lepingu jõustumise järel kuuluvad välismaised otseinvesteeringud ühise kaubanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste nimekirja. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artikli 3 lõike 1 punktile e on ühine kaubanduspoliitika liidu ainupädevuses. Järelikult võib selles valdkonnas õiguslikult siduvaid akte menetleda ja vastu võtta ainult liit. Vastavalt aluslepingu artikli 2 lõikele 1 võivad liikmesriigid seda teha ainult juhul, kui liit neile selleks volituse annab.

| (2) | Lisaks on aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühised eeskirjad kapitali liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning siia hulka kuulub ka investeeringutega seotud kapitali liikumine. Liikmesriikide sõlmitud rahvusvahelised lepingud välisinvesteeringute kohta võivad neid eeskirju kahjustada. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühised eeskirjad kapitali liikumise kohta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning siia hulka kuulub ka investeeringutega seotud kapitali liikumine. Liikmesriikide sõlmitud rahvusvahelised lepingud välisinvesteeringute kohta võivad neid eeskirju kahjustada.

| (3) | Lissaboni lepingu jõustumise ajal oli liikmesriikidel märkimisväärsel hulgal kolmandate riikidega sõlmitud investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid. Alusleping ei sisalda selgesõnalisi üleminekusätteid selliste lepingute kohta, mis nüüd kuuluvad liidu ainupädevusse. Lisaks võivad mõned neist lepingutest sisaldada sätteid, mis kahjustavad aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühiseid eeskirju kapitali liikumise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni lepingu jõustumise ajal oli liikmesriikidel märkimisväärsel hulgal kolmandate riikidega sõlmitud investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid. Alusleping ei sisalda selgesõnalisi üleminekusätteid selliste lepingute kohta, mis nüüd kuuluvad liidu ainupädevusse. Lisaks võivad mõned neist lepingutest sisaldada sätteid, mis kahjustavad aluslepingu kolmanda osa IV jaotise 4. peatükis sätestatud ühiseid eeskirju kapitali liikumise kohta.

| (4) | Kuigi kahepoolsed lepingud jäävad rahvusvahelise avaliku õiguse alusel liikmesriikidele siduvaks ning need asendatakse järk-järgult liidu tulevaste samasisuliste lepingutega, nõuavad nende jätkuva kehtivuse tingimused ja suhe investeeringuid käsitleva liidu poliitikaga, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitikaga, asjakohast juhtimist. See suhe areneb edasi sedamööda, kuidas liit
  teostab
  oma
  ühise investeerimispoliitika alast
  pädevust
  , mille põhieesmärk on luua kõikide liikmesriikide investorite jaoks võrdselt parim võimalik investeeringute kaitse süsteem ja võrdsed investeerimistingimused kolmandate riikide turgudel
  .
  Kuna uus investeerimispoliitika töötatakse välja liikmesriikide sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute üleminekuaegset kehtivust silmas pidades, tuleks selle raames tunnustada nende investorite õigusi, kelle investeeringutele kõnealused lepingud laienevad, ja tagada nende õiguskindlus. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi kahepoolsed lepingud jäävad rahvusvahelise avaliku õiguse alusel liikmesriikidele siduvaks ning need asendatakse järk-järgult liidu tulevaste samasisuliste lepingutega, nõuavad nende jätkuva kehtivuse tingimused ja suhe investeeringuid käsitleva liidu poliitikaga, sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitikaga, asjakohast juhtimist. See suhe areneb edasi sedamööda, kuidas liit
  teostab
  oma
  ühise investeerimispoliitika alast
  pädevust
  , mille põhieesmärk on luua kõikide liikmesriikide investorite jaoks võrdselt parim võimalik investeeringute kaitse süsteem ja võrdsed investeerimistingimused kolmandate riikide turgudel
  .
  Kuna uus investeerimispoliitika töötatakse välja liikmesriikide sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute üleminekuaegset kehtivust silmas pidades, tuleks selle raames tunnustada nende investorite õigusi, kelle investeeringutele kõnealused lepingud laienevad, ja tagada nende õiguskindlus.

| (5) | ELi investorite ja nende kolmandates riikides tehtud investeeringute ning ka välisinvestoreid ja -investeeringuid vastu võtvate liikmesriikide huvides peaksid kahepoolsed lepingud, milles määratakse kindlaks ja garanteeritakse investeerimistingimused, jõusse jääma.
  Komisjon peaks rakendama vajalikke meetmeid liikmesriikide kõikide olemasolevate kahepoolsete investeeringuid käsitlevate lepingute järkjärguliseks asendamiseks uute, kogu ELi hõlmavate lepingutega. [ME 6] |
| --- | --- |

(5)

ELi investorite ja nende kolmandates riikides tehtud investeeringute ning ka välisinvestoreid ja -investeeringuid vastu võtvate liikmesriikide huvides peaksid kahepoolsed lepingud, milles määratakse kindlaks ja garanteeritakse investeerimistingimused, jõusse jääma.
  Komisjon peaks rakendama vajalikke meetmeid liikmesriikide kõikide olemasolevate kahepoolsete investeeringuid käsitlevate lepingute järkjärguliseks asendamiseks uute, kogu ELi hõlmavate lepingutega. [ME 6]

| (6) | Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidel tuleks lubada investeeringuid käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid
  kehtivana
  hoida või jõustada. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidel tuleks lubada investeeringuid käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid
  kehtivana
  hoida või jõustada.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidele antakse volitus investeeringuid käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid
  kehtivana hoida,
  muuta või sõlmida. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikidele antakse volitus investeeringuid käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid
  kehtivana hoida,
  muuta või sõlmida.

| (8) | Kuna luba
  kehtivana hoida
  , muuta või sõlmida käosoleva määrusega hõlmatud lepinguid antakse valdkonnas, mis kuulub liidu ainupädevusse, tuleb seda pidada
  üleminekumeetmeks
  . Selline luba ei piira aluslepingu artikli 258 kohaldamist juhtudel, mil liikmesriik ei täida aluslepingutest tulenevaid kohustusi, välja arvatud juhtudel, mil täitmata jätmine on seotud vastuoludega pädevuste jagunemises liidu ja tema liikmesriikide vahel.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Kuna luba
  kehtivana hoida
  , muuta või sõlmida käosoleva määrusega hõlmatud lepinguid antakse valdkonnas, mis kuulub liidu ainupädevusse, tuleb seda pidada
  üleminekumeetmeks
  . Selline luba ei piira aluslepingu artikli 258 kohaldamist juhtudel, mil liikmesriik ei täida aluslepingutest tulenevaid kohustusi, välja arvatud juhtudel, mil täitmata jätmine on seotud vastuoludega pädevuste jagunemises liidu ja tema liikmesriikide vahel.

▐

| (9) | Komisjon
  peaks
  tühistama loa sõlmida kolmanda riigiga leping
  , kui
  komisjoni peetud läbirääkimiste tulemusena sama kolmanda riigiga sõlmitud investeeringuid käsitlev liidu leping on juba ratifitseeritud. Komisjon võib tühistada loa sõlmida leping, kui see
  on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel,
  või
  kui
  see kujutab endast tõsist takistust tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate liidu lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  . Ka on võimalik luba tühistada juhul, kui nõukogu ei võta ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, vastu otsust investeeringuid käsitlevate läbirääkimiste alustamiseks loa andmise kohta.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Komisjon
  peaks
  tühistama loa sõlmida kolmanda riigiga leping
  , kui
  komisjoni peetud läbirääkimiste tulemusena sama kolmanda riigiga sõlmitud investeeringuid käsitlev liidu leping on juba ratifitseeritud. Komisjon võib tühistada loa sõlmida leping, kui see
  on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel,
  või
  kui
  see kujutab endast tõsist takistust tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate liidu lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  . Ka on võimalik luba tühistada juhul, kui nõukogu ei võta ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, vastu otsust investeeringuid käsitlevate läbirääkimiste alustamiseks loa andmise kohta.

▐

| (10) | Hiljemalt
  kümme
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse ▐ kohaldamise kohta. ▐ Kui liikmesriikide sõlmitud kahepoolseid lepinguid kolmandate riikidega ei asendata investeeringuid käsitlevate liidu lepingutega või ei lõpetata muul viisil, jäävad need rahvusvahelise õiguse kohaselt osapooltele siduvaks. |
| --- | --- |

(10)

Hiljemalt
  kümme
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse ▐ kohaldamise kohta. ▐ Kui liikmesriikide sõlmitud kahepoolseid lepinguid kolmandate riikidega ei asendata investeeringuid käsitlevate liidu lepingutega või ei lõpetata muul viisil, jäävad need rahvusvahelise õiguse kohaselt osapooltele siduvaks.

| (11) | Käesoleva määruse alusel lubatud lepingud
  või
  luba alustada läbirääkimisi ▐ uue kahepoolse lepingu sõlmimiseks kolmanda riigiga ei tohi mitte mingil juhul
  kujutada endast tõsist takistust liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  . |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse alusel lubatud lepingud
  või
  luba alustada läbirääkimisi ▐ uue kahepoolse lepingu sõlmimiseks kolmanda riigiga ei tohi mitte mingil juhul
  kujutada endast tõsist takistust liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  .

| (12) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et konfidentsiaalseks peetavat teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2). |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et konfidentsiaalseks peetavat teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2).

| (13) | Liikmesriikide omavahelised investeeringuid käsitlevad lepingud ei
  kuulu
  käesoleva määruse reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide omavahelised investeeringuid käsitlevad lepingud ei
  kuulu
  käesoleva määruse reguleerimisalasse.

| (14) | On vaja ette näha teatav kord, mis tagaks, et käesoleva määruse alusel säilitatavad lepingud jäävad toimima, sealhulgas ka vaidluste lahendamise osas, austades samal ajal liidu ainupädevust. |
| --- | --- |

(14)

On vaja ette näha teatav kord, mis tagaks, et käesoleva määruse alusel säilitatavad lepingud jäävad toimima, sealhulgas ka vaidluste lahendamise osas, austades samal ajal liidu ainupädevust.

| (15) | Et tagada ühetaolised tingimused
  käesoleva määruse rakendamiseks
  , tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi
  tuleks
  teostada
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011
  , millega kehtestatakse
  eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
  komisjoni
  rakendamisvolituste teostamise suhtes (3)

  , |
| --- | --- |

(15)

Et tagada ühetaolised tingimused
  käesoleva määruse rakendamiseks
  , tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi
  tuleks
  teostada
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011
  , millega kehtestatakse
  eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
  komisjoni
  rakendamisvolituste teostamise suhtes (3)

  ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

Reguleerimisala

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja kord, mille kohaselt liikmesriikidel lubatakse
  kehtivana
  hoida, muuta või sõlmida kolmandate riikidega investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid.

II   PEATÜKK

Luba lepinguid
  kehtivana
  hoida

Artikkel 2

Komisjonile teatamine

Kolmekümne päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest teatavad liikmesriigid komisjonile kõikidest investeeringuid käsitlevatest kahepoolsetest lepingutest, mille nad on sõlminud
  ja/või allkirjastanud
  kolmandate riikidega enne käesoleva määruse jõustumist ja mida nad tahavad käesoleva peatüki alusel kas
  kehtivana
  hoida või jõustuda lasta. Sellistele teadetele lisatakse ka nende kahepoolsete lepingute koopiad.
  Liikmesriigid teatavad komisjonile ka kõnealuste lepingute staatuse tulevastest muudatustest.

Artikkel 3

Luba lepinguid
  kehtivana
  hoida

Olenemata liidu pädevusest investeeringute valdkonnas ja ilma, et see piiraks liikmesriikide muid liidu õigusest tulenevaid kohustusi, on liikmesriikidel aluslepingu artikli 2 lõike 1 kohaselt lubatud
  kehtivana
  hoida investeeringuid käsitlevaid kahepoolseid lepinguid, millest on käesoleva määruse artikli 2 kohaselt teatatud.

Artikkel 4

Avaldamine

1.   Iga kaheteistkümne kuu järel avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas loetelu artikli 2 või artikli 11 lõike 7 alusel teatatud lepingutest.

2.   Esimene lõikes 1 osutatud lepingute nimekiri avaldatakse hiljemalt kolm kuud pärast artiklis 2 sätestatud teatamistähtaega.

Artikkel 5

Läbivaatamine

1.   Komisjon
  võib
  artikli 2 alusel teatatud lepingud läbi
  vaadata
  , hinnates ▐, kas lepingud:

| a) | on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või
  ▐ |
| --- | --- |

a)

on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või

▐

| b) | kujutavad endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel kolmandate riikidega
  . |
| --- | --- |

b)

kujutavad endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel kolmandate riikidega
  .

▐

2.   Hiljemalt
  kümme
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ▐ aruande
  kolmandate riikidega sõlmitud olemasolevate investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute
  läbivaatamise
  hetkeseisu kohta
  .

▐

Artikkel 6

Loa tühistamine

1.   
  Artiklis 3 sätestatud luba tühistatakse, kui liit on juba ratifitseerinud komisjoni peetud läbirääkimiste tulemusena sama kolmanda riigiga sõlmitud investeeringuid käsitleva lepingu.

Artiklis 3 sätestatud luba võidakse tühistada, kui:

| a) | leping on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või
  ▐ |
| --- | --- |

a)

leping on vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või

▐

| b) | leping kujutab endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  või |
| --- | --- |

b)

leping kujutab endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  või

| c) | nõukogu ei ole ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, võtnud vastu otsust anda luba läbirääkimiste alustamiseks lepingu üle, mis osaliselt või täielikult kattub artikli 2 kohaselt teatatud lepinguga. |
| --- | --- |

c)

nõukogu ei ole ühe aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on teinud aluslepingu artikli 218 lõike 3 kohase soovituse, võtnud vastu otsust anda luba läbirääkimiste alustamiseks lepingu üle, mis osaliselt või täielikult kattub artikli 2 kohaselt teatatud lepinguga.

2.   Kui komisjon arvab, et on põhjust artiklis 3 sätestatud luba tühistada, esitab ta asjaomasele liikmesriigile põhjendatud arvamuse ▐. Komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel toimuvad konsultatsioonid.
  Nimetatud konsultatsioonid võivad sisaldada liikmesriikide jaoks võimalust kolmanda riigiga lepingu üle kokkulepitud ajavahemiku jooksul uuesti läbirääkimisi pidada.

3.   Kui lõikes 2 osutatud konsultatsioonidel ei suudeta küsimust
  antud ajavahemiku jooksul
  lahendada,
  võib
  komisjon
  tühistada
  asjaomasele lepingule antud loa
  või teha nõukogule vajaduse korral ettepaneku anda luba pidada läbirääkimisi investeeringuid käsitleva liidu lepingu üle vastavalt aluslepingu artikli 207 lõikele 3
  . Komisjon teeb loa tühistamise otsuse artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras. Otsus sisaldab nõuet, et liikmesriik võtab asjakohased meetmed ning lõpetab vajaduse korral vastava lepingu.

4.   Kui luba on tühistatud, kustutab komisjon lepingu artiklis 4 osutatud nimekirjast.

III   PEATÜKK

Luba lepinguid muuta või sõlmida

Artikkel 7

Luba lepinguid muuta või sõlmida

Kui artiklites 8–12 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, on liikmesriigil luba astuda kolmanda riigiga läbirääkimistesse, et muuta olemasolevat
  kahepoolset
  investeeringuid käsitlevat lepingut või sõlmida
  kolmanda riigiga
  uus
  investeeringuid käsitlev leping
  .

Artikkel 8

Komisjonile teatamine

1.   Kui liikmesriik kavatseb alustada läbirääkimisi, et muuta olemasolevat kolmanda riigiga sõlmitud
  kahepoolset
  investeeringuid käsitlevat lepingut või sõlmida
  kolmanda riigiga
  uus
  investeeringuid käsitlev leping
  , teatab ta oma kavatsusest kirjalikult komisjonile.

2.   Sellisele teatele lisatakse vastavad dokumendid ja märge sätete kohta, mille üle läbirääkimisi peetakse, läbirääkimiste eesmärk ja muu asjakohane teave. Kui tehakse muudatusi olemasolevasse lepingusse, märgitakse teatesse sätted, mis kavatsetakse uuesti läbi rääkida.

3.   Komisjon teeb teate ning taotluse korral ka sellele lisatud dokumendid kättesaadavaks teistele liikmesriikidele, kui artiklis 14 sätestatud konfidentsiaalsusnõuetest ei tulene teisiti.

4.
     
  Kui liikmesriik kavatseb sõlmida kolmanda riigiga uue investeeringuid käsitleva lepingu, konsulteerib komisjon kolmekümne päeva jooksul teiste liikmesriikidega, et teha kindlaks, kas liidu leping annaks lisandväärtust.

5.   Lõikes 1 osutatud teade edastatakse vähemalt
  kolm
  kalendrikuud enne seda, kui algavad ametlikud läbirääkimised asjaomase kolmanda riigiga.

6.   Kui liikmesriigi esitatud teave ei ole piisav, et anda artikli 9 kohaselt luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks, võib komisjon taotleda lisateavet.

Artikkel 9

Ametlike läbirääkimiste alustamise luba

1.   Komisjon annab loa alustada ametlikke läbirääkimisi, välja arvatud juhul, kui ta jõuab järeldusele, et läbirääkimiste alustamine:

| a) | oleks vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või |
| --- | --- |

a)

oleks vastuolus liidu õigusega, välja arvatud vastuolud, mis tulenevad
  välismaiste otseinvesteeringute alase
  pädevuse jagunemisest liidu ja tema liikmesriikide vahel, või

| b) | kahjustaks liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel käimas olevate ▐ läbirääkimiste eesmärke, või |
| --- | --- |

b)

kahjustaks liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel käimas olevate ▐ läbirääkimiste eesmärke, või

| c) | ei oleks kooskõlas investeeringuid käsitleva liidu poliitikaga, või |
| --- | --- |

c)

ei oleks kooskõlas investeeringuid käsitleva liidu poliitikaga, või

| d) | kujutaks endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  . |
| --- | --- |

d)

kujutaks endast
  tõsist
  takistust
  liidu tulevaste
  investeeringuid
  käsitlevate lepingute sõlmimisel selle kolmanda riigiga
  .

2.   Osana lõikes 1 osutatud loast võib komisjon nõuda, et liikmesriik lisaks läbirääkimistesse asjakohased klauslid.

3.   Otsus lõikes 1 osutatud loa kohta tehakse artikli 15 lõikes 2 osutatud korra kohaselt. Komisjon teeb otsuse 90 päeva jooksul artiklis 8 osutatud teate saamisest arvates. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse 90päevast tähtaega lisateabe laekumise kuupäevast alates.

4.
     
  Kui liikmesriikide lihthäälteenamus väljendab vastavalt artikli 8 lõikele 4 huvi investeeringuid käsitleva liidu lepingu sõlmimise vastu asjaomase kolmanda riigiga, võib komisjon loa andmisest keelduda ja teha selle asemel nõukogule ettepaneku läbirääkimisvolituse saamiseks vastavalt aluslepingu artikli 207 lõikele 3. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel.

Otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse liidu investeerimisstrateegia geograafilisi prioriteete ja komisjoni suutlikkust asjaomase kolmanda riigiga uue liidu lepingu üle läbirääkimisi pidada.

Artikkel 10

Komisjoni osalemine läbirääkimistel

Komisjoni hoitakse läbirääkimiste eri etappide jooksul kursis läbirääkimiste edenemise ja tulemustega ning komisjon võib avaldada soovi osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel investeeringuid käsitlevatel läbirääkimistel.
  Komisjon võib liidu ainupädevust puudutavates küsimustes osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel läbirääkimistel vaatlejana.

Artikkel 11

Luba lepingule alla kirjutada ja lepingut sõlmida

1.   Enne lepingule allakirjutamist teatab asjaomane liikmesriik komisjonile läbirääkimiste tulemustest ning edastab talle lepingu teksti.

2.   Lõikes 1 sätestatud teatamiskohustust kohaldatakse ka lepingute suhtes, mille üle peeti läbirääkimisi enne käesoleva määruse jõustumist, aga mida ei sõlmitud ning mille suhtes seetõttu artiklis 2 sätestatud teatamiskohustust ei kohaldata.

3.   Teate saamise korral annab komisjon hinnangu selle kohta, kas läbirääkimiste tulemusel koostatud leping
  ei ole vastuolus artikli 9 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõuetega, millest komisjon on liikmesriigile teatanud.

4.   Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel koostatud leping ei vasta lõikes 3 sätestatud nõuetele, ei lubata liikmesriigil lepingule alla kirjutada ja seda sõlmida.

5.   Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel koostatud leping vastab lõikes 3 sätestatud nõuetele, lubatakse liikmesriigil lepingule alla kirjutada ja see sõlmida.

6.   Lõigete 4 ja 5 kohased otsused tehakse artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras. Komisjon teeb otsuse
  60 päeva
  jooksul lõigetes 1 ja 2 osutatud teate saamisest arvates. Kui otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, arvestatakse
  60päevast
  tähtaega lisateabe laekumise kuupäevast alates.

7.   Kui lõike 5 kohaselt on antud luba, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile lepingu sõlmimisest ja jõustumisest.

8.
     
  Kui komisjon otsustab pidada kolmanda riigiga läbirääkimisi investeeringuid käsitleva kahepoolse lepingu või välismaiseid otseinvesteeringuid käsitleva lepingu üle, teatab ta kõikidele liikmesriikidele nõuetekohaselt oma kavatsusest ja uue lepingu reguleerimisalast.

Artikkel 12

Läbivaatamine

1.   Hiljemalt
  kümme
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva peatüki kohaldamise kohta aruande, milles vaadatakse uuesti üle, kas käesoleva
  määruse ja kõigi selle peatükkide
  kohaldamist on vaja jätkata.

2.   Lõikes 1 osutatud aruandes antakse ülevaade ka käesoleva
  määruse
  alusel taotletud ja antud lubadest.

▐

IV   PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 13

Liikmesriikide käitumine seoses kolmanda riigiga sõlmitud lepingutega

1.   Kõikide lepingute puhul, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest nõupidamistest, mis toimuvad lepingu sätete alusel. Komisjonile edastatakse nõupidamise päevakord ja kogu asjakohane teave, mis aitab tal arutusele tulevaid teemasid mõista. Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda lisateavet. Kui arutusele tulev küsimus võib mõjutada investeeringuid käsitlevat liidu poliitika ja sealhulgas eelkõige ühise kaubanduspoliitika rakendamist, võib komisjon nõuda, et asjaomane liikmesriik võtaks ettenähtud seisukoha.

2.   Kõikide lepingute puhul, mis kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse, teatab asjaomane liikmesriik komisjonile ülemäärase viivituseta kõikidest talle tehtud avaldustest selle kohta, et konkreetne meede on lepinguga vastuolus. Samuti teatab liikmesriik komisjonile viivitamata kõikidest kõnealuse lepingu alusel esitatud vaidluste lahendamise taotlustest, niipea kui liikmesriik sellistest taotlustest teada saab. Liikmesriik ja komisjon teevad igakülgset koostööd ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada tulemuslik kaitse, mille hulka võib vajaduse korral kuuluda ka komisjoni osalemine menetluses.

3.   Kõikide käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate lepingute puhul taotleb asjaomane liikmesriik enne lepingus sisalduva mistahes asjaomase
  kolmanda riigi vastu suunatud
  vaidluste lahendamise mehhanismi käivitamist komisjoni nõusolekut ning kui komisjon seda taotleb, siis käivitab ta sellise mehhanismi. Selliste mehhanismide hulka kuuluvad konsultatsioonid teise lepingupoolega ja vaidluste lahendamine, kui see on lepinguga ette nähtud. Liikmesriik ja komisjon teevad vastavate mehhanismide raames ette nähtud menetluste läbiviimisel igakülgselt koostööd, mis võib vajaduse korral tähendada ka komisjoni osalemist vastavates menetlustes.

Artikkel 14

Konfidentsiaalsus

Kui liikmesriigid teatavad artiklite 8 ja 11 alusel komisjonile läbirääkimistest ja nende tulemustest, võivad nad märkida, kas mis tahes esitatud teavet tuleb pidada käsitleda konfidentsiaalsena ning kas seda võib jagada teiste liikmesriikidega.

Artikkel 15

Komitee

1.   Komisjoni abistab rahvusvaheliste investeerimislepingute üleminekukorralduse nõuandekomitee.
  Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4
  .

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

2

(3)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

3

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/211 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/211

---

Teisipäev, 10. mai 2011Makromajandusliku finantsabi andmine Gruusiale ***I

P7_TA(2011)0207

Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2010)0804 – C7-0019/2011 – 2010/0390(COD))

2012/C 377 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0804); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0804);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0019/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0019/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0053/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0053/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 10. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0390

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Gruusia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2006. aastal leppisid ühendus ja Gruusia kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Gruusia vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. 2010. aastal alustasid liit ja Gruusia läbirääkimisi, et sõlmida assotsiatsioonileping, mis asendaks praeguse partnerlus- ja koostöölepingu. ELi ja Gruusia vahelisi suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt. |
| --- | --- |

(1)

Gruusia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2006. aastal leppisid ühendus ja Gruusia kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Gruusia vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. 2010. aastal alustasid liit ja Gruusia läbirääkimisi, et sõlmida assotsiatsioonileping, mis asendaks praeguse partnerlus- ja koostöölepingu. ELi ja Gruusia vahelisi suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt.

| (2) | 1. septembril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel kinnitati liidu valmisolekut tihendada Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni vahel 2008. aasta augustis toimunud relvakonflikti järel ELi ja Gruusia suhteid. |
| --- | --- |

(2)

1. septembril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel kinnitati liidu valmisolekut tihendada Gruusia ja Venemaa Föderatsiooni vahel 2008. aasta augustis toimunud relvakonflikti järel ELi ja Gruusia suhteid.

| (3) | Gruusia majandus on alates 2008. aasta teisest poolest üha rohkem kannatanud ka rahvusvahelise finantskriisi tõttu, mille tagajärjeks on SKP vähenemine, eelarvetulu kahanemine ja suurem vajadus välisrahastuse järele. |
| --- | --- |

(3)

Gruusia majandus on alates 2008. aasta teisest poolest üha rohkem kannatanud ka rahvusvahelise finantskriisi tõttu, mille tagajärjeks on SKP vähenemine, eelarvetulu kahanemine ja suurem vajadus välisrahastuse järele.

| (4) | 22. oktoobril 2008. aastal toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil lubas rahvusvaheline üldsus toetada Gruusia majanduse elavdamist vastavalt ÜRO ja Maailmapanga ühise abivajaduste hindamise tulemustele. |
| --- | --- |

(4)

22. oktoobril 2008. aastal toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil lubas rahvusvaheline üldsus toetada Gruusia majanduse elavdamist vastavalt ÜRO ja Maailmapanga ühise abivajaduste hindamise tulemustele.

| (5) | Liit lubas anda Gruusiale finantsabi kuni 500 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(5)

Liit lubas anda Gruusiale finantsabi kuni 500 miljonit eurot.

| (6) | Gruusia majanduse kohandamine ja elavdamine toimub Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabi toel. 2008. aasta septembris sõlmis Gruusia Rahvusvahelise Valuutafondiga 750 miljoni USA dollari suuruse reservkrediidi lepingu, mille eesmärk oli aidata Gruusia majandusel majanduskriisi tingimustes kohaneda. |
| --- | --- |

(6)

Gruusia majanduse kohandamine ja elavdamine toimub Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabi toel. 2008. aasta septembris sõlmis Gruusia Rahvusvahelise Valuutafondiga 750 miljoni USA dollari suuruse reservkrediidi lepingu, mille eesmärk oli aidata Gruusia majandusel majanduskriisi tingimustes kohaneda.

| (7) | Gruusia majanduse süveneva surutise tõttu ning Rahvusvahelise Valuutafondi programmi aluseks olevate majandusprognooside ja kasvanud välisrahastamisvajaduse läbivaatamise tagajärjel jõudsid Gruusia ja Rahvusvaheline Valuutafond kokkuleppele reservkrediidi suurendamises 424 miljoni USA dollari võrra, mille fondi juhatus kiitis heaks augustis 2009. |
| --- | --- |

(7)

Gruusia majanduse süveneva surutise tõttu ning Rahvusvahelise Valuutafondi programmi aluseks olevate majandusprognooside ja kasvanud välisrahastamisvajaduse läbivaatamise tagajärjel jõudsid Gruusia ja Rahvusvaheline Valuutafond kokkuleppele reservkrediidi suurendamises 424 miljoni USA dollari võrra, mille fondi juhatus kiitis heaks augustis 2009.

| (8) | Liit kavatseb aastatel 2010–2012 eraldada Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames eelarvetoetusi kokku 37 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(8)

Liit kavatseb aastatel 2010–2012 eraldada Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames eelarvetoetusi kokku 37 miljonit eurot aastas.

| (9) | Gruusia on palunud liidult halveneva majandusolukorra ja -väljavaate tõttu makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(9)

Gruusia on palunud liidult halveneva majandusolukorra ja -väljavaate tõttu makromajanduslikku finantsabi.

| (10) | Et Gruusia maksebilansis on endiselt olemas vajadus lisarahastamise järele, tuleb makromajanduslikku finantsabi pidada praeguses eriolukorras asjakohaseks vastuseks Gruusia taotlusele, et koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi praeguse programmiga toetada majanduse stabiliseerumist. |
| --- | --- |

(10)

Et Gruusia maksebilansis on endiselt olemas vajadus lisarahastamise järele, tuleb makromajanduslikku finantsabi pidada praeguses eriolukorras asjakohaseks vastuseks Gruusia taotlusele, et koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi praeguse programmiga toetada majanduse stabiliseerumist.

| (11) | Liidu makromajanduslik finantsabi Gruusiale (edaspidi "liidu makromahanduslik finantsabi") ei peaks mitte üksnes täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programme ja vahendeid, vaid toetama ka liidu osalemist laiemalt. |
| --- | --- |

(11)

Liidu makromajanduslik finantsabi Gruusiale (edaspidi "liidu makromahanduslik finantsabi") ei peaks mitte üksnes täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programme ja vahendeid, vaid toetama ka liidu osalemist laiemalt.

| (12) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas liidu välistegevuse eri valdkondade ja muu asjaomase poliitikaga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas liidu välistegevuse eri valdkondade ja muu asjaomase poliitikaga.

| (13) | Liidu makromajandusliku finantsabi juures tuleks muu hulgas püüelda tõhususe ja läbipaistvuse ning sellega seotud aruandekohustuste suurendamise poole. Kõnealuste eesmärkide üle peaks komisjon korrapäraselt järelevalvet tegema. |
| --- | --- |

(13)

Liidu makromajandusliku finantsabi juures tuleks muu hulgas püüelda tõhususe ja läbipaistvuse ning sellega seotud aruandekohustuste suurendamise poole. Kõnealuste eesmärkide üle peaks komisjon korrapäraselt järelevalvet tegema.

| (14) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise aluseks olevad tingimused peaksid kajastama liidu Gruusia-poliitika peamisi põhimõtteid ja eesmärke. |
| --- | --- |

(14)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise aluseks olevad tingimused peaksid kajastama liidu Gruusia-poliitika peamisi põhimõtteid ja eesmärke.

| (15) | Et tagada liidu makromajandusliku finantsabi puhul liidu finantshuvide tõhus kaitse, tuleb Gruusial vastu võtta asjakohased meetmed kõnealuse finantsabi puhul pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Samuti peaks abi kasutamist asjakohaselt kontrollima komisjon ja auditeerima kontrollikoda. |
| --- | --- |

(15)

Et tagada liidu makromajandusliku finantsabi puhul liidu finantshuvide tõhus kaitse, tuleb Gruusial vastu võtta asjakohased meetmed kõnealuse finantsabi puhul pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Samuti peaks abi kasutamist asjakohaselt kontrollima komisjon ja auditeerima kontrollikoda.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata liidu eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata liidu eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (17) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Tagamaks, et Euroopa Parlament ning majandus- ja rahanduskomitee saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid liidu makromajandusliku finantsabi andmise käigust teavitama ja esitama neile asjaomased dokumendid. |
| --- | --- |

(17)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Tagamaks, et Euroopa Parlament ning majandus- ja rahanduskomitee saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid liidu makromajandusliku finantsabi andmise käigust teavitama ja esitama neile asjaomased dokumendid.

| (18) | Et tagada ühtsed tingimused käesoleva otsuse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (2)

  , [ME 1] |
| --- | --- |

(18)

Et tagada ühtsed tingimused käesoleva otsuse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (2)

  , [ME 1]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit annab Gruusiale kuni 46 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi, et toetada Gruusia majanduslikku stabiliseerumist ning katta maksebilansi vajadusi, mis on kindlaks määratud vastavalt Rahvusvahelise Valuutafondi abiprogrammis antud hinnangule. Nimetatud summast antakse kuni 23 miljonit eurot toetusena ja kuni 23 miljonit eurot laenuna. Liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksmine eeldab, et liidu eelarvepädevad institutsioonid kiidavad Euroopa Liidu 2011. aasta eelarve heaks.

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendi rahastamiseks volitatakse komisjoni vajalikud vahendid liidu nimel laenama. Laenu maksimaalne tähtaeg on 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Gruusia vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Gruusia partnerlus- ja koostöölepingus sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. Komisjon teavitab liidu makromajandusliku finantsabi haldamise arengutest korrapäraselt Euroopa Parlamenti ning majandus- ja rahanduskomiteed ning esitab neile asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi on võimalik saada kahe aasta ja kuue kuu jooksul alates esimesest päevast pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist.

Artikkel 2

1.   
  Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vastastikuse mõistmise memorandumi, milles sisalduvad majanduspoliitilised ja finantstingimused, mida kohaldatakse liidu makromajandusliku abi andmisel, ja nende tingimuste täitmise ajakava. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse teel
  .

Vastastikuse mõistmise memorandumis kindlaks määratud majanduspoliitilised ja finantstingimused
  on kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud kokkulepete ja ühiste arusaamadega. Nende tingimuste eesmärk on suurendada antava liidu makromajandusliku finantsabi ja sealhulgas Gruusia riigi rahanduse juhtimise tõhusust ja läbipaistvust ning sellega seotud aruandekohustusi. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude üle teeb komisjon korrapärast järelevalvet. Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse toetuslepingus ja laenulepingus, mille komisjon ja Gruusia ametiasutused sõlmivad. [ME 2]

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamise ajal kontrollib komisjon abi seisukohast oluliste Gruusia finantseeskirjade, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust ning kokkulepitud ajakavast kinnipidamist.

3.   Komisjon kontrollib korrapäraselt Gruusia majanduspoliitika sobivust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidega ning kokkulepitud majanduspoliitiliste tingimuste rahuldavat täitmist. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral majandus- ja rahanduskomiteega.

Artikkel 3

1.   Kui lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud, teeb komisjon liidu makromajandusliku finantsabi Gruusiale kahes osas, millest mõlemad sisaldavad toetus- ja laenukomponenti, kättesaadavaks. Osamaksete suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Komisjoni teeb otsuse osamaksed välja maksta eeldusel, et vastastikuse mõistmise memorandumis kinnitatud majanduspoliitilised tingimused on rahuldavalt täidetud. Teine osamakse tehakse kõige varem kolm kuud pärast esimest osamakse tegemist.

3.   Liidu vahendid kantakse Gruusia Keskpanka. Vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitavatele tingimustele ja sealhulgas eeldusel, et täiendav rahastusvajadus leiab kinnitust, võib liidu vahendid üle kanda Gruusia riigikassasse, keda käsitatakse lõpp-abisaajana.

Artikkel 4

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi laenukomponendiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes ühe ja sama väärtuspäeva kursiga ning nende puhul on välistatud laenutähtaegade muutmine ja nendest ei tulene liidule valuuta- ja intressimäärariski ega mingeid muid kommertsriske.

2.   Komisjon võtab Gruusia soovi korral vajalikke meetmeid, et tagada laenulepingu tingimustesse varasema tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmise tehingute tingimustesse.

3.   Gruusia taotluse korral ja kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandamist, võib komisjon oma esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused ümber korraldada. Refinantseerimine ja tingimuste ümberkorraldamine toimub kooskõlas lõikes 1 sätestatud tingimustega ega põhjusta võetud laenu keskmise kestuse pikenemist ega refinantseerimise või tingimuste ümberkorraldamise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Gruusia kannab kõik liidu kulud, mis on seotud käesoleva otsuse alusel laenu võtmise ja andmise tehingutega.

5.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingute edenemisest teavitatakse Euroopa Parlamenti ning majandus- ja rahanduskomiteed.

Artikkel 5

Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamine toimub vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3), ja selle rakenduseeskirjadele (4). Gruusia ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis, laenulepingus ja toetuslepingus sätestatakse muu hulgas asjakohased meetmed, mis Gruusial tuleb võtta, et vältida liidu makromajandusliku finantsabiga seoses pettust, korruptsiooni ja muud eeskirjade eiramist ning võidelda selle vastu. Rahaliste vahendite haldamise ja väljamaksmise suurema läbipaistvuse tagamiseks nähakse vastastikuse mõistmise memorandumis, laenulepingus ja toetuslepingus ühtlasi ette komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti kontrollitegevus, sealhulgas õigus teostada kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi. Samuti nähakse neis dokumentides ette Euroopa Kontrollikoja võimalus viia läbi auditeid, sealhulgas vajadusel kohapealseid auditeid.

Artikkel 6

1.   Komisjoni abistab komitee.
  Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   
  Kui on viidatud
  käesolevale lõikele
  ,
  kohaldatakse
  määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4
  . [ME 3]

Artikkel 7

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud kalendriaastal ja hinnangu sellele. Aruandes käsitletakse vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitiliste tingimuste täitmist ja Gruusia jooksvaid majandus- ja eelarvetulemusi ning näidatakse, et komisjoni otsus liidu makromajandusliku finantsabi osamaksed välja maksta on nendega kooskõlas.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 viidatud abiperioodi lõppu järelhindamisaruande.

Artikkel 8

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

2

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

4

---

Kolmapäev, 11. mai 2011

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/216 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/216

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Toidupartiide tähistamine ja märgistamine ***I

P7_TA(2011)0208

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0506 – C7-0285/2010 – 2010/0259(COD))

2012/C 377 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0506); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0506);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0285/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0285/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0095/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 34.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0259

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (kodifitseerimine)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/91/EL) lõplikule kujule.)

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/217 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/217

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine ***I

P7_TA(2011)0209

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD))

2012/C 377 E/36

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0507); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0507);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0287/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0287/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0089/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0089/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 31.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0260

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 1979. aasta direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 1979. aasta direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Mõõtühikud on hädavajalikud kõikide mõõtevahendite kasutamisel mõõtmistulemuste ja suurusnäitude väljendamiseks. Mõõtühikuid kasutatakse enamikus inimtegevuse valdkondades. On tarvis tagada võimalikult suur selgus nende kasutamisel. Sellepärast on tarvis koostada eeskirjad nende kasutamiseks Euroopa Liidu piires majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse ja halduse alal. |
| --- | --- |

(2)

Mõõtühikud on hädavajalikud kõikide mõõtevahendite kasutamisel mõõtmistulemuste ja suurusnäitude väljendamiseks. Mõõtühikuid kasutatakse enamikus inimtegevuse valdkondades. On tarvis tagada võimalikult suur selgus nende kasutamisel. Sellepärast on tarvis koostada eeskirjad nende kasutamiseks Euroopa Liidu piires majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse ja halduse alal.

| (3) | Mõõtühikute suhtes kehtivad rahvusvahelised resolutsioonid, mis on vastu võetud 20. mail 1875. aastal Pariisis allakirjutatud meetrikonventsiooni alusel asutatud kaalude ja mõõtude peakonverentsil (CGPM) ja millega on liitunud kõik liikmesriigid. Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem (SI) koostati kõnealuste resolutsioonide alusel. |
| --- | --- |

(3)

Mõõtühikute suhtes kehtivad rahvusvahelised resolutsioonid, mis on vastu võetud 20. mail 1875. aastal Pariisis allakirjutatud meetrikonventsiooni alusel asutatud kaalude ja mõõtude peakonverentsil (CGPM) ja millega on liitunud kõik liikmesriigid. Rahvusvaheline mõõtühikute süsteem (SI) koostati kõnealuste resolutsioonide alusel.

| (4) | Rahvusvahelise transpordi valdkonnas on olemas Euroopa Liidu või liikmesriikide suhtes siduvad rahvusvahelised konventsioonid või kokkulepped. Kõnealuseid konventsioone või kokkuleppeid tuleb järgida. |
| --- | --- |

(4)

Rahvusvahelise transpordi valdkonnas on olemas Euroopa Liidu või liikmesriikide suhtes siduvad rahvusvahelised konventsioonid või kokkulepped. Kõnealuseid konventsioone või kokkuleppeid tuleb järgida.

| (5) | Kuna Ühendkuningriigis ja Iirimaal veel kohaldatavad mõõtühikute erandid on kohaliku iseloomuga ja hõlmavad vaid piiratud arvu tooteid, ei tooks nende säilitamine kaasa mittetariifsete tõkete kasutuselevõttu kaubanduses ning seetõttu ei ole nende erandite tegemist vaja lõpetada. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Ühendkuningriigis ja Iirimaal veel kohaldatavad mõõtühikute erandid on kohaliku iseloomuga ja hõlmavad vaid piiratud arvu tooteid, ei tooks nende säilitamine kaasa mittetariifsete tõkete kasutuselevõttu kaubanduses ning seetõttu ei ole nende erandite tegemist vaja lõpetada.

| (6) | Teatavad kolmandad riigid ei aktsepteeri oma turul tooteid, mis on tähistatud üksnes käesoleva direktiiviga kehtestatud ametlike mõõtühikutega. Neisse riikidesse oma tooteid eksportivad ettevõtjad jäävad ebasoodsasse olukorda, kui lisatähiste kasutamine ei ole enam lubatud. Seetõttu tuleks lisatähiste kasutamist mitteametlike mõõtühikutena lubada veel mõne aja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Teatavad kolmandad riigid ei aktsepteeri oma turul tooteid, mis on tähistatud üksnes käesoleva direktiiviga kehtestatud ametlike mõõtühikutega. Neisse riikidesse oma tooteid eksportivad ettevõtjad jäävad ebasoodsasse olukorda, kui lisatähiste kasutamine ei ole enam lubatud. Seetõttu tuleks lisatähiste kasutamist mitteametlike mõõtühikutena lubada veel mõne aja jooksul.

| (7) | Täiendavad suurusnäidud võimaldavad järk-järgult ja tõrgeteta võtta kasutusele võimalikke uusi rahvusvahelisel tasandil välja töötatud meetermõõdustiku ühikuid. |
| --- | --- |

(7)

Täiendavad suurusnäidud võimaldavad järk-järgult ja tõrgeteta võtta kasutusele võimalikke uusi rahvusvahelisel tasandil välja töötatud meetermõõdustiku ühikuid.

| (8) | Täiendavate suurusnäitude süstemaatiline rakendamine ei ole kõigi mõõtevahendite, sealhulgas mõõtmisfunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul, siiski tingimata soovitav. Liikmesriikidel peaks olema õigus nõuda, et nende territooriumil oleksid mõõtevahendite suurusnäidud väljendatud ühes ametlikus mõõtühikus. |
| --- | --- |

(8)

Täiendavate suurusnäitude süstemaatiline rakendamine ei ole kõigi mõõtevahendite, sealhulgas mõõtmisfunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul, siiski tingimata soovitav. Liikmesriikidel peaks olema õigus nõuda, et nende territooriumil oleksid mõõtevahendite suurusnäidud väljendatud ühes ametlikus mõõtühikus.

| (9) | Käesolev direktiiv ei mõjuta enne direktiivi 80/181/EMÜ rakendamiskuupäeva turule viidud toodete edasist tootmist. See mõjutab siiski selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, mille suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, kui selliseid tooteid ja seadmeid vajatakse juba turul olevate toodete, seadmete ja mõõtevahendite koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks. Seetõttu peavad liikmesriigid lubama selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, millega saab kooste täiendada või asendada isegi siis, kui nende suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, et juba turul olevaid tooteid, seadmeid ja mõõtevahendeid oleks jätkuvalt võimalik kasutada. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev direktiiv ei mõjuta enne direktiivi 80/181/EMÜ rakendamiskuupäeva turule viidud toodete edasist tootmist. See mõjutab siiski selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, mille suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, kui selliseid tooteid ja seadmeid vajatakse juba turul olevate toodete, seadmete ja mõõtevahendite koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks. Seetõttu peavad liikmesriigid lubama selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, millega saab kooste täiendada või asendada isegi siis, kui nende suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, et juba turul olevaid tooteid, seadmeid ja mõõtevahendeid oleks jätkuvalt võimalik kasutada.

| (10) | Käesoleva direktiiviga toetatakse siseturu tõrgeteta toimimist selles sätestatud mõõtühikute ühtlustamise taseme kaudu. Sellega seoses on kohane, et komisjon jälgib turul toimuvaid arenguid, mis on seotud käesoleva direktiivi ning selle rakendamisega, eelkõige seoses siseturu toimimise võimalike takistustega ning seoses mis tahes täiendava ühtlustamisega, mis on nõutav nende takistuste ületamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga toetatakse siseturu tõrgeteta toimimist selles sätestatud mõõtühikute ühtlustamise taseme kaudu. Sellega seoses on kohane, et komisjon jälgib turul toimuvaid arenguid, mis on seotud käesoleva direktiivi ning selle rakendamisega, eelkõige seoses siseturu toimimise võimalike takistustega ning seoses mis tahes täiendava ühtlustamisega, mis on nõutav nende takistuste ületamiseks.

| (11) | Kaubandussuhete raames kolmandate riikidega, sealhulgas transatlantilise majandusnõukoguga, on kohane, et komisjon töötab kindlalt üksnes rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) ühikutega märgistatud toodete aktsepteerimiseks kolmandate riikide turgudel. |
| --- | --- |

(11)

Kaubandussuhete raames kolmandate riikidega, sealhulgas transatlantilise majandusnõukoguga, on kohane, et komisjon töötab kindlalt üksnes rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) ühikutega märgistatud toodete aktsepteerimiseks kolmandate riikide turgudel.

| (12) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Ametlikud mõõtühikud, mida käesolevas direktiivis kasutatakse suuruste väljendamisel, on järgmised:

| a) | I lisa I peatükis loetletud mõõtühikud; |
| --- | --- |

a)

I lisa I peatükis loetletud mõõtühikud;

| b) | I lisa II peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus nende kasutamiseks anti luba 21. aprillil 1973. aastal. |
| --- | --- |

b)

I lisa II peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus nende kasutamiseks anti luba 21. aprillil 1973. aastal.

Artikkel 2

1.   Artiklist 1 tulenevad kohustused on seotud kasutatavate mõõtevahenditega, tehtud mõõtmistega ja mõõtühikutes väljendatud suurusnäitudega.

2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta Euroopa Liidu või liikmesriikide suhtes siduvate rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete põhjal ettenähtud mõõtühikute kasutamist õhu- ja meretranspordis ning raudteeliikluses, välja arvatud käesoleva direktiivi alusel kohustuslikud ühikud.

Artikkel 3

1.   Käesolevas direktiivis tähendab „täiendav suurusnäit” I lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud suurusnäitu, millega kaasneb üks või mitu suurusnäitu, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida kõnealune peatükk ei sisalda.

2.   Täiendavate suurusnäitude kasutamine on lubatud.

Liikmesriikidel on õigus nõuda suurusnäitude märkimist mõõtevahenditele ühte ametlikku mõõtühikut kasutades.

3.   I lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud näit peab olema valdav. Näitude puhul, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida ei sisalda I peatükk, kasutatakse tähemärke, mis pole suuremad kui I peatükis loetletud mõõtühikute näitude tähemärgid.

Artikkel 4

Mõõtühikuid, mis ei ole või enam ei ole ametlikud, on lubatud kasutada:

| a) | toodete ja seadmete puhul, mis 20. detsembriks 1979 on juba turule viidud või kasutusele võetud; |
| --- | --- |

a)

toodete ja seadmete puhul, mis 20. detsembriks 1979 on juba turule viidud või kasutusele võetud;

| b) | toodete ja seadmete koostide või osade juures, mis on vajalikud punktis a nimetatud märgitud toodete ja seadmete koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks. |
| --- | --- |

b)

toodete ja seadmete koostide või osade juures, mis on vajalikud punktis a nimetatud märgitud toodete ja seadmete koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks.

Mõõtevahendite indikaatorites võib siiski nõuda ametlike mõõtühikute kasutamist.

Artikkel 5

Käesoleva direktiivi rakendamisküsimusi ja eelkõige lisatähiseid puudutavaid küsimusi uuritakse edasi ning vajaduse korral võetakse lisameetmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/34/EÜ mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (5) artiklis 17 sätestatud korras.

Artikkel 6

Komisjon jälgib turul toimuvaid arenguid, mis on seotud käesoleva direktiivi ja selle rakendamisega, seoses siseturu ja rahvusvahelise kaubanduse tõrgeteta toimimisega ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 31. detsembriks 2019, lisades vajaduse korral oma ettepanekud.

Artikkel 7

Liikmesriigid tagavad, et komisjonile teatatakse piisavalt aegsasti õigus- või haldusnormide eelnõudest, mida liikmesriigid kavatsevad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtta, et komisjon saaks esitada oma märkused.

Artikkel 8

Direktiiv 80/181/EMÜ mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 9

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 10

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 31.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

3

(4)  Vt II lisa A osa.

4

(5)  ELT L 106, 28.4.2009, lk 7.

5

Kolmapäev, 11. mai 2011I LISA

I   PEATÜKK

ARTIKLI 1 PUNKTIS a NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD

1.   SI ÜHIKUD NING NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD JA OSAÜHIKUD

1.1.   SI põhiühikud

| Suurus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Tähis |
| Pikkus | meeter | m |
| Mass | kilogramm | kg |
| Aeg | sekund | s |
| Elektrivoolu tugevus | amper | A |
| Termodünaamiline temperatuur | kelvin | K |
| Ainehulk | mool | mol |
| Valgustugevus | kandela | cd |

Suurus

Ühik

Nimetus

Tähis

Pikkus

meeter

m

Mass

kilogramm

kg

Aeg

sekund

s

Elektrivoolu tugevus

amper

A

Termodünaamiline temperatuur

kelvin

K

Ainehulk

mool

mol

Valgustugevus

kandela

cd

SI põhiühikute määratlused:

Pikkusühik

Meeter võrdub vahemaaga, mille valgus läbib vaakumis 1/299 792 458 sekundiga.

[17. CGPM (1983) resolutsioon nr 1].

Massiühik

Kilogramm on massiühik; kilogramm võrdub rahvusvahelise kilogrammietaloni massiga.

[3. CGPM (1901), konverentsi ettekanne, lk 70].

Ajaühik

Sekund võrdub tseesium-133 aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele siirdele vastava kiirguse 9 192 631 770 perioodiga.

[13. CGPM (1967), resolutsioon nr 1].

Elektrivoolu ühik

1 amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis kahte lõpmatult pikka ja paralleelset, teineteisest vaakumis 1 m kaugusel asetsevat kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet läbides tekitab nende juhtmete vahel iga meetripikkuse lõigu kohta jõu 2 × 10-7 N.

[Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Komitee (CIPM) (1946), resolutsioon nr 2, heaks kiidetud 9. CGPM (1948)].

Termodünaamilise temperatuuri ühik

Termodünaamilise temperatuuri ühik kelvin on 1/273,16 vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist.

Nimetatud mõiste osutab veele, mille isotoopkoostis on määratletud järgmiste aine hulga suhtarvudega: 0,00015576 mooli 2H ühe mooli 1H kohta, 0,0003799 mooli 17O ühe mooli 16O kohta ja 0,0020052 mooli 18O ühe mooli 16O kohta.

[13. CGPM (1967) resolutsioon nr 4 ja 23. CGPM (2007) resolutsioon nr 10].

Ainehulga ühik

Mool on aine hulk, mis sisaldab niisama palju struktuurielemente, kui on aatomeid 0,012 kg süsiniku isotoobis 12C.

Mooli kasutamise korral tuleb nimetada, missuguste struktuurielementidega on tegemist. Need võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, elektronid või muud osakesed või osakesterühmad.

[14. CGPM (1971), resolutsioon nr 3].

Valgustugevuse ühik

Kandela on valgustugevus, millega teatavas kindlas sihis kiirgab 540 × 1012 hertsise sagedusega monokromaatilise kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles sihis on 1/683 W/sr.

[16. CGPM (1979), resolutsioon nr 3].

1.1.1.   SI tuletatud temperatuuriühiku erinimetus ja -tähis Celsiuse temperatuuri väljendamiseks

| Suurus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Tähis |
| Celsiuse temperatuur | Celsiuse kraad | °C |

Suurus

Ühik

Nimetus

Tähis

Celsiuse temperatuur

Celsiuse kraad

°C

Celsiuse temperatuuri t määratletakse kui erinevust t = T – T0
  kahe termodünaamilise temperatuuri T ja T0
  vahel, kui T0
  = 273,15 K. Temperatuuride vahet või erinevust võib väljendada kas kelvinites või Celsiuse kraadides. Ühikud „Celsiuse kraad” ja „kelvin” on võrdsed.

1.2.   SI tuletatud ühikud

1.2.1.   SI tuletatud ühikute üldreegel

SI põhiühikutest koherentselt tuletatud ühikuid väljendatakse algebraliselt SI põhiühikute astme korrutise vormis numbrilise koefitsiendiga 1.

1.2.2.   Tuletatud SI ühikud, millel on nimetus ja tähis

| Suurus | Ühik | Väljendus |
| --- | --- | --- |
| Nimetus | Tähis | Muudes SI ühikutes | SI põhiühikutes või SI lisaühikutes |
| Tasanurk | radiaan | rad | | m · m–1 |
| Ruuminurk | steradiaan | sr | | m2 · m–2 |
| Sagedus | herts | Hz | | s-1 |
| Jõud | njuuton | N | | m · kg · s-2 |
| Rõhk, pinge | paskal | Pa | N · m-2 | m-1 · kg · s-2 |
| Energia, töö; soojushulk | džaul | J | N · m | m2 · kg · s-2 |
| Võimsus (1), kiirgusvoog | vatt | W | J · s-1 | m2 · kg · s-3 |
| Elektrihulk, elektrilaeng | kulon | C | | s · A |
| Elektripotentsiaal, potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud | volt | V | W · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-1 |
| Elektritakistus | oom | Ω | V · A-1 | m2 · kg · s-3 · A-2 |
| Elektrijuhtivus | siimens | S | A · V-1 | m-2 · kg-1 · s3 · A2 |
| Elektrimahtuvus | farad | F | C · V-1 | m-2 · kg-1 · s4 · A2 |
| Magnetvoog | veeber | Wb | V · s | m2 · kg · s-2 · A-1 |
| Magnetvoo tihedus | tesla | T | Wb · m-2 | kg · s-2 · A-1 |
| Induktiivsus | henri | H | Wb · A-1 | m2 · kg · s-2 · A-2 |
| Valgusvoog | luumen | lm | cd · sr | cd |
| Valgustatus | luks | lx | lm · m-2 | m-2 · cd |
| Radioaktiivsus | bekrell | Bq | | s-1 |
| Neeldumisdoos, ioniseeriv kiirgus kerma, neeldumisdoosi indeks | grei | Gy | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Kiiritusdoos | siivert | Sv | J · kg-1 | m2 · s-2 |
| Katalüütiline aktiivsus | katal | kat | | mol · s–1 |

Suurus

Ühik

Väljendus

Nimetus

Tähis

Muudes SI ühikutes

SI põhiühikutes või SI lisaühikutes

Tasanurk

radiaan

rad

m · m–1

Ruuminurk

steradiaan

sr

m2 · m–2

Sagedus

herts

Hz

s-1

Jõud

njuuton

N

m · kg · s-2

Rõhk, pinge

paskal

Pa

N · m-2

m-1 · kg · s-2

Energia, töö; soojushulk

džaul

J

N · m

m2 · kg · s-2

Võimsus (1), kiirgusvoog

vatt

W

J · s-1

m2 · kg · s-3

Elektrihulk, elektrilaeng

kulon

C

s · A

Elektripotentsiaal, potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud

volt

V

W · A-1

m2 · kg · s-3 · A-1

Elektritakistus

oom

Ω

V · A-1

m2 · kg · s-3 · A-2

Elektrijuhtivus

siimens

S

A · V-1

m-2 · kg-1 · s3 · A2

Elektrimahtuvus

farad

F

C · V-1

m-2 · kg-1 · s4 · A2

Magnetvoog

veeber

Wb

V · s

m2 · kg · s-2 · A-1

Magnetvoo tihedus

tesla

T

Wb · m-2

kg · s-2 · A-1

Induktiivsus

henri

H

Wb · A-1

m2 · kg · s-2 · A-2

Valgusvoog

luumen

lm

cd · sr

cd

Valgustatus

luks

lx

lm · m-2

m-2 · cd

Radioaktiivsus

bekrell

Bq

s-1

Neeldumisdoos, ioniseeriv kiirgus kerma, neeldumisdoosi indeks

grei

Gy

J · kg-1

m2 · s-2

Kiiritusdoos

siivert

Sv

J · kg-1

m2 · s-2

Katalüütiline aktiivsus

katal

kat

mol · s–1

SI põhiühikutest tuletatud ühikuid võib väljendada I peatükis loetletud ühikutes.

Tuletatud SI ühikuid võib väljendada eespool esitatud tabelis märgitud eri nimetuste ja tähistega. Näiteks SI dünaamilise viskoossuse ühikut võib väljendada järgmiselt: m–1 · kg · s –1 või N · s · m –2 või Pa · s.

1.3.   Teatavate detsimaalsete kordühikute ja osaühikute tähistamisel kasutatavad eesliited ja nende tähised

| Tegur | Eesliide | Tähis |
| --- | --- | --- |
| 1024 | yotta | Y |
| 1021 | zetta | Z |
| 1018 | eksa | E |
| 1015 | peta | P |
| 1012 | tera | T |
| 109 | giga | G |
| 106 | mega | M |
| 103 | kilo | k |
| 102 | hekto | h |
| 101 | deka | da |
| 10-1 | detsi | d |
| 10-2 | senti | c |
| 10-3 | milli | m |
| 10-6 | mikro | μ |
| 10-9 | nano | n |
| 10-12 | piko | p |
| 10-15 | femto | f |
| 10-18 | ato | a |
| 10-21 | zepto | z |
| 10-24 | yocto | y |

Tegur

Eesliide

Tähis

1024

yotta

Y

1021

zetta

Z

1018

eksa

E

1015

peta

P

1012

tera

T

109

giga

G

106

mega

M

103

kilo

k

102

hekto

h

101

deka

da

10-1

detsi

d

10-2

senti

c

10-3

milli

m

10-6

mikro

μ

10-9

nano

n

10-12

piko

p

10-15

femto

f

10-18

ato

a

10-21

zepto

z

10-24

yocto

y

Massiühiku detsimaalsete kordühikute ja osaühikute nimetused ja tähised moodustatakse eesliite lisamisega sõnale „gramm” ja nende tähise lisamisega tähisele „g”.

Murruga väljendatud tuletatud ühikute detsimaalseid kordühikuid ja osaühikuid võib tähistada eesliite lisamisega ühikule murru lugejas või nimetajas või mõlemas kõnealuses osas.

Liiteesliiteid, s.t mitme eespool märgitud eesliite kõrvuti seadmise tulemusena saadud eesliiteid, ei tohi kasutada.

1.4.   SI ühikute detsimaalsete kordühikute ja osaühikute erinimetused ja -tähised

| Suurus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Tähis | Väärtus |
| Ruumala | liiter | l või L (2) | 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 |
| Mass | tonn | t | 1 t = 1 Mg = 103 kg |
| Rõhk, pinge | baar | bar (3) | 1 bar = 105 Pa |
| Märkus: | 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega. |

Suurus

Ühik

Nimetus

Tähis

Väärtus

Ruumala

liiter

l või L (2)

1 l = 1 dm3 = 10-3 m3

Mass

tonn

t

1 t = 1 Mg = 103 kg

Rõhk, pinge

baar

bar (3)

1 bar = 105 Pa

Märkus:

1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega.

2.   ÜHIKUD, MIDA MÄÄRATLETAKSE SI ÜHIKUTE ALUSEL, KUID MIS EI OLE NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD EGA OSAÜHIKUD

| Suurus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Tähis | Väärtus |
| Tasanurk | täispööre (*) (4)
   (5) | | 1 täispööre = 2 π rad |
| uus kraad (*) või goon (*) | gon (*) | 1 gon = π/200 rad |
| aste | ° | 1° = π/180 rad |
| nurgaminut | ′ | 1′ = π/10 800 rad |
| nurgasekund | ′′ | 1′′ = π/648 000 rad |
| Aeg | minut | min | 1 min = 60 s |
| tund | h | 1 h = 3 600 s |
| päev | d | 1 d = 86 400 s |
| Märkus: | Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega „uus kraad” või „goon” ning tähisega „gon”. |

Suurus

Ühik

Nimetus

Tähis

Väärtus

Tasanurk

täispööre (*) (4)
   (5)

1 täispööre = 2 π rad

uus kraad (*) või goon (*)

gon (*)

1 gon = π/200 rad

aste

°

1° = π/180 rad

nurgaminut

′

1′ = π/10 800 rad

nurgasekund

′′

1′′ = π/648 000 rad

Aeg

minut

min

1 min = 60 s

tund

h

1 h = 3 600 s

päev

d

1 d = 86 400 s

Märkus:

Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega „uus kraad” või „goon” ning tähisega „gon”.

3.   SI-SÜSTEEMIS KASUTATAVAD ÜHIKUD, MILLE VÄÄRTUSED SI-SÜSTEEMIS SAADAKSE KATSELISELT

| Kogus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Sümbol | Mõiste |
| Energia | elektronvolt | eV | Elektronvolt on elektroni omandatud kineetiline energia, mida ta saab, läbides vaakumis 1-voldilise potentsiaalse erinevuse. |
| Mass | ühtne aatommassiühik | u | Ühtne aatommassiühik on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist. |
| Märkus: | Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende sümboleid võib kasutada koos kõnealuse kahe ühikuga ja nende sümbolitega. |

Kogus

Ühik

Nimetus

Sümbol

Mõiste

Energia

elektronvolt

eV

Elektronvolt on elektroni omandatud kineetiline energia, mida ta saab, läbides vaakumis 1-voldilise potentsiaalse erinevuse.

Mass

ühtne aatommassiühik

u

Ühtne aatommassiühik on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist.

Märkus:

Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende sümboleid võib kasutada koos kõnealuse kahe ühikuga ja nende sümbolitega.

4.   AINULT ERIALASEKS KASUTAMISEKS LUBATUD ÜHIKUD JA ÜHIKUTE NIMETUSED

| Suurus | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Tähis | Väärtus |
| Optiline tugevus | dioptria (*) | | 1 dioptria = 1 m-1 |
| Vääriskivide mass | karaat | | 1 karaat = 2 × 10-4 kg |
| Põllumajandusliku maa ja ehitusmaa pindala | aar | a | 1 a = 102 m2 |
| Kiu ja lõnga lineaartiheduse ühik | teks (*) | tex (*) | 1 tex = 10-6 kg · m-1 |
| Vererõhk ja teiste kehavedelike rõhk | millimeeter elavhõbeda-sammast | mm Hg (*) | 1 mm Hg = 133,322 Pa |
| Efektiivne ristlõige | barn | b | 1 b = 10-28 m2 |
| Märkus: | Punktis 1.3 loetletud eesliited ja nende tähised kehtivad koos eespool märgitud ühikute ja tähistega, välja arvatud ühikuga millimeeter elavhõbedasammast ja selle tähisega. Kordse mõõtühiku 102a nimetus on siiski „hektar”. |

Suurus

Ühik

Nimetus

Tähis

Väärtus

Optiline tugevus

dioptria (*)

1 dioptria = 1 m-1

Vääriskivide mass

karaat

1 karaat = 2 × 10-4 kg

Põllumajandusliku maa ja ehitusmaa pindala

aar

a

1 a = 102 m2

Kiu ja lõnga lineaartiheduse ühik

teks (*)

tex (*)

1 tex = 10-6 kg · m-1

Vererõhk ja teiste kehavedelike rõhk

millimeeter elavhõbeda-sammast

mm Hg (*)

1 mm Hg = 133,322 Pa

Efektiivne ristlõige

barn

b

1 b = 10-28 m2

Märkus:

Punktis 1.3 loetletud eesliited ja nende tähised kehtivad koos eespool märgitud ühikute ja tähistega, välja arvatud ühikuga millimeeter elavhõbedasammast ja selle tähisega. Kordse mõõtühiku 102a nimetus on siiski „hektar”.

5.   LIITÜHIKUD

I peatükis loetletud ühikute kombinatsioonid moodustavad liitühikud.

II   PEATÜKK

ARTIKLI 1 PUNKTIS b MÄRGITUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD, MIDA TOHIB KASUTADA AINULT ERIOTSTARBEL

| Kasutusala | Ühik |
| --- | --- |
| Nimetus | Ligikaudne väärtus | Tähis |
| Liiklusmärgid, kauguse ja kiiruse mõõtmine | miil | 1 mile = 1 609 m | mile |
| jard | 1 yd = 0,9144 m | yd |
| jalg | 1 ft = 0,3048 m | ft |
| toll | 1 in = 2,54 × 10-2 m | in |
| Vaadiõlle ja -siidri müük; tagastuspakendis piim | pint | 1 pt = 0,5683 × 10-3 m3 | pt |
| Väärismetallitehing | (apteegi)unts | 1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg | oz tr |

Kasutusala

Ühik

Nimetus

Ligikaudne väärtus

Tähis

Liiklusmärgid, kauguse ja kiiruse mõõtmine

miil

1 mile = 1 609 m

mile

jard

1 yd = 0,9144 m

yd

jalg

1 ft = 0,3048 m

ft

toll

1 in = 2,54 × 10-2 m

in

Vaadiõlle ja -siidri müük; tagastuspakendis piim

pint

1 pt = 0,5683 × 10-3 m3

pt

Väärismetallitehing

(apteegi)unts

1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg

oz tr

Kuni artikli 1 punktis b kindlaksmääratud kuupäevani võib käesolevas peatükis loetletud ühikuid kombineerida omavahel või I peatükis loetletutega, et moodustada liitühikuid.

---

(1)  Võimsusühiku eri nimetused: nimetus voltamper (tähis „VA”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu näivvõimsuse väljendamiseks, ning varr (tähis „var”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse väljendamiseks. „Var” ei sisaldu GCPMi resolutsioonides.

(2)  Kahte tähist „l” ja „L” võib kasutada liitri ühikuna [16. CGPM (1979), resolutsioon nr 5].

(3)  Ühik, mis esineb Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo brošüüri loetelus ajutiselt lubatud ühikute hulgas.

| Märkus: | 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega. |
| --- | --- |

Märkus:

1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega.

(4)  Märk (*) ühiku nimetuse või tähise järel näitab, et ühik ei esine CGPMi, CIPMi või BIPMi koostatud loeteludes. See kehtib kogu käesoleva lisa kohta.

(5)  Rahvusvahelist tähist ei ole olemas.

| Märkus: | Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega „uus kraad” või „goon” ning tähisega „gon”. |
| --- | --- |

Märkus:

Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega „uus kraad” või „goon” ning tähisega „gon”.

Kolmapäev, 11. mai 2011II LISA

A   osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(artikkel 8)

| Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ
  (EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40) | |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 85/1/EMÜ
  (EÜT L 2, 3.1.1985, lk 11) | |
| Nõukogu direktiiv 89/617/EMÜ
  (EÜT L 357, 7.12.1989, lk 28) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/103/EÜ
  (EÜT L 34, 9.2.2000, lk 17) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/3/EÜ
  (EÜT L 114, 7.5.2009, lk 10) | |

Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ

(EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40)

Nõukogu direktiiv 85/1/EMÜ

(EÜT L 2, 3.1.1985, lk 11)

Nõukogu direktiiv 89/617/EMÜ

(EÜT L 357, 7.12.1989, lk 28)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/103/EÜ

(EÜT L 34, 9.2.2000, lk 17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/3/EÜ

(EÜT L 114, 7.5.2009, lk 10)

B   osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad

(artikkel 8)

| Direktiiv | ülevõtmise tähtaeg | kohaldamise tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| 80/181/EMÜ | 30. juuni 1981 | 1. oktoober 1981 |
| 85/1/EMÜ | 1. juuli 1985 | — |
| 89/617/EMÜ | 30. november 1991 | — |
| 1999/103/EÜ | 8. veebruar 2001 | — |
| 2009/3/EÜ | 31. detsember 2009 | 1. jaanuar 2010 |

Direktiiv

ülevõtmise tähtaeg

kohaldamise tähtaeg

80/181/EMÜ

30. juuni 1981

1. oktoober 1981

85/1/EMÜ

1. juuli 1985

—

89/617/EMÜ

30. november 1991

—

1999/103/EÜ

8. veebruar 2001

—

2009/3/EÜ

31. detsember 2009

1. jaanuar 2010

Kolmapäev, 11. mai 2011III LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 80/181/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 punktid a ja b | Artikkel 1 punktid a ja b |
| Artikkel 1 punktid c ja d | — |
| Artikkel 2 punkt a | Artikkel 2 lõige 1 |
| Artikkel 2 punkt b | Artikkel 2 lõige 2 |
| Artikkel 3 lõige 1 | Artikkel 3 lõige 1 |
| Artikkel 3 lõige 2 | Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik |
| Artikkel 3 lõige 3 | Artikkel 3 lõige 2 teine lõik |
| Artikkel 3 lõige 4 | Artikkel 3 lõige 3 |
| Artikkel 4 esimene lõik sissejuhatav lause | Artikkel 4 esimene lõik sissejuhatav lause |
| Artikkel 4 esimene lõik esimene taane | Artikkel 4 esimene lõik punkt a |
| Artikkel 4 esimene lõik teine taane | Artikkel 4 esimene lõik punkt b |
| Artikkel 4 teine lõik | Atikkel 4 teine lõik |
| Artikkel 5 | — |
| Artikkel 6 | — |
| Artikkel 6a | Artikkel 5 |
| Artikkel 6b | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 punkt a | — |
| Artikkel 7 punkt b | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10 |
| Lisa, I peatükk punktid 1 - 1.2 | I lisa, I peatükk punktid 1 - 1.2 |
| Lisa, I peatükk punkt 1.2.2 | I lisa, I peatükk punkt 1.2.1 |
| Lisa, I peatükk punkt 1.2.3 | I lisa, I peatükk punkt 1.2.2 |
| Lisa, I peatükk punktid 1.3 – 5 | I lisa, I peatükk punktid 1.3 – 5 |
| Lisa, II peatükk | I lisa, II peatükk |
| Lisa, III ja IV peatükk | — |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Direktiiv 80/181/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1 punktid a ja b

Artikkel 1 punktid a ja b

Artikkel 1 punktid c ja d

—

Artikkel 2 punkt a

Artikkel 2 lõige 1

Artikkel 2 punkt b

Artikkel 2 lõige 2

Artikkel 3 lõige 1

Artikkel 3 lõige 1

Artikkel 3 lõige 2

Artikkel 3 lõige 2 esimene lõik

Artikkel 3 lõige 3

Artikkel 3 lõige 2 teine lõik

Artikkel 3 lõige 4

Artikkel 3 lõige 3

Artikkel 4 esimene lõik sissejuhatav lause

Artikkel 4 esimene lõik sissejuhatav lause

Artikkel 4 esimene lõik esimene taane

Artikkel 4 esimene lõik punkt a

Artikkel 4 esimene lõik teine taane

Artikkel 4 esimene lõik punkt b

Artikkel 4 teine lõik

Atikkel 4 teine lõik

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

Artikkel 6a

Artikkel 5

Artikkel 6b

Artikkel 6

Artikkel 7 punkt a

—

Artikkel 7 punkt b

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Lisa, I peatükk punktid 1 - 1.2

I lisa, I peatükk punktid 1 - 1.2

Lisa, I peatükk punkt 1.2.2

I lisa, I peatükk punkt 1.2.1

Lisa, I peatükk punkt 1.2.3

I lisa, I peatükk punkt 1.2.2

Lisa, I peatükk punktid 1.3 – 5

I lisa, I peatükk punktid 1.3 – 5

Lisa, II peatükk

I lisa, II peatükk

Lisa, III ja IV peatükk

—

—

II lisa

—

III lisa

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/228 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/228

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Mootorsõidukite lubatud müratase ja heitgaasisüsteem ***I

P7_TA(2011)0210

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0508 – C7-0288/2010 – 2010/0261(COD))

2012/C 377 E/37

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0508); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0508);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0288/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0288/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0093/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0093/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu alltoodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu alltoodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 32.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0261

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 70/157/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse mootorsõidukitele lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemi tehnilised näitajad. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2007/46/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2007/46/EÜ sõidukite süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 70/157/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse mootorsõidukitele lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemi tehnilised näitajad. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2007/46/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2007/46/EÜ sõidukite süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.

| (3) | On soovitatav arvestada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega vastu võetud tehnilisi näitajaid; eeskirjad on lisatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”) (6). |
| --- | --- |

(3)

On soovitatav arvestada ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadega vastu võetud tehnilisi näitajaid; eeskirjad on lisatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppele, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”) (6).

| (4) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis tähendab „sõiduk” teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad.

Artikkel 2

1.   Kui sõidukid või heitgaasisüsteemid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, siis liikmesriigid ei tohi lubatava mürataseme või heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel:

| a) | keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või heitgaasisüsteemi tüübile või |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või heitgaasisüsteemi tüübile või

| b) | keelduda sõidukite registreerimisest või keelata sõidukite müüki, kasutuselevõtmist või heitgaasisüsteemide müüki või kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

keelduda sõidukite registreerimisest või keelata sõidukite müüki, kasutuselevõtmist või heitgaasisüsteemide müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Kui käesoleva direktiivi nõuded sõidukitüübile ja heitgaasisüsteemi tüübile ei ole täidetud, siis liikmesriigid:

| a) | ei anna EÜ tüübikinnitust ja |
| --- | --- |

a)

ei anna EÜ tüübikinnitust ja

| b) | keelduvad siseriikliku tüübikinnituse andmisest. |
| --- | --- |

b)

keelduvad siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

3.   Olenemata lõikest 2 jätkavad liikmesriigid varuheitgaasisüsteemidega seotud EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad nende müüki ja kasutuselevõtmist direktiivi 70/157/EMÜ versioonide, mis eelnesid komisjoni 15. detsembri 1999. aasta direktiiviga 1999/101/EÜ, millega kohandatakse direktiivi 70/157/EMÜ (7) tehnika arenguga, muudetud versioonile, kohaselt juhul, kui kõnealused heitgaasisüsteemid:

| a) | on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja |
| --- | --- |

a)

on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja

| b) | vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele.

Artikkel 3

Ükski liikmesriik ei tohi lubatud mürataseme või heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest heitgaasisüsteemi eraldi seadmestikuna käsitletava osa tüübile, kui:

| a) | sõiduk vastab mürataseme ja heitgaasisüsteemi osas I lisa nõuetele; |
| --- | --- |

a)

sõiduk vastab mürataseme ja heitgaasisüsteemi osas I lisa nõuetele;

| b) | heitgaasisüsteemi osa, mida käsitletakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna, vastab käesoleva direktiivi II lisa nõuetele. |
| --- | --- |

b)

heitgaasisüsteemi osa, mida käsitletakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna, vastab käesoleva direktiivi II lisa nõuetele.

Artikkel 4

1.   Ükski liikmesriik ei tohi lubatud mürataseme või heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel keelata heitgaasisüsteemi või selle direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna käsitletava osa turuletoomist, kui nimetatud heitgaasisüsteemi osa kuulub tüübikinnitust omavasse tüüpi käesoleva direktiivi artiklis 3 määratletud tähenduses.

2.   Liikmesriigid keelavad selliste mootorsõidukite kasutuselevõtmise, mille müratase või heitgaasisüsteem ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Muudatused, mis on vajalikud I, II ja III lisade nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, v.a I lisa punktide 2.1 ja 2.2 alusel kehtestatud nõuded, võetakse vastu direktiivi 2007/46/EÜ artikli 40 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Direktiiv 70/157/EMÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 32.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16.

3

(4)  Vt IV lisa A osa.

4

(5)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

5

(6)  Avaldatud nõukogu otsuse 97/836/EÜ I lisas (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

6

(7)  ELT L 334, 28.12.1999, lk 41.

7

Kolmapäev, 11. mai 2011Lisade loetelu

| I LISA: | EÜ tüübikinnituse eeskirjad mootorsõiduki tüübi mürataseme kohta






  1. liide: | Teatis |
| --- | --- | --- |

I LISA:

EÜ tüübikinnituse eeskirjad mootorsõiduki tüübi mürataseme kohta

1. liide:

Teatis

| 2. liide: | Näidis EÜ Tüübikinnitustunnistus |
| --- | --- |

2. liide:

Näidis EÜ Tüübikinnitustunnistus

EÜ tüübikinnituse tunnistuse lisand

II LISA:

EÜ tüübikinnituse administratiiveeskirjad eraldi seadmestikena käsitletavate heitgaasisüsteemide (varuheitgaasisüsteemide) kohta

| 1. liide: | Teatis |
| --- | --- |

1. liide:

Teatis

| 2. liide: | Näidis EÜ Tüübikinnitustunnistus |
| --- | --- |

2. liide:

Näidis EÜ Tüübikinnitustunnistus

EÜ tüübikinnituse tunnistuse lisand

| 3. liide: | EÜ tüübikinnitusmärgi näidis |
| --- | --- |

3. liide:

EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

III LISA:

Tehnilised nõuded

IV LISA:

| A osa: | Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga |
| --- | --- |

A osa:

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

| B osa: | Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade loetelu |
| --- | --- |

B osa:

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade loetelu

V LISA:

Vastavustabel

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/232 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/232

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Kitsarööpmelised põllu- ja metsamajanduslikud ratastraktorid ***I

P7_TA(2011)0211

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0610 – C7-0340/2010 – 2010/0302(COD))

2012/C 377 E/38

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0610); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0610);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0340/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0340/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0098/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 84, 17.3.2011, lk 54.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0302

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 87/402/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse nõuded põllu- ja metsamajanduslike traktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 87/402/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse nõuded põllu- ja metsamajanduslike traktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta.

| (3) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolev direktiiv kehtib direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis j määratletud traktoritele, millel on järgmised omadused:

| a) | allpool esi- ja tagatelje madalaimat punkti ei ületa kliirens 600 mm, võimaldades diferentsiaali; |
| --- | --- |

a)

allpool esi- ja tagatelje madalaimat punkti ei ületa kliirens 600 mm, võimaldades diferentsiaali;

| b) | suuremate rehvidega varustatud ühe telje jäik või reguleeritav minimaalne rööpmelaius on alla 1 150 mm. Eeldatakse, et suuremate rehvidega telje rööbe on seatud mitte laiemaks kui 1 150 mm. Teise telje rööbet peab olema võimalik seada selliselt, et kitsamate rehvide välimised ääred ei ulatu kaugemale teise telje rehvide välisäärtest; kui mõlema telje veljed ja rehvid on samas mõõdus, peab jäik või reguleeritav rööpmelaius olema vähem kui 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

suuremate rehvidega varustatud ühe telje jäik või reguleeritav minimaalne rööpmelaius on alla 1 150 mm. Eeldatakse, et suuremate rehvidega telje rööbe on seatud mitte laiemaks kui 1 150 mm. Teise telje rööbet peab olema võimalik seada selliselt, et kitsamate rehvide välimised ääred ei ulatu kaugemale teise telje rehvide välisäärtest; kui mõlema telje veljed ja rehvid on samas mõõdus, peab jäik või reguleeritav rööpmelaius olema vähem kui 1 150 mm;

| c) | traktori tühimassile vastav mass on üle 600 ja mitte rohkem kui 3 000 kilogrammi, nagu määratletud, direktiivi 2003/37/EÜ I lisas näidise A punktis 2.1 kaasa arvatud vastavalt käesolevale direktiivile paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon ja tootja poolt soovitatud suurima mõõduga rehvid. |
| --- | --- |

c)

traktori tühimassile vastav mass on üle 600 ja mitte rohkem kui 3 000 kilogrammi, nagu määratletud, direktiivi 2003/37/EÜ I lisas näidise A punktis 2.1 kaasa arvatud vastavalt käesolevale direktiivile paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon ja tootja poolt soovitatud suurima mõõduga rehvid.

Artikkel 2

1.   Iga liikmesriik annab EÜ tüübikinnituse mis tahes ümbermineku kaitsekonstruktsioonile ja selle traktorile kinnitamise seadmele, mis vastab I ja II lisas ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.

2.   Osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida vajalikus ulatuses tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile. Niisugune kontrollimine piirdub pistelise kontrolliga.

Artikkel 3

Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 2 kohaselt kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnitamise seadme tüübi kohta traktori või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tootjale või tootja volitatud esindajale lisas IV osutatud näidisele vastava EÜ tüübikinnitusmärgi.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamist, mis võivad tekitada segadust artikli 2 kohaselt tüübikinnituse saanud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja muude seadmete vahel.

Artikkel 4

Liikmesriik ei keela ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ega nende traktorile kinnitamise seadmete turuleviimist nende ehituse tõttu, kui need kannavad EÜ tüübikinnitusmärki.

Liikmesriik võib siiski keelata niisuguste EÜ tüübikinnitusmärgiga ümbermineku kaitsekonstruktsioonide turuleviimise, mis ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnealune liikmesriik teatab viivitamatult teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.

Artikkel 5

Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele V lisas esitatud näidise kohase EÜ tüübikinnitustunnistuse koopia iga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või mille puhul tüübikinnituse andmisest keelduvad.

Artikkel 6

1.   Kui EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust tüübikinnitusmärki kandvaid ümbermineku kaitsekonstruktsioone ja nende traktorile kinnitamise seadmeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed, et tagada tootmisnäidiste vastavus kinnitatud tüübile.

Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused teavitavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis tõsise ja korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad viia kuni EÜ tüübikinnituse tühistamiseni.

Nimetatud liikmesriigi asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast EÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.

Artikkel 7

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel kehtestatud sätetele vastav otsus ümbermineku kaitsekonstruktsioonidele ja nende traktoritele kinnitamise seadmetele osa EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või nende turustamise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi.

Niisugustest otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal teavitatakse teda liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest ning kõnealuste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 8

1.   Käesoleva direktiivi nõuetele vastavate traktorite suhtes ei tohi liikmesriigid:

| a) | keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; |
| --- | --- |

a)

keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

| b) | keelata traktorite esmakordset kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

b)

keelata traktorite esmakordset kasutuselevõttu.

2.   Liikmesriigid võivad keelduda traktoritüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui traktor ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 9

1.   Ükski liikmesriik ei keela traktorite registreerimist ega takista nende müüki ega kasutamist ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja nende traktoritele kinnitamise seadmetega seotud põhjustel, kui nimetatud konstruktsioonid või seadmed kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ja vastavad VI lisas kehtestatud nõuetele.

Kooskõlas aluslepinguga võivad liikmesriigid siiski kehtestada piiranguid artiklis 1 nimetatud traktorite kasutamisele konkreetsetes piirkondades, kus see maastiku või põllukultuuride spetsiifilise iseloomu tõttu osutub turvalisuse säilitamise tõttu vajalikuks. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist niisugustest piirangutest ja nende vastuvõtmise põhjustest enne nende rakendamist.

2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust määratleda (nõuetekohases vastavuses aluslepinguga) nõudeid, mida nad kõnealuste traktorite kasutamisel tööliste turvalisuse tagamiseks vajalikuks peavad, tingimusel et see ei tähenda kaitsekonstruktsioonide modifitseerimist käesolevas direktiivis määratlemata viisil.

Artikkel 10

1.   Kooskõlas EÜ tüübikinnitusega peavad kõik traktorid, millele artiklis 1 viidatakse, olema varustatud ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga.

2.   Lõikes 1 nimetatud konstruktsioon (kui see pole taha kinnitatav kaitsekonstruktsioon) peab vastama käesoleva direktiivi lisades I ja II või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2009/57/EÜ (6) või 2009/75/EÜ (7) lisades I kuni IV kehtestatud nõuetele.

Artikkel 11

I–VII lisade nõuete tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artiklis 20 lõikes 3 nimetatud korras.

Artikkel 12

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 13

Direktiiv 87/402/EMÜ mida on muudetud VIII lisa A osas loetletud õigusaktidega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas IX lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 14

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 84, 17.3.2011, lk 54.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 220, 8.8.1987, lk 1.

3

(4)  Vt VIII lisa A osa.

4

(5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 40.

7

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/237

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadised ***I

P7_TA(2011)0212

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0717 – C7-0404/2010 – 2010/0348(COD))

2012/C 377 E/39

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0717); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0717);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0404/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0404/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. jaanuari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. jaanuari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0090/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 74.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0348

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/415/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/415/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 86/415/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised nõuded juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta. Need tehnilised nõuded on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktorile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2003/37/EÜ kehtestatud põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 86/415/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised nõuded juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta. Need tehnilised nõuded on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktorile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2003/37/EÜ kehtestatud põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.

| (3) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   Põllumajandus- või metsatraktor – rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud nii koormate kui ka kaassõitjate vedamiseks.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.

Artikkel 2

Liikmesriigid ei tohi keelduda traktorile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ning selle registreerimisest ega keelata traktori müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamisega seotud põhjustel, kui need vastavad I kuni IV lisas ettenähtud nõuetele.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv ei mõjuta asutamislepingu järgmisest tulenevat liikmesriikide õigust täpsustada nõudeid, mida nad peavad vajalikeks, et tagada töötajate ohutus kõnealuste traktorite kasutamisel, eeldusel, et sellega seoses ei muudeta traktoreid käesolevas direktiivis määratlemata viisil.

Artikkel 4

Kõik muudatused, mis on vajalikud I kuni V lisade kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 5

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate oluliste siseriiklike õigusaktide teksti.

Artikkel 6

Direktiiv 86/415/EMÜ mida on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

president

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 74.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 240, 26.8.1986, lk 1.

3

(4)  Vt VI lisa A osa.

4

(5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

5

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/239 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/239

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmed ***I

P7_TA(2011)0213

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0729 – C7-0421/2010 – 2010/0349(COD))

2012/C 377 E/40

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0729); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0729);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0421/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0421/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0092/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0092/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 75.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0349

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmete kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 6. aprilli 1976. aasta direktiivi 76/432/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 6. aprilli 1976. aasta direktiivi 76/432/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 76/432/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised näitajad piduriseadmete kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktorile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2003/37/EÜ kehtestatud põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 76/432/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiividest, mis kuulub nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5), sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse tehnilised näitajad piduriseadmete kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktorile. Seetõttu kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivis 2003/37/EÜ kehtestatud põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.

| (3) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   “Põllu- või metsamajanduslik traktor” on mis tahes rataste või roomikutega varustatud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud vedama, lükkama, kandma või kasutama teatavaid põllu- või metsamajanduses kasutatavaid tööriistu, masinaid või haagiseid. See võib olla ette nähtud koorma või reisijate veoks.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste esimeses lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6-40 km/h.

Artikkel 2

1.   Traktorite suhtes, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, ei tohi liikmesriigid piduriseadmetega seotud põhjustel:

| a) | keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega |
| --- | --- |

a)

keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega

| b) | keelduda traktori registreerimisest, ega keelata traktori müüki või kasutuselevõtmist. |
| --- | --- |

b)

keelduda traktori registreerimisest, ega keelata traktori müüki või kasutuselevõtmist.

2.   Liikmesriigid võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile piduriseadmetega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.

Artikkel 3

Liikmesriigid ei tohi keelata traktori kasutamist piduriseadmetega seotud põhjustel, kui sellised traktorid on varustatud I–IV lisas nimetatud seadmetega, mis vastavad kõnealustes lisades ettenähtud nõuetele.

Artikkel 4

Traktorile EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada informeeritus kõikidest I lisa punktis 1.1 nimetatud osades või karakteristikutes tehtud muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad muudatustega traktoritüübi uuesti katsetamise ning uue katseprotokolli koostamise vajaduse üle. Kui selliste katsete järel ilmneb kõrvalekaldumine käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatust ei kinnitata.

Artikkel 5

Muudatused, mis on vajalikud I kuni V lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 6

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Direktiiv 76/432/EMÜ mida on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VII lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates [...].

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 75.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 122, 8.5.1976, lk 1.

3

(4)  Vt VI lisa A osa.

4

(5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

5

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/242 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/242

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimiskoht ning uksed ja aknad ***I

P7_TA(2011)0214

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2010)0746 – C7-0428/2010 – 2010/0358(COD))

2012/C 377 E/41

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0746); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0746);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0428/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0428/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0096/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 76.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0358

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 24. juuni 1980. aasta direktiivi 80/720/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, ligipääsu juhtimiskohale ning uksi ja aknaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 24. juuni 1980. aasta direktiivi 80/720/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, ligipääsu juhtimiskohale ning uksi ja aknaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 80/720/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ (mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse puhul. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 80/720/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ (mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, juhtimiskohale ligipääsu ning uste ja akende osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse puhul.

| (3) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „traktor” direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis j määratletud traktorit.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel lähtutakse direktiivi 2003/37/EÜ II lisas määratletud traktorite kategooriatest.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 2003/37/EÜ II lisas määratletud traktorite kategooriate T1, T3 ja T4 suhtes.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste T4.3-kategooria traktorite suhtes, mille juhiistme indekspunkt, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/144/EÜ (6) II lisas, asub traktori kesktasapinnast kõrgemal kui 100 mm.

Artikkel 2

1.   I lisa nõuetele vastavate traktorite puhul ei tohi liikmesriik keelduda traktorile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või traktori registreerimisest ega keelata traktori müümist, kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, mis on seotud:

| a) | juhtimisruumiga; |
| --- | --- |

a)

juhtimisruumiga;

| b) | ligipääsuga juhtimiskohale (sisse- ja väljapääsud); |
| --- | --- |

b)

ligipääsuga juhtimiskohale (sisse- ja väljapääsud);

| c) | uste ja akendega. |
| --- | --- |

c)

uste ja akendega.

2.   Liikmesriigid võivad keelduda traktoritüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui traktoritüübi juhtimisruum, ligipääs juhtimiskohale, uksed ja aknad ei vastavad käesolevale direktiivile.

Artikkel 3

Kõik muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 sätestatud korras.

Artikkel 4

Liikmesriigid edastavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti komisjonile.

Artikkel 5

Direktiiv 80/720/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiividega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas IV lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 76.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 194, 28.7.1980, lk 1.

3

(4)  Vt lisa III A osa.

4

(5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 33.

6

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/245 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/245

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavad ümbermineku kaitsekonstruktsioonid ***I

P7_TA(2011)0215

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0510 – C7-0290/2010 – 2010/0264(COD))

2012/C 377 E/42

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0510); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0510);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0290/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0290/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0101/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 33.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0264

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (kodifitseeritud tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Direktiiv 86/298/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ asendanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5) ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike traktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 86/298/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ asendanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (5) ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike traktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta.

| (3) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ning kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ning kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis j määratletud traktoritele, millel on järgmised omadused:

| a) | läbimiskõrgus esi- või tagasilla kõige madalamate kohtade alt mõõdetuna maksimaalselt 600 mm, arvestades ka diferentsiaali; |
| --- | --- |

a)

läbimiskõrgus esi- või tagasilla kõige madalamate kohtade alt mõõdetuna maksimaalselt 600 mm, arvestades ka diferentsiaali;

| b) | fikseeritud või reguleeritav minimaalne pöörmelaius ei ületa suurimate mõõtmetega rehvidega varustatud teljel 1 150 mm; lähtudes oletusest, et telg, millele on paigaldatud suurimate mõõtmetega rehvid, on reguleeritud maksimaalsele pöörmelaiusele 1 150 mm, peab teise telje pöörmelaiust olema võimalik reguleerida selliselt, et väikseimate mõõtmetega rehvide välisservad ei ulatu suurimate mõõtmetega rehvide välisservadega võrreldes kaugemale välja; kui mõlemale teljele on paigaldatud ühesuurused rattad ja rehvid, ei tohi mõlema telje fikseeritud või reguleeritav pöörmelaius ületada 1 150 mm; |
| --- | --- |

b)

fikseeritud või reguleeritav minimaalne pöörmelaius ei ületa suurimate mõõtmetega rehvidega varustatud teljel 1 150 mm; lähtudes oletusest, et telg, millele on paigaldatud suurimate mõõtmetega rehvid, on reguleeritud maksimaalsele pöörmelaiusele 1 150 mm, peab teise telje pöörmelaiust olema võimalik reguleerida selliselt, et väikseimate mõõtmetega rehvide välisservad ei ulatu suurimate mõõtmetega rehvide välisservadega võrreldes kaugemale välja; kui mõlemale teljele on paigaldatud ühesuurused rattad ja rehvid, ei tohi mõlema telje fikseeritud või reguleeritav pöörmelaius ületada 1 150 mm;

| c) | mass üle 600 kg, mis vastab traktori direktiivi 2003/37/EÜ I lisas näidise A punktis 2.1 määratletud tühimassile, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohaselt paigaldatud ümbermineku korral kaitsva seadise mass ja tootja poolt soovitatud maksimaalse suurusega rehvide massid. |
| --- | --- |

c)

mass üle 600 kg, mis vastab traktori direktiivi 2003/37/EÜ I lisas näidise A punktis 2.1 määratletud tühimassile, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohaselt paigaldatud ümbermineku korral kaitsva seadise mass ja tootja poolt soovitatud maksimaalse suurusega rehvide massid.

Artikkel 2

1.   Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tüübile ja konstruktsiooni traktorile kinnitamise seadmele, kui see vastab I ja II lisas esitatud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.

2.   Osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida vajalikus ulatuses tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile. Selline kontrollimine piirdub pistelise kontrolliga.

Artikkel 3

Liikmesriigid annavad traktori või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tootjale või tootja volitatud esindajale III lisas osutatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi iga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tüübi ja selle traktorile kinnitamise seadme jaoks, millele nad on artikli 2 kohaselt andnud tüübikinnituse.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamist, mis võivad tekitada segiajamisi artikli 2 kohaselt osa tüübikinnituse saanud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja muude seadmete vahel.

Artikkel 4

Liikmesriik ei tohi keelata ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja nende traktoritele kinnitamise seadmete turuletoomist nende ehituse või töötamisviisiga seotud põhjustel, kui nendel konstruktsioonidel või seadmetel on osa EÜ tüübikinnitusmärk.

Liikmesriik võib siiski keelata selliste osa EÜ tüübikinnitusmärki omavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide turulelaskmise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnealune liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.

Artikkel 5

Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ühe kuu jooksul IV lisas esitatud näidise kohase osa EÜ tüübikinnitustunnistuse koopia iga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või millele tüübikinnituse andmisest nad keelduvad.

Artikkel 6

1.   Kui osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa EÜ tüübikinnitusmärki kandvaid ümbermineku kaitsekonstruktsioone ja nende traktoritele kinnitamise seadmeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, võtab nimetatud liikmesriik vajalikud meetmed tootmisnäidiste vastavuse tagamiseks kinnitatud tüübile.

Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused teavitavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis tõsise ja korduva nõuetest kõrvalekaldumise korral võivad tuua kaasa osa EMÜ tüübikinnituse tühistamise.

Nimetatud liikmesriikide asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EÜ tüübikinnituse tühistamisest ja tühistamise põhjustest.

Artikkel 7

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel kehtestatud sätetele vastav otsus ümbermineku kaitsekonstruktsioonidele ja nende traktoritele kinnitamise seadmetele osa EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või nende turustamise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi.

Niisugustest otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal teavitatakse teda liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest ning kõnealuste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 8

1.   Liikmesriigid ei tohi traktorite suhtes, mis vastavad käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele:

| a) | keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; |
| --- | --- |

a)

keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

| b) | keelata traktorite esmakordset kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

b)

keelata traktorite esmakordset kasutuselevõttu.

2.   Liikmesriigid võivad keelduda traktoritüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui traktor ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

Artikkel 9

Ükski liikmesriik ei tohi keelata registreerimist ega takistada traktorite müüki ega kasutamist ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja nende traktoritele kinnitamise seadmetega seotud põhjustel, kui nimetatud konstruktsioonide või seadmed kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ja vastavad V lisas kehtestatud nõuetele.

Artikkel 10

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriigi õigust kehtestada aluslepingut järgides nõudeid, mida nad peavad vajalikuks kõnealuseid traktoreid kasutavate töötajate kaitsmiseks, kui see ei too kaasa kaitsekonstruktsiooni muutmist käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele mittevastavaks.

Artikkel 11

1.   Kõik artiklis 1 nimetatud traktorid tuleb EÜ tüübikinnituse andmisega seoses varustada ümbermineku kaitsekonstruktsioonidega.

2.   Kui kaitsekonstruktsioonil ei ole juhiistme ette paigaldatud kahte posti, peab punktis 1 viidatud konstruktsioon vastama käesoleva direktiivi I ja II lisas või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/57/EÜ (6) või 2009/75/EÜ (7) I–IV lisas kehtestatud nõuetele.

Artikkel 12

I–VI lisade nõuete tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 nimetatud korras.

Artikkel 13

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Direktiiv 86/298/EMÜ mida on muudetud VII lisa A osas loetletud õigusaktidega tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VII lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ning kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VIII lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

[...]

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 33.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 186, 8.7.1986, lk 26.

3

(4)  Vt VII lisa A osa.

4

(5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 40.

7

Kolmapäev, 11. mai 2011LISADE LOETELU

| I LISA | Osa EÜ tüübikinnituse tingimused |
| --- | --- |
| II LISA | Tehnilised nõuded |
| III LISA | Märgistused |
| IV LISA | Osa EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis |
| V LISA | EÜ tüübikinnituse tingimused |
| VI LISA | Näidis: Traktoritüübi EÜ tüübikinnitustunnistuse lisa ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnitamise seadmete tugevuse kohta |
| VII LISA | A osa: | kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega |

I LISA

Osa EÜ tüübikinnituse tingimused

II LISA

Tehnilised nõuded

III LISA

Märgistused

IV LISA

Osa EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis

V LISA

EÜ tüübikinnituse tingimused

VI LISA

Näidis: Traktoritüübi EÜ tüübikinnitustunnistuse lisa ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnitamise seadmete tugevuse kohta

VII LISA

A osa:

kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

| B osa: | siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ning kohaldamise tähtajad |
| --- | --- |

B osa:

siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ning kohaldamise tähtajad

VIII LISA

Vastavustabel

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/250 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/250

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Tubakatoodetele kohaldatav aktsiis *

P7_TA(2011)0216

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv tubakatoodetele kohaldatavate aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0641 – C7-0403/2010 – 2007/0206(CNS))

2012/C 377 E/43

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0587) ja muudetud ettepanekut (KOM(2010)0641); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0587) ja muudetud ettepanekut (KOM(2010)0641);

| — | võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta seisukohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. veebruari 2008. aasta seisukohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0403/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0403/2010);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0100/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni muudetud ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni muudetud ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 119.

(2)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/251 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/251

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad *

P7_TA(2011)0217

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (kodifitseeritud tekst) (KOM(2010)0691 – C7-0034/2011 – 2010/0338(NLE))

2012/C 377 E/44

(Konsulteerimine – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0691); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0691);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0034/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0034/2011);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0102/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0102/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/252 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/252

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Tekstiilinimetused ja tekstiiltoodete märgistamine ***II

P7_TA(2011)0218

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/73/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/121/EÜ (13807/4/2010 – C7-0017/2011 – 2009/0006(COD))

2012/C 377 E/45

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13807/4/2010 – C7-0017/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13807/4/2010 – C7-0017/2011);

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. detsembri 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. detsembri 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0031) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0031) suhtes;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teisel lugemisel vastu võetud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. aprilli 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teisel lugemisel vastu võetud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0086/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0086/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 37.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 18.5.2010, P7_TA(2010)0168.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC2-COD(2009)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 tekstiilkiudude nimetuste ja tekstiiltoodete kiukoostise märgistamise ja tähistamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 73/44/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/73/EÜ ja 2008/121/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1007/2011) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 11. mai 2011LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

Euroopa Parlament ja nõukogu on teadlikud sellest, kui oluline on tagada tarbijatele täpse teabe esitamine, eelkõige toodete päritolu märkimisel, et kaitsta tarbijaid võltsitud, ebatäpsete või eksitavate päritoluandmete eest. Sellise teabe edastamisel ja samas tehnika arenguga sammu pidamisel võib tulla kasuks uute tehnoloogiliste võimaluste, näiteks elektroonilise märgistuse ja sealhulgas raadiosagedustuvastuse kasutamine. Euroopa Parlament ja nõukogu soovivad, et komisjoni võtaks määruse artiklile 24 vastava aruande koostamisel arvesse mõju, mida uued tehnilised võimalused avaldavad võimalikele uutele märgistusnõuetele, pidades seejuures silmas tekstiiltoodete jälgitavuse parandamist.<BR>

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/253 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/253

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes ***I

P7_TA(2011)0219

Euroopa Parlamendi 11. mail 2011. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1215/2009, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes (KOM(2010)0054 – C7-0042/2010 – 2010/0036(COD)) (1)

2012/C 377 E/46

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 12 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 7 a (uus) |
| | (7 a) | Et võtta vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks komisjonile anda õigusaktide vastuvõtmise volitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 „baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalike rakenduseeskirjade, kaupade koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevate muudatuste ja vajalike tehniliste kohanduste ning ELi ja käesolevas määruses osutatud maade ja territooriumide vahel sõlmitud lepingutest tulenevate vajalike kohanduste osas. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 7 a (uus)

(7 a)

Et võtta vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva määruse kohaldamiseks, tuleks komisjonile anda õigusaktide vastuvõtmise volitused vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 „baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalike rakenduseeskirjade, kaupade koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevate muudatuste ja vajalike tehniliste kohanduste ning ELi ja käesolevas määruses osutatud maade ja territooriumide vahel sõlmitud lepingutest tulenevate vajalike kohanduste osas. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel tagama asjaomaste dokumentide samaaegse, õigeaegse ja nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 7 b (uus)

| (7 b) | Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks niisuguste autentsussertifikaatide väljastamise osas, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, ning käesolevas määruses sätestatud korra ajutise täieliku või osalise peatamise jaoks. Neid rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (2). Nõuandemenetlust tuleks kasutada niisuguste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on selliste autentsussertifikaatide väljastamine, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, võttes arvesse kõnealuste meetmete mõju, ning niisuguste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud korra täielikuks või osaliseks peatamiseks kolmeks kuuks. |
| --- | --- |

(7 b)

Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused, et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks niisuguste autentsussertifikaatide väljastamise osas, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, ning käesolevas määruses sätestatud korra ajutise täieliku või osalise peatamise jaoks. Neid rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (2). Nõuandemenetlust tuleks kasutada niisuguste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on selliste autentsussertifikaatide väljastamine, mis tõendavad, et kaubad pärinevad asjaomaselt maalt või territooriumilt ja vastavad käesolevas määruses esitatud määratlusele, võttes arvesse kõnealuste meetmete mõju, ning niisuguste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on võtta meetmeid käesoleva määrusega ettenähtud korra täielikuks või osaliseks peatamiseks kolmeks kuuks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 2 – lõige 2 – lõik 2

| (2 a) | Artikli 2 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:



  „Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud tingimused ei ole täidetud, võib komisjon käesoleva määrusega teatavate maade ja territooriumide suhtes kehtestatud sooduskorra rakendusaktide abil osaliselt või täielikult peatada. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele.” |
| --- | --- |

(2 a)

Artikli 2 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui lõigetes 1 või 2 nimetatud tingimused ei ole täidetud, võib komisjon käesoleva määrusega teatavate maade ja territooriumide suhtes kehtestatud sooduskorra rakendusaktide abil osaliselt või täielikult peatada. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele.”

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 3 – lõige 2 – lõik 2

Kõnealuse kvoodi alla kuuluvat importi käsitlevatele taotlustele tuleb lisada ekspordipiirkonna pädeva asutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis tõendab, et kaubad pärinevad asjaomaselt territooriumilt ja vastavad käesoleva määruse II lisas esitatud määratlusele. Autentsussertifikaadi koostab komisjon
  nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)), artikli 195 lõikes 2
  osutatud
  korra
  kohaselt.

Kõnealuse kvoodi alla kuuluvat importi käsitlevatele taotlustele tuleb lisada ekspordipiirkonna pädeva asutuse väljastatud autentsussertifikaat, mis tõendab, et kaubad pärinevad asjaomaselt territooriumilt ja vastavad käesoleva määruse II lisas esitatud määratlusele. Autentsussertifikaadi koostab komisjon
  rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 8 lõikes 2
  osutatud
  nõuandemenetluse
  kohaselt.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 3 – lõige 4

| (4 a) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:



  „4.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon, arvestades põllumajandus- ja kalandustooteturu erilist tundlikkust ning juhul kui põllumajandus- ja kalandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega vastu asjakohaseid meetmeid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele.” |
| --- | --- |

(4 a)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata käesoleva määruse muudest sätetest, eelkõige artiklist 10, võib komisjon, arvestades põllumajandus- ja kalandustooteturu erilist tundlikkust ning juhul kui põllumajandus- ja kalandustoodete import põhjustab tõsiseid häireid liidu turgudel ja nende reguleerimismehhanismides, võtta rakendusaktidega vastu asjakohaseid meetmeid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusele.”

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 4

| (5) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 4


  Tariifikvoodi rakendamine „baby beef” toodete suhtes



  „Komisjon kehtestab „baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.” ” |
| --- | --- |

(5)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tariifikvoodi rakendamine „baby beef” toodete suhtes

„Komisjon kehtestab „baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) artikli 195 lõikes 2 osutatud korras.” ”

välja jäetud

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 7

| (5 a) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 7

  Volituste andmine

  Komisjonile antakse volitused võtta artikli 7a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad:








  a) | kaupade koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevaid muudatusi ja vajalikke tehnilisi kohandusi; |
| --- | --- | --- |

(5 a)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Volituste andmine

Komisjonile antakse volitused võtta artikli 7a kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad:

a)

kaupade koondnomenklatuuri koodide ja TARICi alamrubriikide muutmisest tulenevaid muudatusi ja vajalikke tehnilisi kohandusi;

| b) | liidu ja artiklis 1 osutatud maade ja territooriumide vahel sõlmitud lepingutest tulenevaid vajalikke muudatusi; |
| --- | --- |

b)

liidu ja artiklis 1 osutatud maade ja territooriumide vahel sõlmitud lepingutest tulenevaid vajalikke muudatusi;

| c) | „baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalikke rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

c)

„baby-beef” toodete tariifikoodide üksikasjalikke rakenduseeskirju.

Tungiva kiireloomulisuse korral kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 7b sätestatud menetlust.”

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 7 a (uus)

| (5 b) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 7a


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.




  2.
     
  Komisjonile antakse kuni 31. detsembrini 2015 õigus võtta vastu artiklis 7 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.




  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.” |
| --- | --- |

(5 b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.

2.
     
  Komisjonile antakse kuni 31. detsembrini 2015 õigus võtta vastu artiklis 7 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.”

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 7 b (uus)

| (5 c) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 7b


  Kiirmenetlus



  1.
     
  Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, esitatakse ühtlasi põhjendused kiirmenetluse kasutamise kohta.




  2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada artiklis 7a osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.” |
| --- | --- |

(5 c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7b

Kiirmenetlus

1.
     
  Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, esitatakse ühtlasi põhjendused kiirmenetluse kasutamise kohta.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada artiklis 7a osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.”

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 d (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 8

| (5 d) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 8


  Komiteemenetlus


  1.   Komisjoni abistab Lääne-Balkani rakenduskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.



  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.



  3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.” |
| --- | --- |

(5 d)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Lääne-Balkani rakenduskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.”

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 e (uus)

Määrus (EÜ) nr 1215/2009

Artikkel 10 – lõige 1

| (5 e) | Artikli 10 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:










  a) | punkt a asendatakse järgmisega:









  „a) | teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;” |
| --- | --- | --- | --- |

(5 e)

Artikli 10 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

teavitanud Lääne-Balkani rakenduskomiteed;”

| b) | lisatakse järgmine lõik:




  „Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Esimeses lõigus osutatud meetmed võetakse vastu rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.”

---

(1)  Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0243/2010).

(2)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

---

| 7.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 377/258 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 377/258

---

Kolmapäev, 11. mai 2011Raadiospektripoliitika ***I

P7_TA(2011)0220

Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm (KOM(2010)0471 – C7-0270/2010 – 2010/0252(COD))

2012/C 377 E/47

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0471); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0471);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0270/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0270/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0151/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0151/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 53.

---

Kolmapäev, 11. mai 2011P7_TC1-COD(2010)0252

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. mail 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL, millega luuakse esimene raadiospektripoliitika programm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (3) artikli 8a lõige 3 näeb ette, et komisjon võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks, milles sätestatakse poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkudele ja -teenustele kohaldatavatele direktiividele. Poliitikasuunad ja eesmärgid peaksid lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks.
  Raadiospektripoliitika programm toetab Euroopa 2020. aasta strateegias ja digitaalarengu tegevuskavas esitatud eesmärke ja põhimeetmeid ning kuulub ühtse turu akti 50 prioriteetse meetme hulka.
  Käesoleva otsusega ei piirata liidu kehtiva õiguse, eelkõige
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi
  1999/5/EÜ
  (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi
  2002/20/EÜ
  (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (6), direktiivi
  2002/21/EÜ
  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/140/EÜ (7) (millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ, 2002/19/EÜ ja 2002/20/EÜ)
  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta
  otsuse nr 676/2002/EÜ
  (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (8)

  kohaldamist. Sellega ei piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt liidu õigusele, et saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (3) artikli 8a lõige 3 näeb ette, et komisjon võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku mitmeaastaste raadiospektripoliitika programmide loomiseks, milles sätestatakse poliitikasuunad ja eesmärgid raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt elektroonilistele sidevõrkudele ja -teenustele kohaldatavatele direktiividele. Poliitikasuunad ja eesmärgid peaksid lähtuma spektri kättesaadavusest ja tõhusast kasutamisest, mis on vajalik siseturu loomiseks ja toimimiseks.
  Raadiospektripoliitika programm toetab Euroopa 2020. aasta strateegias ja digitaalarengu tegevuskavas esitatud eesmärke ja põhimeetmeid ning kuulub ühtse turu akti 50 prioriteetse meetme hulka.
  Käesoleva otsusega ei piirata liidu kehtiva õiguse, eelkõige
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi
  1999/5/EÜ
  (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ (elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi
  2002/20/EÜ
  (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)) (6), direktiivi
  2002/21/EÜ
  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/140/EÜ (7) (millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ, 2002/19/EÜ ja 2002/20/EÜ)
  ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta
  otsuse nr 676/2002/EÜ
  (Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)) (8)

  kohaldamist. Sellega ei piirata ka riikliku tasandi meetmeid, mis on kehtestatud vastavalt liidu õigusele, et saavutada üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks ning riigikaitse eesmärkidel. [ME 1]

| (2) | Spekter on tähtsaim
  avalik
  ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud.
  Samuti aitab spektri tõhus kasutamine kaasa elektroonilise side kõigile kättesaadavaks muutmisele, eriti hõredamalt asustatud piirkondades või äärepiirkondades, näiteks maapiirkondades või saartel asuvate elanike ja ettevõtjate jaoks.
  Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale. [ME 2] |
| --- | --- |

(2)

Spekter on tähtsaim
  avalik
  ressurss oluliste sektorite ja teenuste jaoks, nagu mobiil-, traadita lairiba- ja satelliitside, raadio- ja teleringhäälinguvõrgud, transport, raadiolokatsioon ja sellised rakendused nagu häiresüsteemid, kaugjuhtimisseadmed, kuuldeaparaadid, mikrofonid ja meditsiiniseadmed. See toetab avalikke teenuseid nagu julgeoleku- ja turvateenused, kaasa arvatud kodanikukaitse, ja teaduslikku tegevust nagu meteoroloogia, maapinna kaugseire, raadioastronoomia ja kosmoseuuringud.
  Samuti aitab spektri tõhus kasutamine kaasa elektroonilise side kõigile kättesaadavaks muutmisele, eriti hõredamalt asustatud piirkondades või äärepiirkondades, näiteks maapiirkondades või saartel asuvate elanike ja ettevõtjate jaoks.
  Seepärast on spektrit reguleerivatel meetmetel mõju majandusele, ohutusele, tervishoiule, avalikule huvile, kultuurile, teadusele, sotsiaalsfäärile, keskkonnale ja tehnikale. [ME 2]

| (3) | Spektri haldamisel, jagamisel ja kasutamisel tuleks majandus- ja sotsiaalvaldkonnas lähenemisviisi muuta, nimelt keskenduda rohkem selliste eeskirjade koostamisele, mis tagavad spektri suurema tõhususe, parema sagedusplaani ning kaitse spektrikasutusega seotud konkurentsivastase tegevuse ja antisotsiaalsete meetmete võtmise eest. [ME 3] |
| --- | --- |

(3)

Spektri haldamisel, jagamisel ja kasutamisel tuleks majandus- ja sotsiaalvaldkonnas lähenemisviisi muuta, nimelt keskenduda rohkem selliste eeskirjade koostamisele, mis tagavad spektri suurema tõhususe, parema sagedusplaani ning kaitse spektrikasutusega seotud konkurentsivastase tegevuse ja antisotsiaalsete meetmete võtmise eest. [ME 3]

| (4) | Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine liidu tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete ühtset turgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid liidu poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks
  ja töökohtade loomiseks
  ning
  samal ajal
  toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu liidus; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist.
  Spektri kasutamise ühtlustamine on väga tähtis ka elektrooniliste sidekanalite kaudu osutatavate teenuste kvaliteedi tagamiseks ja mastaabisäästu saavutamiseks, mis vähendaks nii traadita võrkude rajamise kulu kui ka traadita seadmete hinda tarbijate jaoks.
  Sel eesmärgil vajab liit poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadus- ja arendustegevuse, transpordi
  , kultuuri
  ja energeetika siseturgu.
  Vajaliku reformi edasilükkamist õiguste praeguste omanike poolt tuleks iga hinna eest vältida. [ME 4] |
| --- | --- |

(4)

Spektrikasutuse strateegiline planeerimine ja ühtlustamine liidu tasandil peaks tõhustama traadita elektrooniliste sideteenuste ja seadmete ühtset turgu ning muid spektri kasutamist nõudvaid liidu poliitikameetmeid ja looma sellega uued võimalused innovatsiooniks
  ja töökohtade loomiseks
  ning
  samal ajal
  toetama majanduse taastumist ja sotsiaalset integratsiooni kogu liidus; samas tähendab see spektri tähtsate sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste hindamist.
  Spektri kasutamise ühtlustamine on väga tähtis ka elektrooniliste sidekanalite kaudu osutatavate teenuste kvaliteedi tagamiseks ja mastaabisäästu saavutamiseks, mis vähendaks nii traadita võrkude rajamise kulu kui ka traadita seadmete hinda tarbijate jaoks.
  Sel eesmärgil vajab liit poliitikaprogrammi, mis hõlmab kõikide spektri kasutusega seotud poliitikavaldkondade, nagu elektroonilise side, teadus- ja arendustegevuse, transpordi
  , kultuuri
  ja energeetika siseturgu.
  Vajaliku reformi edasilükkamist õiguste praeguste omanike poolt tuleks iga hinna eest vältida. [ME 4]

| (5) | Käesolev esimene programm peaks edendama konkurentsi, tagama Euroopas võrdsed konkurentsitingimused ja looma aluse tõelisele ühtsele digitaalsele turule. Et kindlustada käesoleva raadiospektri programmi ja ühtse turu täielikku potentsiaali ja kasu tarbijatele, tuleks programmi täiendada uute ettepanekutega, mis võimaldavad arendada online-majandust, näiteks andmekaitse ja Euroopa lubade süsteemi osas online-sisu jaoks. [ME 5] |
| --- | --- |

(5)

Käesolev esimene programm peaks edendama konkurentsi, tagama Euroopas võrdsed konkurentsitingimused ja looma aluse tõelisele ühtsele digitaalsele turule. Et kindlustada käesoleva raadiospektri programmi ja ühtse turu täielikku potentsiaali ja kasu tarbijatele, tuleks programmi täiendada uute ettepanekutega, mis võimaldavad arendada online-majandust, näiteks andmekaitse ja Euroopa lubade süsteemi osas online-sisu jaoks. [ME 5]

| (6) | Käesolev esimene programm peaks eriti toetama Euroopa 2020. aasta strateegiat aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kohta, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teabepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks.
  Plahvatuslik areng eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja online-sisu valdkonnas suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele.
  See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas (9), mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada ▐ kõigile ▐ juurdepääs lairibaühendusele
  . Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühenduste tagamine, kindlustades 2020. aastaks kõigile vähemalt 30 Mbit/s ühenduse ja vähemalt pooltele Euroopa majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s
  , ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevussuundi nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel. [ME 6] |
| --- | --- |

(6)

Käesolev esimene programm peaks eriti toetama Euroopa 2020. aasta strateegiat aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu kohta, võttes arvesse traadita teenuste tohutuid võimalusi teabepõhise majanduse edendamiseks, info- ja sidetehnikal põhinevate sektorite arendamiseks ja toetamiseks ning digitaalse lõhe ületamiseks.
  Plahvatuslik areng eeskätt audiovisuaalmeedia teenuste ja online-sisu valdkonnas suurendab nõudlust kiiruse ja katvuse järele.
  See on ka üks põhimeetmeid Euroopa digitaalarengu tegevuskavas (9), mis on suunatud kiire lairibaühendusega Interneti kasutuselevõtule tuleviku võrgu- ja teadmistepõhises majanduses, koos ambitsioonika eesmärgiga võimaldada ▐ kõigile ▐ juurdepääs lairibaühendusele
  . Majanduskasvu ja ülemaailmse konkurentsivõime edendamiseks on tähtis suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühenduste tagamine, kindlustades 2020. aastaks kõigile vähemalt 30 Mbit/s ühenduse ja vähemalt pooltele Euroopa majapidamistele lairibaühenduse kiirusega vähemalt 100 Mbit/s
  , ning see on ka vajalik digitaalse ühtse turu püsivate majanduslike ja sotsiaalsete eeliste saavutamiseks. See peaks toetama ja edendama ka liidu muid valdkondlikke tegevussuundi nagu jätkusuutliku keskkonna ning majandusliku ja sotsiaalse kaasamise tagamine kõigile liidu kodanikele. Arvestades traadita rakenduste tähtsust innovatsiooni jaoks, on programm ka üheks põhialgatuseks liidu innovatsioonipoliitika toetamisel. [ME 6]

| (7) | Esimene programm peab looma alused arengule, mille abil liit suudab lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile. Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, mis oleks võti siseturu avamiseks kõikidele liidu kodanikele. [ME 7] |
| --- | --- |

(7)

Esimene programm peab looma alused arengule, mille abil liit suudab lairibaühenduste kiiruses, liikuvuses, katvuses ja läbilaskevõimes asuda juhtivale positsioonile. Selline juhtroll on hädavajalik konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu loomiseks, mis oleks võti siseturu avamiseks kõikidele liidu kodanikele. [ME 7]

| (8) | Esimene programm peaks
  kehtestama
  liikmesriikide ja liidu institutsioonide ▐ põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt kehtivale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid. [ME 8] |
| --- | --- |

(8)

Esimene programm peaks
  kehtestama
  liikmesriikide ja liidu institutsioonide ▐ põhimõtted ja eesmärgid kuni aastani 2015 ja sätestama konkreetsed rakendamisalgatused. Kuna spektri haldamine kuulub suuremas osas veel liikmesriikide pädevusse, tuleks seda teha vastavalt kehtivale liidu õigusele ja võtta arvesse liidu poliitikasuundade teostamiseks vajalikke meetmeid. [ME 8]

| (9) | Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba kehtiva liidu poliitika rakendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Programmis tuleks arvesse võtta ka otsust nr 676/2002/EÜ ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) tehnilisi teadmisi, et liidu spektrikasutusega seotud poliitikameetmeid, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on heaks kiitnud, saaks rakendada tehniliste rakendusmeetmetega, pidades silmas, et selliseid meetmeid võib kasutada alati, kui see on vajalik juba kehtiva liidu poliitika rakendamiseks.

| (10) | Spektri
  kui avaliku hüve
  optimaalse
  ja tulemusliku
  kasutuse tagamine võib nõuda
  komisjonilt ja liikmesriikidelt lisaks traditsioonilistele lahendustele, nt enampakkumistele, niisuguste uuenduslike loaandmislahenduste sisseseadmist
  nagu spektri kollektiivne kasutamine, üldlubade andmine või infrastruktuuri jagatud kasutamine. Selliste põhimõtete rakendamist liidus võib hõlbustada
  hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti
  teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige
  sobivam ja
  väiksemat koormust põhjustav lubade andmise süsteem, kus häired ei takista muude teenuste arengut
  , ning see on ka direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 kohaselt kõige sobivam
  . [ME 9] |
| --- | --- |

(10)

Spektri
  kui avaliku hüve
  optimaalse
  ja tulemusliku
  kasutuse tagamine võib nõuda
  komisjonilt ja liikmesriikidelt lisaks traditsioonilistele lahendustele, nt enampakkumistele, niisuguste uuenduslike loaandmislahenduste sisseseadmist
  nagu spektri kollektiivne kasutamine, üldlubade andmine või infrastruktuuri jagatud kasutamine. Selliste põhimõtete rakendamist liidus võib hõlbustada
  hea tava määratlemise ja teabevahetuse soodustamise, samuti
  teatavate ühiste või lähedaste spektrikasutuse tingimuste kindlaksmääramisega. Erilist huvi pakub üldlubade andmine, mis on kõige
  sobivam ja
  väiksemat koormust põhjustav lubade andmise süsteem, kus häired ei takista muude teenuste arengut
  , ning see on ka direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 kohaselt kõige sobivam
  . [ME 9]

| (11) | Spektriõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusega juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta. Lisaks võiksid selliste kaubeldavate õiguste vormingu ja sisu üldised põhimõtted ning ühismeetmed takistada spektri koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi ja põhjustada omandatud spektri kasutamisel lubamatuid takistusi, ning hõlbustada kõigi liikmesriikide poolt selliste abinõude kasutuselevõttu ja kergendada selliste õiguste omandamist kõikjal liidu piirides.
  Eesmärgiga saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärke, tuleks lisaks osa spektriõiguste enampakkumise tuludest (nn digitaalne dividend) kasutada lairibaühenduse leviku kiirendamiseks. [ME 11] |
| --- | --- |

(11)

Spektriõigustega kauplemine koos paindlike kasutustingimustega peaks oluliselt soodustama majanduskasvu. Seepärast tuleks sagedusribad, kus paindlik kasutamine on liidu õigusega juba sisse viidud, vastavalt direktiivile 2002/21/EÜ kohe kaubeldavaks muuta. Lisaks võiksid selliste kaubeldavate õiguste vormingu ja sisu üldised põhimõtted ning ühismeetmed takistada spektri koondumist, mis võiks tekitada turgu valitseva seisundi ja põhjustada omandatud spektri kasutamisel lubamatuid takistusi, ning hõlbustada kõigi liikmesriikide poolt selliste abinõude kasutuselevõttu ja kergendada selliste õiguste omandamist kõikjal liidu piirides.
  Eesmärgiga saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärke, tuleks lisaks osa spektriõiguste enampakkumise tuludest (nn digitaalne dividend) kasutada lairibaühenduse leviku kiirendamiseks. [ME 11]

| (12) | Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi
  , võrdseid tingimusi kogu Euroopas,
  parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus kaabliga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui olemasolevad kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Uute kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektriga kauplemise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt võib mõjutada olemasolevat konkurentsiolukorda. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõike 6 ja
  nõukogu 25. juuni 1987. aasta
  direktiivi 87/372/EMÜ
  (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (10)

  (GSMi direktiiv) artikli 1 lõike 2 aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast
  analüüsima enne uut spektri jaotamist põhjalikult konkurentsimõjusid, samuti
  kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektriõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõikes 7, et piirata igal operaatoril kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.
  Liikmesriigid võivad samuti võtta meetmeid spektri ühtlasema jaotuse saavutamiseks ettevõtjate vahel, reserveerides spektrit teatud sagedusribale või sarnaste parameetritega sagedusribade kogumile sisenevate uute tulijate jaoks. [ME 12] |
| --- | --- |

(12)

Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on traadita lairibaside oluline vahend, mis aitab edendada konkurentsi
  , võrdseid tingimusi kogu Euroopas,
  parandada tarbija jaoks kättesaadavat valikut ja juurdepääsu maapiirkondades ja muudel aladel, kus kaabliga lairibaühendust on raske korraldada või ei ole see majanduslikult teostatav. Spektrihaldus võib samas mõjutada konkurentsi, muutes turul tegutsejate rolle ja mõjuvõimu, nt juhul, kui olemasolevad kasutajad saavad põhjendamatuid konkurentsieeliseid. Piiratud juurdepääs spektrile, eriti sobiva spektri vähesuse korral, võib takistada uute teenuste või rakenduste ilmumist, innovatsiooni ja konkurentsi. Uute kasutusõiguste omandamine, kaasa arvatud spektriga kauplemise või muude kasutajatevaheliste tehingute kaudu, ja uute paindlike spektrikasutuskriteeriumide kasutuselevõtt võib mõjutada olemasolevat konkurentsiolukorda. Vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artikli 5 lõike 6 ja
  nõukogu 25. juuni 1987. aasta
  direktiivi 87/372/EMÜ
  (sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses) (10)

  (GSMi direktiiv) artikli 1 lõike 2 aluseks olevatele põhimõtetele peaksid liikmesriigid seepärast
  analüüsima enne uut spektri jaotamist põhjalikult konkurentsimõjusid, samuti
  kasutama sobivaid eel- ja järelmeetmeid (nagu olemasolevate õiguste muutmine, teatavatel juhtudel spektriõiguste omandamise keelamine, tingimuste kehtestamine liigsete spektrivarude soetamise vastu ja spektri tõhusa kasutamise kohta, nagu on osutatud direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9 lõikes 7, et piirata igal operaatoril kasutada olevat spektri hulka või vältida ülemäärast spektri koondumist), et vältida konkurentsi moonutamist.
  Liikmesriigid võivad samuti võtta meetmeid spektri ühtlasema jaotuse saavutamiseks ettevõtjate vahel, reserveerides spektrit teatud sagedusribale või sarnaste parameetritega sagedusribade kogumile sisenevate uute tulijate jaoks. [ME 12]

| (13) | Optimaalne ja tõhus spektrikasutus eeldab pidevat arengu jälgimist ja ajakohast selget teavet spektri kasutamise kohta kogu liidus. Samas kui komisjoni 16. mai 2007. aasta otsusega 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (11) nõutakse liikmesriikidelt kasutamisõigusi käsitleva teabe avaldamist, on vaja liidus spektri ja raadioseadmete kasutamistõhususe suurendamiseks, eelkõige vahemikus 300 MHz kuni
  6 GHz
  ,
  kuid ka vahemikus 6 GHz kuni 70 GHz, sest need sagedused muutuvad tehnoloogia kiire arengu käigus järjest tähtsamaks,
  teha praeguse spektrikasutuse
  ja sellise kasutuse tõhususe
  üksikasjalik inventuur, kasutades
  üldist
  läbivaatamis- ja hindamismeetodit.
  Inventuur peaks olema piisavalt üksikasjalik, et
  leida nii
  era-
  kui ka avalikus sektoris ebatõhusat tehnoloogiat ja kasutusviise, samuti kasutamata spektrieraldisi ja jagatud kasutuse võimalusi, ning hinnata tarbijate ja ettevõtete tulevasi vajadusi.
  Lisaks sellele peaksid liikmesriigid, võttes arvesse, et traadita rakenduste arv pidevalt kasvab, edendama spektri tõhusat kasutamist kasutajarakenduste jaoks. [ME 13] |
| --- | --- |

(13)

Optimaalne ja tõhus spektrikasutus eeldab pidevat arengu jälgimist ja ajakohast selget teavet spektri kasutamise kohta kogu liidus. Samas kui komisjoni 16. mai 2007. aasta otsusega 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (11) nõutakse liikmesriikidelt kasutamisõigusi käsitleva teabe avaldamist, on vaja liidus spektri ja raadioseadmete kasutamistõhususe suurendamiseks, eelkõige vahemikus 300 MHz kuni
  6 GHz
  ,
  kuid ka vahemikus 6 GHz kuni 70 GHz, sest need sagedused muutuvad tehnoloogia kiire arengu käigus järjest tähtsamaks,
  teha praeguse spektrikasutuse
  ja sellise kasutuse tõhususe
  üksikasjalik inventuur, kasutades
  üldist
  läbivaatamis- ja hindamismeetodit.
  Inventuur peaks olema piisavalt üksikasjalik, et
  leida nii
  era-
  kui ka avalikus sektoris ebatõhusat tehnoloogiat ja kasutusviise, samuti kasutamata spektrieraldisi ja jagatud kasutuse võimalusi, ning hinnata tarbijate ja ettevõtete tulevasi vajadusi.
  Lisaks sellele peaksid liikmesriigid, võttes arvesse, et traadita rakenduste arv pidevalt kasvab, edendama spektri tõhusat kasutamist kasutajarakenduste jaoks. [ME 13]

| (14) | Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida ja rakendada spektri kasutamist käsitleva geolokaliseeritud teabe kaudu, mis võiks olla inventuuris kaardistatud. [ME 89] |
| --- | --- |

(14)

Nn kognitiivseid tehnoloogiaid, mis on küll alles väljatöötamisel, võiks juba täiendavalt uurida ja rakendada spektri kasutamist käsitleva geolokaliseeritud teabe kaudu, mis võiks olla inventuuris kaardistatud. [ME 89]

| (15) | Direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud ühtlustatud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta õiguslikult määratletud jagatud kasutuse tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme
  , selleks et hoida ära kahjulikke häireid või segamist praeguses ja tulevases spektrikasutuses
  .
  Lisaks peaks liikmesriikidel olema lubatud vajaduse korral kehtestada siseriikliku õiguse kohaselt häireprobleemide lahendamise otseste kulude ja üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid. [ME 14] |
| --- | --- |

(15)

Direktiivis 1999/5/EÜ käsitletud ühtlustatud standardid on olulised spektri tõhusaks kasutamiseks ning neis tuleks arvesse võtta õiguslikult määratletud jagatud kasutuse tingimusi. Euroopa standardid raadioseadmetest erinevate elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude kohta peaksid samuti ära hoidma spektrikasutuse häireid. Traadita seadmete ja rakenduste suurenev hulk ja tihedus koos nende mitmekesise spektrikasutusega paneb proovile praegused häirevältimismeetodid. Need tuleks üle vaadata ja ümber hinnata, arvestades vastuvõtjate omadusi ja leidlikumaid häirevältimismehhanisme
  , selleks et hoida ära kahjulikke häireid või segamist praeguses ja tulevases spektrikasutuses
  .
  Lisaks peaks liikmesriikidel olema lubatud vajaduse korral kehtestada siseriikliku õiguse kohaselt häireprobleemide lahendamise otseste kulude ja üleminekukuludega seotud kompensatsioonimeetmeid. [ME 14]

| (16) | Vastavalt komisjoni suurprojekti „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” eesmärkidele
  aitavad
  traadita lairibaside
  teenused
  oluliselt kaasa majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehakse kättesaadavaks piisavalt spektrit, antakse kiiresti kasutusõigusi ja lubatakse kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Digitaalarengu tegevuskavaga nõutakse kõigi liidu kodanike jaoks 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seepärast tuleks juba
  ühtlustatud
  spektriribade kohta anda 2012. aastaks maapealse side load, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/477/EÜ (12), 2008/411/EÜ (13) ja 2009/766/EÜ (14) määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla sobiva hinnaga juurdepääs satelliit-lairibasidele. [ME 15] |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt komisjoni suurprojekti „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” eesmärkidele
  aitavad
  traadita lairibaside
  teenused
  oluliselt kaasa majanduse taastumisele ja kasvule, kui tehakse kättesaadavaks piisavalt spektrit, antakse kiiresti kasutusõigusi ja lubatakse kauplemist, et kohaneda turu arenguga. Digitaalarengu tegevuskavaga nõutakse kõigi liidu kodanike jaoks 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. Seepärast tuleks juba
  ühtlustatud
  spektriribade kohta anda 2012. aastaks maapealse side load, et kindlustada kõigile hõlbus juurdepääs traadita lairibasidele, eelkõige komisjoni otsustega 2008/477/EÜ (12), 2008/411/EÜ (13) ja 2009/766/EÜ (14) määratud spektri sagedusribades. Täienduseks maapealsetele lairibateenustele ja katvuse tagamiseks liidu äärepoolseimates piirkondades võib kiireks ja teostatavaks lahenduseks olla sobiva hinnaga juurdepääs satelliit-lairibasidele. [ME 15]

| (17) | Vastavalt mitmetele lähedastele uuringutele kasvab mobiilse andmeside maht kiiresti ja kahekordistub praegu iga aastaga. Praeguse tempo juures, mis järgnevatel aastatel ilmselt jätkub, suureneb andmeside maht aastatel 2009–2014 peaaegu neljakümnekordseks. Sellise eksponentsiaalse kasvu haldamiseks peavad reguleerivad asutused ja turuosalised võtma mitmeid meetmeid, sh lisaks traadita lairibaühendustele ühtlustatud spektri eraldamine, spektri tõhusam kasutamine ja andmemahtude suunamine traadita võrkudesse paljuviisilise kasutusega seadmete abil. [ME 16] |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt mitmetele lähedastele uuringutele kasvab mobiilse andmeside maht kiiresti ja kahekordistub praegu iga aastaga. Praeguse tempo juures, mis järgnevatel aastatel ilmselt jätkub, suureneb andmeside maht aastatel 2009–2014 peaaegu neljakümnekordseks. Sellise eksponentsiaalse kasvu haldamiseks peavad reguleerivad asutused ja turuosalised võtma mitmeid meetmeid, sh lisaks traadita lairibaühendustele ühtlustatud spektri eraldamine, spektri tõhusam kasutamine ja andmemahtude suunamine traadita võrkudesse paljuviisilise kasutusega seadmete abil. [ME 16]

| (18) | Kasutusele tuleks võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid online-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas. [ME 17] |
| --- | --- |

(18)

Kasutusele tuleks võtta paindlikum spektri kasutuse kord, et edendada innovatsiooni ja kiireid lairibaühendusi, mis võimaldavad ettevõtetel vähendada kulusid ja suurendada konkurentsivõimet, samuti töötada välja uusi interaktiivseid online-teenuseid, näiteks hariduse, tervishoiu ning üldhuviteenuste valdkonnas. [ME 17]

| (19) | Euroopa turg, kus peaaegu 500 miljonit inimest on kiirete lairibaühendustega ühendatud, toimiks siseturu arendamise võtmena, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele ja luues igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on eluliselt tähtis liidu tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel. [ME 18] |
| --- | --- |

(19)

Euroopa turg, kus peaaegu 500 miljonit inimest on kiirete lairibaühendustega ühendatud, toimiks siseturu arendamise võtmena, luues kogu maailmas unikaalse kasutajate kriitilise massi, avades kõik piirkonnad uutele võimalustele ja luues igale kasutajale rohkem väärtust ning andes liidule võimaluse kujuneda maailma juhtivaks teadmistepõhiseks majanduseks. Lairibaühenduste kiire kasutuselevõtmine on eluliselt tähtis liidu tootlikkuse arendamiseks ning uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, millest võiksid saada liidrid erinevates sektorites, näiteks tervishoius, tootmises ja teenuste pakkumisel. [ME 18]

| (20) | Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) hinnangu kohaselt vajab äriline mobiilside sektor kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1 280 ja 1 720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas. Ilma lisa-, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut. [ME 19] |
| --- | --- |

(20)

Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) hinnangu kohaselt vajab äriline mobiilside sektor kolmanda põlvkonna (IMT-2000) mobiilside ja mobiilside kõrgeltarenenud süsteemide (st 3G ja 4G mobiilside) arendamiseks 2020. aastaks ribalaiusi 1 280 ja 1 720 MHz vahel kõigis Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu piirkondades, sh Euroopas. Ilma lisa-, soovitavalt ülemaailmselt ühtlustatud spektri vabastamiseta hakkab mobiilsidevõrkude läbilaskevõime piirama majanduskasvu ja uute teenuste arengut. [ME 19]

| (21) | Lisaks 880-915 MHz ja 925-960 MHz sagedusribade (“900 MHz sagedusriba”) õigeaegsele ja konkurentsi soodustavale vabastamisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/114/EÜ (15) kohaselt, saab 790-862 MHz sagedusriba
  (“800 MHz sagedusriba”)
  kasutada optimaalselt
  suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele
  komisjoni 6. mai 2010. aasta
  otsusega 2010/267/EL
  (ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid) (16)

  ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele
  2009/848/EÜ (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus) (17)

  , millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha liidus aastaks 2013 elektroonilise side jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks.
  Kõnealuse sagedusribaga seoses on vaja kiiret rakendamist, et vältida tehnilisi häireid, eelkõige liikmesriikide vahelistel piirialadel
  . Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks õigustele lisada katvuse kohustused
  , mille täitmine saavutatakse tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtete järgimisega
  .
  Selleks, et rahuldada kasvavat nõudlust mobiilse andmeside järele, tuleks traadita lairibateenuste jaoks vabastada veel spektrit 1 452–1 492 MHz sagedusribas (“1,5 GHz sagedusriba”) ja 2 300–2 400 MHz sagedusribas (“2,3 GHz sagedusriba”), mis peaks tagama võrdsed konkurentsitingimused erinevate tehnoloogiliste lahenduste jaoks ja soodustama üleeuroopaliste operaatorite teket liidus. Mobiilse teenuse tarbeks lisaks sellele veel spektri eraldamist, näiteks 694–790 MHz sagedusribas (“700 MHz sagedusriba”), tuleks kaaluda sõltuvalt sellest, millised on edaspidi traadita lairibateenuste ja maapealselt edastatava TV läbilaskevõime nõuded. [ME 20] |
| --- | --- |

(21)

Lisaks 880-915 MHz ja 925-960 MHz sagedusribade (“900 MHz sagedusriba”) õigeaegsele ja konkurentsi soodustavale vabastamisele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/114/EÜ (15) kohaselt, saab 790-862 MHz sagedusriba
  (“800 MHz sagedusriba”)
  kasutada optimaalselt
  suurte alade katmiseks traadita lairibateenustega. Toetudes tehniliste tingimuste ühtlustamisele
  komisjoni 6. mai 2010. aasta
  otsusega 2010/267/EL
  (ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid) (16)

  ja komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta soovitusele
  2009/848/EÜ (millega lihtsustatakse digitaalse dividendi vabakslaskmist Euroopa Liidus) (17)

  , millega kutsuti üles analoogringhäälingut välja lülitama 1. jaanuariks 2012, ning võttes arvesse riiklike õigusnormide kiiret arengut, tuleks see sagedusriba teha liidus aastaks 2013 elektroonilise side jaoks põhimõtteliselt kättesaadavaks.
  Kõnealuse sagedusribaga seoses on vaja kiiret rakendamist, et vältida tehnilisi häireid, eelkõige liikmesriikide vahelistel piirialadel
  . Arvestades 800 MHz sagedusriba sobivust suurte alade katmiseks ülekandevõrguga, tuleks õigustele lisada katvuse kohustused
  , mille täitmine saavutatakse tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtete järgimisega
  .
  Selleks, et rahuldada kasvavat nõudlust mobiilse andmeside järele, tuleks traadita lairibateenuste jaoks vabastada veel spektrit 1 452–1 492 MHz sagedusribas (“1,5 GHz sagedusriba”) ja 2 300–2 400 MHz sagedusribas (“2,3 GHz sagedusriba”), mis peaks tagama võrdsed konkurentsitingimused erinevate tehnoloogiliste lahenduste jaoks ja soodustama üleeuroopaliste operaatorite teket liidus. Mobiilse teenuse tarbeks lisaks sellele veel spektri eraldamist, näiteks 694–790 MHz sagedusribas (“700 MHz sagedusriba”), tuleks kaaluda sõltuvalt sellest, millised on edaspidi traadita lairibateenuste ja maapealselt edastatava TV läbilaskevõime nõuded. [ME 20]

| (22) | Mobiilse lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus. Tähtis on, et maapealse TV-teenuste pakkujad ja muud turuosalised saaksid olemasolevad teenused säilitada pärast seda, kui traadita teenuste jaoks lisaspektrit vabastatakse. Lisaspektri vabastamisega seotud üleminekukulud võib katta litsentsitasudest, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel säilitada samad võimalused, mis praegu on muudel sagedusaladel. [ME 21] |
| --- | --- |

(22)

Mobiilse lairibasidega seotud suuremad võimalused on eriti tähtsad kultuurivaldkonnale uute jaotuskanalite loomiseks, sillutades seeläbi teed sektori edukaks arenguks tulevikus. Tähtis on, et maapealse TV-teenuste pakkujad ja muud turuosalised saaksid olemasolevad teenused säilitada pärast seda, kui traadita teenuste jaoks lisaspektrit vabastatakse. Lisaspektri vabastamisega seotud üleminekukulud võib katta litsentsitasudest, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel säilitada samad võimalused, mis praegu on muudel sagedusaladel. [ME 21]

| (23) | Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, kasvavad 2,4 GHz ja 5 GHz sagedustel ilma loata neile praegu eraldatud mahtudest välja. Järgmise põlvkonna traadita tehnoloogiate vajaduste rahuldamiseks on vaja laiemaid kanaleid, mis võimaldavad kiiruseid, mis ületavad 1 Gbit/s. Lisaks tuleks seoses spektri praeguse kasutamise ja kujunemisjärgus vajaduste inventuuriga ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel hinnata seda, kas on võimalik laiendada litsentseerimata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2005/513/EÜ (18). [ME-d 22 ja 25] |
| --- | --- |

(23)

Traadita juurdepääsusüsteemid, sh raadio-kohtvõrgud, kasvavad 2,4 GHz ja 5 GHz sagedustel ilma loata neile praegu eraldatud mahtudest välja. Järgmise põlvkonna traadita tehnoloogiate vajaduste rahuldamiseks on vaja laiemaid kanaleid, mis võimaldavad kiiruseid, mis ületavad 1 Gbit/s. Lisaks tuleks seoses spektri praeguse kasutamise ja kujunemisjärgus vajaduste inventuuriga ning sõltuvalt spektri kasutamisest muudel eesmärkidel hinnata seda, kas on võimalik laiendada litsentseerimata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2005/513/EÜ (18). [ME-d 22 ja 25]

| (24) | Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks sisu jaotuskanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massidele teabe edastamise kanal, pakuvad lairibaside (püsi- ja mobiilne ühendus) ja muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma jaotuskanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi. [ME 23] |
| --- | --- |

(24)

Kuigi ringhääling jääb jätkuvalt oluliseks sisu jaotuskanaliks, kuna see on endiselt kõige ökonoomsem massidele teabe edastamise kanal, pakuvad lairibaside (püsi- ja mobiilne ühendus) ja muud uued teenused kultuurivaldkonnale uusi võimalusi mitmekesistada oma jaotuskanaleid, pakkuda tellitavaid teenuseid ja kasutada ära andmeside olulise suurenemise majanduslikke võimalusi. [ME 23]

| (25) | Sarnaselt nn GSMi standardile, mis tänu varajasele ja otsustavale üleeuroopalisele ühtlustamisele võeti kogu maailmas edukalt kasutusele, peaks liidu eesmärk olema määrata kindlaks ülemaailmne tegevuskava spektri tulevaseks ümberjaotamiseks, eriti kõige tõhusamate sagedusalade osas. Ülemaailmse ühtlustamise ja kolmandate naaberriikidega kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtsad 2016. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC) saavutatavad kokkulepped. [ME 24] |
| --- | --- |

(25)

Sarnaselt nn GSMi standardile, mis tänu varajasele ja otsustavale üleeuroopalisele ühtlustamisele võeti kogu maailmas edukalt kasutusele, peaks liidu eesmärk olema määrata kindlaks ülemaailmne tegevuskava spektri tulevaseks ümberjaotamiseks, eriti kõige tõhusamate sagedusalade osas. Ülemaailmse ühtlustamise ja kolmandate naaberriikidega kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtsad 2016. aasta ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC) saavutatavad kokkulepped. [ME 24]

| (26) | Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on liidus lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga määrata teatavad lubade andmise ja protseduurilised tingimused.
  Asjaomaste tingimustega tuleks eelkõige tagada uute sisenejate juurdepääs madalamatele sagedusribadele enampakkumiste või muude konkurentsimenetluste kaudu.
  Tingimused võiksid sisaldada
  ka
  katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele (MVNO) ja kasutamisõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu
  , uute üleeuroopaliste teenuste tekke soodustamise
  ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi kohaldada spektri sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutamisõigusi võib loovutada või rendile anda. [ME 26] |
| --- | --- |

(26)

Kuna ühine lähenemisviis ja mastaabisääst on liidus lairibaside arendamise ning konkurentsimoonutuste ja turu liikmesriigiti killustumise vältimise võti, tuleks liikmesriikide ühistegevuses ja koos komisjoniga määrata teatavad lubade andmise ja protseduurilised tingimused.
  Asjaomaste tingimustega tuleks eelkõige tagada uute sisenejate juurdepääs madalamatele sagedusribadele enampakkumiste või muude konkurentsimenetluste kaudu.
  Tingimused võiksid sisaldada
  ka
  katvuse kohustusi, spektriploki suurust, õiguste andmise ajastust, juurdepääsu virtuaalse mobiilsidevõrgu operaatoritele (MVNO) ja kasutamisõiguste kestust. Kuna spektriga kauplemine on spektri tõhusa kasutamise kasvu
  , uute üleeuroopaliste teenuste tekke soodustamise
  ning traadita seadmete ja teenuste siseturu arengu jaoks tähtis, tuleks neid tingimusi kohaldada spektri sagedusribadele, mis on eraldatud traadita sideks ning mille kasutamisõigusi võib loovutada või rendile anda. [ME 26]

| (27) | Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus,
  kultuur, e-tervis, e-kaasamine ning
  avalik julgeolek ja katastroofiabi
  (viimati nimetatu tulenevalt selle ulatuslikumast videoülekannete ja andmeedastuse kasutamisest kiire ja tõhusama teenuse eesmärgil)
  võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia
  ja nendevaheliste otseste seoste
  optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Spektri reguleerimise tehnilistes aspektides
  peaksid
  kaasa aitama
  asjaomased teadusasutused
  , eelkõige võimaluste loomisega liidu õigusaktide puhul asjakohaste häiremudelite katsetamiseks. Pealegi tuleb teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (19) uurimistulemuste alusel uurida suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga, eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) huvitavate projektide, näiteks kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks. [ME 27] |
| --- | --- |

(27)

Muudele sektoritele nagu transport (ohutus, teabe- ja juhtimissüsteemid), uurimis- ja arendustegevus,
  kultuur, e-tervis, e-kaasamine ning
  avalik julgeolek ja katastroofiabi
  (viimati nimetatu tulenevalt selle ulatuslikumast videoülekannete ja andmeedastuse kasutamisest kiire ja tõhusama teenuse eesmärgil)
  võib vaja minna rohkem spektrit. Innovatsioonile peaks kaasa aitama spektripoliitika ning teadus- ja arendustegevuse vahelise sünergia
  ja nendevaheliste otseste seoste
  optimeerimine ning eri spektrikasutajate raadiotehnilise ühilduvuse uuringud. Spektri reguleerimise tehnilistes aspektides
  peaksid
  kaasa aitama
  asjaomased teadusasutused
  , eelkõige võimaluste loomisega liidu õigusaktide puhul asjakohaste häiremudelite katsetamiseks. Pealegi tuleb teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (19) uurimistulemuste alusel uurida suure majandusliku või investeerimispotentsiaaliga, eriti väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) huvitavate projektide, näiteks kognitiivse raadio või e-tervise spektrivajadusi. Vajalik kaitse kahjulike häirete eest tuleks tagada ka teadus- ja arendustegevuse ning teadusliku tegevuse toetamiseks. [ME 27]

| (28) | Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks ressursikasutuse 20 % parandamisega. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks ressursikasutuse 20 % parandamisega. Nagu on rõhutatud Euroopa digitaalarengu tegevuskavas, on tähtis osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoril. Kavandatud meetmed hõlmavad arukate energiahaldussüsteemide (arukad võrgud ja arukas mõõtmine) üleeuroopalist kasutuselevõttu, sidevõimekuse kasutamist energiatarbimise vähendamiseks ning arukate transpordisüsteemide ja aruka liiklusjuhtimise arendamist transpordisektori süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. Spektritehnoloogia tõhus kasutamine võiks aidata ka vähendada energia tarbimist raadioseadmetes ja piirata keskkonnamõju maa- ja äärepoolseimates piirkondades.

| (29) | Rahvatervise kaitse elektromagnetväljade eest on oluline kodanike heaolu tagamiseks ja liidus spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks. Kuigi rahvatervise kaitset elektromagnetväljade eest on juba käsitletud nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega (0 Hz-300 GHz) kokkupuute piiramist) (20), on ülioluline
  saada rohkem teavet elusorganismide elektromagnetväljadele reageerimise kohta ja
  tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt.
  Püüdes saavutada elanikkonna nõuetekohase ohutuse, peaksid liikmesriigid tagama, et kaitsemeetmed oleksid tehnoloogia- ja teenuseneutraalsed. [ME 28] |
| --- | --- |

(29)

Rahvatervise kaitse elektromagnetväljade eest on oluline kodanike heaolu tagamiseks ja liidus spektrilubade andmise ühise lähenemisviisi väljatöötamiseks. Kuigi rahvatervise kaitset elektromagnetväljade eest on juba käsitletud nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovituses 1999/519/EÜ (milles käsitletakse üldsuse elektromagnetväljadega (0 Hz-300 GHz) kokkupuute piiramist) (20), on ülioluline
  saada rohkem teavet elusorganismide elektromagnetväljadele reageerimise kohta ja
  tagada pidev järelevalve selle üle, kuidas spektri kasutamise ioniseeriv ja mitteioniseeriv toime mõjutab inimeste tervist, sealhulgas tuleb vaadelda ka kumulatiivset toimet, mida tegelikus elus põhjustab mitmesuguste spektrisageduste üha laienev kasutamine üha suurema hulga eri seadmete poolt.
  Püüdes saavutada elanikkonna nõuetekohase ohutuse, peaksid liikmesriigid tagama, et kaitsemeetmed oleksid tehnoloogia- ja teenuseneutraalsed. [ME 28]

| (30) | Olulised avaliku huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks.
  Üleeuroopalises koordineeritud raadiospektri plokis
  tuleks
  teha
  kättesaadavaks piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks ja vabaks levikuks. Uuringud on juba näidanud, et järgmise 5–10 aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz.
  Igasugune spektri täiendav ühtlustatud eraldamine alla 1 GHz spektririba avaliku julgeoleku ja katastroofiabi eesmärgil peaks hõlmama ka seda, et vaadatakse läbi avaliku julgeoleku ja katastroofiabi jaoks mõeldud muu spektri vabastamise või jagamise võimalused. [ME 29] |
| --- | --- |

(30)

Olulised avaliku huvi eesmärgid nagu inimelude ohutus nõuavad kooskõlastatud tehnilisi lahendusi liikmesriikide ohutus- ja avariialaseks koostööks.
  Üleeuroopalises koordineeritud raadiospektri plokis
  tuleks
  teha
  kättesaadavaks piisavalt spektrit turvateenuste ja -seadmete ning uudsete üleeuroopaliste või koostalitlusvõimeliste turva- ja avariilahenduste arenguks ja vabaks levikuks. Uuringud on juba näidanud, et järgmise 5–10 aasta jooksul hakkab üleeuroopalise avaliku julgeoleku ja katastroofiabi lairiba-mobiilteenusteks jaoks vaja minema rohkem ühtlustatud spektrit sagedustel alla 1 GHz.
  Igasugune spektri täiendav ühtlustatud eraldamine alla 1 GHz spektririba avaliku julgeoleku ja katastroofiabi eesmärgil peaks hõlmama ka seda, et vaadatakse läbi avaliku julgeoleku ja katastroofiabi jaoks mõeldud muu spektri vabastamise või jagamise võimalused. [ME 29]

| (31) | Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajadusega seoses tugev piiriülene ja rahvusvaheline mõõde. Lisaks tähendavad viited rahvusvahelistele kokkulepetele direktiivides 2002/21/EÜ ja 2002/20/EÜ (muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ), et liikmesriigid ei võta rahvusvahelisi kohustusi, mis takistavad või piiravad nende liiduga seotud kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid pretsedendiõiguse kohaselt toetama kõiki vajalikke jõupingutusi, et võimaldada spektriküsimusi kooskõlastavates rahvusvahelistes organites asjakohast liidu esindatust küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse. Üldiselt peaks liit seal, kus käsitletakse liidu poliitika või pädevusega seotud küsimusi, poliitiliselt juhtima läbirääkimiste ettevalmistamist ja
  tagama, et liit esitaks ühtseid seisukohti
  mitmepoolsetes
  läbirääkimistes spektri kasutamises ülemaailmse koostoime ja mastaabisäästu loomiseks
  , sealhulgas Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus toimuvates läbirääkimistes vastavalt vastutusele, mida liit kannab liidu õiguse kohaselt spektriküsimustes. [ME 30] |
| --- | --- |

(31)

Spektri reguleerimisel on leviomaduste, raadiopõhistest teenustest sõltuvate turgude rahvusvahelise olemuse ja kahjulike riikidevaheliste häirete vältimise vajadusega seoses tugev piiriülene ja rahvusvaheline mõõde. Lisaks tähendavad viited rahvusvahelistele kokkulepetele direktiivides 2002/21/EÜ ja 2002/20/EÜ (muudetud direktiiviga 2009/140/EÜ), et liikmesriigid ei võta rahvusvahelisi kohustusi, mis takistavad või piiravad nende liiduga seotud kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid pretsedendiõiguse kohaselt toetama kõiki vajalikke jõupingutusi, et võimaldada spektriküsimusi kooskõlastavates rahvusvahelistes organites asjakohast liidu esindatust küsimustes, mis kuuluvad liidu pädevusse. Üldiselt peaks liit seal, kus käsitletakse liidu poliitika või pädevusega seotud küsimusi, poliitiliselt juhtima läbirääkimiste ettevalmistamist ja
  tagama, et liit esitaks ühtseid seisukohti
  mitmepoolsetes
  läbirääkimistes spektri kasutamises ülemaailmse koostoime ja mastaabisäästu loomiseks
  , sealhulgas Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus toimuvates läbirääkimistes vastavalt vastutusele, mida liit kannab liidu õiguse kohaselt spektriküsimustes. [ME 30]

| (32) | Lähtudes praegusest praktikast ja tuginedes põhimõtetele, mis on määratud nõukogu 3. veebruari 1992. aasta järeldustes 1992. aasta ülemaailmsel raadiosideadministratsioonide konverentsil järgitavate protseduuride kohta, ja olukorras, kus ülemaailmsetel raadioside konverentsidel ja muudel mitmepoolsetel läbirääkimistel käsitletakse olulise liidu mõõtmega põhimõtteid ja poliitikaküsimusi, peaks liit, lisaks pikaajalisele eesmärgile saada WRC liikmeks kõrvuti liikmesriikidega, olema võimeline kehtestama uusi protseduure oma huvide kaitseks mitmepoolsetel läbirääkimistel; sel eesmärgil võib komisjon, võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust, esitada ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldisi poliitilisi eesmärke, nagu on sätestatud direktiivis 2002/21/EÜ. |
| --- | --- |

(32)

Lähtudes praegusest praktikast ja tuginedes põhimõtetele, mis on määratud nõukogu 3. veebruari 1992. aasta järeldustes 1992. aasta ülemaailmsel raadiosideadministratsioonide konverentsil järgitavate protseduuride kohta, ja olukorras, kus ülemaailmsetel raadioside konverentsidel ja muudel mitmepoolsetel läbirääkimistel käsitletakse olulise liidu mõõtmega põhimõtteid ja poliitikaküsimusi, peaks liit, lisaks pikaajalisele eesmärgile saada WRC liikmeks kõrvuti liikmesriikidega, olema võimeline kehtestama uusi protseduure oma huvide kaitseks mitmepoolsetel läbirääkimistel; sel eesmärgil võib komisjon, võttes arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust, esitada ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldisi poliitilisi eesmärke, nagu on sätestatud direktiivis 2002/21/EÜ.

| (33) | Selleks et vältida kasvavat survet satelliitnavigatsioonile ja satelliitsidele reserveeritud sagedusribale, tuleb see ribalaius tagada spektri kasutamise uues kavas.
  2012. aasta ülemaailmsel raadioside konverentsil käsitletakse selliseid liidu jaoks olulisi konkreetseid teemasid nagu digitaalne dividend, teadusalased ja meteoroloogiateenused, jätkusuutlik areng ja kliimamuutus, satelliitside ja spektri kasutamine projekti Galileo jaoks (kehtestatud nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 876/2002 (millega luuakse ühisettevõte Galileo) (21) ja nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) (22), samuti Maa seire Euroopa programm (GMES) (23) maapinna kaugseire andmete paremaks kasutamiseks. [ME 31] |
| --- | --- |

(33)

Selleks et vältida kasvavat survet satelliitnavigatsioonile ja satelliitsidele reserveeritud sagedusribale, tuleb see ribalaius tagada spektri kasutamise uues kavas.
  2012. aasta ülemaailmsel raadioside konverentsil käsitletakse selliseid liidu jaoks olulisi konkreetseid teemasid nagu digitaalne dividend, teadusalased ja meteoroloogiateenused, jätkusuutlik areng ja kliimamuutus, satelliitside ja spektri kasutamine projekti Galileo jaoks (kehtestatud nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 876/2002 (millega luuakse ühisettevõte Galileo) (21) ja nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) (22), samuti Maa seire Euroopa programm (GMES) (23) maapinna kaugseire andmete paremaks kasutamiseks. [ME 31]

| (34) | Liikmesriigid peaksid jätkama kahepoolseid läbirääkimisi kolmandate
  naaberriikidega, kaasa arvatud
  kandidaatriikide ja potentsiaalsete
  kandidaatriikidega, et täita liidu ees sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi
  ja püüda saavutada kokkuleppeid, mis loovad muude liikmesriikide jaoks positiivse pretsedendi
  .
  Liikmesriikide kahepoolsetel ja mitmepoolsetel läbirääkimistel kolmandate riikidega, eriti naaberriikidega, sh kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, peaks liit abistama liikmesriike tehnilise ja poliitilise toetuse kaudu.
  See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning saavutada spektrikasutuse ühtlustamist isegi väljaspool liidu piire. Eriti oluline on avaldada survet, et sagedusribad 800 MHz ja 3,4–3,8 GHz suunataks lairiba-mobiiltehnoloogias kasutamiseks ja et ühtlustataks lennuliikluse juhtimise moderniseerimiseks vajalik spektrikasutus. [ME 32] |
| --- | --- |

(34)

Liikmesriigid peaksid jätkama kahepoolseid läbirääkimisi kolmandate
  naaberriikidega, kaasa arvatud
  kandidaatriikide ja potentsiaalsete
  kandidaatriikidega, et täita liidu ees sageduste kooskõlastamisega seotud kohustusi
  ja püüda saavutada kokkuleppeid, mis loovad muude liikmesriikide jaoks positiivse pretsedendi
  .
  Liikmesriikide kahepoolsetel ja mitmepoolsetel läbirääkimistel kolmandate riikidega, eriti naaberriikidega, sh kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, peaks liit abistama liikmesriike tehnilise ja poliitilise toetuse kaudu.
  See peaks aitama ka vältida kahjulikke häireid ja tõhustada spektrikasutust ning saavutada spektrikasutuse ühtlustamist isegi väljaspool liidu piire. Eriti oluline on avaldada survet, et sagedusribad 800 MHz ja 3,4–3,8 GHz suunataks lairiba-mobiiltehnoloogias kasutamiseks ja et ühtlustataks lennuliikluse juhtimise moderniseerimiseks vajalik spektrikasutus. [ME 32]

| (35) | Käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks on oluline välja arendada sobiv institutsiooniline raamistik spektrihalduse kooskõlastamiseks ja reguleerimiseks liidu tasemel, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. Selline raamistik võib kaasa aidata ka spektrikasutuse liikmesriikidevahelise kooskõlastamisele siseturu kontekstis. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi vahel. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks on oluline välja arendada sobiv institutsiooniline raamistik spektrihalduse kooskõlastamiseks ja reguleerimiseks liidu tasemel, võttes täies ulatuses arvesse siseriiklike asutuste pädevust ja eriteadmisi. Selline raamistik võib kaasa aidata ka spektrikasutuse liikmesriikidevahelise kooskõlastamisele siseturu kontekstis. Oluline on ka koostöö ja kooskõlastamine standardiasutuste, teadusasutuste ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi vahel.

| (36) | Komisjon peaks
  kord aastas
  esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest. [ME 33] |
| --- | --- |

(36)

Komisjon peaks
  kord aastas
  esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse täitmise tulemustest ning tulevikus kavandatavatest tegevustest. [ME 33]

| (37) | Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva ettepaneku koostamisel võttis komisjon võimalikult suures ulatuses arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust.

| (38) | Käesoleva otsusega ei piirata turuosaliste kaitset, mida kohaldatakse direktiivi 2009/140/EÜ alusel, [ME 34] |
| --- | --- |

(38)

Käesoleva otsusega ei piirata turuosaliste kaitset, mida kohaldatakse direktiivi 2009/140/EÜ alusel, [ME 34]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk
  ja reguleerimisala

1.
     Käesoleva otsusega luuakse raadiospektripoliitika
  mitmeaastane
  programm spektrikasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks, et tagada siseturu toimimine.

2.
     
  Käesolev otsus hõlmab siseturgu kõikides spektri kasutusega seotud liidu poliitikavaldkondades, näiteks elektroonilise side, teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni-, transpordi-, energia- ja audiovisuaalpoliitika valdkondades.

3.
     
  Käesolev otsus on kooskõlas liidu kehtiva õigusega, eelkõige direktiividega 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 1999/5/EÜ ning otsusega nr 676/2002/EÜ, samuti riiklikul tasandil võetud meetmetega, mis on kooskõlas liidu õiguse ning asjaomaste rahvusvaheliste kokkulepetega, võttes arvesse Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirju.

4.
     
  Käesolev otsus ei piira riiklikul tasandil liidu õigusega täielikus kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetud meetmeid, eelkõige neid, mis on seotud sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga. [ME 35]

Artikkel 2

Üldised regulatiivsed põhimõtted

1.
     Liikmesriigid teevad üksteise ja komisjoniga koostööd läbipaistval viisil, et tagada kogu liidus järgmiste üldiste regulatiivsete põhimõtete järjekindel rakendamine:

| a) | soodustada spektri tõhusat kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele
  , kajastades spektri olulist ühiskondlikku, kultuurilist ja majanduslikku väärtust
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

soodustada spektri tõhusat kasutamist, et see kõige paremini rahuldaks kasvavat nõudlust sageduste kasutamise järele
  , kajastades spektri olulist ühiskondlikku, kultuurilist ja majanduslikku väärtust
  ;

▐

| b
  ) | kohaldada
  kõige asjakohasemat, mittediskrimineerivat ja
  võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus; |
| --- | --- |

b
  )

kohaldada
  kõige asjakohasemat, mittediskrimineerivat ja
  võimalikult vähe koormavat lubade andmise süsteemi sellisel viisil, et saavutada võimalikult suur spektrikasutuse paindlikkus ja tõhusus;

| c) | tagada siseturu
  ja digitaalteenuste areng
  tõhusa konkurentsi
  ja kogu Euroopas võrdsete konkurentsitingimuste kindlustamise ning tulevaste üleeuroopaliste teenuste tekke soodustamisega; |
| --- | --- |

c)

tagada siseturu
  ja digitaalteenuste areng
  tõhusa konkurentsi
  ja kogu Euroopas võrdsete konkurentsitingimuste kindlustamise ning tulevaste üleeuroopaliste teenuste tekke soodustamisega;

| d) | edendada innovatsiooni; |
| --- | --- |

d)

edendada innovatsiooni;

| e) | võtta spektri kasutamise tehniliste tingimuste määratlemisel täielikult arvesse asjaomast liidu õigust, mis käsitleb elektromagnetkiirguse mõju inimeste tervisele; |
| --- | --- |

e)

võtta spektri kasutamise tehniliste tingimuste määratlemisel täielikult arvesse asjaomast liidu õigust, mis käsitleb elektromagnetkiirguse mõju inimeste tervisele;

| f) | edendada spektri kasutamisel tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust
  . [ME 36] |
| --- | --- |

f)

edendada spektri kasutamisel tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust
  . [ME 36]

2.
     
  Elektroonilisele sidele kohaldatakse vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklitele 8a, 9 ja 9b ning otsusele nr 676/2002/EÜ järgmisi konkreetseid põhimõtteid:

| a) | kohaldada spektri kasutamisel elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust ning raadiosageduste individuaalsete kasutamisõiguste ülekandmist või rentimist; |
| --- | --- |

a)

kohaldada spektri kasutamisel elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste jaoks tehnoloogia- ja teenuseneutraalsust ning raadiosageduste individuaalsete kasutamisõiguste ülekandmist või rentimist;

| b) | edendada raadiosageduste kasutamise ühtlustamist kogu liidus viisil, mis vastab vajadusele tagada nende sageduste tulemuslik ja tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

b)

edendada raadiosageduste kasutamise ühtlustamist kogu liidus viisil, mis vastab vajadusele tagada nende sageduste tulemuslik ja tõhus kasutamine;

| c) | soodustada mobiilse andmeside ja lairibateenuste ulatuslikumat kasutamist, eelkõige paindlikkuse edendamisega, ja toetada innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

soodustada mobiilse andmeside ja lairibateenuste ulatuslikumat kasutamist, eelkõige paindlikkuse edendamisega, ja toetada innovatsiooni, võttes arvesse vajadust vältida kahjulikke häireid ja tagada teenuse tehniline kvaliteet;

| d) | säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, takistades eel- või järelmeetmetega raadiosageduste ülemäärast koondumist, mis kahjustab oluliselt konkurentsi. [ME 37] |
| --- | --- |

d)

säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, takistades eel- või järelmeetmetega raadiosageduste ülemäärast koondumist, mis kahjustab oluliselt konkurentsi. [ME 37]

Artikkel 3

Poliitika eesmärgid

Käesoleva esimese programmi prioriteetidele keskendumiseks teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd, et toetada ja rakendada järgmisi poliitika eesmärke:

| a) | eraldada mobiilsele andmesidele
  piisav
  ja sobiv spekter, mis moodustaks 2015. aastaks vähemalt 1 200 MHz, kui raadiospektripoliitika programmis ei ole ette nähtud teisiti,
  eesmärgiga toetada liidu poliitika eesmärke
  ja kõige paremini rahuldada kasvavat nõudlust mobiilse andmeside järele, võimaldades niimoodi äri- ja avalike teenuste arendamist, võttes samal ajal arvesse olulisi üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism; [ME 38] |
| --- | --- |

a)

eraldada mobiilsele andmesidele
  piisav
  ja sobiv spekter, mis moodustaks 2015. aastaks vähemalt 1 200 MHz, kui raadiospektripoliitika programmis ei ole ette nähtud teisiti,
  eesmärgiga toetada liidu poliitika eesmärke
  ja kõige paremini rahuldada kasvavat nõudlust mobiilse andmeside järele, võimaldades niimoodi äri- ja avalike teenuste arendamist, võttes samal ajal arvesse olulisi üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meediapluralism; [ME 38]

| b) | ületada digitaalne lõhe ja saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, tagades, et 2020. aastaks on kõigil liidu kodanikel juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja võimaldades liidus saavutada suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendused; [ME 39] |
| --- | --- |

b)

ületada digitaalne lõhe ja saavutada Euroopa digitaalarengu tegevuskava eesmärgid, tagades, et 2020. aastaks on kõigil liidu kodanikel juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ja võimaldades liidus saavutada suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendused; [ME 39]

| c) | võimaldada liidul saavutada juhtroll traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, vabastades kõige kulutõhusamates sagedusribades piisavalt täiendavat spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks; [ME 40] |
| --- | --- |

c)

võimaldada liidul saavutada juhtroll traadita elektroonilise side lairibateenuste alal, vabastades kõige kulutõhusamates sagedusribades piisavalt täiendavat spektrit, et muuta need teenused laialdaselt kättesaadavaks; [ME 40]

| d) | tagada lairiba mobiilside suurema läbilaskevõime kaudu nii ärisektori kui ka avalike teenuste arenguvõimalused; [ME 41] |
| --- | --- |

d)

tagada lairiba mobiilside suurema läbilaskevõime kaudu nii ärisektori kui ka avalike teenuste arenguvõimalused; [ME 41]

| e) | muuta spektri kasutamine võimalikult paindlikuks, et edendada innovatsiooni ja investeerimist, rakendades
  kogu liidus järjekindlalt
  tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid,
  et tagada kogu Euroopas võrdsed tingimused tehnoloogilistele lahendustele, mida võidakse kasutusele võtta, ning tagades õigusliku reguleerimise piisava prognoositavuse,
  vabastades
  ühtlustatud
  spektri uute
  kõrgeltarenenud tehnoloogiate
  jaoks ja võimaldades spektriõigustega kauplemist
  , luues sellega võimalused tulevaste üleeuroopaliste teenuste arendamiseks
  ; [ME 42] |
| --- | --- |

e)

muuta spektri kasutamine võimalikult paindlikuks, et edendada innovatsiooni ja investeerimist, rakendades
  kogu liidus järjekindlalt
  tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtteid,
  et tagada kogu Euroopas võrdsed tingimused tehnoloogilistele lahendustele, mida võidakse kasutusele võtta, ning tagades õigusliku reguleerimise piisava prognoositavuse,
  vabastades
  ühtlustatud
  spektri uute
  kõrgeltarenenud tehnoloogiate
  jaoks ja võimaldades spektriõigustega kauplemist
  , luues sellega võimalused tulevaste üleeuroopaliste teenuste arendamiseks
  ; [ME 42]

| f) | tõhustada spektri kasutamist, kasutades üldlubade soodsaid omadusi ja laiendades seda tüüpi lubade kasutamist; |
| --- | --- |

f)

tõhustada spektri kasutamist, kasutades üldlubade soodsaid omadusi ja laiendades seda tüüpi lubade kasutamist;

| g) | ergutada passiivse infrastruktuuri ühiskasutust, kui see vastab proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artikliga 12; [ME 43] |
| --- | --- |

g)

ergutada passiivse infrastruktuuri ühiskasutust, kui see vastab proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetele kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ artikliga 12; [ME 43]

| h) | säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, takistades eel- või järelmeetmetega raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi
  , tehes seda spektriõiguste tühistamise või muude meetmete kaudu või eraldades sagedusi nii, et sellega korrigeeritakse turumoonutusi
  ; [ME 44] |
| --- | --- |

h)

säilitada ja arendada tõhusat konkurentsi, eelkõige elektrooniliste sideteenuste alal, takistades eel- või järelmeetmetega raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib oluliselt kahjustada konkurentsi
  , tehes seda spektriõiguste tühistamise või muude meetmete kaudu või eraldades sagedusi nii, et sellega korrigeeritakse turumoonutusi
  ; [ME 44]

| i) | vähendada siseturu killustumist
  ja kasutada täiel määral ära siseturu potentsiaali
  ,
  et luua kogu Euroopas võrdsed tingimused, et soodustada majanduskasvu ning mitmekülgsus- ja mastaabisäästu liidu tasandil
  , tõhustades sobival viisil spektri kasutuseks ja kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist ▐; [ME 45] |
| --- | --- |

i)

vähendada siseturu killustumist
  ja kasutada täiel määral ära siseturu potentsiaali
  ,
  et luua kogu Euroopas võrdsed tingimused, et soodustada majanduskasvu ning mitmekülgsus- ja mastaabisäästu liidu tasandil
  , tõhustades sobival viisil spektri kasutuseks ja kättesaadavuseks vajalike tehniliste tingimuste kooskõlastamist ja ühtlustamist ▐; [ME 45]

| j) | vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, soodustades selliste standardite väljatöötamist, mis võimaldavad paindlikku ja tõhusat spektrikasutust, ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule; |
| --- | --- |

j)

vältida kahjulikke häireid või segamist raadiotehniliste ja muude seadmete poolt, soodustades selliste standardite väljatöötamist, mis võimaldavad paindlikku ja tõhusat spektrikasutust, ja suurendades vastuvõtjate häirekindlust, pöörates erilist tähelepanu raadioseadmete ja rakenduste suureneva hulga ja tiheduse koondmõjule;

| k) | spektri jaotamise tehniliste tingimuste määramisel võtta täies ulatuses arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt tõendatud uurimistulemusi elektromagnetkiirguse võimalikust mõjust inimese tervisele
  ning kohaldada neid viisil, mis on tehnoloogia- ja teenuseneutraalne; [ME 46] |
| --- | --- |

k)

spektri jaotamise tehniliste tingimuste määramisel võtta täies ulatuses arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt tõendatud uurimistulemusi elektromagnetkiirguse võimalikust mõjust inimese tervisele
  ning kohaldada neid viisil, mis on tehnoloogia- ja teenuseneutraalne; [ME 46]

| l) | tagada juurdepääs uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel; [ME 47] |
| --- | --- |

l)

tagada juurdepääs uutele tarbekaupadele ja tehnoloogiatele, et kindlustada tarbija osalemine üleminekul digitaaltehnoloogiale ja digitaalse dividendi tõhusal kasutamisel; [ME 47]

| m) | vähendada liidu süsiniku jalajälge, edendades traadita sidevõrkude ja rakenduste tehnilist tõhusust. [ME 48] |
| --- | --- |

m)

vähendada liidu süsiniku jalajälge, edendades traadita sidevõrkude ja rakenduste tehnilist tõhusust. [ME 48]

Artikkel 4

Suurendatud tõhusus ja paindlikkus

1.   Liikmesriigid võtavad 1. jaanuariks 2013 vastavalt direktiivile 2002/20/EÜ vastu lairibateenuste arendamiseks sobivad lubade andmise ja jagamise meetmed,
  mis on omavahel sarnased,
  näiteks annavad olulistele operaatoritele võimaluse korral ja artikli 12 kohaste konsultatsioonide põhjal otsese või kaudse juurdepääsu spektri külgnevatele plokkidele vähemalt 10 MHz ulatuses
  , võimaldades sellega saavutada lairibaühenduste suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõime, samuti võimaldades tõhusat konkurentsi
  . [ME 49]

2.   Liikmesriigid edendavad koostöös komisjoniga spektri kollektiivset kasutamist ja spektri jagatud
  ning litsentsita
  kasutamist.
  Samuti edendavad nad praeguste ja niisuguste uute tehnoloogiate nagu geolokaliseerimise andmebaaside ja kognitiivse raadio arengut näiteks nn valgetel aladel pärast nõuetekohaseid mõjuhinnanguid. Need mõjuhinnangud viiakse läbi kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist. [ME 90]

3.   Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd, et arendada ja ühtlustada standardeid raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning elektriliste ja elektrooniliste seadmete ja võrkude jaoks, tuginedes vajaduse korral komisjonilt asjakohastele standardiasutustele antud standardimisvolitustele.
  Samuti tuleb erilist tähelepanu pöörata puudega inimestele mõeldud seadmete standarditele, võtmata neilt siiski õigust kasutada eelistuse korral mittestandardseid seadmeid. Seejuures on eriline tähtsus spektri ühtlustamise ja standardimise tõhusal kooskõlastamisel, et võimaldada tarbijatel spektrist sõltuvaid seadmeid piiramatult kasutada kogu siseturul. [ME 51]

4.
     
  Liikmesriigid elavdavad uurimis- ja arendustegevust selliste uute tehnoloogiate valdkonnas nagu kognitiivtehnoloogiad, sest nende areng võib anda tulevikus lisandväärtust spektri kasutamise tõhususe seisukohast. [ME 52]

5.   Liikmesriigid tagavad, et valikutingimused ja -protseduurid edendavad
  konkurentsi ja kogu Euroopas võrdseid tingimusi,
  investeerimist ja spektri
  kui avaliku hüve
  tõhusat kasutamist
  ning uute ja olemasolevate teenuste ja seadmete kooseksisteerimist
  .
  Liikmesriigid edendavad lisaks sellele edaspidigi spektri tõhusat kasutamist nii võrgu- kui ka kasutajarakenduste jaoks. [ME 53]

6.   Siseturu võimaliku killustumise vältimiseks erinevate valikutingimuste ja -protseduuride tõttu ühtlustatud spektriribade korral, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks ning tehtud kaubeldavaks kõikides liikmesriikides vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9b,
  selgitab
  komisjon koostöös liikmesriikidega
  ja vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele
  välja
  parimad tavad ja soodustab teabe jagamist nende sagedusribade kohta ning töötab välja
  juhised selliste sagedusribade kasutamislubade andmise tingimuste ja protseduuride kohta, pöörates erilist tähelepanu
  näiteks
  infrastruktuuri jagatud kasutamise ja katvuse tingimustele
  , et tagada kogu Euroopas võrdsed tingimused, mis saavutatakse tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtte järgimise kaudu
  . [ME 54]

7.   ▐ Spektriõiguste kasutamise tõhususe tagamiseks ja spektri liigsete varude soetamise vältimiseks võtavad liikmesriigid
  vajaduse korral
  kasutusele asjakohased meetmed, kaasa arvatud rahatrahvid
  , motiveeritavatel tasudel põhinevate vahendite kasutamine
  ja õiguste tühistamine. [ME 55]

8.
     
  Lõike 1 kohaselt liikmesriikide poolt võetavad meetmed võetakse lisaks 900 MHz sagedusriba õigeaegsele ja konkurentsi edendavale vabastamisele GSMi direktiivi kohaselt. Asjakohased meetmed võetakse mittediskrimineerival viisil ja need ei tohi moonutada konkurentsi turul juba valitsevat seisundit omavate käitajate kasuks. [ME 56]

Artikkel 5

Konkurents

1.   Liikmesriigid säilitavad ja soodustavad tõhusat konkurentsi ja väldivad konkurentsimoonutusi
  nii
  siseturul
  kui ka konkreetsete riikide turgudel
  . [ME 57]

2.   Selleks, et täies ulatuses täita lõikes 1 esitatud kohustusi ja eelkõige tagada, et konkurentsi ei moonutataks raadiosageduste kasutamisõiguste ükskõik millise
  eraldamise,
  kogumise, ülekandmise või muutmisega,
  uurivad
  liikmesriigid
  enne spektri kavandatavat eraldamist hoolikalt, kas kavandatav spektri eraldamine, võttes arvesse asjaomaste turuoperaatorite juba omandatud spektriõigusi, võib asjaomastel mobiilsideturgudel konkurentsi vähendada või moonutada. Kui spektri eraldamine võib tõenäoliselt konkurentsi moonutada või vähendada, võtavad liikmesriigid
  kasutusele
  kõige sobivamad meetmed tõhusa konkurentsi edendamiseks ning vähemalt ühe järgmistest meetmetest
  , mis ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist: [ME 58]

| a) | liikmesriigid võivad piirata spektrihulka, mille kohta
  operaatorile
  kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus
  , riigisisene või piirkondlik rändlus
  teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks; [ME 59] |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid võivad piirata spektrihulka, mille kohta
  operaatorile
  kasutusõiguste andmine on tagatud, või lisada kasutusõigustele tingimusi, nagu juurdepääsu hulgimüügi tingimus
  , riigisisene või piirkondlik rändlus
  teatavates sagedusribades või teatavates sarnaste omadustega sagedusribade rühmades, näiteks alla 1 GHz sagedusribade puhul, mis on eraldatud elektrooniliste sideteenuste jaoks; [ME 59]

| b) | liikmesriigid võivad teatava osa spektri sagedusribast või sagedusriba kogumi reserveerida uutele turuletulijatele, kellele ei ole varem spektrit eraldatud või kellele on eraldatud oluliselt vähem spektrit, kui on vajalik võrdsete tingimuste loomiseks varasematele mobiilsideturule tulijatele ja uutele tulijatele, tagades nii võrdsetel tingimustel juurdepääsu madalamatele sagedusribadele; [ME 60] |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid võivad teatava osa spektri sagedusribast või sagedusriba kogumi reserveerida uutele turuletulijatele, kellele ei ole varem spektrit eraldatud või kellele on eraldatud oluliselt vähem spektrit, kui on vajalik võrdsete tingimuste loomiseks varasematele mobiilsideturule tulijatele ja uutele tulijatele, tagades nii võrdsetel tingimustel juurdepääsu madalamatele sagedusribadele; [ME 60]

| c) | liikmesriigid võivad keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute kasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, kui see muidu võiks põhjustada spektrisageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte
  ja kui selline koondumine
  võiks oluliselt takistada tõhusat konkurentsi; [ME 61] |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid võivad keelduda uute kasutusõiguste andmisest või mitte lubada uut spektrikasutust teatavates sagedusribades või siduda uute kasutusõiguste andmise või uute spektri kasutuslubade andmise teatavate tingimustega, kui see muidu võiks põhjustada spektrisageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte
  ja kui selline koondumine
  võiks oluliselt takistada tõhusat konkurentsi; [ME 61]

| d) | liikmesriigid võivad keelata teatavad spektri kasutamisõiguste ülekandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklike või liidu tasandi liitumistehingute kontrolli alla, kui need võivad oluliselt takistada konkurentsi; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigid võivad keelata teatavad spektri kasutamisõiguste ülekandmisega seotud tehingud või kehtestada teatavad tingimused tehingute jaoks, mis ei kuulu riiklike või liidu tasandi liitumistehingute kontrolli alla, kui need võivad oluliselt takistada konkurentsi;

| e) | liikmesriigid võivad muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 14, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib
  tõenäoliselt moonutada
  konkurentsi. [ME 62] |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid võivad muuta olemasolevaid õigusi vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 14, kui osutub vajalikuks võtta kasutusele järelmeetmeid, et vältida raadiosageduste ülemäärast koondumist teatavate ettevõtjate kätte, mis võib
  tõenäoliselt moonutada
  konkurentsi. [ME 62]

3.
     
  Kui liikmesriigid soovivad võtta lõikes 2 osutatud meetmeid, kehtestavad nad tingimused vastavalt direktiivis 2002/20/EÜ sätestatud spektri kasutamisõiguste tingimuste kehtestamise või muutmise korrale. [ME 63]

4.   Liikmesriigid tagavad, et lubade andmise ja valiku protseduurid ei tekita viivitusi
  ega diskrimineerimist
  ja edendavad tõhusat konkurentsi
  , hoidudes liidu kodanike ja tarbijate huvides kõikidest konkurentsi takistada võivatest tulemustest
  . [ME 64]

Artikkel 6

Spekter traadita lairibaside jaoks

1.   Piiramata tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtete kehtivust, võtavad liikmesriigid koostöös komisjoniga kasutusele kõik meetmed, et eraldada kogu liidus piisavalt
  ühtlustatud
  spektrit katvuse ja läbilaskevõime tagamiseks,
  võimaldades muuta liidu lairibaühendused maailma kiireimateks, et
  traadita rakenduste
  ja Euroopa uute teenuste alase juhtrolli
  abil tõhusalt kaasa aidata
  majanduskasvule ja sellele,
  et kõik kodanikud saaksid 2020. aastaks juurdepääsu lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s. [ME 65]

2.   Liikmesriigid
  teevad
  1. jaanuariks 2012
  kättesaadavaks
  otsustega 2008/477/EÜ (2,5–2,69 GHz), 2008/411/EÜ (3,4–3,8 GHz) ja 2009/766/EÜ (900/1 800 MHz) määratud
  sagedusribad
  ,
  et soodustada liidu kodanike ja tarbijate huvides laiemat juurdepääsu
  traadita lairibateenustele
  , ilma et see piiraks muude selliste olemasolevate ja tulevaste teenuste kasutuselevõttu, millel on kõnealustes komisjoni otsustes sätestatud tingimustel sellele spektrile võrdne juurdepääs. [ME 66]

3.
     
  Liikmesriigid toetavad elektrooniliste sideteenuste osutajate sidevõrkude käimasolevat kaasajastamist, et see vastaks kõige uuemale ja tõhusamale tehnoloogiale ning teenuseosutajad saaksid sellest ka ise kasu. [ME 67]

4.   Liikmesriigid teevad 1. jaanuariks 2013 sagedusriba 800 MHz kättesaadavaks elektrooniliste sideteenuste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel, mis on sätestatud vastavalt otsusele nr 676/2002/EÜ.
  Erakorralistel juhtudel, mis on nõuetekohaselt põhjendatud tehnilistel ja ajaloolistel kaalutlustel
  , võib komisjon anda loa teha
  asjaomase liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel
  konkreetse erandi kuni
  2015. aasta lõpuni
  .
  Kui sageduse koordineerimise piiriülesed probleemid ühe või mitme kolmanda riigiga takistavad kauem sagedusriba kättesaadavaks tegemist, võib komisjon anda loa teha erakorralisi aastaseid erandeid, kuni nimetatud takistused on kõrvaldatud
  . Vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 9 jälgib komisjon koostöös liikmesriikidega alla 1 GHz spektririba kasutamist ja hindab täiendava spektri vabastamise ja ▐ kättesaadavaks tegemise vajalikkust. [ME 68]

5.
     
  Komisjoni kutsutakse üles võtma koostöös liikmesriikidega asjakohasel tasandil meetmeid, et saavutada 1,5 GHz sagedusriba ja 2,3 GHz sagedusriba täiendav ühtlustamine ja tõhusam kasutamine traadita lairibateenuste pakkumiseks.

Komisjon jälgib pidevalt traadita lairibateenuste läbilaskevõime vajadusi ja hindab koostöös liikmesriikidega hiljemalt 1. jaanuariks 2015 vajadust ühtlustada täiendavaid sagedusribasid, näiteks 700 MHz sagedusriba. Kõnealuses hinnangus võetakse arvesse spektritehnoloogia arengut, turukogemusi uute teenuste alal, maapealse raadio- ja teleringhäälingu võimalikke vajadusi tulevikus ning spektrinappust muudes traadita lairibaühenduseks sobivates sagedusribades.

Liikmesriigid võivad tagada, et vajaduse korral hüvitatakse spektrikasutuse vahetuse või ümberjagamise otsesed kulud asjakohaselt vastavalt siseriiklikule õigusele. [ME 69]

6.   
  Komisjon tagab
  koostöös
  liikmesriikidega, näiteks
  katvuse tagamise kohustuste kaudu,
  mis saavutatakse kooskõlas tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetega,
  et hõredalt asustatud piirkondades soodustataks juurdepääsu sagedusribas 800 MHz lairibaühenduse kaudu
  kättesaadavatele
  teenustele.

Liikmesriigid
  uurivad
  koostöös komisjoniga
  võimalusi ja vajaduse korral võtavad
  sobivaid tehnilisi ja reguleerivaid meetmeid
  , et 800 MHz sagedusriba vabastamine ei kahjustaks programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi kasutajaid. [ME 70]

7.
     
  Komisjon hindab koostöös liikmesriikidega, kas on võimalik laiendada kogu 5 GHz sagedusriba ulatuses litsentseerimata spektri eraldamist traadita juurdepääsusüsteemidele, sealhulgas raadio-kohtvõrkudele, nagu on sätestatud otsuses 2005/513/EÜ.

Komisjoni kutsutakse üles propageerima vastuvõetud ühtlustamiskava asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel, eriti ITU ülemaailmsetel raadiosidekonverentsidel. [ME 71]

8.   Komisjoni kutsutakse üles prioriteedina sätestama sobivad meetmed vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 9b lõikele 3, mis tagaksid, et liikmesriigid lubaksid kogu liidus kauplemist spektri kasutusõigustega ühtlustatud sagedusribades 790–862 MHz, 880–915 MHz, 925–960 MHz, 1 710–1 785 MHz, 1 805–1 880 MHz, 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz, 2 110–2 170 MHz, 2,5–2,69 GHz ja 3,4–3,8 GHz
  ja muudes täiendavates spektriosades, mis on vabastatud mobiilsete teenuste osutamiseks, ilma et see piiraks muude selliste olemasolevate ja tulevaste teenuste kasutuselevõttu, millel on sellele spektrile võrdne juurdepääs otsuse nr 676/2002/EÜ kohaselt vastu võetud komisjoni otsustes sätestatud tingimuste alusel
  . [ME 72]

9.   
  Selleks et kõigil kodanikel oleks juurdepääs kõrgeltarenenud digitaalsetele teenustele, sh lairibaühendustele, eriti äärepiirkondades ja hõredalt asustatud aladel, võivad liikmesriigid ja
  komisjon
  uurida, kas
  Internetile
  juurdepääsu võimaldavate lairiba satelliiditeenuste osutamiseks on olemas piisavalt spektrit
  . [ME 73]

10.
     
  Liikmesriigid uurivad koostöös komisjoniga võimalust laiendada pikorakkude ja femtorakkude kättesaadavust ja kasutamist. nad võtavad täielikult arvesse selliste kärgside tugijaamade võimalusi, ning spektri jagatud ja litsentseerimata kasutust, et paana alus traadita võrkudele, millel võib olla oluline osa digitaalse lõhe ületamises. [ME 92]

Artikkel 7

Muude traadita side poliitikasuundadega seotud spektrivajadus

Innovaatilise audiovisuaalse meedia ja muude liidu kodanikele pakutavate teenuste edasise arengu toetamiseks, võttes arvesse digitaalse ühtse turu majanduslikku ja sotsiaalset kasu, tagavad liikmesriigid koostöös komisjoniga nende teenuste maapealse ja satelliitide kaudu osutamise jaoks piisava spektri kättesaadavuse. [ME 75]

Artikkel 8

Liidu
  muude
  konkreetsete poliitikasuundadega seotud spektrivajadus [ME 76]

1.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad spektri kättesaadavuse ja kaitsevad raadiosagedusi, mis on vajalikud Maa atmosfääri ja pinna seireks, võimaldavad kosmoserakenduste arengut ja kasutamist ning transpordisüsteemi täiustamist, eelkõige raadiosagedusi, mis on vajalikud ülemaailmse tsiviilkasutuseks ettenähtud navigatsioonisatelliitide süsteemi Galileo ja globaalse keskkonna- ja turvaseire programmi GMES ning arukate liiklusohutus- ja -juhtimissüsteemide jaoks.

2.   Koostöös liikmesriikidega viib komisjon läbi uuringuid ja uurib võimalust vähese CO2-heite poliitikat toetava lubade andmise skeemi loomiseks, mille eesmärgiks on säästa spektri kasutamisel energiat ja teha spekter kättesaadavaks traadita tehnoloogia kasutamiseks, millega saab
  suurendada energiasäästu ja tõhusust muude jaotusvõrkude osas, nt veevõrgud
  , kaasa arvatud arukad energiavõrgud ja arukad mõõtmissüsteemid. [ME 77]

3.   
  Komisjon
  tagab, et ühtlustatud tingimustel
  ja ühtlustatud sagedusribades
  tehakse
  avaliku julgeoleku ja katastroofiabi tarbeks
  kättesaadavaks piisavalt spektrit
  , ning võtab meetmeid
  , et toetada turvateenuseid ja vastavate seadmete vaba levikut ning uudsete koostalitlusvõimeliste lahenduste arengut ▐ avaliku julgeoleku ▐ ja katastroofiabi valdkonnas.
  Spektri tõhusa kasutamise tagamiseks uurib komisjon võimalust kasutada avaliku julgeoleku ja katastroofiabi puhul sõjaväe sagedusi. [ME 78]

4.   Liikmesriigid ja komisjon teevad koostöös
  teadlaste ja akadeemiliste ringkondadega
  kindlaks olulisemad teadus- ja arendustegevuse algatused ja uudsed rakendused, millel võib olla olulist sotsiaalmajanduslikku mõju ja/või investeerimispotentsiaali, vaatavad üle nende spektrivajadused ning valmistavad ette piisava hulga spektrit, mis eraldatakse selliste rakenduste jaoks ühtlustatud tehnilistel tingimustel ja võimalikult väikese halduskoormusega. [ME 79]

5.
     
  Liikmesriigid püüavad koostöös komisjoniga määrata liidus programmitootmise ja erisündmuste edastamise süsteemi jaoks kindlaks kesksete ühtlustatud sagedusribade minimaalse kogumi kooskõlas liidu eesmärkidega parandada siseturu integratsiooni ja kultuuri kättesaadavust. Ühtlustatud ribade sagedus on 1 GHz või kõrgem. [ME 80]

6.
     
  Liikmesriigid ja komisjon tagavad spektri kättesaadavuse raadiosagedustuvastuse (RFID) ja muu asjade interneti (IOT) traadita kommunikatsioonitehnoloogia jaoks ja töötavad selle nimel, et ühtlustada kõigi liikmesriikide spektri jaotus asjade internetile. [ME 81]

Artikkel 9

Inventuur ning spektri olemasoleva kasutuse ja kujunemisjärgus vajaduste seire

1.   Komisjon ▐ viib läbi
  kogu
  olemasoleva
  raadiospektri kasutuse
  inventuuri,
  milleks liikmesriigid edastavad kõik vajalikud faktilised andmed.

Liikmesriikide esitatud teave peab olema piisavalt üksikasjalik, et inventuuri käigus saaks hinnata spektrikasutuse tõhusust ning tuvastada võimalikud tulevased spektri ühtlustamise võimalused, et toetada liidu poliitikasuundi.

Esimese sammuna hõlmab inventuur sagedusi vahemikus
  300 MHz kuni
  6 GHz ja seejärel sagedusi 6 GHz kuni 70 GHz
  .

Vajaduse korral annavad liikmesriigid litsentsipõhiselt teavet nii äri- kui ka avaliku sektori kasutajate kohta, ilma et avalikustataks tundlikku äriteavet või salastatud teavet. [ME 82]

2.   Lõikes 1 osutatud inventuur võimaldab
  selgelt määratletud ja läbipaistvate kriteeriumide ning meetodite alusel
  hinnata olemasoleva spektrikasutuse tehnilist tõhusust ning tuvastada ebatõhusad tehnoloogiad ja rakendused, kasutamata või ebatõhusalt kasutatavad spektriosad ja spektri jagatud kasutamise võimalused
  , võttes aluseks läbipaistvad, selged ja ühiselt määratletud hindamiskriteeriumid ja -meetodid
  .
  Samuti tagab see, et seal, kus spektrikasutus ei ole optimaalne, võetakse vajalikke meetmeid, et muuta kasutus võimalikult tõhusaks.
  Inventuuril tehakse kokkuvõte tulevastest spektrivajadustest,
  sealhulgas pikaajalistest vajadustest,
  lähtudes tarbijate
  , kogukondade, ettevõtete
  ja käitajate nõudmistest ning võimalusest selliseid vajadusi rahuldada. [ME 83]

3.   Lõikes 1 osutatud inventuuri käigus vaadatakse üle nii era- kui ka avaliku sektori spektrikasutajate spektrikasutuse viisid, mis aitab tuvastada spektri sagedusribasid, mida saab anda kasutamiseks või anda uuele kasutajale, et tõsta nende kasutuse tõhusust, edendada innovatsiooni ja parandada konkurentsi siseturul nii era- kui ka avaliku sektori kasutajate eeliste suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse potentsiaalset positiivset ja negatiivset mõju selliste sagedusribade senistele kasutajatele.

4.
     
  Inventuur hõlmab ka aruannet selle kohta, milliseid meetmeid on liikmesriigid võtnud selleks, et rakendada konkreetsete sagedusribade ühtlustamise ja kasutamise kohta liidu tasandil võetud otsuseid. [ME 84]

Artikkel 10

Rahvusvahelised läbirääkimised

1.   Liit võtab oma huvide kaitsmiseks
  ja liidu ühtse seisukoha kindlustamiseks
  osa spektrialastest rahvusvahelistest läbirääkimistest, toimides vastavalt liidu õigusele, milles käsitletakse muuhulgas ka liidu sisemise ja välise kompetentsi põhimõtteid. [ME 85]

2.   Liikmesriigid tagavad, et rahvusvahelised lepingud, millega nad on ühinenud ITU kaudu, vastavad kehtivatele liidu õigusaktidele, eelkõige liidu elektroonilisi kommunikatsiooniteenuseid reguleeriva raamistiku asjakohastele eeskirjadele ja põhimõtetele.

3.   Liikmesriigid tagavad, et rahvusvaheliste õigusaktidega lubataks sagedusribade täielikku kasutamist eesmärkideks, milleks need on määratud liidu õigusega, ja et piisav hulk vajalikul määral kaitstud spektrit oleks kättesaadav liidu eri
  poliitikasuundade elluviimiseks
  . [ME 86]

4.   
  Selleks et lahendada spektriga seotud kooskõlastusküsimusi, mis takistaksid liikmesriike täitmast liidu õiguses sätestatud spektripoliitika ja -halduse alaseid kohustusi,
  annab liit liikmesriikidele poliitilist ja tehnilist tuge kahepoolsetel
  ja mitmepoolsetel
  läbirääkimistel
  kolmandate riikidega, eelkõige
  kolmandate naaberriikidega, kaasa arvatud kandidaat- ja võimalike kandidaatriikidega ▐. Liit toetab ka kolmandate riikide jõupingutusi liidu omaga ühilduva spektrihalduse rakendamiseks, et sellega kaitsta liidu spektripoliitika eesmärke. [ME 87]

5.   Kolmandate riikidega läbirääkimiste pidamisel on liidu õigusest tulenevad kohustused liikmesriikidele siduvad. Spektriga seotud rahvusvahelisele kohustusele allakirjutamisel või selle muul viisil heakskiitmisel lisab liikmesriik oma allkirjale või muule heakskiidule ühisdeklaratsiooni, milles kinnitab, et täidab kõnealust rahvusvahelist lepingut või kohustust kooskõlas aluslepingutest tema jaoks tulenevate kohustustega.

Artikkel 11

Koostöö eri asutuste vahel

1.   Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd praeguse institutsioonilise korralduse parandamiseks, et edendada koostööd spektrihalduses liidu tasandil, kaasa arvatud küsimustes, mis mõjutavad otseselt kahte või enamat liikmesriiki, eesmärgiga arendada siseturgu ja tagada liidu spektripoliitika eesmärkide täielik saavutamine. Nad püüavad kaitsta spektriga seotud liidu huve väljaspool liitu vastavalt artiklile 10.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et standardiasutused, Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus teevad vajaduse korral tihedat koostööd kõigis tehnilistes küsimustes, et tagada spektri tõhus kasutamise. Sel eesmärgil tagavad nad järjepideva seose spektrihalduse ja standardimise vahel viisil, mis edendaks siseturgu.

Artikkel 12

Üldsusega konsulteerimine

Vajaduse korral konsulteerib komisjon üldsusega, et saada teada kõigi huvitatud isikute ja üldsuse arvamused spektri kasutamise kohta liidus.

Artikkel 13

Aruandlus

Komisjon vaatab raadiospektripoliitika programmi rakendamise läbi 31. detsembriks 2015
  . Komisjon
  esitab
  kord aastas
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse alusel toimunud tegevusest ja võetud meetmetest. [ME 88]

Artikkel 14

Teatamine

Liikmesriigid rakendavad käesolevad poliitikasuunad ja eesmärgid 1. juuliks 2015, kui eelnevates artiklites ei ole määratud teisiti.

Nad edastavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik käesoleva otsuse rakendamise läbivaatamiseks.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 53.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

3

(4)  

  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

4

EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

(5)  

  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

(6)  

  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

(7)  

  ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

7

ELT L 337, 18.12.2009, lk 37.

(8)  

  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

8

EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

(9)  KOM(2010)0245.

9

(10)  

  EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

10

EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

(11)  ELT L 129, 17.5.2007, lk 67.

11

(12)  Komisjoni 13. juuni 2008. aasta otsus 2008/477/EÜ sagedusala 2 500–2 690 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 163, 24.6.2008, lk 37).

12

(13)  Komisjoni 21. mai 2008. aasta otsus 2008/411/EÜ sagedusala 3 400–3 800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik ühenduses pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 144, 4.6.2008, lk 77).

13

(14)  Komisjoni 16. oktoobri 2009. aasta otsus 2009/766/EÜ sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta ühenduses üleeuroopalisi elektroonilisi sideteenuseid pakkuda võimaldavate maapealsete süsteemide jaoks (ELT L 274, 20.10.2009, lk 32).

14

(15)  

  ELT L 274, 20.10.2009, lk 25.

15

ELT L 274, 20.10.2009, lk 25.

(16)  

  ELT L 117, 11.5.2010, lk 95.

16

ELT L 117, 11.5.2010, lk 95.

(17)  

  ELT L 308, 24.11.2009, lk 24.

17

ELT L 308, 24.11.2009, lk 24.

(18)  
  Komisjoni 11. juuli 2005. aasta otsus 2005/513/EÜ raadiospektri ühtlustatud kasutamise kohta sagedusalas 5 GHz traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadio-kohtvõrkude (WAS/RLAN) rakendamiseks (ELT L 187, 19.7.2005, lk 22).

18

Komisjoni 11. juuli 2005. aasta otsus 2005/513/EÜ raadiospektri ühtlustatud kasutamise kohta sagedusalas 5 GHz traadita juurdepääsusüsteemide, sealhulgas raadio-kohtvõrkude (WAS/RLAN) rakendamiseks (ELT L 187, 19.7.2005, lk 22).

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

19

(20)  

  EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

20

EÜT L 199, 30.7.1999, lk 59.

(21)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

21

(22)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

22

(23)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.

23

---