# Az Európai Unió C 390E/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2012.390.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 390E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. december 18. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2012.390.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 390E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. december 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. június 23-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 241 E, 2011.8.19.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. június 23., csütörtök |
| 2012/C 390E/01 | A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtásáról szóló 2010-es jelentésről (2010/2139(INI)) | 1 |
| 2012/C 390E/02 | Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikábanAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában (2010/2158(INI)) | 10 |
| 2012/C 390E/03 | 3. célkitűzés: A határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendjeAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 3. célkitűzésről: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje (2010/2155(INI)) | 18 |
| 2012/C 390E/04 | Az ERFA és egyéb strukturális alapok közötti hatékonyság növeléseAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról (2010/2160(INI)) | 27 |
| 2012/C 390E/05 | A 2012. évi költségvetési tervezetről folytatandó háromoldalú megbeszélésAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról (2011/2019(BUD)) | 35 |
| 2012/C 390E/06 | A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természeti erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezeléseAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (2011/2051(INI)) | 49 |
| 2012/C 390E/07 | Az iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézéseAz Európai Parlament 2011. június 23-i nyilatkozata az iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézésének önkéntes rendszeréről | 65 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. június 23-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 241 E, 2011.8.19.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. június 23., csütörtök

2012/C 390E/01

A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtásáról szóló 2010-es jelentésről (2010/2139(INI))

1

2012/C 390E/02

Európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikábanAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában (2010/2158(INI))

10

2012/C 390E/03

3. célkitűzés: A határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendjeAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 3. célkitűzésről: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje (2010/2155(INI))

18

2012/C 390E/04

Az ERFA és egyéb strukturális alapok közötti hatékonyság növeléseAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról (2010/2160(INI))

27

2012/C 390E/05

A 2012. évi költségvetési tervezetről folytatandó háromoldalú megbeszélésAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról (2011/2019(BUD))

35

2012/C 390E/06

A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természeti erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezeléseAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (2011/2051(INI))

49

2012/C 390E/07

Az iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézéseAz Európai Parlament 2011. június 23-i nyilatkozata az iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézésének önkéntes rendszeréről

65

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. június 23., csütörtök |
| 2012/C 390E/08 | Az eljárási szabályzat 51. cikkének módosítása: közös bizottsági ülésekAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásokról szóló 51. cikkének módosításáról (2010/2061(REG)) | 66 |
| 2012/C 390E/09 | Adrian Severin képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2070(IMM)) | 67 |
| 2012/C 390E/10 | Alelnök választása (az eljárási szabályzat 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése))Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az alelnök választásáról (az Európai Parlament eljárási szabályzata 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése)) | 69 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. június 23., csütörtök

2012/C 390E/08

Az eljárási szabályzat 51. cikkének módosítása: közös bizottsági ülésekAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásokról szóló 51. cikkének módosításáról (2010/2061(REG))

66

2012/C 390E/09

Adrian Severin képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2070(IMM))

67

2012/C 390E/10

Alelnök választása (az eljárási szabályzat 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése))Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az alelnök választásáról (az Európai Parlament eljárási szabályzata 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése))

69

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. június 23., csütörtök |
| 2012/C 390E/11 | Az Európai Központi Bank elökének kinevezéseAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Központi Bank elnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE)) | 70 |
| 2012/C 390E/12 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: General Motors – BelgiumAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD)) | 71 |
| MELLÉKLET | 72 |
| 2012/C 390E/13 | Az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE)) | 73 |
| 2012/C 390E/14 | Az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE)) | 74 |
| 2012/C 390E/15 | Az EU és Andorra közötti, a biztonsági vámintézkedésekről szóló jegyzőkönyv ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályát a biztonsági vámintézkedésekre kiterjesztő jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/16 | Az EK és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/17 | A makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzése és korrigálása ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 76 |
| 2012/C 390E/18 | A túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtása *Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 88 |
| 2012/C 390E/19 | A tagállamok költségvetési kereteire vonatkozó követelmények *Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 100 |
| 2012/C 390E/20 | Költségvetési felügyelet az euróövezetben ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 111 |
| 2012/C 390E/21 | A költségvetési egyenleg felügyelete és a gazdaságpolitikák felügyelete és összehangolása ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 121 |
| 2012/C 390E/22 | Az euróövezetben tapasztalható túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságok korrigálását célzó végrehajtási intézkedések ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 139 |
| 2012/C 390E/23 | A fogyasztók jogai ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 145 |
| P7_TC1-COD(2008)0196Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 146 |
| MELLÉKLET | 146 |
| 2012/C 390E/24 | A rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0301Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 147 |
| 2012/C 390E/25 | Kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok *Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE)) | 147 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. június 23., csütörtök

2012/C 390E/11

Az Európai Központi Bank elökének kinevezéseAz Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Központi Bank elnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

70

2012/C 390E/12

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: General Motors – BelgiumAz Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

71

MELLÉKLET

72

2012/C 390E/13

Az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

73

2012/C 390E/14

Az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

74

2012/C 390E/15

Az EU és Andorra közötti, a biztonsági vámintézkedésekről szóló jegyzőkönyv ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályát a biztonsági vámintézkedésekre kiterjesztő jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

75

2012/C 390E/16

Az EK és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

75

2012/C 390E/17

A makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzése és korrigálása ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

76

2012/C 390E/18

A túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtása *Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

88

2012/C 390E/19

A tagállamok költségvetési kereteire vonatkozó követelmények *Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

100

2012/C 390E/20

Költségvetési felügyelet az euróövezetben ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

111

2012/C 390E/21

A költségvetési egyenleg felügyelete és a gazdaságpolitikák felügyelete és összehangolása ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

121

2012/C 390E/22

Az euróövezetben tapasztalható túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságok korrigálását célzó végrehajtási intézkedések ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

139

2012/C 390E/23

A fogyasztók jogai ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

145

P7_TC1-COD(2008)0196Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

146

MELLÉKLET

146

2012/C 390E/24

A rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0301Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

147

2012/C 390E/25

Kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok *Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

147

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. június 23-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 241 E, 2011.8.19. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. június 23., csütörtök

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/1

---

2011. június 23., csütörtökA 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtása

P7_TA(2011)0283

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak végrehajtásáról szóló 2010-es jelentésről (2010/2139(INI))

2012/C 390 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 174–178. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 174–178. cikkeire,

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményére (COM(2010)0110),

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményét kísérő 2010. március 31-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0360), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című 2010. március 31-i közleményét kísérő 2010. március 31-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)0360),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: Válasz a gazdasági válságra, az európai gazdasági fellendülési terv támogatására elfogadott kohéziós politikai intézkedések végrehajtásának felülvizsgálata” című 2010. október 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: Válasz a gazdasági válságra, az európai gazdasági fellendülési terv támogatására elfogadott kohéziós politikai intézkedések végrehajtásának felülvizsgálata” című 2010. október 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2010)1291),

| — | tekintettel a „Régiók 2020-ban: – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. november 14-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Régiók 2020-ban: – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. november 14-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM (2011) 0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM (2011) 0017),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2006. december 8-i 1828/2006/EK bizottsági rendeletre, és különösen annak 7. cikkére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 2006. december 8-i 1828/2006/EK bizottsági rendeletre, és különösen annak 7. cikkére (2),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. május 6-i 397/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. május 6-i 397/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek a marginalizált közösségeket segítő, lakásberuházási intézkedések támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. május 19-i 437/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel „A strukturális alapokról szóló rendelet végrehajtásáról (2007–2013): a nemzeti kohéziós stratégiákról és az operatív programokról folytatott tárgyalások eredményei” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A strukturális alapokról szóló rendelet végrehajtásáról (2007–2013): a nemzeti kohéziós stratégiákról és az operatív programokról folytatott tárgyalások eredményei” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram szinergiáinak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram szinergiáinak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A valódi területi, társadalmi és gazdasági kohézió kialakításáról az EU-n belül – a globális versenyképesség elengedhetetlen feltétele?” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A valódi területi, társadalmi és gazdasági kohézió kialakításáról az EU-n belül – a globális versenyképesség elengedhetetlen feltétele?” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Bizottság „Források elkülönítése” című, 2007. február 28-i 1. sz. tájékoztatójára (COCOF/2007/0012/00), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Források elkülönítése” című, 2007. február 28-i 1. sz. tájékoztatójára (COCOF/2007/0012/00),

| — | tekintettel a Bizottság „A 2009-es nemzeti stratégiai jelentések indikatív struktúrája” című, 2009. május 18-i tájékoztatójára (COCOF 09/0018/01), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A 2009-es nemzeti stratégiai jelentések indikatív struktúrája” című, 2009. május 18-i tájékoztatójára (COCOF 09/0018/01),

| — | tekintettel a Bizottságnak a kohéziós politikához kapcsolódó programok végrehajtásáról szóló 2010. évi stratégiai jelentéséről szóló, a Külügyek Tanácsa 2010. június 14-i ülésén elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a kohéziós politikához kapcsolódó programok végrehajtásáról szóló 2010. évi stratégiai jelentéséről szóló, a Külügyek Tanácsa 2010. június 14-i ülésén elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című bizottsági közleményről szóló, 2010. december 1–2-i véleményére (RB 159/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című bizottsági közleményről szóló, 2010. december 1–2-i véleményére (RB 159/2010),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A 2007 és 2013 közötti időszak helyes gyakorlatain alapuló hatékony partnerségek ösztönzése a kohéziós politikai programok irányítása terén” című, 2010. július 14-i véleményére (ECO/258), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A 2007 és 2013 közötti időszak helyes gyakorlatain alapuló hatékony partnerségek ösztönzése a kohéziós politikai programok irányítása terén” című, 2010. július 14-i véleményére (ECO/258),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0111/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0111/2011),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke értelmében átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze, és az Unió célját különösen annak kell képeznie, hogy mérsékelje a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti egyenlőtlenségeket, valamint a leghátrányosabb helyzetű régiók – például a vidéki területek, az ipari szerkezetváltás által érintett térségek, valamint a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók – lemaradását, és mivel az Európa 2020 stratégiát figyelembe kell venni annak érdekében, hogy az EU intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá váljon, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke értelmében átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze, és az Unió célját különösen annak kell képeznie, hogy mérsékelje a különböző régiók fejlettségi szintjei közötti egyenlőtlenségeket, valamint a leghátrányosabb helyzetű régiók – például a vidéki területek, az ipari szerkezetváltás által érintett térségek, valamint a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók – lemaradását, és mivel az Európa 2020 stratégiát figyelembe kell venni annak érdekében, hogy az EU intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá váljon,

| B. | mivel a kohéziós politika valamennyi kormányzati szinten és földrajzi területen döntő fontosságú szerepet tölt be az EU 2020 stratégia céljainak teljes körű megvalósulásában, különösen a foglalkoztatás és a szociális ügyek terén, |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politika valamennyi kormányzati szinten és földrajzi területen döntő fontosságú szerepet tölt be az EU 2020 stratégia céljainak teljes körű megvalósulásában, különösen a foglalkoztatás és a szociális ügyek terén,

| C. | mivel az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: általános rendelet), a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások (a továbbiakban: stratégiai iránymutatások), a nemzeti stratégiai referenciakeret és az operatív programok biztosítják és hangsúlyozzák a kohéziós politika európai uniós prioritásokkal – Európa és a régiói vonzóbbá tétele beruházási és munkavállalási szempontból, a tudás és az innováció növekedést célzó javítása, valamint több és jobb munkahelyek teremtése – való összhangját garantáló stratégiai dimenzióját, |
| --- | --- |

C.

mivel az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: általános rendelet), a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatások (a továbbiakban: stratégiai iránymutatások), a nemzeti stratégiai referenciakeret és az operatív programok biztosítják és hangsúlyozzák a kohéziós politika európai uniós prioritásokkal – Európa és a régiói vonzóbbá tétele beruházási és munkavállalási szempontból, a tudás és az innováció növekedést célzó javítása, valamint több és jobb munkahelyek teremtése – való összhangját garantáló stratégiai dimenzióját,

| D. | mivel a stratégiai jelentéstétel a kohéziós politika új eszköze, amelyet az általános rendelet a jelenlegi programozási időszakban vezetett be a stratégiai iránymutatások végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló eszközként, a stratégiai tartalom növelése, valamint a kohéziós politika átláthatóságának és elszámoltathatóságának előmozdítása céljából, és mivel a következő programozási időszak megtervezése során tanulni kell az eddig megszerzett információkból és tapasztalatokból, |
| --- | --- |

D.

mivel a stratégiai jelentéstétel a kohéziós politika új eszköze, amelyet az általános rendelet a jelenlegi programozási időszakban vezetett be a stratégiai iránymutatások végrehajtásának ellenőrzésére szolgáló eszközként, a stratégiai tartalom növelése, valamint a kohéziós politika átláthatóságának és elszámoltathatóságának előmozdítása céljából, és mivel a következő programozási időszak megtervezése során tanulni kell az eddig megszerzett információkból és tapasztalatokból,

| E. | mivel a lisszaboni prioritások meghatározása az a folyamat, amely során a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia tekintetében nyolcvanhat, a konvergencia-célkitűzés alá tartozó régiók tekintetében negyvenhét, a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés tekintetében pedig harminchárom prioritási témát határoztak meg, |
| --- | --- |

E.

mivel a lisszaboni prioritások meghatározása az a folyamat, amely során a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia tekintetében nyolcvanhat, a konvergencia-célkitűzés alá tartozó régiók tekintetében negyvenhét, a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés tekintetében pedig harminchárom prioritási témát határoztak meg,

| F. | mivel a 2009-es nemzeti stratégiai jelentések vonatkozásában a Bizottság és a tagállamok arra a megállapodásra jutottak, hogy kizárólag az egyes célkitűzések prioritást élvező témáiról cserélnek adatokat, és az adatszolgáltatásra 2009. szeptember 30-i határidőt szabtak meg, amikor a tagállamok még mindig a gazdasági válság hatása alatt álltak, és néhányuknak kezdeti nehézségekkel kellett megküzdeniük a programozási időszak elején, és mivel a 2013-as stratégiai jelentésből várhatóan sokatmondóbb adatokat nyerhetünk, |
| --- | --- |

F.

mivel a 2009-es nemzeti stratégiai jelentések vonatkozásában a Bizottság és a tagállamok arra a megállapodásra jutottak, hogy kizárólag az egyes célkitűzések prioritást élvező témáiról cserélnek adatokat, és az adatszolgáltatásra 2009. szeptember 30-i határidőt szabtak meg, amikor a tagállamok még mindig a gazdasági válság hatása alatt álltak, és néhányuknak kezdeti nehézségekkel kellett megküzdeniük a programozási időszak elején, és mivel a 2013-as stratégiai jelentésből várhatóan sokatmondóbb adatokat nyerhetünk,

| G. | mivel az európai régiók között továbbra is feltűnő gazdasági, társadalmi és környezeti különbségek vannak, ami részben az utóbbi két bővítés természetes következménye, emellett pedig a globális pénzügyi és gazdasági válság közvetlen hatásaival is magyarázható, jóllehet e különbségek az elmúlt évtizedben a kohéziós politika aktív közreműködésének köszönhetően mérséklődtek, ami elengedhetetlen a versenyképesség és a gazdasági növekedés regionális sajátosságok figyelembevételével történő biztosításához, |
| --- | --- |

G.

mivel az európai régiók között továbbra is feltűnő gazdasági, társadalmi és környezeti különbségek vannak, ami részben az utóbbi két bővítés természetes következménye, emellett pedig a globális pénzügyi és gazdasági válság közvetlen hatásaival is magyarázható, jóllehet e különbségek az elmúlt évtizedben a kohéziós politika aktív közreműködésének köszönhetően mérséklődtek, ami elengedhetetlen a versenyképesség és a gazdasági növekedés regionális sajátosságok figyelembevételével történő biztosításához,

| H. | mivel a kohéziós politika az európai gazdasági fellendülési terv kulcsfontosságú eleme, bizonyítva a strukturális alapok gazdasági ösztönzőkként a fenntarthatóság és energiahatékonyság terén – különösen a kisvállalkozások számára – betöltött jelentőségét, és mivel a Bizottság 2010-ben felkérést kapott arra, hogy készítsen jelentést a válságra adott európai válasz részeként elfogadott intézkedések megvalósításáról, |
| --- | --- |

H.

mivel a kohéziós politika az európai gazdasági fellendülési terv kulcsfontosságú eleme, bizonyítva a strukturális alapok gazdasági ösztönzőkként a fenntarthatóság és energiahatékonyság terén – különösen a kisvállalkozások számára – betöltött jelentőségét, és mivel a Bizottság 2010-ben felkérést kapott arra, hogy készítsen jelentést a válságra adott európai válasz részeként elfogadott intézkedések megvalósításáról,

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a strukturális alapokból társfinanszírozott kohéziós politikai programok végrehajtásáról szóló stratégiai jelentését; gratulál a tagállamoknak a végrehajtás tekintetében immár bizonyítottan értékes információforrást jelentő első nemzeti stratégiai jelentésük elkészítésére tett erőfeszítéseikért; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak a strukturális alapokból társfinanszírozott kohéziós politikai programok végrehajtásáról szóló stratégiai jelentését; gratulál a tagállamoknak a végrehajtás tekintetében immár bizonyítottan értékes információforrást jelentő első nemzeti stratégiai jelentésük elkészítésére tett erőfeszítéseikért;

| 2. | hangsúlyozza, hogy összehasonlító elemzések készítésekor figyelembe kell venni, hogy öt tagállam később, egy pedig korábban szolgáltatott adatot; úgy véli, hogy helyesebb volna az egyes tagállamok által elért előrehaladást az uniós átlaggal összehasonlítani; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy összehasonlító elemzések készítésekor figyelembe kell venni, hogy öt tagállam később, egy pedig korábban szolgáltatott adatot; úgy véli, hogy helyesebb volna az egyes tagállamok által elért előrehaladást az uniós átlaggal összehasonlítani;

| 3. | úgy gondolja, hogy a támogatáselosztás átláthatósága előmozdítja a megfelelő végrehajtást, és kulcsfontosságú előfeltétele a kohéziós politika általános célkitűzései megvalósításának, éppen ezért a végrehajtás valamennyi szakaszában megerősítésre szorul; úgy véli, hogy folytatni kell a kedvezményezettek jegyzékének nyilvánosságra hozatalát, különösen online, mivel ez az átláthatóság javításának hatékony eszköze; úgy gondolja, hogy közösségi iránymutatások meghatározása és a stratégiai jelentéstétel új eszközként való bevezetése a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén hozzájárult az elszámoltathatóság fokozódásához; ezzel összefüggésben rendszeres politikai vitára szólít fel az átláthatóság és az elszámoltathatóság javítása, valamint a kohéziós politika hatásainak értékelése érdekében. |
| --- | --- |

3.

úgy gondolja, hogy a támogatáselosztás átláthatósága előmozdítja a megfelelő végrehajtást, és kulcsfontosságú előfeltétele a kohéziós politika általános célkitűzései megvalósításának, éppen ezért a végrehajtás valamennyi szakaszában megerősítésre szorul; úgy véli, hogy folytatni kell a kedvezményezettek jegyzékének nyilvánosságra hozatalát, különösen online, mivel ez az átláthatóság javításának hatékony eszköze; úgy gondolja, hogy közösségi iránymutatások meghatározása és a stratégiai jelentéstétel új eszközként való bevezetése a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása terén hozzájárult az elszámoltathatóság fokozódásához; ezzel összefüggésben rendszeres politikai vitára szólít fel az átláthatóság és az elszámoltathatóság javítása, valamint a kohéziós politika hatásainak értékelése érdekében.

Végrehajtás

| 4. | megjegyzi, hogy a kiválasztott projektek pénzügyi volumene a jelentések szerint 93,4 milliárd euró, ami a jelenlegi időszakban elérhető uniós források 27,1 %-át teszi ki, és hogy ez az átlag egyaránt vonatkozik a kohéziós politika három célkitűzésére, a lisszaboni célkitűzésekre, valamint a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósítása terén elért előrehaladásra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az előrehaladás országonként és témánként nagyon eltérő mértékű, hiszen kilenc tagállam esetében 40 %-ot meghaladja, 4 tagállam esetében pedig 20 % alatt van az összesített kiválasztási arány; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a kiválasztott projektek pénzügyi volumene a jelentések szerint 93,4 milliárd euró, ami a jelenlegi időszakban elérhető uniós források 27,1 %-át teszi ki, és hogy ez az átlag egyaránt vonatkozik a kohéziós politika három célkitűzésére, a lisszaboni célkitűzésekre, valamint a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósítása terén elért előrehaladásra; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az előrehaladás országonként és témánként nagyon eltérő mértékű, hiszen kilenc tagállam esetében 40 %-ot meghaladja, 4 tagállam esetében pedig 20 % alatt van az összesített kiválasztási arány;

| 5. | újólag megismétli, hogy értékeli azokat a nemzeti erőfeszítéseket, amelyek eredményeként a konvergenciarégiókban a rendelkezésre álló pénzeszközök 65 %-át, a regionális versenyképességi és foglalkoztatási régiókban pedig annak 82 %-át különítették el átlagosan a lisszaboni menetrend megvalósítására szolgáló kiadásokra, meghaladva ezzel az eredetileg kért szinteket; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a jelentések szerint összesen 63 milliárd eurót különítettek el a lisszaboni célkitűzés projektjeire, és hogy a projektkiválasztás a lisszaboni célkitűzések tekintetében ugyanolyan ütemű, vagy valamelyest gyorsabb, mint más tevékenységek esetében, és ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a jövőben is különítsenek el erőforrásokat az EU 2020 stratégiát támogató projektekre; |
| --- | --- |

5.

újólag megismétli, hogy értékeli azokat a nemzeti erőfeszítéseket, amelyek eredményeként a konvergenciarégiókban a rendelkezésre álló pénzeszközök 65 %-át, a regionális versenyképességi és foglalkoztatási régiókban pedig annak 82 %-át különítették el átlagosan a lisszaboni menetrend megvalósítására szolgáló kiadásokra, meghaladva ezzel az eredetileg kért szinteket; megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a jelentések szerint összesen 63 milliárd eurót különítettek el a lisszaboni célkitűzés projektjeire, és hogy a projektkiválasztás a lisszaboni célkitűzések tekintetében ugyanolyan ütemű, vagy valamelyest gyorsabb, mint más tevékenységek esetében, és ezért arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a jövőben is különítsenek el erőforrásokat az EU 2020 stratégiát támogató projektekre;

| 6. | megjegyzi, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásokhoz kapcsolódó témakörök közül a „Területi dimenzió” témában a leggyorsabb (30 %), „A növekedést szolgáló tudás és innováció fejlesztése” témában átlag feletti, két másik témában viszont 27,1 % alatti az előrehaladás, valamint, hogy a lisszaboni célkitűzés projektjei esetében a konvergencia-célkitűzés és a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés tekintetében egyaránt átlag feletti, az európai területi együttműködésre vonatkozó célkitűzés esetében azonban csak 20,5 %-os a kiválasztási arány; sajnálja, hogy mivel a helyi kimenetekre és eredményekre vonatkozóan nincsenek valamennyi tagállamról adatok, a szakpolitikák végrehajtásának elemzése a stratégiai jelentésben súlyos korlátokba ütközik; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül igazgatási jelentéstételi követelményeit, és felkéri a tagállamokat, hogy fegyelmezettebben járjanak el a programok végrehajtásával kapcsolatos adatszolgáltatás terén; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a közösségi stratégiai iránymutatásokhoz kapcsolódó témakörök közül a „Területi dimenzió” témában a leggyorsabb (30 %), „A növekedést szolgáló tudás és innováció fejlesztése” témában átlag feletti, két másik témában viszont 27,1 % alatti az előrehaladás, valamint, hogy a lisszaboni célkitűzés projektjei esetében a konvergencia-célkitűzés és a regionális versenyképesség és foglalkoztatás célkitűzés tekintetében egyaránt átlag feletti, az európai területi együttműködésre vonatkozó célkitűzés esetében azonban csak 20,5 %-os a kiválasztási arány; sajnálja, hogy mivel a helyi kimenetekre és eredményekre vonatkozóan nincsenek valamennyi tagállamról adatok, a szakpolitikák végrehajtásának elemzése a stratégiai jelentésben súlyos korlátokba ütközik; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül igazgatási jelentéstételi követelményeit, és felkéri a tagállamokat, hogy fegyelmezettebben járjanak el a programok végrehajtásával kapcsolatos adatszolgáltatás terén;

| 7. | a gazdasági válság és a növekvő munkanélküliség kapcsán üdvözli a „Több és jobb munkahely” iránymutatáshoz kapcsolódó projektek végrehajtása terén eddig elért előrelépéseket; mindazonáltal határozottan javasolja, hogy a Bizottság vezessen be olyan módozatokat a tagállamokkal való együttműködés számára, amelyek megkönnyítik, hogy a szükséges finanszírozás gyorsan mobilizálható és az erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaság megvalósítása – többek között az EU 2020 stratégia és annak különösen a foglalkoztatással és a szociális ügyekkel kapcsolatos célkitűzései, azaz a növekedés és a magas szintű foglalkoztatást biztosító, társadalmi és területi kohéziót teremtő gazdaság – céljából hatékonyan elosztható legyen annak érdekében, hogy fellendítse a növekedést és a termelékenységet, valamint javítsa az európai foglalkoztatási teljesítményt; |
| --- | --- |

7.

a gazdasági válság és a növekvő munkanélküliség kapcsán üdvözli a „Több és jobb munkahely” iránymutatáshoz kapcsolódó projektek végrehajtása terén eddig elért előrelépéseket; mindazonáltal határozottan javasolja, hogy a Bizottság vezessen be olyan módozatokat a tagállamokkal való együttműködés számára, amelyek megkönnyítik, hogy a szükséges finanszírozás gyorsan mobilizálható és az erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaság megvalósítása – többek között az EU 2020 stratégia és annak különösen a foglalkoztatással és a szociális ügyekkel kapcsolatos célkitűzései, azaz a növekedés és a magas szintű foglalkoztatást biztosító, társadalmi és területi kohéziót teremtő gazdaság – céljából hatékonyan elosztható legyen annak érdekében, hogy fellendítse a növekedést és a termelékenységet, valamint javítsa az európai foglalkoztatási teljesítményt;

| 8. | üdvözli, hogy az ESZA megfelelő támogatást nyújt a munkaerő-piaci reformok megvalósításához, és hatékony eszköznek bizonyul, amely hozzájárul a passzív munkaerő-piaci politikák aktívvá, sőt megelőző jellegűvé tételéhez; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák azokat a strukturális reformokat, amelyek megvédik a munkaerőpiacokat a lehetséges jövőbeni válságoktól; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az ESZA megfelelő támogatást nyújt a munkaerő-piaci reformok megvalósításához, és hatékony eszköznek bizonyul, amely hozzájárul a passzív munkaerő-piaci politikák aktívvá, sőt megelőző jellegűvé tételéhez; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák azokat a strukturális reformokat, amelyek megvédik a munkaerőpiacokat a lehetséges jövőbeni válságoktól;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy érjenek el előrelépést a nemi szegregáció és az egyenlőtlenségek – például a bérkülönbségek, valamint a döntéshozatali pozíciókban tapasztalható alulreprezentáltság – mérséklése, a munka és a családi élet összeegyeztethetőségének megkönnyítése, és – mivel a nők jelentős hányadát érintik a bizonytalan munkafeltételek – a bizonytalan munkák rendes munkaviszonnyá való átalakításának ösztönzése révén a munkaerőpiacok regionális szintű támogatására irányuló társfinanszírozott intézkedések és tevékenységek végrehajtásában; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat, hogy érjenek el előrelépést a nemi szegregáció és az egyenlőtlenségek – például a bérkülönbségek, valamint a döntéshozatali pozíciókban tapasztalható alulreprezentáltság – mérséklése, a munka és a családi élet összeegyeztethetőségének megkönnyítése, és – mivel a nők jelentős hányadát érintik a bizonytalan munkafeltételek – a bizonytalan munkák rendes munkaviszonnyá való átalakításának ösztönzése révén a munkaerőpiacok regionális szintű támogatására irányuló társfinanszírozott intézkedések és tevékenységek végrehajtásában;

| 10. | hangsúlyozza, hogy fontos javítani, valamint megfizethetővé tenni az azokban a hátrányos helyzetű mikrorégiókban meglévő infrastruktúrákat és szolgáltatásokat, ahol nagy számban élnek társadalmilag perifériára szorult emberek (pl. romák); |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy fontos javítani, valamint megfizethetővé tenni az azokban a hátrányos helyzetű mikrorégiókban meglévő infrastruktúrákat és szolgáltatásokat, ahol nagy számban élnek társadalmilag perifériára szorult emberek (pl. romák);

| 11. | hangsúlyozza általában a közlekedés területi, gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása terén játszott fontos szerepét; aggódik amiatt, hogy a vasúti ágazatban eszközölt beruházások nem a tervek szerint haladnak, és elmaradnak a közúti ágazatban megvalósított előrehaladás mögött, azaz nem járulnak hozzá megfelelő mértékben a közlekedés szén-dioxid-mentesítéséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy hátráltatja az intermodális európai közlekedési rendszer létrehozását az, ha aránytalanság alakul ki a különféle közlekedési módok vonatkozásában tervezett beruházások között, és megállapítja, hogy a végrehajtás további késedelme elmélyítheti az egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza általában a közlekedés területi, gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása terén játszott fontos szerepét; aggódik amiatt, hogy a vasúti ágazatban eszközölt beruházások nem a tervek szerint haladnak, és elmaradnak a közúti ágazatban megvalósított előrehaladás mögött, azaz nem járulnak hozzá megfelelő mértékben a közlekedés szén-dioxid-mentesítéséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy hátráltatja az intermodális európai közlekedési rendszer létrehozását az, ha aránytalanság alakul ki a különféle közlekedési módok vonatkozásában tervezett beruházások között, és megállapítja, hogy a végrehajtás további késedelme elmélyítheti az egyenlőtlenségeket;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós és strukturális alapok 2007–2013-as előirányzatainak mintegy 23,7 %-át (82 milliárd euró) szánják a közlekedésre, de csak a felét fogják TEN-T projektjeire költeni (17 milliárd eurót a TEN-T prioritási hálózatra és 27,2 milliárd eurót az átfogó részre), a másik felét pedig elkülönítik a TEN-T térképeken nem jelölt nemzeti, regionális és helyi projektekbe való befektetésre; hangsúlyozza, hogy a közlekedés számára előirányzott kohéziós és strukturális alapokat úgy osztják fel a közlekedési hálózatok és módok között, hogy nem veszik kellően figyelembe az Európai Unió célkitűzéseit; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a kohéziós és strukturális alapok 2007–2013-as előirányzatainak mintegy 23,7 %-át (82 milliárd euró) szánják a közlekedésre, de csak a felét fogják TEN-T projektjeire költeni (17 milliárd eurót a TEN-T prioritási hálózatra és 27,2 milliárd eurót az átfogó részre), a másik felét pedig elkülönítik a TEN-T térképeken nem jelölt nemzeti, regionális és helyi projektekbe való befektetésre; hangsúlyozza, hogy a közlekedés számára előirányzott kohéziós és strukturális alapokat úgy osztják fel a közlekedési hálózatok és módok között, hogy nem veszik kellően figyelembe az Európai Unió célkitűzéseit;

| 13. | a területi együttműködéssel összefüggésben felhívja a figyelmet arra a tendenciára, hogy a határokon átnyúló projekteket és általában a vasúti projekteket késedelemmel indítják el, és hangsúlyozza a TEN-T hálózat európai hozzáadott értékét, amely különösen nyilvánvaló a projektek határokon átnyúló részeiben, valamint a nemzeti közúti, vasúti és belvízi hajóúti projektekkel való összekapcsolódásában; e tekintetben javasolja, hogy társadalmi-gazdasági, földrajzi, demográfiai és kulturális szempontok alapján foglalják rendszerbe a bevált módszerek közös platformjainak bevezetését; |
| --- | --- |

13.

a területi együttműködéssel összefüggésben felhívja a figyelmet arra a tendenciára, hogy a határokon átnyúló projekteket és általában a vasúti projekteket késedelemmel indítják el, és hangsúlyozza a TEN-T hálózat európai hozzáadott értékét, amely különösen nyilvánvaló a projektek határokon átnyúló részeiben, valamint a nemzeti közúti, vasúti és belvízi hajóúti projektekkel való összekapcsolódásában; e tekintetben javasolja, hogy társadalmi-gazdasági, földrajzi, demográfiai és kulturális szempontok alapján foglalják rendszerbe a bevált módszerek közös platformjainak bevezetését;

| 14. | örvendetesnek tartja, hogy a lakásépítések és a marginalizált közösségeknek szóló lakásépítési projektek terén az energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos beruházási költségeket bevonták a támogatási programba, amelynek végrehajtása számos régióban sikeresnek bizonyult, és amelyet a jövőben is folytatni kell; |
| --- | --- |

14.

örvendetesnek tartja, hogy a lakásépítések és a marginalizált közösségeknek szóló lakásépítési projektek terén az energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos beruházási költségeket bevonták a támogatási programba, amelynek végrehajtása számos régióban sikeresnek bizonyult, és amelyet a jövőben is folytatni kell;

| 15. | felhív a programok hatékonyabb végrehajtására a környezetvédelmi ágazatban, nevezetesen a hozzáadott európai értéket képviselő, egymást átfedő területeken, mint például az éghajlatváltozás leküzdésére, mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések, a tisztább és alacsony széntartalmú technológiákba való beruházások, a levegő- és vízszennyezés csökkentését és a biológiai sokféleség védelmét célzó intézkedések, a vasúti hálózatok bővítése, az energiahatékonyság – különösen az építőipari ágazatban – és a megújuló energiaforrások előmozdítása az EU energetikai és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek 2020-ig való teljesítésére törekedve és zöld munkahelyek létrehozásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

felhív a programok hatékonyabb végrehajtására a környezetvédelmi ágazatban, nevezetesen a hozzáadott európai értéket képviselő, egymást átfedő területeken, mint például az éghajlatváltozás leküzdésére, mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések, a tisztább és alacsony széntartalmú technológiákba való beruházások, a levegő- és vízszennyezés csökkentését és a biológiai sokféleség védelmét célzó intézkedések, a vasúti hálózatok bővítése, az energiahatékonyság – különösen az építőipari ágazatban – és a megújuló energiaforrások előmozdítása az EU energetikai és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek 2020-ig való teljesítésére törekedve és zöld munkahelyek létrehozásának előmozdítása érdekében;

| 16. | felszólít a környezeti katasztrófák megelőzéséhez és/vagy a gyors reagáláshoz hozzájáruló alapok felhasználására, és kéri a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a beruházásokat a megelőzés, valamint a fertőzött ipari övezetek és földterületek helyreállítása érdekében, mivel e téren a végrehajtás egyelőre korlátozott fokú; |
| --- | --- |

16.

felszólít a környezeti katasztrófák megelőzéséhez és/vagy a gyors reagáláshoz hozzájáruló alapok felhasználására, és kéri a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a beruházásokat a megelőzés, valamint a fertőzött ipari övezetek és földterületek helyreállítása érdekében, mivel e téren a végrehajtás egyelőre korlátozott fokú;

| 17. | sajnálja, hogy késlekedik a projektkiválasztás olyan stratégiai területeken, mint a vasúti közlekedés, egyes energetikai és környezeti beruházások, a digitális gazdaság, a társadalmi befogadás, az irányítás, valamint a kapacitásépítés, és kéri a késedelem okainak mélyreható vizsgálatát, és felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a régióikat azoknak a területeknek a szorosabb nyomon követésére, ahol fokozott erőfeszítésekre van szükség; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az abszorpció magasabb volt az európai területi együttműködési programok környezeti projektjei tekintetében, és ezzel összefüggésben kiemeli az együttműködés egyértelmű hozzáadott értékét; hangsúlyozza ugyanakkor annak lehetőségét, hogy a tagállamok felzárkóztak olyan területeken, ahol korábban lemaradtak a végrehajtásban, és hogy ennek következtében az ebben a szakaszban bekövetkezett késedelmek nem feltétlenül tükrözik a programozási időszak általános minőségét; kiemeli ezzel összefüggésben a felvevőképesség fokozódását és a kohéziós politika költségvetési végrehajtásának felgyorsítását 2010 során, ami többek között a közelmúlt jogalkotási módosításainak és az operatív programok teljes kibontakozásának köszönhető, mivel a Bizottság végre jóváhagyta az utolsó igazgatási és ellenőrzési rendszereket is; |
| --- | --- |

17.

sajnálja, hogy késlekedik a projektkiválasztás olyan stratégiai területeken, mint a vasúti közlekedés, egyes energetikai és környezeti beruházások, a digitális gazdaság, a társadalmi befogadás, az irányítás, valamint a kapacitásépítés, és kéri a késedelem okainak mélyreható vizsgálatát, és felszólítja a tagállamokat, hogy vonják be a régióikat azoknak a területeknek a szorosabb nyomon követésére, ahol fokozott erőfeszítésekre van szükség; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az abszorpció magasabb volt az európai területi együttműködési programok környezeti projektjei tekintetében, és ezzel összefüggésben kiemeli az együttműködés egyértelmű hozzáadott értékét; hangsúlyozza ugyanakkor annak lehetőségét, hogy a tagállamok felzárkóztak olyan területeken, ahol korábban lemaradtak a végrehajtásban, és hogy ennek következtében az ebben a szakaszban bekövetkezett késedelmek nem feltétlenül tükrözik a programozási időszak általános minőségét; kiemeli ezzel összefüggésben a felvevőképesség fokozódását és a kohéziós politika költségvetési végrehajtásának felgyorsítását 2010 során, ami többek között a közelmúlt jogalkotási módosításainak és az operatív programok teljes kibontakozásának köszönhető, mivel a Bizottság végre jóváhagyta az utolsó igazgatási és ellenőrzési rendszereket is;

| 18. | úgy véli, hogy haladéktalanul korrekciós intézkedéseket kell tenni az egyes prioritást élvező területen mutatott gyenge teljesítmény kijavítása érdekében; javasolja a projektkiválasztás tekintetében jelentős késedelmeket produkáló területek végrehajtási problémáinak mélyreható elemzését, és ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy a késedelemmel érintett témákban fokozzák a projektkiválasztás javítására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy gyorsítsák fel minden kiválasztott projekt végrehajtását, a megállapított célkitűzések meghiúsulása kockázatának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy haladéktalanul korrekciós intézkedéseket kell tenni az egyes prioritást élvező területen mutatott gyenge teljesítmény kijavítása érdekében; javasolja a projektkiválasztás tekintetében jelentős késedelmeket produkáló területek végrehajtási problémáinak mélyreható elemzését, és ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy a késedelemmel érintett témákban fokozzák a projektkiválasztás javítására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy gyorsítsák fel minden kiválasztott projekt végrehajtását, a megállapított célkitűzések meghiúsulása kockázatának elkerülése érdekében;

| 19. | úgy gondolja, hogy a humántőke-fejlesztésre, az egészség előmozdítására, a betegségek megelőzésének elősegítésére, az esélyegyenlőség biztosítására, a munkaerőpiacok támogatására, valamint a társadalmi befogadás erősítésére irányuló tevékenységek tekintetében néhány esetben különösen szükséges a gyors projektkiválasztás és végrehajtás, valamint a biztosított források általában jobb felhasználása, különösen a gazdasági válság negatív hatásainak leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

19.

úgy gondolja, hogy a humántőke-fejlesztésre, az egészség előmozdítására, a betegségek megelőzésének elősegítésére, az esélyegyenlőség biztosítására, a munkaerőpiacok támogatására, valamint a társadalmi befogadás erősítésére irányuló tevékenységek tekintetében néhány esetben különösen szükséges a gyors projektkiválasztás és végrehajtás, valamint a biztosított források általában jobb felhasználása, különösen a gazdasági válság negatív hatásainak leküzdése érdekében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy számos tagállam megerősítette, hogy az elkülönítési gyakorlat következtében megkövetelt fegyelem javította a programtervezés minőségét és célzottságát; ezen túlmenően megállapítja, hogy a tagállamok egyhangúlag úgy vélték, hogy a lisszaboni stratégiához kapcsolódó nemzeti stratégiai referenciakereteikben és operatív programjaikban az alapvető prioritások fenntartása a legjobb eszköz arra, hogy leküzdjék a válságot, továbbá ismét megerősítették az e dokumentumokban meghatározott közép- és hosszú távú célkitűzések relevanciáját; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy számos tagállam megerősítette, hogy az elkülönítési gyakorlat következtében megkövetelt fegyelem javította a programtervezés minőségét és célzottságát; ezen túlmenően megállapítja, hogy a tagállamok egyhangúlag úgy vélték, hogy a lisszaboni stratégiához kapcsolódó nemzeti stratégiai referenciakereteikben és operatív programjaikban az alapvető prioritások fenntartása a legjobb eszköz arra, hogy leküzdjék a válságot, továbbá ismét megerősítették az e dokumentumokban meghatározott közép- és hosszú távú célkitűzések relevanciáját;

A végrehajtásban rejlő kihívások

| 21. | hangsúlyozza, hogy egyes területeken alapvető előfeltételek – így például bizonyos beavatkozási területek esetében az egyszerűbb nemzeti szintű alkalmazási eljárások, a világos nemzeti prioritások, az uniós jogszabályok időben történő átvétele, vagy a konszolidált intézményi és igazgatási kapacitás, a finanszírozástervezési eszközökre vonatkozó egyszerűbb szabályok – hiánya, valamint a túlzott mértékű tagállami bürokrácia hátráltatja a projektek hatékony kiválasztását és végrehajtását; ennélfogva felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy e kihívások leküzdésével, és különösen az állami támogatással, a közbeszerzéssel és a környezetvédelmi szabályokkal összefüggő jogi keret kiigazításával segítsék elő a szakpolitikák végrehajtását, és hajtsanak végre intézményi reformokat; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy egyes területeken alapvető előfeltételek – így például bizonyos beavatkozási területek esetében az egyszerűbb nemzeti szintű alkalmazási eljárások, a világos nemzeti prioritások, az uniós jogszabályok időben történő átvétele, vagy a konszolidált intézményi és igazgatási kapacitás, a finanszírozástervezési eszközökre vonatkozó egyszerűbb szabályok – hiánya, valamint a túlzott mértékű tagállami bürokrácia hátráltatja a projektek hatékony kiválasztását és végrehajtását; ennélfogva felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy e kihívások leküzdésével, és különösen az állami támogatással, a közbeszerzéssel és a környezetvédelmi szabályokkal összefüggő jogi keret kiigazításával segítsék elő a szakpolitikák végrehajtását, és hajtsanak végre intézményi reformokat;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a szakpolitika végrehajtása terén tapasztalt jelentős késedelem főként az alábbi tényezők következménye: a társfinanszírozáshoz rendelkezésre álló állami források szűkössége a tagállamokban; 10 a. hangsúlyozza, hogy a friss információk hiánya miatt a következő programozási időszakra vonatkozó tervezést nem támasztják alá megfelelő statisztikai adatok; a FEMM bizottság nevében |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a szakpolitika végrehajtása terén tapasztalt jelentős késedelem főként az alábbi tényezők következménye: a társfinanszírozáshoz rendelkezésre álló állami források szűkössége a tagállamokban; 10 a. hangsúlyozza, hogy a friss információk hiánya miatt a következő programozási időszakra vonatkozó tervezést nem támasztják alá megfelelő statisztikai adatok; a FEMM bizottság nevében

| 23. | sajnálja, hogy bár a stratégiai jelentésnek hangsúlyoznia kellene, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapból társfinanszírozott programok a kohéziós politika célkitűzéseinek végrehajtásához, a jelentés nem tartalmaz átfogó adatokat a 2009-ig fennálló regionális eltérésekről; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy bár a stratégiai jelentésnek hangsúlyoznia kellene, mennyiben járulnak hozzá a strukturális alapból társfinanszírozott programok a kohéziós politika célkitűzéseinek végrehajtásához, a jelentés nem tartalmaz átfogó adatokat a 2009-ig fennálló regionális eltérésekről;

A gazdasági válságra adandó válasz

| 24. | üdvözli a „Kohéziós politika: Válasz a gazdasági válságra, az európai gazdasági fellendülési terv támogatására elfogadott kohéziós politikai intézkedések végrehajtásának felülvizsgálata” című bizottsági szolgálati munkadokumentum publikálását; hangsúlyozza, hogy ez az áttekintés elsősorban a nemzeti stratégiai jelentésekben szereplő információkra épít; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok pontos információkat szolgáltatnak; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a „Kohéziós politika: Válasz a gazdasági válságra, az európai gazdasági fellendülési terv támogatására elfogadott kohéziós politikai intézkedések végrehajtásának felülvizsgálata” című bizottsági szolgálati munkadokumentum publikálását; hangsúlyozza, hogy ez az áttekintés elsősorban a nemzeti stratégiai jelentésekben szereplő információkra épít; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok pontos információkat szolgáltatnak;

| 25. | megállapítja, hogy a globális pénzügyi és gazdasági válság és a jelenlegi gazdasági lassulás közepette az EU kohéziós politikája egyértelműen hozzájárul az európai gazdaságélénkítési tervhez, mivel a reálgazdasági beruházások legnagyobb közösségi forrását jelenti, és immár bizonyítottan rugalmas és megfelelő választ biztosít a társadalmi-gazdasági környezet gyors romlására; hangsúlyozza, hogy a tagállamok értékelték azt, hogy a válságintézkedéseket egyéni szükségleteikhez lehetett igazítani; felszólít ugyanakkor a szabályok rugalmasságának fokozására és összetettségének mérséklésére a válság leküzdése érdekében, és ösztönzi a tagállamokat, hogy haladéktalanul éljenek a Bizottság által biztosított összes intézkedéssel a konkrét igényekhez igazodó, megfelelő és kellő időben történő válaszadás, valamint a válságból való sikeres kilábalás érdekében, a hosszú távú fenntartható fejlődés megvalósítása céljából, a versenyképesség, a foglalkoztatás és az európai régiók vonzerejének erősítése által; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy a globális pénzügyi és gazdasági válság és a jelenlegi gazdasági lassulás közepette az EU kohéziós politikája egyértelműen hozzájárul az európai gazdaságélénkítési tervhez, mivel a reálgazdasági beruházások legnagyobb közösségi forrását jelenti, és immár bizonyítottan rugalmas és megfelelő választ biztosít a társadalmi-gazdasági környezet gyors romlására; hangsúlyozza, hogy a tagállamok értékelték azt, hogy a válságintézkedéseket egyéni szükségleteikhez lehetett igazítani; felszólít ugyanakkor a szabályok rugalmasságának fokozására és összetettségének mérséklésére a válság leküzdése érdekében, és ösztönzi a tagállamokat, hogy haladéktalanul éljenek a Bizottság által biztosított összes intézkedéssel a konkrét igényekhez igazodó, megfelelő és kellő időben történő válaszadás, valamint a válságból való sikeres kilábalás érdekében, a hosszú távú fenntartható fejlődés megvalósítása céljából, a versenyképesség, a foglalkoztatás és az európai régiók vonzerejének erősítése által;

| 26. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további erőfeszítéseket tegyenek az európai gazdasági fellendülési terv keretében megvalósított, kifejezetten a kohéziós politikához tartozó intézkedések általános hatásainak felmérését akadályozó nehézségek leküzdése érdekében, és sajnálja, hogy ebből adódóan a felülvizsgálat csak nemzeti szinten végrehajtott konkrét példákba nyújthat némi bepillantást; ennek ellenére üdvözli a bevált gyakorlatok elemzését és a jelentésben bemutatott első következtetéseket; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy további erőfeszítéseket tegyenek az európai gazdasági fellendülési terv keretében megvalósított, kifejezetten a kohéziós politikához tartozó intézkedések általános hatásainak felmérését akadályozó nehézségek leküzdése érdekében, és sajnálja, hogy ebből adódóan a felülvizsgálat csak nemzeti szinten végrehajtott konkrét példákba nyújthat némi bepillantást; ennek ellenére üdvözli a bevált gyakorlatok elemzését és a jelentésben bemutatott első következtetéseket;

| 27. | úgy véli, hogy a válságból való kilábalás jelei gyengék, Európának pedig az elkövetkező években meg kell küzdenie strukturális gyengeségeivel, többek között kohéziós politikai beavatkozások, valamint különösen a kutatás és fejlesztés, az innováció, az oktatás és a versenyképességük biztosítása szempontjából valamennyi ágazat számára hasznos technológiák kifejlesztése terén megvalósított célzott beruházások révén; ezért hangsúlyozza, hogy mélyrehatóan elemezni kell a válság leküzdésére irányuló intézkedések hatását, és hozzáférhető strukturális támogatást kell biztosítani, hiszen ez egy hatékony eszköz, amelynek célja a régiók segítése a gazdasági és társadalmi átalakulásban, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a szolidaritás előmozdításában; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a válságból való kilábalás jelei gyengék, Európának pedig az elkövetkező években meg kell küzdenie strukturális gyengeségeivel, többek között kohéziós politikai beavatkozások, valamint különösen a kutatás és fejlesztés, az innováció, az oktatás és a versenyképességük biztosítása szempontjából valamennyi ágazat számára hasznos technológiák kifejlesztése terén megvalósított célzott beruházások révén; ezért hangsúlyozza, hogy mélyrehatóan elemezni kell a válság leküzdésére irányuló intézkedések hatását, és hozzáférhető strukturális támogatást kell biztosítani, hiszen ez egy hatékony eszköz, amelynek célja a régiók segítése a gazdasági és társadalmi átalakulásban, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió és a szolidaritás előmozdításában;

Szinergiák megteremtése, valamint a regionális politikához köthető források ágazati elaprózódásának elkerülése

| 28. | egyetért a Tanács 2010. évi stratégiai jelentésről szóló következtetéseiben megfogalmazott nézettel, amely szerint tényleges hozzáadott értéket jelent az, ha egységes stratégiai megközelítést alkalmaznak a strukturális alapok tekintetében; emlékeztet arra, hogy minden egyes alapnak saját szabályokra van szüksége ahhoz, hogy a konkrét helyzetekben sikeres beavatkozásokat lehessen tenni a helyszínen; hangsúlyozza továbbá, hogy a válságot követő időszakban meg kell erősíteni az állami költségvetéseket, és növelni kell a szinergiákat, valamint az összes elérhető finanszírozási forrás (az uniós, a nemzeti, vagy az EIB által kínált eszközök) hatásait; |
| --- | --- |

28.

egyetért a Tanács 2010. évi stratégiai jelentésről szóló következtetéseiben megfogalmazott nézettel, amely szerint tényleges hozzáadott értéket jelent az, ha egységes stratégiai megközelítést alkalmaznak a strukturális alapok tekintetében; emlékeztet arra, hogy minden egyes alapnak saját szabályokra van szüksége ahhoz, hogy a konkrét helyzetekben sikeres beavatkozásokat lehessen tenni a helyszínen; hangsúlyozza továbbá, hogy a válságot követő időszakban meg kell erősíteni az állami költségvetéseket, és növelni kell a szinergiákat, valamint az összes elérhető finanszírozási forrás (az uniós, a nemzeti, vagy az EIB által kínált eszközök) hatásait;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok és egyéb ágazati szakpolitikai eszközök, valamint ezen eszközök és a nemzeti, regionális és helyi erőforrások közötti szinergiák létfontosságúak, és értékes összeköttetéseket teremtenek, elősegítve egymás kölcsönös megerősítését, a programok fenntartható végrehajtását és a területi kohézió megvalósítását; elismeri, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó elkülönítési rendelkezések révén a kohéziós politika felkészültebb a kutatási és innovációs politikákkal való szinergiák megteremtésére; hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapokat fel lehetne használni a kutatási infrastruktúra fejlesztésére, a kutatási támogatásokhoz való hozzáféréshez szükséges fejlettségi szint biztosítása érdekében; szintén hangsúlyozza az ERFA, az ESZA és az EMVA közötti szinergiák előnyeit; megjegyzi, hogy a tapasztalatok egyértelműen azt bizonyítják, hogy a gazdasági fellépésekhez nyújtott ERFA-finanszírozás hatékonyságának maximalizálása érdekében elengedhetetlen az ESZA által finanszírozott programok sikeres végrehajtása; emlékeztet ezzel összefüggésben a keresztfinanszírozásban rejlő lehetőségekre, amelyeket még mindig nem aknáznak ki teljesen; a következő stratégia jelentésre tekintettel felkéri a Bizottságot, hogy jelentésben foglalkozzon a strukturális alapok közötti kölcsönhatással, valamint a strukturális alapok és egyéb uniós pénzügyi eszközök közötti kapcsolattal; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a strukturális alapok és egyéb ágazati szakpolitikai eszközök, valamint ezen eszközök és a nemzeti, regionális és helyi erőforrások közötti szinergiák létfontosságúak, és értékes összeköttetéseket teremtenek, elősegítve egymás kölcsönös megerősítését, a programok fenntartható végrehajtását és a területi kohézió megvalósítását; elismeri, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó elkülönítési rendelkezések révén a kohéziós politika felkészültebb a kutatási és innovációs politikákkal való szinergiák megteremtésére; hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapokat fel lehetne használni a kutatási infrastruktúra fejlesztésére, a kutatási támogatásokhoz való hozzáféréshez szükséges fejlettségi szint biztosítása érdekében; szintén hangsúlyozza az ERFA, az ESZA és az EMVA közötti szinergiák előnyeit; megjegyzi, hogy a tapasztalatok egyértelműen azt bizonyítják, hogy a gazdasági fellépésekhez nyújtott ERFA-finanszírozás hatékonyságának maximalizálása érdekében elengedhetetlen az ESZA által finanszírozott programok sikeres végrehajtása; emlékeztet ezzel összefüggésben a keresztfinanszírozásban rejlő lehetőségekre, amelyeket még mindig nem aknáznak ki teljesen; a következő stratégia jelentésre tekintettel felkéri a Bizottságot, hogy jelentésben foglalkozzon a strukturális alapok közötti kölcsönhatással, valamint a strukturális alapok és egyéb uniós pénzügyi eszközök közötti kapcsolattal;

Nyomon követés és értékelés

| 30. | hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtás, a figyelemmel kísérés és az értékelés ösztönzi a szakpolitikával kapcsolatos ismeretek bővítését, és a hatékony pénzügyi ellenőrzéssel együtt hozzájárul majd a végrehajtás minőségének javításához; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtás, a figyelemmel kísérés és az értékelés ösztönzi a szakpolitikával kapcsolatos ismeretek bővítését, és a hatékony pénzügyi ellenőrzéssel együtt hozzájárul majd a végrehajtás minőségének javításához;

| 31. | sajnálja, hogy csak 19 tagállam jelentése foglalkozik az alapmutatókkal, ezért jelenleg nem kapunk az egész Uniót lefedő, világos képet a szakpolitika helyi hatásáról; határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a stratégiai jelentéstétel következő, 2012 és 2013 közötti szakaszában alkalmazzák az alapmutatókat; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen közbe és biztosítson támogatást a tagállamok és a régiók számára abban, hogy időszerű, koherens és hiánytalan adatokkal szolgáljanak; |
| --- | --- |

31.

sajnálja, hogy csak 19 tagállam jelentése foglalkozik az alapmutatókkal, ezért jelenleg nem kapunk az egész Uniót lefedő, világos képet a szakpolitika helyi hatásáról; határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a stratégiai jelentéstétel következő, 2012 és 2013 közötti szakaszában alkalmazzák az alapmutatókat; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen közbe és biztosítson támogatást a tagállamok és a régiók számára abban, hogy időszerű, koherens és hiánytalan adatokkal szolgáljanak;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak hatékony és állandó nyomon követési és ellenőrzési rendszereket kell biztosítania a strukturális alapok végrehajtási rendszere irányításának és hatékonyságának javítása érdekében; felszólítja a Bizottságot a tagállamok által elért előrehaladás ellenőrzése következetességének és minőségének javítására, azáltal, hogy az összehasonlítás és az eredményorientáltság megkönnyítése érdekében a következő programozási időszakra vonatkozóan a nemzeti stratégiai jelentésekben kötelezővé teszi az alapmutatók minimális készletének alkalmazását, és részletesebb iránymutatásokat nyújt; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak hatékony és állandó nyomon követési és ellenőrzési rendszereket kell biztosítania a strukturális alapok végrehajtási rendszere irányításának és hatékonyságának javítása érdekében; felszólítja a Bizottságot a tagállamok által elért előrehaladás ellenőrzése következetességének és minőségének javítására, azáltal, hogy az összehasonlítás és az eredményorientáltság megkönnyítése érdekében a következő programozási időszakra vonatkozóan a nemzeti stratégiai jelentésekben kötelezővé teszi az alapmutatók minimális készletének alkalmazását, és részletesebb iránymutatásokat nyújt;

Bevált gyakorlatok

| 33. | úgy véli, hogy a szakpolitikák végrehajtása során hangsúlyozni kell a bevált gyakorlatokat és a kölcsönös tanulást, és elő kell mozdítani a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint meg kell erősíteni az igazgatási kapacitásokat, különösen a helyi és a regionális hatóságok tekintetében, a hatékonyság és eredményesség fokozása és a korábban elkövetett hibák megismétlésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a szakpolitikák végrehajtása során hangsúlyozni kell a bevált gyakorlatokat és a kölcsönös tanulást, és elő kell mozdítani a bevált gyakorlatok cseréjét, valamint meg kell erősíteni az igazgatási kapacitásokat, különösen a helyi és a regionális hatóságok tekintetében, a hatékonyság és eredményesség fokozása és a korábban elkövetett hibák megismétlésének elkerülése érdekében;

| 34. | ösztönzi a nemzeti jelentéstétellel kapcsolatos olyan bevált gyakorlatokat, mint például az alapmutatók alkalmazása, jelentéstétel az eredményekről és a kimenetekről, valamint a nemzeti és az uniós politikák közötti szinergiákról, nyilvános viták és konzultációk szervezése az érintettekkel, a jelentések benyújtása a nemzeti parlamenteknek véleményezés céljából és a jelentések közzététele kormányzati weboldalakon (amellett, hogy a jelentések egyértelmű és tömör terminológiát alkalmaznak), mivel ezek javítják a jelentéstétel minőségét és növelik a tagállamokban tevékenykedő érintettek felelősségét; mindenképpen szükségesnek tartja a bevált gyakorlatok alkalmazását olyan régiókban, ahol alacsony a finanszírozási programok kihasználtsága vagy hatékonysága; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a nemzeti jelentéstétellel kapcsolatos olyan bevált gyakorlatokat, mint például az alapmutatók alkalmazása, jelentéstétel az eredményekről és a kimenetekről, valamint a nemzeti és az uniós politikák közötti szinergiákról, nyilvános viták és konzultációk szervezése az érintettekkel, a jelentések benyújtása a nemzeti parlamenteknek véleményezés céljából és a jelentések közzététele kormányzati weboldalakon (amellett, hogy a jelentések egyértelmű és tömör terminológiát alkalmaznak), mivel ezek javítják a jelentéstétel minőségét és növelik a tagállamokban tevékenykedő érintettek felelősségét; mindenképpen szükségesnek tartja a bevált gyakorlatok alkalmazását olyan régiókban, ahol alacsony a finanszírozási programok kihasználtsága vagy hatékonysága;

| 35. | üdvözli, hogy a Bizottság meghatározza azt, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok miként igazíthatják a regionális operatív programokat az EU 2020 fenntartható növekedésre vonatkozó célkitűzéseihez, és hogyan lehet az alkalmazott módszereket még inkább az intelligens növekedésre vonatkozó célkitűzésekre összpontosítani ebben a programozási időszakban; felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul cselekedjenek, fektessenek be többet a fenntartható fejlődésbe, az intelligens növekedésbe és a nemek közötti egyenlőség munkaerőpiacon történő biztosításába, valamint hatékonyabban használják fel a pénzeszközöket; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy indítson vitát annak mélyrehatóbb vizsgálatáról, hogy a kohéziós politika a jelenlegi, 2007–2013 közötti időszakban hogyan járulhatna hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy a Bizottság meghatározza azt, hogy a nemzeti, regionális és helyi hatóságok miként igazíthatják a regionális operatív programokat az EU 2020 fenntartható növekedésre vonatkozó célkitűzéseihez, és hogyan lehet az alkalmazott módszereket még inkább az intelligens növekedésre vonatkozó célkitűzésekre összpontosítani ebben a programozási időszakban; felszólítja a tagállamokat, hogy haladéktalanul cselekedjenek, fektessenek be többet a fenntartható fejlődésbe, az intelligens növekedésbe és a nemek közötti egyenlőség munkaerőpiacon történő biztosításába, valamint hatékonyabban használják fel a pénzeszközöket; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy indítson vitát annak mélyrehatóbb vizsgálatáról, hogy a kohéziós politika a jelenlegi, 2007–2013 közötti időszakban hogyan járulhatna hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához;

Következtetések és ajánlások

| 36. | hangsúlyozza a kkv-k mint innovatív szereplők jelentőségét a gazdaság szempontjából, és kiemeli, hogy fejleszteni kell ezt az ágazatot – többek között a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásán keresztül –, elő kell segíteni a kkv-k finanszírozáshoz és működési tőkéhez való hozzáférését, valamint ösztönzi kell a kkv-ket innovációs projektekben való részvételre, versenyképességük megerősítése és foglalkoztatási lehetőségeik kiszélesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár a hatóságok, kkv-k, üzleti hálózatok, kutatóintézetek és klaszterek közötti helyi és regionális szintű együttműködés, valamint a meglévő erőforrások hatékony felhasználása, beleértve az uniós finanszírozási eszközöket (Jeremie) mint a kkv-k tőkeerejének növelésére szolgáló eszközöket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a hitelfinanszírozás tekintetében növelni kell a jogbiztonságot azáltal, hogy a pénzügyi közvetítők és a kedvező feltételeket kínáló bankok olyan feltételeket tudjanak meghatározni az innovatív pénzügyi eszközökre vonatkozóan, amelyek az egész programozási időszakban érvényesek maradnak; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a kkv-k mint innovatív szereplők jelentőségét a gazdaság szempontjából, és kiemeli, hogy fejleszteni kell ezt az ágazatot – többek között a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásán keresztül –, elő kell segíteni a kkv-k finanszírozáshoz és működési tőkéhez való hozzáférését, valamint ösztönzi kell a kkv-ket innovációs projektekben való részvételre, versenyképességük megerősítése és foglalkoztatási lehetőségeik kiszélesítése érdekében; hangsúlyozza, hogy számos társadalmi és gazdasági előnnyel jár a hatóságok, kkv-k, üzleti hálózatok, kutatóintézetek és klaszterek közötti helyi és regionális szintű együttműködés, valamint a meglévő erőforrások hatékony felhasználása, beleértve az uniós finanszírozási eszközöket (Jeremie) mint a kkv-k tőkeerejének növelésére szolgáló eszközöket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a hitelfinanszírozás tekintetében növelni kell a jogbiztonságot azáltal, hogy a pénzügyi közvetítők és a kedvező feltételeket kínáló bankok olyan feltételeket tudjanak meghatározni az innovatív pénzügyi eszközökre vonatkozóan, amelyek az egész programozási időszakban érvényesek maradnak;

| 37. | határozottan úgy véli, hogy a jó kormányzás európai, nemzeti és helyi szinten, valamint a kormányzás különböző szintjei közötti hatékony koordináció alapvető jelentőségű a döntéshozatali eljárás minőségének biztosítása, a stratégiai tervezés, valamint a strukturális és kohéziós alapok abszorpciós kapacitásának javítása, és ezáltal a kohéziós politika sikeres és hatékony megvalósítása szempontjából; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Szerződéssel, valamint a szubszidiaritás és az együttműködéselvével összhangban javítsák és szorgalmazzák a többszintű kormányzást; ezért hangsúlyozza a valódi partnerségi stratégia fontosságát, vertikálisan és horizontálisan egyaránt, és javasolja a partnerségek minőségének értékelését, emlékeztetve arra, hogy a partnerségek egyszerűsödéshez vezethetnek, különösen a projektkiválasztás folyamata tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti szint alatti szinteket a kezdetektől vonják be a beruházási prioritások meghatározásába, és magába a döntéshozatali eljárásba is, valamint hogy a civil társadalmi szereplőkkel és a közösségek képviselőivel együtt integrálják őket a programok végrehajtásába; ezzel összefüggésben javasolja „a helyi és regionális önkormányzatok Európa 2020 stratégiára vonatkozó területi paktumának” létrehozását minden tagállamban; |
| --- | --- |

37.

határozottan úgy véli, hogy a jó kormányzás európai, nemzeti és helyi szinten, valamint a kormányzás különböző szintjei közötti hatékony koordináció alapvető jelentőségű a döntéshozatali eljárás minőségének biztosítása, a stratégiai tervezés, valamint a strukturális és kohéziós alapok abszorpciós kapacitásának javítása, és ezáltal a kohéziós politika sikeres és hatékony megvalósítása szempontjából; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Szerződéssel, valamint a szubszidiaritás és az együttműködéselvével összhangban javítsák és szorgalmazzák a többszintű kormányzást; ezért hangsúlyozza a valódi partnerségi stratégia fontosságát, vertikálisan és horizontálisan egyaránt, és javasolja a partnerségek minőségének értékelését, emlékeztetve arra, hogy a partnerségek egyszerűsödéshez vezethetnek, különösen a projektkiválasztás folyamata tekintetében; felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti szint alatti szinteket a kezdetektől vonják be a beruházási prioritások meghatározásába, és magába a döntéshozatali eljárásba is, valamint hogy a civil társadalmi szereplőkkel és a közösségek képviselőivel együtt integrálják őket a programok végrehajtásába; ezzel összefüggésben javasolja „a helyi és regionális önkormányzatok Európa 2020 stratégiára vonatkozó területi paktumának” létrehozását minden tagállamban;

| 38. | úgy gondolja, hogy a rendelkezések és az eljárások egyszerűsítésének hozzá kell járulnia a pénzeszközök elosztásának és kifizetésének felgyorsításához, ezért folytatni kell azt, és hogy a folyamat eredményeképpen a 2013-at követő időszakban uniós és nemzeti szinten egyaránt javulnia kell a szabályozásnak, anélkül, hogy ez jelentősebb nehézségeket okozna a kedvezményezettek számára; úgy véli, hogy a regionális politikát még inkább a felhasználók igényeihez kell igazítani, és hogy az egyszerűsítés során csökkenteni kell a szükségtelen igazgatási akadályokat és költségeket, csakúgy, mint a szakpolitikai célok elérését hátráltató egyéb akadályokat, továbbá lehetővé kell tenni a jelenlegi ügyintézési gyakorlat zavaros és téves értelmezésének elkerülését, emellett rugalmasabbá kell tenni a projektirányítást, valamint biztosítani kell az ellenőrzések összehangolását és a szakpolitika eredményességének fokozását; sajnálja, hogy sok támogatás nem kerül felhasználásra a fölösleges bürokrácia és a gyakran változó, túlbonyolított szabályozás miatt, valamint azért, mert az eljárások nincsenek összehangolva; úgy véli, hogy meg kell találni az egyensúlyt az egyszerűsítés és a szabályok és eljárások szilárdságának biztosítása között; |
| --- | --- |

38.

úgy gondolja, hogy a rendelkezések és az eljárások egyszerűsítésének hozzá kell járulnia a pénzeszközök elosztásának és kifizetésének felgyorsításához, ezért folytatni kell azt, és hogy a folyamat eredményeképpen a 2013-at követő időszakban uniós és nemzeti szinten egyaránt javulnia kell a szabályozásnak, anélkül, hogy ez jelentősebb nehézségeket okozna a kedvezményezettek számára; úgy véli, hogy a regionális politikát még inkább a felhasználók igényeihez kell igazítani, és hogy az egyszerűsítés során csökkenteni kell a szükségtelen igazgatási akadályokat és költségeket, csakúgy, mint a szakpolitikai célok elérését hátráltató egyéb akadályokat, továbbá lehetővé kell tenni a jelenlegi ügyintézési gyakorlat zavaros és téves értelmezésének elkerülését, emellett rugalmasabbá kell tenni a projektirányítást, valamint biztosítani kell az ellenőrzések összehangolását és a szakpolitika eredményességének fokozását; sajnálja, hogy sok támogatás nem kerül felhasználásra a fölösleges bürokrácia és a gyakran változó, túlbonyolított szabályozás miatt, valamint azért, mert az eljárások nincsenek összehangolva; úgy véli, hogy meg kell találni az egyensúlyt az egyszerűsítés és a szabályok és eljárások szilárdságának biztosítása között;

| 39. | felszólítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat a kapacitásépítés támogatására és az adminisztratív terhek csökkentésére, valamint különösen arra, hogy biztosítsák a projektek nemzeti hozzájárulásokon keresztül történő társfinanszírozását, és szükség esetén vezessenek be különféle finanszírozási eszközöket a támogatások abszorpciójának növelése érdekében, illetve azért, hogy elkerülhetővé váljanak további jelentős beruházási késedelmek; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat a kapacitásépítés támogatására és az adminisztratív terhek csökkentésére, valamint különösen arra, hogy biztosítsák a projektek nemzeti hozzájárulásokon keresztül történő társfinanszírozását, és szükség esetén vezessenek be különféle finanszírozási eszközöket a támogatások abszorpciójának növelése érdekében, illetve azért, hogy elkerülhetővé váljanak további jelentős beruházási késedelmek;

| 40. | támogatja a Bizottság azon elképzeléseit, melyek célja, hogy a strukturális alapok végrehajtásakor fokozottabban összpontosítson az eredményorientáltságra, és úgy véli, hogy – a végrehajtás nyomon követésének értékes eszközeként – a stratégiai jelentéstétel megteremti a szakértői felülvizsgálat és az uniós szintű stratégiai vita alapját; az összehasonlítható és megbízható adatokra épülő stratégiai jelentéstétel minőségének javítása érdekében arra ösztönzi a tagállamokat, hogy még inkább analitikus és stratégiai jellegű megközelítést kövessenek a nemzeti jelentések kidolgozása során, középpontba helyezve a célkitűzéseket, az eredményeket és a stratégiai előrelépéseket, és időszerű, pontos információkkal szolgáljanak az alapmutatókról és a megállapított célokról; ezért hangsúlyozza, hogy a 2013-as stratégiai jelentésnek eredményorientáltnak kell lennie, és rendkívül sok statisztikai adat bemutatása helyett a programok vonatkozásában nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a programok hatékonysága, a kimenetek, az eredmények és a korai hatások minőségi szempontú elemzésére; |
| --- | --- |

40.

támogatja a Bizottság azon elképzeléseit, melyek célja, hogy a strukturális alapok végrehajtásakor fokozottabban összpontosítson az eredményorientáltságra, és úgy véli, hogy – a végrehajtás nyomon követésének értékes eszközeként – a stratégiai jelentéstétel megteremti a szakértői felülvizsgálat és az uniós szintű stratégiai vita alapját; az összehasonlítható és megbízható adatokra épülő stratégiai jelentéstétel minőségének javítása érdekében arra ösztönzi a tagállamokat, hogy még inkább analitikus és stratégiai jellegű megközelítést kövessenek a nemzeti jelentések kidolgozása során, középpontba helyezve a célkitűzéseket, az eredményeket és a stratégiai előrelépéseket, és időszerű, pontos információkkal szolgáljanak az alapmutatókról és a megállapított célokról; ezért hangsúlyozza, hogy a 2013-as stratégiai jelentésnek eredményorientáltnak kell lennie, és rendkívül sok statisztikai adat bemutatása helyett a programok vonatkozásában nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a programok hatékonysága, a kimenetek, az eredmények és a korai hatások minőségi szempontú elemzésére;

| 41. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv és a kohéziós politika félidős felülvizsgálata lehetőségét megragadva biztosítsák az európai alapok jobb felhasználását a 2011 és 2013 közötti időszakban; |
| --- | --- |

41.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv és a kohéziós politika félidős felülvizsgálata lehetőségét megragadva biztosítsák az európai alapok jobb felhasználását a 2011 és 2013 közötti időszakban;

| 42. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a következő programozási időszak elején esetlegesen felmerülő kezdeti nehézségek leküzdése érdekében, a jövőbeli kohéziós politikáról folytatandó következő tárgyalási fordulóra való tekintettel, segítsék elő a kulcsfontosságú dokumentumok – pl. többéves pénzügyi keret, rendeletek – gyors véglegesítését; |
| --- | --- |

42.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy a következő programozási időszak elején esetlegesen felmerülő kezdeti nehézségek leküzdése érdekében, a jövőbeli kohéziós politikáról folytatandó következő tárgyalási fordulóra való tekintettel, segítsék elő a kulcsfontosságú dokumentumok – pl. többéves pénzügyi keret, rendeletek – gyors véglegesítését;

| 43. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli kohéziós politika számára megfelelő finanszírozási forrásokat fognak biztosítani; úgy véli, hogy a kohéziós politika nem tekinthető egyszerűen az ágazati szakpolitikák céljainak elérésére szolgáló eszköznek, mivel egy olyan közösségi politikáról van szó, amely lényeges hozzáadott értéket teremt, és saját létjogosultsággal rendelkezik, amely nem más, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása; ezért hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának függetlennek kell maradnia, illetve jelenlegi alapjait és elveit nem módosíthatja ágazati szétforgácsolódás; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli kohéziós politika számára megfelelő finanszírozási forrásokat fognak biztosítani; úgy véli, hogy a kohéziós politika nem tekinthető egyszerűen az ágazati szakpolitikák céljainak elérésére szolgáló eszköznek, mivel egy olyan közösségi politikáról van szó, amely lényeges hozzáadott értéket teremt, és saját létjogosultsággal rendelkezik, amely nem más, mint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió biztosítása; ezért hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának függetlennek kell maradnia, illetve jelenlegi alapjait és elveit nem módosíthatja ágazati szétforgácsolódás;

*

* *

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

44.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 371., 2006.12.27., 1. o.

(3)  HL L 126., 2009.5.21., 3. o.

(4)  HL L 132., 2010.5.29., 1. o.

(5)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(6)  HL C 117. E, 2010.5.6., 79. o.

(7)  HL C 161. E, 2011.5.31., 104. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0473.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/10

---

2011. június 23., csütörtökEurópai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában

P7_TA(2011)0284

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az európai városfejlesztési menetrend és jövője a kohéziós politikában (2010/2158(INI))

2012/C 390 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. május 6-i 397/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. május 6-i 397/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. december 15-i 1233/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaágazatbeli projektek közösségi pénzügyi támogatásán alapuló gazdaságélénkítő program létrehozásáról szóló 663/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. december 15-i 1233/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” című, 2008. február 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” című, 2008. február 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról szóló 2008. október 21-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról szóló 2008. október 21-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A kohéziós politika városi dimenziója az új programozási időszakban” című 2009. március 24-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kohéziós politika városi dimenziója az új programozási időszakban” című 2009. március 24-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. május 20-i állásfoglalására a kohéziós politikának a lisszaboni és az Európa 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról (10),

| — | tekintettel 2010. október 7-i állásfoglalására az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. október 7-i állásfoglalására az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról (11),

| — | tekintettel az Európai Parlament által kiadott „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” című ad hoc feljegyzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által kiadott „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” című ad hoc feljegyzésre,

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i ötödik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a kohéziós politika jövőjéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i ötödik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról: a kohéziós politika jövőjéről,

| — | tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Regionális Fejlesztési Alap által társfinanszírozott 2000–2006-os kohéziós politikai programok ex-post értékelése az 1. és 2. célkitűzés régióiban” című 2010. áprilisi összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az Európai Regionális Fejlesztési Alap által társfinanszírozott 2000–2006-os kohéziós politikai programok ex-post értékelése az 1. és 2. célkitűzés régióiban” című 2010. áprilisi összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A 2000–2006-os kohéziós politikai programok ex-post értékelése: az URBAN közösségi kezdeményezés” című 2010. júniusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A 2000–2006-os kohéziós politikai programok ex-post értékelése: az URBAN közösségi kezdeményezés” című 2010. júniusi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A városrehabilitáció integrált megközelítésének szükségessége” című, 2010. május 26-i véleményére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) „A városrehabilitáció integrált megközelítésének szükségessége” című, 2010. május 26-i véleményére (12),

| — | tekintettel a Régiók bizottságának „A városrehabilitáció szerepe az európai városfejlesztésben” című 2010. június 9-i véleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók bizottságának „A városrehabilitáció szerepe az európai városfejlesztésben” című 2010. június 9-i véleményére (13),

| — | tekintettel az EU területi napirendjére – egy sokszínű régiókból álló, versenyképesebb és fenntarthatóbb Európa felé („Területi napirend”) és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára („Lipcsei Charta”), amelyeket a területtervezésért és városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24–25-én Lipcsében tartott informális találkozóján fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU területi napirendjére – egy sokszínű régiókból álló, versenyképesebb és fenntarthatóbb Európa felé („Területi napirend”) és a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára („Lipcsei Charta”), amelyeket a területtervezésért és városfejlesztésért felelős miniszterek 2007. május 24–25-én Lipcsében tartott informális találkozóján fogadtak el,

| — | tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2010. június 22-én, Toledóban tartott informális találkozóján elfogadott „toledói nyilatkozatra”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városfejlesztésért felelős miniszterek 2010. június 22-én, Toledóban tartott informális találkozóján elfogadott „toledói nyilatkozatra”,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Beruházási Bank elé terjesztett „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című bizottsági közleményre (COM(2010)0642/3) vonatkozóan a városfejlesztéssel foglalkozó főigazgatók által elfoglalt álláspontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és az Európai Beruházási Bank elé terjesztett „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című bizottsági közleményre (COM(2010)0642/3) vonatkozóan a városfejlesztéssel foglalkozó főigazgatók által elfoglalt álláspontra,

| — | tekintettel a helyi önkormányzatok 2010. február 22–24. között Barcelonában tartott „A helyi önkormányzatok mint az új Európa legfőbb szereplői” elnevezésű európai csúcstalálkozójának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyi önkormányzatok 2010. február 22–24. között Barcelonában tartott „A helyi önkormányzatok mint az új Európa legfőbb szereplői” elnevezésű európai csúcstalálkozójának következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által kezdeményezett és támogatott „Polgármesterek Szövetségére”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által kezdeményezett és támogatott „Polgármesterek Szövetségére”,

| — | tekintettel a Bizottság kérésére készített, „A megreformált kohéziós politika menetrendje” című független jelentésre (Fabrizio Barca jelentés) (2009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság kérésére készített, „A megreformált kohéziós politika menetrendje” című független jelentésre (Fabrizio Barca jelentés) (2009),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0218/2011),

| A. | mivel az EU-ra a többközpontú fejlődés jellemző, és sokféle különböző méretű, heterogén lehetőségekkel és erőforrásokkal bíró várossal és városi övezettel rendelkezik, úgy véli, hogy problematikus lenne a „városi térségek” és tágabb értelemben a „városi” jelző közös meghatározását pusztán statisztikai alapokon elfogadni, mivel nehéz egy kalap alá hozni a tagállamokban és a régiókban fennálló helyzetek sokféleségét, és úgy véli, hogy a városi térségek kötelező meghatározását és kijelölését a szubszidiaritás elvével összhangban és közös európai jellemzők alapján a tagállamokra kell bízni; mivel meg kell vizsgálni, hogy egy funkcionális megközelítés miként vezethet a „városi” fogalom egységes meghatározásához, és ezzel miként teremthetők meg a feltételek az uniós politika városi dimenziójának világos jogszabályi fogalommeghatározásához; mivel továbbá hasznosnak bizonyulna a városi dimenzió funkcionális alapú definíciója, különösen a kohéziós politika összefüggésében, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ra a többközpontú fejlődés jellemző, és sokféle különböző méretű, heterogén lehetőségekkel és erőforrásokkal bíró várossal és városi övezettel rendelkezik, úgy véli, hogy problematikus lenne a „városi térségek” és tágabb értelemben a „városi” jelző közös meghatározását pusztán statisztikai alapokon elfogadni, mivel nehéz egy kalap alá hozni a tagállamokban és a régiókban fennálló helyzetek sokféleségét, és úgy véli, hogy a városi térségek kötelező meghatározását és kijelölését a szubszidiaritás elvével összhangban és közös európai jellemzők alapján a tagállamokra kell bízni; mivel meg kell vizsgálni, hogy egy funkcionális megközelítés miként vezethet a „városi” fogalom egységes meghatározásához, és ezzel miként teremthetők meg a feltételek az uniós politika városi dimenziójának világos jogszabályi fogalommeghatározásához; mivel továbbá hasznosnak bizonyulna a városi dimenzió funkcionális alapú definíciója, különösen a kohéziós politika összefüggésében,

| B. | mivel az EU politikái révén hozzájárul a városi övezetek fenntartható fejlődéséhez, és mivel szem előtt kell tartani, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a nemzeti városfejlesztési politikán túl meghatározzák az európai városfejlesztési politikát is, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU politikái révén hozzájárul a városi övezetek fenntartható fejlődéséhez, és mivel szem előtt kell tartani, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a nemzeti városfejlesztési politikán túl meghatározzák az európai városfejlesztési politikát is,

| C. | mivel a városok aktívan hozzájárulnak az európai uniós politikák kialakításához, és fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtásában; továbbá mivel az európai uniós politikák és különösen a kohéziós politika városfejlesztési dimenziójának figyelmen kívül hagyása veszélyezteti az Európa 2020-célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

C.

mivel a városok aktívan hozzájárulnak az európai uniós politikák kialakításához, és fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtásában; továbbá mivel az európai uniós politikák és különösen a kohéziós politika városfejlesztési dimenziójának figyelmen kívül hagyása veszélyezteti az Európa 2020-célkitűzések elérését,

| D. | mivel a városok sajátos építészeti és kulturális lehetőségeket kínálnak, valamint jelentős társadalmi integrációs erővel bírnak, és mivel a kulturális sokszínűség megőrzése révén, valamint a központ és a peremterületek közötti állandó kapcsolat fenntartásával hozzájárulnak a társadalmi egyensúlyhoz; |
| --- | --- |

D.

mivel a városok sajátos építészeti és kulturális lehetőségeket kínálnak, valamint jelentős társadalmi integrációs erővel bírnak, és mivel a kulturális sokszínűség megőrzése révén, valamint a központ és a peremterületek közötti állandó kapcsolat fenntartásával hozzájárulnak a társadalmi egyensúlyhoz;

| E. | mivel az URBAN kezdeményezések tapasztalataira építve a városfejlesztési cselekvéseket integrálták („általánosan érvényesítették”) a konvergenciára és regionális versenyképességre irányuló szabályozási keretbe és a foglalkoztatási célkitűzésekbe a 2007–2013 közötti programozási időszakban; mivel a politika általános érvényesítése egyértelműen bővítette a városok számára rendelkezésre álló finanszírozást; mivel a források koncentrálásának elősegítése érdekében az operatív programokon belül azonosítani kell a világosan meghatározott városfejlesztési célkitűzéseket, |
| --- | --- |

E.

mivel az URBAN kezdeményezések tapasztalataira építve a városfejlesztési cselekvéseket integrálták („általánosan érvényesítették”) a konvergenciára és regionális versenyképességre irányuló szabályozási keretbe és a foglalkoztatási célkitűzésekbe a 2007–2013 közötti programozási időszakban; mivel a politika általános érvényesítése egyértelműen bővítette a városok számára rendelkezésre álló finanszírozást; mivel a források koncentrálásának elősegítése érdekében az operatív programokon belül azonosítani kell a világosan meghatározott városfejlesztési célkitűzéseket,

| F. | mivel a szubszidiaritás – az EUMSZ szerinti megerősített és kibővített formájában –, valamint a többszintű kormányzás és a jobban meghatározott partnerségi elv létfontosságú elemei valamennyi uniós politika megfelelő végrehajtásának, és mivel a helyi és regionális hatóságok erőforrásainak és hatásköreinek bevonását ennek megfelelően meg kell erősíteni, |
| --- | --- |

F.

mivel a szubszidiaritás – az EUMSZ szerinti megerősített és kibővített formájában –, valamint a többszintű kormányzás és a jobban meghatározott partnerségi elv létfontosságú elemei valamennyi uniós politika megfelelő végrehajtásának, és mivel a helyi és regionális hatóságok erőforrásainak és hatásköreinek bevonását ennek megfelelően meg kell erősíteni,

| G. | mivel az utóbbi évek gazdasági válsága fokozta az egyenlőségeket és a társadalmi kirekesztést a kiterjedt nagyvárosi peremterületeken; mivel a helyi hatóságoknak gyakorlati intézkedéseket kell végrehajtaniuk a válság ellensúlyozására a szegénység elleni küzdelem, valamint a társadalmi kohézió és a foglalkoztatás támogatása érdekében, |
| --- | --- |

G.

mivel az utóbbi évek gazdasági válsága fokozta az egyenlőségeket és a társadalmi kirekesztést a kiterjedt nagyvárosi peremterületeken; mivel a helyi hatóságoknak gyakorlati intézkedéseket kell végrehajtaniuk a válság ellensúlyozására a szegénység elleni küzdelem, valamint a társadalmi kohézió és a foglalkoztatás támogatása érdekében,

| H. | mivel a városokban folytatott gazdasági tevékenység serkentésén alapuló fejlesztési politika számos esetben nem érte el a kívánt ösztönző hatást, és ezért korlátozott eredménnyel járt a környező területeken, és nem segítette elő az integrált fejlődést, |
| --- | --- |

H.

mivel a városokban folytatott gazdasági tevékenység serkentésén alapuló fejlesztési politika számos esetben nem érte el a kívánt ösztönző hatást, és ezért korlátozott eredménnyel járt a környező területeken, és nem segítette elő az integrált fejlődést,

| I. | mivel a városok gazdagságuktól vagy gazdasági erejüktől függetlenül sajátos problémákkal szembesülhetnek, például szélsőséges társadalmi egyenlőtlenséggel, szegénységgel, kirekesztéssel és néhány negyedben magas munkanélküliséggel, amelyek a kohéziós politika támogatásával enyhíthetők, illetve megszüntethetők, |
| --- | --- |

I.

mivel a városok gazdagságuktól vagy gazdasági erejüktől függetlenül sajátos problémákkal szembesülhetnek, például szélsőséges társadalmi egyenlőtlenséggel, szegénységgel, kirekesztéssel és néhány negyedben magas munkanélküliséggel, amelyek a kohéziós politika támogatásával enyhíthetők, illetve megszüntethetők,

| J. | mivel a politikai végrehajtás egyszerűsítése, beleértve az irányítási és ellenőrzési mechanizmusokét is, segít javítani a hatékonyságot, csökkenteni a hibák arányát, felhasználóbarátabbá tenni a politika szerkezetét és javítani a láthatóságot; mivel folytatódnia kell az egyszerűsítési erőfeszítéseknek, és azokat a nemzeti és regionális eljárások egyszerűsítésének kell kísérnie, hogy a városi területek képviselői megfelelő irányba terelhessék és jobban kezelhessék az európai források hasznosítását, |
| --- | --- |

J.

mivel a politikai végrehajtás egyszerűsítése, beleértve az irányítási és ellenőrzési mechanizmusokét is, segít javítani a hatékonyságot, csökkenteni a hibák arányát, felhasználóbarátabbá tenni a politika szerkezetét és javítani a láthatóságot; mivel folytatódnia kell az egyszerűsítési erőfeszítéseknek, és azokat a nemzeti és regionális eljárások egyszerűsítésének kell kísérnie, hogy a városi területek képviselői megfelelő irányba terelhessék és jobban kezelhessék az európai források hasznosítását,

A városfejlesztési dimenzió összefüggései

| 1. | megjegyzi, hogy az európai városfejlesztési menetrend egyrészt magában foglalja az európai uniós politikák városfejlesztési dimenzióját, különösen a kohéziós politikát, másrészről pedig az egyes tagállamok városfejlesztési politikáinak összehangolását célzó európai szintű erőfeszítések kormányközi vonulatát, amely informális miniszteri találkozók keretében az egymást követő tanácsi elnökségek koordinálása és a Bizottság aktív hozzájárulása mellett történik; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy a helyi önkormányzatokat alaposabban kellene tájékoztatni és jobban be kellene vonni a kormányközi folyamatokba; javasolja a két szint közötti koordináció megerősítését és a helyi önkormányzatok fokozottabb bevonását; hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a közigazgatási hatóságok határozatait és fellépéseit, közösségi és nemzeti szinten egyaránt; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az európai városfejlesztési menetrend egyrészt magában foglalja az európai uniós politikák városfejlesztési dimenzióját, különösen a kohéziós politikát, másrészről pedig az egyes tagállamok városfejlesztési politikáinak összehangolását célzó európai szintű erőfeszítések kormányközi vonulatát, amely informális miniszteri találkozók keretében az egymást követő tanácsi elnökségek koordinálása és a Bizottság aktív hozzájárulása mellett történik; úgy véli ezzel kapcsolatban, hogy a helyi önkormányzatokat alaposabban kellene tájékoztatni és jobban be kellene vonni a kormányközi folyamatokba; javasolja a két szint közötti koordináció megerősítését és a helyi önkormányzatok fokozottabb bevonását; hangsúlyozza, hogy jobban össze kell hangolni a közigazgatási hatóságok határozatait és fellépéseit, közösségi és nemzeti szinten egyaránt;

| 2. | tudomásul veszi a toledói nyilatkozat és a városrehabilitációról szóló toledói referenciadokumentum jóváhagyását; egyetért azzal, hogy nagyobb folytonosságra és koordinációra van szükség a közös munkaprogram vagy az „európai városfejlesztési menetrend” terén tett előrelépésekben; üdvözli, hogy a miniszterek hangsúlyozták az Európai Parlamenttel folytatott együttműködés és koordináció megerősítésének szükségességét, valamint azt a célt, hogy megszilárdítsák a kohéziós politikában a városfejlesztési dimenziót, továbbá előmozdítsák a fenntartható városfejlesztést és az integrált megközelítéseket azáltal, hogy megerősítik és kidolgozzák azokat az eszközöket, amelyek a Lipcsei Charta végrehajtására szolgálnak valamennyi szinten; gratulál a tagállamoknak és a Bizottságnak erőfeszítéseikhez, amelyek a marseille-i folyamat folytatására és az európai fenntartható városokat célzó referenciakeret végrehajtására irányulnak; érdeklődéssel figyeli a referenciakeret próbaszakaszának elindítását; sajnálja azonban, hogy a városokat nem vonták be kellő mértékben ebbe a folyamatba; ezért felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az említett folyamattal kapcsolatos jobb információáramlást azon városok felé, amelyek abban nem vesznek részt, és folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet a további fejleményekről; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a toledói nyilatkozat és a városrehabilitációról szóló toledói referenciadokumentum jóváhagyását; egyetért azzal, hogy nagyobb folytonosságra és koordinációra van szükség a közös munkaprogram vagy az „európai városfejlesztési menetrend” terén tett előrelépésekben; üdvözli, hogy a miniszterek hangsúlyozták az Európai Parlamenttel folytatott együttműködés és koordináció megerősítésének szükségességét, valamint azt a célt, hogy megszilárdítsák a kohéziós politikában a városfejlesztési dimenziót, továbbá előmozdítsák a fenntartható városfejlesztést és az integrált megközelítéseket azáltal, hogy megerősítik és kidolgozzák azokat az eszközöket, amelyek a Lipcsei Charta végrehajtására szolgálnak valamennyi szinten; gratulál a tagállamoknak és a Bizottságnak erőfeszítéseikhez, amelyek a marseille-i folyamat folytatására és az európai fenntartható városokat célzó referenciakeret végrehajtására irányulnak; érdeklődéssel figyeli a referenciakeret próbaszakaszának elindítását; sajnálja azonban, hogy a városokat nem vonták be kellő mértékben ebbe a folyamatba; ezért felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az említett folyamattal kapcsolatos jobb információáramlást azon városok felé, amelyek abban nem vesznek részt, és folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet a további fejleményekről;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai intézkedéseknek a városi övezetek fejlesztéséhez való jelentős hozzájárulása mellett számos egyéb európai uniós politika (például környezetvédelem, közlekedés és energia) és program is nagy hatással van a városfejlesztésre; hangsúlyozza, hogy a politikák területi hatásainak jobb megértésére van szükség, és kéri, hogy az európai uniós politikákon belül emeljék ki a városfejlesztést; megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy végezze el az ágazati politikák területi hatásvizsgálatát, és bővítse ki a jelenlegi hatásvizsgálati mechanizmusokat; üdvözli ebben az összefüggésben a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésben felvázolt elképzeléseket és az ESPON által végzett munkát; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai intézkedéseknek a városi övezetek fejlesztéséhez való jelentős hozzájárulása mellett számos egyéb európai uniós politika (például környezetvédelem, közlekedés és energia) és program is nagy hatással van a városfejlesztésre; hangsúlyozza, hogy a politikák területi hatásainak jobb megértésére van szükség, és kéri, hogy az európai uniós politikákon belül emeljék ki a városfejlesztést; megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy végezze el az ágazati politikák területi hatásvizsgálatát, és bővítse ki a jelenlegi hatásvizsgálati mechanizmusokat; üdvözli ebben az összefüggésben a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésben felvázolt elképzeléseket és az ESPON által végzett munkát;

Helyi igények és/kontra európai prioritások

| 4. | kiemeli, hogy az európai politikák helyszíni végrehajtása jelentős részben a városi övezetekben történik; hangsúlyozza, hogy az európai népesség 73 %-át képviselő városi övezetek állítják elő a GDP körülbelül 80 %-át, és itt használják fel a teljes uniós energiafelhasználás 70 %-át, továbbá ezek a területek többek között a kkv-k jelenlétének köszönhetően jelentős innovációs, tudás- és kulturális központok, ezért jelentősen hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez; kiemeli, hogy kizárólag a kiváló minőségű szolgáltatásokat biztosító, megfelelő infrastruktúrával rendelkező városok képesek odavonzani és előmozdítani a magas hozzáadott értékkel rendelkező, előre mutató tevékenységeket; megállapítja továbbá, hogy ezek viselik a gazdasági termelékenység költségeit is (a városok terjeszkedése, koncentráció, forgalmi torlódások, szennyezés, földhasználat, éghajlatváltozás, lakhatási problémák, területi szegregáció, bűnözés, migráció, stb.), valamint jelentős társadalmi egyenlőtlenségek (munkanélküliség, szociális bizonytalanság, kirekesztés, szociális polarizáció) jellemzik őket, ami veszélyezteti a növekedés motorjaként betöltött szerepüket; hangsúlyozza, hogy a városi övezetekben bekövetkező gazdasági, valamint a társadalmi és ökológiai fejlemények is nagy hatást gyakorolnak a környező térségekre, valamint úgy véli, hogy a városfejlesztési menetrendnek a fenntartható, intelligens és a befogadást elősegítő beruházásokat kell céloznia, amelyek erősítik a városok szerepét; ezért egyértelműen indokoltnak tartja, hogy közös kötelezettségvállalás jöjjön létre az EU városi övezeteinek fejlesztése érdekében, a növekedés és a fejlődés horizontális hatásainak mérséklése, és ezzel párhuzamosan a környezeti fenntarthatósággal és a szociális kohézióval kapcsolatos problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy az európai politikák helyszíni végrehajtása jelentős részben a városi övezetekben történik; hangsúlyozza, hogy az európai népesség 73 %-át képviselő városi övezetek állítják elő a GDP körülbelül 80 %-át, és itt használják fel a teljes uniós energiafelhasználás 70 %-át, továbbá ezek a területek többek között a kkv-k jelenlétének köszönhetően jelentős innovációs, tudás- és kulturális központok, ezért jelentősen hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez; kiemeli, hogy kizárólag a kiváló minőségű szolgáltatásokat biztosító, megfelelő infrastruktúrával rendelkező városok képesek odavonzani és előmozdítani a magas hozzáadott értékkel rendelkező, előre mutató tevékenységeket; megállapítja továbbá, hogy ezek viselik a gazdasági termelékenység költségeit is (a városok terjeszkedése, koncentráció, forgalmi torlódások, szennyezés, földhasználat, éghajlatváltozás, lakhatási problémák, területi szegregáció, bűnözés, migráció, stb.), valamint jelentős társadalmi egyenlőtlenségek (munkanélküliség, szociális bizonytalanság, kirekesztés, szociális polarizáció) jellemzik őket, ami veszélyezteti a növekedés motorjaként betöltött szerepüket; hangsúlyozza, hogy a városi övezetekben bekövetkező gazdasági, valamint a társadalmi és ökológiai fejlemények is nagy hatást gyakorolnak a környező térségekre, valamint úgy véli, hogy a városfejlesztési menetrendnek a fenntartható, intelligens és a befogadást elősegítő beruházásokat kell céloznia, amelyek erősítik a városok szerepét; ezért egyértelműen indokoltnak tartja, hogy közös kötelezettségvállalás jöjjön létre az EU városi övezeteinek fejlesztése érdekében, a növekedés és a fejlődés horizontális hatásainak mérséklése, és ezzel párhuzamosan a környezeti fenntarthatósággal és a szociális kohézióval kapcsolatos problémák kezelése érdekében;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a városi közlekedésre a szubszidiaritás elve vonatkozik; ugyanakkor kiemeli, hogy az európai együttműködés, koordináció és finanszírozás lehetővé tenné, hogy a helyi hatóságok megküzdjenek az előttük álló a kihívásokkal, különösen a közlekedés területén; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a városi közlekedésre a szubszidiaritás elve vonatkozik; ugyanakkor kiemeli, hogy az európai együttműködés, koordináció és finanszírozás lehetővé tenné, hogy a helyi hatóságok megküzdjenek az előttük álló a kihívásokkal, különösen a közlekedés területén;

| 6. | úgy véli, hogy az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kormányzatok közös célja, hogy maximalizálják a városi övezetek hozzájárulását az EU gazdasági növekedéséhez, miközben fenntartják vagy javítják paramétereiket, amelyek „élhető hellyé” teszik őket; hangsúlyozza, hogy miközben ezt a célt széles körben magukénak érzik, az elérésére szolgáló egyedi intézkedések az adott helytől függően eltérhetnek; megjegyzi, hogy a XX. század második felében végbement történelmi fejlődés következményeként néhány régiónak és városnak általánosságban a prioritások szélesebb körét kell követnie, beleértve a konvergencia prioritását is, és ezért úgy véli, hogy e célból kellő rugalmasságot kell biztosítani, lehetővé téve egyes városi övezetek számára, hogy a szükségleteikhez, mikro- és makrogazdasági környezetükhöz és fejlődési hátterükhöz leginkább igazodó megoldásokat találjanak; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kormányzatok közös célja, hogy maximalizálják a városi övezetek hozzájárulását az EU gazdasági növekedéséhez, miközben fenntartják vagy javítják paramétereiket, amelyek „élhető hellyé” teszik őket; hangsúlyozza, hogy miközben ezt a célt széles körben magukénak érzik, az elérésére szolgáló egyedi intézkedések az adott helytől függően eltérhetnek; megjegyzi, hogy a XX. század második felében végbement történelmi fejlődés következményeként néhány régiónak és városnak általánosságban a prioritások szélesebb körét kell követnie, beleértve a konvergencia prioritását is, és ezért úgy véli, hogy e célból kellő rugalmasságot kell biztosítani, lehetővé téve egyes városi övezetek számára, hogy a szükségleteikhez, mikro- és makrogazdasági környezetükhöz és fejlődési hátterükhöz leginkább igazodó megoldásokat találjanak;

| 7. | azt javasolja, hogy a kohéziós politika városi dimenziója, amelyhez iránymutatásként az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló stratégiai koncepció szolgál, hármas célra összpontosítson: először is a városi övezetek alapvető fizikai infrastruktúrájának kifejlesztésére mint a növekedés előfeltételére az európai gazdasági fejlődéshez és a gazdasági alap diverzifikálásához, valamint az energetikai és környezeti fenntarthatósághoz való potenciális hozzájárulásuk teljes kihasználása érdekében, különös tekintettel a városközpontok levegőminőségének megőrzésére és javítására; anélkül, hogy a folyók kárt szenvednének; másodsorban a városi övezetek gazdasági, társadalmi és környezeti jellemzőinek az infrastruktúrába és a szolgáltatásokba való beruházás révén történő, technológiai fejlődésen alapuló modernizálásának elősegítésére, szorosan kapcsolódva az egyedi regionális követelményekhez; végül pedig a városi övezetek rehabilitációjára az ipari területek és szennyezett földterületek újrahasznosítása révén, mindeközben szem előtt tartva a városi és vidéki területek közötti összeköttetések szükségességét, az inkluzív fejlődés előmozdítása érdekében, az Európa 2020 stratégiával összhangban; |
| --- | --- |

7.

azt javasolja, hogy a kohéziós politika városi dimenziója, amelyhez iránymutatásként az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló stratégiai koncepció szolgál, hármas célra összpontosítson: először is a városi övezetek alapvető fizikai infrastruktúrájának kifejlesztésére mint a növekedés előfeltételére az európai gazdasági fejlődéshez és a gazdasági alap diverzifikálásához, valamint az energetikai és környezeti fenntarthatósághoz való potenciális hozzájárulásuk teljes kihasználása érdekében, különös tekintettel a városközpontok levegőminőségének megőrzésére és javítására; anélkül, hogy a folyók kárt szenvednének; másodsorban a városi övezetek gazdasági, társadalmi és környezeti jellemzőinek az infrastruktúrába és a szolgáltatásokba való beruházás révén történő, technológiai fejlődésen alapuló modernizálásának elősegítésére, szorosan kapcsolódva az egyedi regionális követelményekhez; végül pedig a városi övezetek rehabilitációjára az ipari területek és szennyezett földterületek újrahasznosítása révén, mindeközben szem előtt tartva a városi és vidéki területek közötti összeköttetések szükségességét, az inkluzív fejlődés előmozdítása érdekében, az Európa 2020 stratégiával összhangban;

| 8. | rámutat, hogy az infrastrukturális beruházások intelligens technológiák révén történő modernizálása jelentős potenciállal rendelkezik, ami az „intelligensebb városfejlesztés” fogalma révén kezelné a fennálló problémákat, amelyek a városirányítás, az energia, a vízellátás és a vízfelhasználás kezelése, a közlekedés, az idegenforgalom, a lakhatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális ellátás, a közbiztonság stb. terén jelentkeznek; úgy véli, hogy az ilyen infrastrukturális információs és kommunikációs technológiai (IKT) beruházások kifejezetten a gazdasági növekedésen és az innováción alapuló gazdasági tevékenység olyan motorjának tekinthetők, amelyek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel és különösen az intelligens városokkal kapcsolatos innovációs partnerséggel összhangban a vállalkozó szellem fokozása, a fenntartható munkahelyteremtés és az intelligens növekedés elősegítése céljából az állami és magánberuházások elemeit egyesítik; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy az infrastrukturális beruházások intelligens technológiák révén történő modernizálása jelentős potenciállal rendelkezik, ami az „intelligensebb városfejlesztés” fogalma révén kezelné a fennálló problémákat, amelyek a városirányítás, az energia, a vízellátás és a vízfelhasználás kezelése, a közlekedés, az idegenforgalom, a lakhatás, az oktatás, az egészségügy és a szociális ellátás, a közbiztonság stb. terén jelentkeznek; úgy véli, hogy az ilyen infrastrukturális információs és kommunikációs technológiai (IKT) beruházások kifejezetten a gazdasági növekedésen és az innováción alapuló gazdasági tevékenység olyan motorjának tekinthetők, amelyek az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel és különösen az intelligens városokkal kapcsolatos innovációs partnerséggel összhangban a vállalkozó szellem fokozása, a fenntartható munkahelyteremtés és az intelligens növekedés elősegítése céljából az állami és magánberuházások elemeit egyesítik;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az intelligens rendszerek alkalmazása jelentősen hozzá fog járulni a közszféra energiahatékonyságának és biztonságának javításához és megszilárdításához; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Unió egészében és különösen a városi területeken biztosítsák az intelligens rendszerek összehangolt és hatékony bevezetését; rámutat, hogy éppen a városok azok, amelyek jelentősen hozzájárulhatnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, például intelligens helyi tömegközlekedési rendszereken, az épületek energetikai felújításán, valamint a fenntartható városrészfejlesztésen keresztül, amelynek során a munkahelyhez és a városi létesítményekhez vezető utak lehetőleg rövidek stb.; ebben a tekintetben támogatja a Civitas kezdeményezést és a „Polgármesterek Szövetségét”; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rendelkezésre álló forrásokat olyan cselekvési programok végrehajtására használják fel, amelyek célja előmozdítani a megújuló energia helyi lehetőségeinek kiaknázását, és felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon e két kezdeményezés jövőbeni továbbfejlesztéséről; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az intelligens rendszerek alkalmazása jelentősen hozzá fog járulni a közszféra energiahatékonyságának és biztonságának javításához és megszilárdításához; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Unió egészében és különösen a városi területeken biztosítsák az intelligens rendszerek összehangolt és hatékony bevezetését; rámutat, hogy éppen a városok azok, amelyek jelentősen hozzájárulhatnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez, például intelligens helyi tömegközlekedési rendszereken, az épületek energetikai felújításán, valamint a fenntartható városrészfejlesztésen keresztül, amelynek során a munkahelyhez és a városi létesítményekhez vezető utak lehetőleg rövidek stb.; ebben a tekintetben támogatja a Civitas kezdeményezést és a „Polgármesterek Szövetségét”; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rendelkezésre álló forrásokat olyan cselekvési programok végrehajtására használják fel, amelyek célja előmozdítani a megújuló energia helyi lehetőségeinek kiaknázását, és felkéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon e két kezdeményezés jövőbeni továbbfejlesztéséről;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika lényeges a társadalmi innováció előmozdítása szempontjából a városi övezetekben, és különösen a hátrányos helyzetű negyedekben, a belső kohézió és a humántőke erősítése céljából egy befogadó és részvételen alapuló megközelítés révén, akár a képzés és oktatás (különösen a fiatalok számára), akár a mikrohitelekhez való hozzáférés tekintetében, a szociális gazdaság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika lényeges a társadalmi innováció előmozdítása szempontjából a városi övezetekben, és különösen a hátrányos helyzetű negyedekben, a belső kohézió és a humántőke erősítése céljából egy befogadó és részvételen alapuló megközelítés révén, akár a képzés és oktatás (különösen a fiatalok számára), akár a mikrohitelekhez való hozzáférés tekintetében, a szociális gazdaság előmozdítása érdekében;

Többszintű kormányzás és a partnerség elve

| 11. | megismétli véleményét, miszerint a lisszaboni stratégia egyik legfőbb gyengesége a jól működő többszintű kormányzás hiánya, valamint az, hogy nem kellően vonják be a regionális és helyi hatóságokat és a civil társadalmat a stratégia tervezésébe, végrehajtásába, közvetítésébe és értékelésébe; hangsúlyozza, hogy javítani kell az Európa 2020 stratégia kormányzási rendszerét azáltal, hogy erőteljesebben bevonják az érdekelt feleket valamennyi szakaszban; |
| --- | --- |

11.

megismétli véleményét, miszerint a lisszaboni stratégia egyik legfőbb gyengesége a jól működő többszintű kormányzás hiánya, valamint az, hogy nem kellően vonják be a regionális és helyi hatóságokat és a civil társadalmat a stratégia tervezésébe, végrehajtásába, közvetítésébe és értékelésébe; hangsúlyozza, hogy javítani kell az Európa 2020 stratégia kormányzási rendszerét azáltal, hogy erőteljesebben bevonják az érdekelt feleket valamennyi szakaszban;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy a következő rendeletekben biztosítsa a tagállamok számára, hogy hivatalosan is bevonják a legfontosabb városi övezetőknek és helyi és regionális hatóságok szövetségeinek politikai vezetőit a kohéziós politika kialakításának minden szakaszába (stratégiai tervezés, a javasolt „fejlesztési és beruházási partnerségi szerződések” meghatározása és megtárgyalása), például a tagállamonként kidolgozott területi paktumok kialakítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a városi és helyi kormányzatok képzését, annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak a városfejlesztési politikához kapcsolódó programokról és kezdeményezésekről, és felkéri e tekintetben a helyi hatóságokat, hogy saját fejlesztési stratégiájuk keretében dolgozzanak ki konkrét cselekvési programokat; úgy véli, hogy ez az egyetlen módja annak, hogy kifejezésre jutassák a helyi igényeket, miközben megakadályozzák a stratégiai célok és megoldások szétaprózódását; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy a következő rendeletekben biztosítsa a tagállamok számára, hogy hivatalosan is bevonják a legfontosabb városi övezetőknek és helyi és regionális hatóságok szövetségeinek politikai vezetőit a kohéziós politika kialakításának minden szakaszába (stratégiai tervezés, a javasolt „fejlesztési és beruházási partnerségi szerződések” meghatározása és megtárgyalása), például a tagállamonként kidolgozott területi paktumok kialakítása révén; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a városi és helyi kormányzatok képzését, annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak a városfejlesztési politikához kapcsolódó programokról és kezdeményezésekről, és felkéri e tekintetben a helyi hatóságokat, hogy saját fejlesztési stratégiájuk keretében dolgozzanak ki konkrét cselekvési programokat; úgy véli, hogy ez az egyetlen módja annak, hogy kifejezésre jutassák a helyi igényeket, miközben megakadályozzák a stratégiai célok és megoldások szétaprózódását;

| 13. | úgy véli, hogy meg kell erősíteni a helyi cselekvési tervek és a politika általános érvényesítését szolgáló regionális/nemzeti programok közötti kapcsolatot; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy „Leader” típusú támogató csoportokon és cselekvési terveken keresztül a helyi fejlesztési megközelítés pozícióját megerősítsék a kohéziós politikában; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy meg kell erősíteni a helyi cselekvési tervek és a politika általános érvényesítését szolgáló regionális/nemzeti programok közötti kapcsolatot; támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy „Leader” típusú támogató csoportokon és cselekvési terveken keresztül a helyi fejlesztési megközelítés pozícióját megerősítsék a kohéziós politikában;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a városi övezetek nem minősülnek a régiójukon belüli elszigetelt térségeknek, és a fejlődésüknek szorosan össze kell kapcsolódnia a környező funkcionális, elővárosi vagy vidéki övezetekkel; a különböző funkciókat szorosan összekapcsoló nagyvárosi területek, városi térségek és agglomerációk speciális helyzetének további tisztázását szorgalmazza; úgy véli, hogy a többszintű kormányzás, a regionális tervezés és a partnerség elve a fejlesztési politikák ágazatokra bomlását és széttöredezettségét megelőző leghatékonyabb eszköz; azonban arra emlékeztet, hogy nem minden esetben biztosítottak a belső szinergiák; sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy ösztönözzék a kapcsolattartást és a jó gyakorlatok cseréjét a városi és vidéki stratégiák tekintetében, és a tervezési dokumentumokban kifejezetten határozzák meg a városi-vidéki dimenziókat, és irányozzanak elő finanszírozást a vidéki és városi térségek közötti megfelelő összeköttetéseket biztosító intézkedésekre; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a városi övezetek nem minősülnek a régiójukon belüli elszigetelt térségeknek, és a fejlődésüknek szorosan össze kell kapcsolódnia a környező funkcionális, elővárosi vagy vidéki övezetekkel; a különböző funkciókat szorosan összekapcsoló nagyvárosi területek, városi térségek és agglomerációk speciális helyzetének további tisztázását szorgalmazza; úgy véli, hogy a többszintű kormányzás, a regionális tervezés és a partnerség elve a fejlesztési politikák ágazatokra bomlását és széttöredezettségét megelőző leghatékonyabb eszköz; azonban arra emlékeztet, hogy nem minden esetben biztosítottak a belső szinergiák; sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy ösztönözzék a kapcsolattartást és a jó gyakorlatok cseréjét a városi és vidéki stratégiák tekintetében, és a tervezési dokumentumokban kifejezetten határozzák meg a városi-vidéki dimenziókat, és irányozzanak elő finanszírozást a vidéki és városi térségek közötti megfelelő összeköttetéseket biztosító intézkedésekre;

| 15. | hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés és az URBACT-kezdeményezés pozitív szerepét a városok hálózatba szervezésében, a bevált gyakorlatok megosztásában és az innovatív megoldások létrehozásában; megjegyzi, hogy az európai városok közötti együttműködés teljes mértékben összhangban áll a 3. célkitűzéssel (Európai területi együttműködés); úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakban meg kell erősíteni az európai területi együttműködésre irányuló célkitűzés városi dimenzióját; ösztönzi a városoknak az interregionális és határokon átnyúló együttműködési hálózatokba történő bevonását; úgy véli, hogy a támogatott hálózatokat össze kell kapcsolni valódi fejlesztési projektekkel, és felszólítja a Bizottságot a platformok megerősítésére, hogy lehetővé váljon a városrehabilitáció és -fejlesztés kísérleti megközelítése; úgy véli, hogy a kísérletek mindenekelőtt az ESZA összefüggésében bizonyulnak hasznosnak, ahol egy átfogó területi stratégia kiegészíthetné az egyes lakossági csoportokra irányuló megközelítést; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés és az URBACT-kezdeményezés pozitív szerepét a városok hálózatba szervezésében, a bevált gyakorlatok megosztásában és az innovatív megoldások létrehozásában; megjegyzi, hogy az európai városok közötti együttműködés teljes mértékben összhangban áll a 3. célkitűzéssel (Európai területi együttműködés); úgy véli, hogy a 2014–2020 közötti időszakban meg kell erősíteni az európai területi együttműködésre irányuló célkitűzés városi dimenzióját; ösztönzi a városoknak az interregionális és határokon átnyúló együttműködési hálózatokba történő bevonását; úgy véli, hogy a támogatott hálózatokat össze kell kapcsolni valódi fejlesztési projektekkel, és felszólítja a Bizottságot a platformok megerősítésére, hogy lehetővé váljon a városrehabilitáció és -fejlesztés kísérleti megközelítése; úgy véli, hogy a kísérletek mindenekelőtt az ESZA összefüggésében bizonyulnak hasznosnak, ahol egy átfogó területi stratégia kiegészíthetné az egyes lakossági csoportokra irányuló megközelítést;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a „városrehabilitáció” és az „általános érvényesítés” folyamata új „városi szövetséget” eredményezhet, amely a „városépítés” folyamatában érintett valamennyi érdekelt felet tömöríti; a szövetség a továbbiakban is konszenzuson alapulna, és azt hivatalosan új kormányzási formákkal erősítenék meg, amelyben a szociális és polgári hálózatokra fontos szerep hárul, a közös cél pedig a „létező város” modernizálása, rehabilitációja és tulajdonképpeni újragondolása, optimálisan kihasználva az évek során felhalmozott humán, társadalmi, anyagi, kulturális és gazdasági erőforrásokat, és azokat hatékony, innovatív, intelligens, fenntarthatóbb és társadalmi szempontból integráltabb városok építésére fordítva; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a „városrehabilitáció” és az „általános érvényesítés” folyamata új „városi szövetséget” eredményezhet, amely a „városépítés” folyamatában érintett valamennyi érdekelt felet tömöríti; a szövetség a továbbiakban is konszenzuson alapulna, és azt hivatalosan új kormányzási formákkal erősítenék meg, amelyben a szociális és polgári hálózatokra fontos szerep hárul, a közös cél pedig a „létező város” modernizálása, rehabilitációja és tulajdonképpeni újragondolása, optimálisan kihasználva az évek során felhalmozott humán, társadalmi, anyagi, kulturális és gazdasági erőforrásokat, és azokat hatékony, innovatív, intelligens, fenntarthatóbb és társadalmi szempontból integráltabb városok építésére fordítva;

| 17. | megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy hozzon létre csereprogramot „Erasmus a helyi és regionális megválasztott képviselők számára” elnevezéssel, annak érdekében, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok átadását a stratégiai helyi és városi fejlesztésben; |
| --- | --- |

17.

megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy hozzon létre csereprogramot „Erasmus a helyi és regionális megválasztott képviselők számára” elnevezéssel, annak érdekében, hogy ösztönözze a bevált gyakorlatok átadását a stratégiai helyi és városi fejlesztésben;

Felelősségi körök átruházása

| 18. | hangsúlyozza, hogy a helyileg megválasztott hatóságok közvetlen politikai elszámoltathatósággal rendelkeznek a stratégiai döntéshozatal és a közpénzek beruházása terén; ennek fényében azon a véleményen van, hogy a tagállamoknak elegendő költségvetési forrást kell biztosítaniuk az említett hatóságok számára; ezért úgy véli, hogy a kohéziós politika és az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében a kohéziós politika végrehajtása és kiértékelése során a helyileg megválasztott hatóságokat kötelezően be kell vonni a stratégiai döntéshozatali folyamatba és szorosan be kell vonni az operatív programok kidolgozásába, valamint a megbízatás átruházásával gyakorolt felelősségi körökre vonatkozó lehetőség széles körű alkalmazásába, az irányító hatóságok és a tagállamok pénzügyi felelősségének sérelme nélkül; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok számára prioritás a polgárok jólétének és életminőségének biztosítása, akiket az összes érdekelt féllel együtt be kell vonni a helyi fejlesztési stratégiákba; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a helyileg megválasztott hatóságok közvetlen politikai elszámoltathatósággal rendelkeznek a stratégiai döntéshozatal és a közpénzek beruházása terén; ennek fényében azon a véleményen van, hogy a tagállamoknak elegendő költségvetési forrást kell biztosítaniuk az említett hatóságok számára; ezért úgy véli, hogy a kohéziós politika és az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében a kohéziós politika végrehajtása és kiértékelése során a helyileg megválasztott hatóságokat kötelezően be kell vonni a stratégiai döntéshozatali folyamatba és szorosan be kell vonni az operatív programok kidolgozásába, valamint a megbízatás átruházásával gyakorolt felelősségi körökre vonatkozó lehetőség széles körű alkalmazásába, az irányító hatóságok és a tagállamok pénzügyi felelősségének sérelme nélkül; hangsúlyozza, hogy a helyi hatóságok számára prioritás a polgárok jólétének és életminőségének biztosítása, akiket az összes érdekelt féllel együtt be kell vonni a helyi fejlesztési stratégiákba;

| 19. | azt javasolja, hogy a következő programozási időszak során az alábbi lehetőségek egyikét használják fel a városi dimenzió nemzeti szintű végrehajtásakor: egyes városi övezetek által irányított független operatív programok, egyes tagállamok városi övezeteit lefedő közös operatív programok, globális támogatások, egyes regionális operatív programokon belül a városi intézkedések és erőforrások elkülönítése; elismeri az egyes városi övezetekre irányuló operatív programok jövőbeli kidolgozásának fontosságát, aminek célja fejlődési potenciáljuk kibontakoztatása; |
| --- | --- |

19.

azt javasolja, hogy a következő programozási időszak során az alábbi lehetőségek egyikét használják fel a városi dimenzió nemzeti szintű végrehajtásakor: egyes városi övezetek által irányított független operatív programok, egyes tagállamok városi övezeteit lefedő közös operatív programok, globális támogatások, egyes regionális operatív programokon belül a városi intézkedések és erőforrások elkülönítése; elismeri az egyes városi övezetekre irányuló operatív programok jövőbeli kidolgozásának fontosságát, aminek célja fejlődési potenciáljuk kibontakoztatása;

| 20. | figyelmeztet arra, hogy mivel az urbanizáció mértéke és érvényesülése nagyban eltér az EU különböző részein, különösen ahol egy régió jellemzően vidéki és kevéssé urbanizált, a városfejlesztési cselekvésekhez rendelt erőforrások arányának meghatározását, ahogy az operatív programok általános tartalma és prioritásai esetében is, a szóban forgó régió megbízásából működő programtervezők mérlegelésére kell bízni; |
| --- | --- |

20.

figyelmeztet arra, hogy mivel az urbanizáció mértéke és érvényesülése nagyban eltér az EU különböző részein, különösen ahol egy régió jellemzően vidéki és kevéssé urbanizált, a városfejlesztési cselekvésekhez rendelt erőforrások arányának meghatározását, ahogy az operatív programok általános tartalma és prioritásai esetében is, a szóban forgó régió megbízásából működő programtervezők mérlegelésére kell bízni;

Integrált stratégiai tervezés

| 21. | támogatja az integrált stratégiai tervezés elvét, mivel az segítheti a helyi hatóságokat abban, hogy az „egyedi projektekben” való gondolkodás helyett sokkal inkább stratégiai, ágazatok közötti gondolkodást sajátítsanak el, hogy egy időben használják ki belső fejlődési potenciáljukat; hangsúlyozza e „lentről felfelé” építkező megközelítés hozzáadott értékét és innovatív jellegét – különösen a hátrányos helyzetű negyedek számára –, amely azáltal, hogy biztosítja valamennyi helyi érdekelt fél részvételét, lehetővé teszi, hogy jobb megoldást találjanak a terület valós igényeire, annak erőforrásaihoz igazodva; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes esetekben a közös meghatározás pontatlansága csak formális alkalmazáshoz vezet; sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy gondoskodjanak a helyi adminisztratív kapacitások fejlesztésének támogatásáról, az integrált stratégiai tervezés céljából; |
| --- | --- |

21.

támogatja az integrált stratégiai tervezés elvét, mivel az segítheti a helyi hatóságokat abban, hogy az „egyedi projektekben” való gondolkodás helyett sokkal inkább stratégiai, ágazatok közötti gondolkodást sajátítsanak el, hogy egy időben használják ki belső fejlődési potenciáljukat; hangsúlyozza e „lentről felfelé” építkező megközelítés hozzáadott értékét és innovatív jellegét – különösen a hátrányos helyzetű negyedek számára –, amely azáltal, hogy biztosítja valamennyi helyi érdekelt fél részvételét, lehetővé teszi, hogy jobb megoldást találjanak a terület valós igényeire, annak erőforrásaihoz igazodva; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes esetekben a közös meghatározás pontatlansága csak formális alkalmazáshoz vezet; sürgeti a Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat arra, hogy gondoskodjanak a helyi adminisztratív kapacitások fejlesztésének támogatásáról, az integrált stratégiai tervezés céljából;

| 22. | úgy véli, hogy a városi övezetek lényeges szerepet játszanak a makro-regionális stratégiák végrehajtásában és a funkcionális földrajzi régiók létrehozásában; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a városi övezetek lényeges szerepet játszanak a makro-regionális stratégiák végrehajtásában és a funkcionális földrajzi régiók létrehozásában;

| 23. | felkéri a Bizottságot, hogy készítsen el egy olyan tanulmányt, amely az integrált stratégiai tervezés területén összehasonlítja az egyes tagállamok eddigi gyakorlatát, és amelynek eredménye alapján az integrált városfejlesztési tervezési gyakorlatra meghatározott olyan európai uniós iránymutatásokat vázolnak fel, amelyek egyértelművé teszik e tervek és egyéb tervezési dokumentumok közötti összefüggéseket, valamint a hatékony, jogilag szabályozott partnerségeket szorgalmazzák, ideértve a határokon átnyúló városi partnerségeket is; kéri a Bizottságot, hogy a projektek társfinanszírozásához európai uniós alapok felhasználása esetén tegye jogilag kötelezővé az integrált várostervezést; sürgeti a tagállamok helyi hatóságait, hogy kezdeményezzenek a köz- és magánszféra közötti új partnerségeket és innovatív városi infrastrukturális fejlesztési stratégiákat, amelyek vonzzák a befektetéseket és élénkítik a vállalkozási környezetet; jobb koordinációra szólít fel a helyi és a regionális kormányzatok között, hogy elősegítsék egyrészt a városi és vidéki övezetek, másrészt pedig a kis-, közepes és nagyvárosok közötti új partnerségeket, egy kiegyensúlyozott regionális fejlődés biztosítása érdekében; ezzel egyidejűleg felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a jobb integrált fejlesztéstervezésre, a részvételen alapuló politikai döntéshozatalra és a stratégiai városfejlesztésre irányuló technikai segítségnyújtást; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot, hogy készítsen el egy olyan tanulmányt, amely az integrált stratégiai tervezés területén összehasonlítja az egyes tagállamok eddigi gyakorlatát, és amelynek eredménye alapján az integrált városfejlesztési tervezési gyakorlatra meghatározott olyan európai uniós iránymutatásokat vázolnak fel, amelyek egyértelművé teszik e tervek és egyéb tervezési dokumentumok közötti összefüggéseket, valamint a hatékony, jogilag szabályozott partnerségeket szorgalmazzák, ideértve a határokon átnyúló városi partnerségeket is; kéri a Bizottságot, hogy a projektek társfinanszírozásához európai uniós alapok felhasználása esetén tegye jogilag kötelezővé az integrált várostervezést; sürgeti a tagállamok helyi hatóságait, hogy kezdeményezzenek a köz- és magánszféra közötti új partnerségeket és innovatív városi infrastrukturális fejlesztési stratégiákat, amelyek vonzzák a befektetéseket és élénkítik a vállalkozási környezetet; jobb koordinációra szólít fel a helyi és a regionális kormányzatok között, hogy elősegítsék egyrészt a városi és vidéki övezetek, másrészt pedig a kis-, közepes és nagyvárosok közötti új partnerségeket, egy kiegyensúlyozott regionális fejlődés biztosítása érdekében; ezzel egyidejűleg felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a jobb integrált fejlesztéstervezésre, a részvételen alapuló politikai döntéshozatalra és a stratégiai városfejlesztésre irányuló technikai segítségnyújtást;

| 24. | üdvözli az ötödik kohéziós jelentésben felvázolt, a jövőbeli közös stratégiai keretre vonatkozó bizottsági ötletet, amely növelheti az alapok közötti szinergiákat, különösen azzal a céllal, hogy átgondolják a városi övezetek és a vidéki és külvárosi övezetek közötti összeköttetéseket; hangsúlyozza a kohéziós politika horizontális és integrált megközelítésének európai hozzáadott értékét, és e célból támogatja további szinergiák megteremtését az energiaügyi, környezetvédelmi és közlekedési politikával, ami különösen hasznosnak bizonyulna a városi és külvárosi övezetekben, amelyek e tekintetben komoly kihívásokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az ötödik kohéziós jelentésben felvázolt, a jövőbeli közös stratégiai keretre vonatkozó bizottsági ötletet, amely növelheti az alapok közötti szinergiákat, különösen azzal a céllal, hogy átgondolják a városi övezetek és a vidéki és külvárosi övezetek közötti összeköttetéseket; hangsúlyozza a kohéziós politika horizontális és integrált megközelítésének európai hozzáadott értékét, és e célból támogatja további szinergiák megteremtését az energiaügyi, környezetvédelmi és közlekedési politikával, ami különösen hasznosnak bizonyulna a városi és külvárosi övezetekben, amelyek e tekintetben komoly kihívásokkal szembesülnek;

| 25. | megismétli azon meggyőződését, hogy csak akkor lesz hatékony az integrált városfejlesztési programok kidolgozása, ha elegendő erőforrás áll rendelkezésre az egyedi városfejlesztési cselekvésekhez, ezért azt ajánlja, hogy az elérhető erőforrásokat egyedi cselekvésekre összpontosítsák; javasolja, hogy a városi területeken belül a hátrányos helyzetű területekre minden programozási időszakban határozzák meg a támogatás mértékének minimális szintjét; |
| --- | --- |

25.

megismétli azon meggyőződését, hogy csak akkor lesz hatékony az integrált városfejlesztési programok kidolgozása, ha elegendő erőforrás áll rendelkezésre az egyedi városfejlesztési cselekvésekhez, ezért azt ajánlja, hogy az elérhető erőforrásokat egyedi cselekvésekre összpontosítsák; javasolja, hogy a városi területeken belül a hátrányos helyzetű területekre minden programozási időszakban határozzák meg a támogatás mértékének minimális szintjét;

Átfogó pénzügyi tervezés

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban a kormányzás minden szintjén bevezetett elkerülhetetlen megszorító intézkedések eddig példátlan mértékű nyomás alá helyezték az állami kiadások minden típusát, beleértve a gazdasági fejlesztéssel kapcsolatos stratégiai beruházásokat is; véleménye szerint a beruházások jobb hatékonyságának érdekében valamennyi rendelkezésre álló közforrás (európai, nemzeti, regionális, helyi és magán) jobb koordinálására van szükség, és azok odaítélése során stratégiaibb szemléletre van szükség; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban a kormányzás minden szintjén bevezetett elkerülhetetlen megszorító intézkedések eddig példátlan mértékű nyomás alá helyezték az állami kiadások minden típusát, beleértve a gazdasági fejlesztéssel kapcsolatos stratégiai beruházásokat is; véleménye szerint a beruházások jobb hatékonyságának érdekében valamennyi rendelkezésre álló közforrás (európai, nemzeti, regionális, helyi és magán) jobb koordinálására van szükség, és azok odaítélése során stratégiaibb szemléletre van szükség;

| 27. | e tekintetben kiáll a helyi szinten végrehajtott átfogó pénzügyi tervezés mellett, amely elválaszthatatlan eleme az integrált fejlesztési tervezésnek, és az eredményorientáltság fogalmával összhangban felszólítja a közforrások minden felhasználóját, hogy szigorúan kötelezzék el magukat a „pénz a projektekre”, nem pedig a „projektek a pénzhez” elv mellett; |
| --- | --- |

27.

e tekintetben kiáll a helyi szinten végrehajtott átfogó pénzügyi tervezés mellett, amely elválaszthatatlan eleme az integrált fejlesztési tervezésnek, és az eredményorientáltság fogalmával összhangban felszólítja a közforrások minden felhasználóját, hogy szigorúan kötelezzék el magukat a „pénz a projektekre”, nem pedig a „projektek a pénzhez” elv mellett;

| 28. | hangsúlyozza az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozások közösségi hozzáadott értékét a rugalmasság szempontjából, a társadalmi integrációra irányuló projektek és az integrált városfejlesztési tervek/stratégiák esetében; kéri a Bizottságot, hogy alakítson ki rugalmasabb feltételeket az ilyen keresztfinanszírozásokra vonatkozóan a használatuk ösztönzése, valamint annak érdekében, hogy e szabályok ne teremtsenek akadályt az említett tervek/stratégiák kialakítása és végrehajtása során; felhívja a figyelmet e pénzeszközök egymást kiegészítő jellegére; megjegyzi, hogy különösen a társadalmi kirekesztéssel vagy környezetszennyezéssel küzdő városi övezetekben az ESZA-finanszírozással támogathatnák a városok, a harmadik szektor és a magánszféra közös helyi projektjeit, amelyek a kirekesztés megakadályozására irányulnak; rámutat, hogy a meglévő európai források összevonása jelentős mértékben növelhetné a rendelkezésre álló finanszírozást; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozások közösségi hozzáadott értékét a rugalmasság szempontjából, a társadalmi integrációra irányuló projektek és az integrált városfejlesztési tervek/stratégiák esetében; kéri a Bizottságot, hogy alakítson ki rugalmasabb feltételeket az ilyen keresztfinanszírozásokra vonatkozóan a használatuk ösztönzése, valamint annak érdekében, hogy e szabályok ne teremtsenek akadályt az említett tervek/stratégiák kialakítása és végrehajtása során; felhívja a figyelmet e pénzeszközök egymást kiegészítő jellegére; megjegyzi, hogy különösen a társadalmi kirekesztéssel vagy környezetszennyezéssel küzdő városi övezetekben az ESZA-finanszírozással támogathatnák a városok, a harmadik szektor és a magánszféra közös helyi projektjeit, amelyek a kirekesztés megakadályozására irányulnak; rámutat, hogy a meglévő európai források összevonása jelentős mértékben növelhetné a rendelkezésre álló finanszírozást;

| 29. | úgy véli, hogy a városi övezetek dinamizmusa a különböző európai pénzügyi eszközök hatékony szinergiáival tovább fokozható, különösen a kutatás és innováció terén; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a városi övezetek dinamizmusa a különböző európai pénzügyi eszközök hatékony szinergiáival tovább fokozható, különösen a kutatás és innováció terén;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi programozási időszak során végrehajtott új pénzügyi tervezési eszközök a „projektek a pénzhez” és a „pénz a projektekre” elvek alapján ígéretes szereppel rendelkeznek; hangsúlyozza, hogy méretezhető pénzügyi tervezési eszközök létrehozására van szükség, amelyek a jóval kisebb városi térségek esetében is életképesek és kivitelezhetők; kéri a Bizottságot, hogy értékelje az ezen eszközökkel szerzett tapasztalatokat, és szükség esetén igazítsa ki azokat a pénzügyi piacon a szokásos kereskedelmi termékekhez képest elfoglalt versenyhelyzetük javítása érdekében, hogy felhasználóbarátabbá, gyakorlatiasabbá, vonzóbbá és ennélfogva eredményesebbé tegye azokat; úgy véli, hogy az EBB finanszírozási eszközeinek kamatlábait e célból csökkenteni kell a kereskedelmi hitelekhez képest; méltányolja a jelenlegi pénzügyi tervezési eszközök alkalmazásának pozitív eredményeit, és felkéri a tagállamokat, hogy folyamatosan és a lehető leghatékonyabban használják ki az ezekben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi programozási időszak során végrehajtott új pénzügyi tervezési eszközök a „projektek a pénzhez” és a „pénz a projektekre” elvek alapján ígéretes szereppel rendelkeznek; hangsúlyozza, hogy méretezhető pénzügyi tervezési eszközök létrehozására van szükség, amelyek a jóval kisebb városi térségek esetében is életképesek és kivitelezhetők; kéri a Bizottságot, hogy értékelje az ezen eszközökkel szerzett tapasztalatokat, és szükség esetén igazítsa ki azokat a pénzügyi piacon a szokásos kereskedelmi termékekhez képest elfoglalt versenyhelyzetük javítása érdekében, hogy felhasználóbarátabbá, gyakorlatiasabbá, vonzóbbá és ennélfogva eredményesebbé tegye azokat; úgy véli, hogy az EBB finanszírozási eszközeinek kamatlábait e célból csökkenteni kell a kereskedelmi hitelekhez képest; méltányolja a jelenlegi pénzügyi tervezési eszközök alkalmazásának pozitív eredményeit, és felkéri a tagállamokat, hogy folyamatosan és a lehető leghatékonyabban használják ki az ezekben rejlő lehetőségeket;

| 31. | meggyőződése, hogy különösen a „Jessica” elnevezésű kezdeményezés akkor a leghatékonyabb, ha azt a városok szintjén valósítják meg, ezért sajnálattal állapítja meg, hogy néhány tagállam a program végrehajtásának központosítása felé hajlik; |
| --- | --- |

31.

meggyőződése, hogy különösen a „Jessica” elnevezésű kezdeményezés akkor a leghatékonyabb, ha azt a városok szintjén valósítják meg, ezért sajnálattal állapítja meg, hogy néhány tagállam a program végrehajtásának központosítása felé hajlik;

| 32. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai, nemzeti és szubnacionális szint közötti pénzmozgásokat a jövőben a leghatékonyabb és legrugalmasabb módon szervezzék meg; aggodalmának ad hangot a projektek előfinanszírozásának jelenlegi alacsony szintje miatt, és úgy véli, hogy a jövőben a szabályozásokon keresztül biztosítani kell, hogy a tagállamokat egyértelműbben kötelezzék az előfinanszírozás alkalmazására az állami kedvezményezetteknek, például a városi hatóságoknak teljesített kifizetések céljából; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai, nemzeti és szubnacionális szint közötti pénzmozgásokat a jövőben a leghatékonyabb és legrugalmasabb módon szervezzék meg; aggodalmának ad hangot a projektek előfinanszírozásának jelenlegi alacsony szintje miatt, és úgy véli, hogy a jövőben a szabályozásokon keresztül biztosítani kell, hogy a tagállamokat egyértelműbben kötelezzék az előfinanszírozás alkalmazására az állami kedvezményezetteknek, például a városi hatóságoknak teljesített kifizetések céljából;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen az egyes uniós alapok és programok szabályainak lehető legjobb harmonizálására, amelyek alapján a városfejlesztési és helyi fejlesztési projektek társfinanszírozásra jogosultak, annak érdekében, hogy minimalizálják a bürokráciát és a lehetséges végrehajtási hibákat; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, hogy törekedjen az egyes uniós alapok és programok szabályainak lehető legjobb harmonizálására, amelyek alapján a városfejlesztési és helyi fejlesztési projektek társfinanszírozásra jogosultak, annak érdekében, hogy minimalizálják a bürokráciát és a lehetséges végrehajtási hibákat;

| 34. | felkéri a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzon ki elképzeléseket arról, hogy miként lehet jobban kialakítani a jövőbeli kohéziós politika városi dimenzióját; |
| --- | --- |

34.

felkéri a Régiók Bizottságát, hogy dolgozzon ki elképzeléseket arról, hogy miként lehet jobban kialakítani a jövőbeli kohéziós politika városi dimenzióját;

*

* *

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 1. o.

(3)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(4)  HL L 126., 2009.5.21., 3. o.

(5)  HL L 346., 2010.12.30., 5. o.

(6)  HL C 184. E, 2009.8.6., 95. o.

(7)  HL C 15. E, 2010.1.21., 10. o.

(8)  HL C 117. E, 2010.5.6., 73. o.

(9)  HL C 117. E, 2010.5.6., 65. o.

(10)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0356.

(12)  HL C 21., 2011.1.21., 1. o.

(13)  HL C 267., 2010.10.1., 25. o.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/18

---

2011. június 23., csütörtök3. célkitűzés: A határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje

P7_TA(2011)0285

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 3. célkitűzésről: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje (2010/2155(INI))

2012/C 390 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel 2010. október 7-i állásfoglalására az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. október 7-i állásfoglalására az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról (4),

| — | tekintettel 2010. július 6-i állásfoglalására az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a makrorégiók szerepéről a jövőbeli kohéziós politikában (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. július 6-i állásfoglalására az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a makrorégiók szerepéről a jövőbeli kohéziós politikában (5),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való érvényesüléséről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való érvényesüléséről szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről készült, 2009. március 24-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel 2009. február 19-i állásfoglalására az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz felülvizsgálatáról (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2009. február 19-i állásfoglalására az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz felülvizsgálatáról (8),

| — | tekintettel 2008. február 21-i jogalkotási állásfoglalására „A területfejlesztési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése: a térségfejlesztésre és a területi kohézióra irányuló európai cselekvési program felé” címmel (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2008. február 21-i jogalkotási állásfoglalására „A területfejlesztési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése: a térségfejlesztésre és a területi kohézióra irányuló európai cselekvési program felé” címmel (9),

| — | tekintettel 2005. december 1-jei állásfoglalására az „Eurorégiók” szerepéről a regionális politika fejlesztésében (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2005. december 1-jei állásfoglalására az „Eurorégiók” szerepéről a regionális politika fejlesztésében (10),

| — | tekintettel a területi kohézió regionális fejlődésben játszott szerepéről szóló, 2005. szeptember 28-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézió regionális fejlődésben játszott szerepéről szóló, 2005. szeptember 28-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Duna-régióra vonatkozó stratégiájáról szóló 2010. december 8-i közleményére (COM(2010)0715) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió Duna-régióra vonatkozó stratégiájáról szóló 2010. december 8-i közleményére (COM(2010)0715) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2010)1489),

| — | tekintettel a Bizottság gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló, 2010. november 9-i, ötödik jelentésére: a kohéziós politika jövője (A kohézióról szóló ötödik jelentés) (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló, 2010. november 9-i, ötödik jelentésére: a kohéziós politika jövője (A kohézióról szóló ötödik jelentés) (COM(2010)0642),

| — | tekintettel a Bizottság az Európai Unió költségvetésének felülvizsgálatáról szóló 2010. október 19-i közleményére (COM(2010)0700) és annak technikai mellékleteire (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság az Európai Unió költségvetésének felülvizsgálatáról szóló 2010. október 19-i közleményére (COM(2010)0700) és annak technikai mellékleteire (SEC(2010)7000),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM (2010) 0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM (2010) 0553),

| — | tekintettel a 2010. március 31-i, a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című közleményére (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. március 31-i, a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című közleményére (COM(2010)0110),

| — | tekintettel a Bizottságnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2009. június 10-i közleményére (COM(2009)0248 végleges) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2009)0712/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló 2009. június 10-i közleményére (COM(2009)0248 végleges) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2009)0712/2),

| — | tekintettel az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására, amely említést tett egy bizottsági közlemény 2011-re tervezett közzétételéről (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atlanti régióra vonatkozó európai stratégiáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására, amely említést tett egy bizottsági közlemény 2011-re tervezett közzétételéről (12),

| — | tekintettel a „Globális Európa: Európa területi kohéziójáról szóló zöld könyv a területi sokszínűség erővé való átalakítása” című, 2008. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa: Európa területi kohéziójáról szóló zöld könyv a területi sokszínűség erővé való átalakítása” című, 2008. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2008)0616),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű, „Új szempontok az EGTC-rendelet felülvizsgálatához” című, 2011. január 27-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága saját kezdeményezésű, „Új szempontok az EGTC-rendelet felülvizsgálatához” című, 2011. január 27-i jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság kérésére készített, „INTERREG III közösségi kezdeményezés (2000-2006): utólagos vizsgálat című független jelentésre” (No 2008.CE.16.0.AT.016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság kérésére készített, „INTERREG III közösségi kezdeményezés (2000-2006): utólagos vizsgálat című független jelentésre” (No 2008.CE.16.0.AT.016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0110/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0110/2011),

| A. | mivel az Európai Unió területét jelenleg 27 tagállam és 271 régió alkotja, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió területét jelenleg 27 tagállam és 271 régió alkotja,

| B. | mivel az európai lakosság mintegy 37,5 %-a határövezetekből álló régiókban él, |
| --- | --- |

B.

mivel az európai lakosság mintegy 37,5 %-a határövezetekből álló régiókban él,

| C. | mivel az informális együttműködési formák, az Eurorégiók, az Eurokörzetek, az európai területi együttműködési csoportosulások, az Európa Tanács kezdeményezései, az egymást követő szerződések és az Európai Unió másodlagos jogszabályai mind hozzájárultak a területek közti szilárdabb és tartósabb kapcsolatok kiépítéséhez, |
| --- | --- |

C.

mivel az informális együttműködési formák, az Eurorégiók, az Eurokörzetek, az európai területi együttműködési csoportosulások, az Európa Tanács kezdeményezései, az egymást követő szerződések és az Európai Unió másodlagos jogszabályai mind hozzájárultak a területek közti szilárdabb és tartósabb kapcsolatok kiépítéséhez,

| D. | mivel bár a területi együttműködés alapjait már lefektették, továbbra is sok kihívással kell szembenézni, és e kihívások jellege az együttműködés előzményeitől és érettségi fokától függ, |
| --- | --- |

D.

mivel bár a területi együttműködés alapjait már lefektették, továbbra is sok kihívással kell szembenézni, és e kihívások jellege az együttműködés előzményeitől és érettségi fokától függ,

| E. | mivel azt követően, hogy a szerződésekben „eltörölték” a határokat, a polgárok mindennapjaiban is le kell bontani azokat, |
| --- | --- |

E.

mivel azt követően, hogy a szerződésekben „eltörölték” a határokat, a polgárok mindennapjaiban is le kell bontani azokat,

| F. | mivel a regionális politika célja a régiók harmonikus fejlődésének elősegítése az Európai Unión belüli gazdasági, szociális és területi kohézió megerősítése révén, |
| --- | --- |

F.

mivel a regionális politika célja a régiók harmonikus fejlődésének elősegítése az Európai Unión belüli gazdasági, szociális és területi kohézió megerősítése révén,

| G. | mivel a kohéziós politikában „Területi együttműködés” néven szereplő célkitűzés a területek és régiók közötti akadályok csökkentése révén hozzájárul „az Európa népei közötti egyre szorosabb egységéhez”, |
| --- | --- |

G.

mivel a kohéziós politikában „Területi együttműködés” néven szereplő célkitűzés a területek és régiók közötti akadályok csökkentése révén hozzájárul „az Európa népei közötti egyre szorosabb egységéhez”,

| H. | mivel az EU külső határain a területi együttműködési célkitűzés az előcsatlakozási folyamat és a szomszédságpolitika végrehajtásának egyik aspektusa, és mivel ezért javítani kell a vonatkozó közösségi szabályozások összehangolását, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU külső határain a területi együttműködési célkitűzés az előcsatlakozási folyamat és a szomszédságpolitika végrehajtásának egyik aspektusa, és mivel ezért javítani kell a vonatkozó közösségi szabályozások összehangolását,

| I. | mivel a területi együttműködés, amely különböző régiók lakosait készteti együttműködésre, olyan folyamatos tanulási folyamat, amelynek során kialakul az emberekben az összetartozás érzése és a közös jövő képzete, |
| --- | --- |

I.

mivel a területi együttműködés, amely különböző régiók lakosait készteti együttműködésre, olyan folyamatos tanulási folyamat, amelynek során kialakul az emberekben az összetartozás érzése és a közös jövő képzete,

| J. | mivel a területi együttműködés keretében a polgárt kell a prioritások középpontjába állítani, és ezért a helyi adottságokból kiinduló megközelítés alkalmazását kell támogatni, |
| --- | --- |

J.

mivel a területi együttműködés keretében a polgárt kell a prioritások középpontjába állítani, és ezért a helyi adottságokból kiinduló megközelítés alkalmazását kell támogatni,

| K. | mivel a területi együttműködés elmélyítése annak a függvénye, hogy milyen, az európai integrációhoz és a területi kohézióhoz hozzájáruló előrelépésekre kerül sor az európai integráció és koordináció valamennyi területén, és mivel maga a területi együttműködés is az európai integráció kísérleti laboratóriuma, |
| --- | --- |

K.

mivel a területi együttműködés elmélyítése annak a függvénye, hogy milyen, az európai integrációhoz és a területi kohézióhoz hozzájáruló előrelépésekre kerül sor az európai integráció és koordináció valamennyi területén, és mivel maga a területi együttműködés is az európai integráció kísérleti laboratóriuma,

| L. | mivel a transzeurópai közlekedési hálózatok terén a határmenti régiókban alig van befektetés, holott pontosan a határokon átnyúló csatlakozási területeken volna a legsürgetőbb szükség a modernizációra, és a határokon átnyúló infrastruktúrák közti akadályok megszüntetését a hagyományos európai hozzáadott érték példájának tekinti; |
| --- | --- |

L.

mivel a transzeurópai közlekedési hálózatok terén a határmenti régiókban alig van befektetés, holott pontosan a határokon átnyúló csatlakozási területeken volna a legsürgetőbb szükség a modernizációra, és a határokon átnyúló infrastruktúrák közti akadályok megszüntetését a hagyományos európai hozzáadott érték példájának tekinti;

| M. | mivel a strukturális alapokról szóló általános rendelet, valamint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jelentős mértékben növelte a területi együttműködés fontosságát, |
| --- | --- |

M.

mivel a strukturális alapokról szóló általános rendelet, valamint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése jelentős mértékben növelte a területi együttműködés fontosságát,

| N. | mivel a 2000–2006-os programozási időszakra szóló INTERREG III programok utólagos értékelése egyértelműen bizonyítja, hogy e célkitűzés hozzáadott értéket képvisel az európai projekt szempontjából, |
| --- | --- |

N.

mivel a 2000–2006-os programozási időszakra szóló INTERREG III programok utólagos értékelése egyértelműen bizonyítja, hogy e célkitűzés hozzáadott értéket képvisel az európai projekt szempontjából,

A „területi együttműködés” célkitűzés megerősítése

| 1. | emlékeztet rá, hogy a területi együttműködés célja a területek és régiók a közös kihívások együttes leküzdése érdekében való együttműködésének ösztönzése, valamint a szóban forgó együttműködést gátló fizikai, kulturális, közigazgatási és szabályozási akadályok csökkentése, és a „határeffektus” enyhítése; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy a területi együttműködés célja a területek és régiók a közös kihívások együttes leküzdése érdekében való együttműködésének ösztönzése, valamint a szóban forgó együttműködést gátló fizikai, kulturális, közigazgatási és szabályozási akadályok csökkentése, és a „határeffektus” enyhítése;

| 2. | meggyőződése, hogy a területi együttműködés hozzáadott értéket képvisel az európai projekt szempontjából, és jelentős szerepet játszik a belső piac és az európai integráció számos ágazati szakpolitika vonatkozásában történő elmélyítésében, és kéri, hogy a területi együttműködés továbbra is a kohéziós politika pilléreinek egyike maradjon; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy a területi együttműködés hozzáadott értéket képvisel az európai projekt szempontjából, és jelentős szerepet játszik a belső piac és az európai integráció számos ágazati szakpolitika vonatkozásában történő elmélyítésében, és kéri, hogy a területi együttműködés továbbra is a kohéziós politika pilléreinek egyike maradjon;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézión alapuló területi együttműködésre irányuló célkitűzés az EU valamennyi régióját érinti, amennyiben segíti az Unió egységes harmonikus fejlődésének előmozdítását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézión alapuló területi együttműködésre irányuló célkitűzés az EU valamennyi régióját érinti, amennyiben segíti az Unió egységes harmonikus fejlődésének előmozdítását;

| 4. | úgy véli, hogy a területi együttműködés már bizonyította hatékonyságát, és hogy a versenyképesség szempontjából benne rejlő lehetőségek a célkitűzésre fordított alacsony összegek miatt továbbra sincsenek kellően kihasználva; kéri a „területi együttműködés” célkitűzésre fordított – a jelenlegi programozási időszakban a kohéziós politika általános költségvetésének 2,5 % -át kitevő – költségvetésnek a következő programozási időszakban a kohéziós politika általános költségvetésének legalább 7 %-ra való növelését; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a területi együttműködés már bizonyította hatékonyságát, és hogy a versenyképesség szempontjából benne rejlő lehetőségek a célkitűzésre fordított alacsony összegek miatt továbbra sincsenek kellően kihasználva; kéri a „területi együttműködés” célkitűzésre fordított – a jelenlegi programozási időszakban a kohéziós politika általános költségvetésének 2,5 % -át kitevő – költségvetésnek a következő programozási időszakban a kohéziós politika általános költségvetésének legalább 7 %-ra való növelését;

| 5. | azt javasolja, hogy továbbra is maradjon meg a 3. célkitűzés jelenlegi, három területet – határokon átnyúló (A összetevő), transznacionális (B összetevő) és régióközi (C összetevő) felölelő szerkezete, és a határokon átnyúló együttműködés, melyre a területi együttműködés költségvetésének legalább 70 %-a jut – őrizze meg a másik két kérdéskörrel szembeni dominanciáját; megjegyzi, hogy a program keretében valamennyi régió között tisztességesen és kiegyensúlyozottan kell elosztani az alapokat; |
| --- | --- |

5.

azt javasolja, hogy továbbra is maradjon meg a 3. célkitűzés jelenlegi, három területet – határokon átnyúló (A összetevő), transznacionális (B összetevő) és régióközi (C összetevő) felölelő szerkezete, és a határokon átnyúló együttműködés, melyre a területi együttműködés költségvetésének legalább 70 %-a jut – őrizze meg a másik két kérdéskörrel szembeni dominanciáját; megjegyzi, hogy a program keretében valamennyi régió között tisztességesen és kiegyensúlyozottan kell elosztani az alapokat;

| 6. | úgy véli, hogy amennyiben továbbra is meg kell különböztetni egymástól a határokon átnyúló összetevőt (A összetevő) – mely a határmenti vonzáskörzetek helyi szükségleteit elégíti ki – és a transznacionális (B összetevő) összetevőt, beleértve az ún. makroregionális skálát, mely a szélesebb stratégiai területeken teszi lehetővé az együttműködést, szükség van e kettő jobb összehangolására; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy amennyiben továbbra is meg kell különböztetni egymástól a határokon átnyúló összetevőt (A összetevő) – mely a határmenti vonzáskörzetek helyi szükségleteit elégíti ki – és a transznacionális (B összetevő) összetevőt, beleértve az ún. makroregionális skálát, mely a szélesebb stratégiai területeken teszi lehetővé az együttműködést, szükség van e kettő jobb összehangolására;

| 7. | a területi fellépés koherenciájának és folyamatosságának biztosítása érdekében, valamint tekintettel a szóban forgó projektek stratégiai jellegére ösztönzi ugyanakkor az ERFA-rendelet 21. cikke által a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés összefüggésében a műveletek helyszínére vonatkozóan kínált lehetőségek rugalmasabb igénybevételét, melyek a tengeri régiókat is magukban foglalják; kéri ezért bizonyos rugalmasság alkalmazását a határokon átnyúló együttműködés keretében a part menti és tengeri régiók határaira vonatkozóan megállapított 150 km-es korlátozás érvényesítésekor; |
| --- | --- |

7.

a területi fellépés koherenciájának és folyamatosságának biztosítása érdekében, valamint tekintettel a szóban forgó projektek stratégiai jellegére ösztönzi ugyanakkor az ERFA-rendelet 21. cikke által a határokon átnyúló és transznacionális együttműködés összefüggésében a műveletek helyszínére vonatkozóan kínált lehetőségek rugalmasabb igénybevételét, melyek a tengeri régiókat is magukban foglalják; kéri ezért bizonyos rugalmasság alkalmazását a határokon átnyúló együttműködés keretében a part menti és tengeri régiók határaira vonatkozóan megállapított 150 km-es korlátozás érvényesítésekor;

| 8. | úgy véli azonban, hogy az ilyen régiók integrációja az EU-n kívüli földrajzi területekkel, illetve a feléjük történő nyitással nem és egyszerűen nem lehet a földrajzi távolságok funkciója, mivel a világ különböző részeivel őket összekötő történelmi, nyelvi és kulturális kötelékeinek gazdagsága kulcsszerepet biztosít számukra az ilyen kapcsolatok elmélyítésében az EU globális jelenlétének előnyére; |
| --- | --- |

8.

úgy véli azonban, hogy az ilyen régiók integrációja az EU-n kívüli földrajzi területekkel, illetve a feléjük történő nyitással nem és egyszerűen nem lehet a földrajzi távolságok funkciója, mivel a világ különböző részeivel őket összekötő történelmi, nyelvi és kulturális kötelékeinek gazdagsága kulcsszerepet biztosít számukra az ilyen kapcsolatok elmélyítésében az EU globális jelenlétének előnyére;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a területi együttműködés kulcsszerepet játszik az EU 2020 célkitűzések megvalósításában; kéri az egyes határmenti régiók stratégiai – az e stratégiával kapcsolatos – szükségleteinek és együttműködési területeinek kezdeti szakaszban történő megállapítását, valamint az európai területi együttműködésnek a stratégiai tervezés minden – európai, nemzeti, regionális és helyi – szintjébe való integrálását és minden szintjéhez való hozzáigazítását; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza az alapok tematikus koncentrációjával kapcsolatos javaslatait az EU 2020 „tematikus menüt” illetően; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a területi együttműködés kulcsszerepet játszik az EU 2020 célkitűzések megvalósításában; kéri az egyes határmenti régiók stratégiai – az e stratégiával kapcsolatos – szükségleteinek és együttműködési területeinek kezdeti szakaszban történő megállapítását, valamint az európai területi együttműködésnek a stratégiai tervezés minden – európai, nemzeti, regionális és helyi – szintjébe való integrálását és minden szintjéhez való hozzáigazítását; sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul tisztázza az alapok tematikus koncentrációjával kapcsolatos javaslatait az EU 2020 „tematikus menüt” illetően;

| 10. | szeretné, ha a pénz elosztása minden területi együttműködési program vonatkozásában összehangolt kritériumok alapján történne, minden egyes érintett térség és terület igényeinek és sajátosságainak stratégiai és integrált módon történő kielégítése érdekében; ezzel kapcsolatban felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyen fontolóra egyéb ide vonatkozó, stratégiai, mérhető, a területek szükségleteinek tükrözésére, anélkül, hogy aláásná a legfontosabb kritériumokat;. |
| --- | --- |

10.

szeretné, ha a pénz elosztása minden területi együttműködési program vonatkozásában összehangolt kritériumok alapján történne, minden egyes érintett térség és terület igényeinek és sajátosságainak stratégiai és integrált módon történő kielégítése érdekében; ezzel kapcsolatban felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyen fontolóra egyéb ide vonatkozó, stratégiai, mérhető, a területek szükségleteinek tükrözésére, anélkül, hogy aláásná a legfontosabb kritériumokat;.

| 11. | ismételten hangsúlyozza a régiók közötti együttműködés fontosságát (C összetevő), de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az erre a célra jóváhagyott eszközök nem állnak rendelkezésre; ezért azt javasolja, hogy fontolják meg újra, hogy ezen összetevő legfeljebb mekkora hányadára vonatkozzon uniós társfinanszírozás, figyelmet fordítva azon kapacitásának is, hogy ösztönzőként hasson a „versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés által lefedett régiókból érkező résztvevők számára annak érdekében, hogy e C összetevőben emeljék a projektek számát, valamint felszólít arra, hogy szélesítsék az együttműködés tematikus területeit, hogy átfogják az operatív programok és a területfejlesztés irányítását és vezetését; |
| --- | --- |

11.

ismételten hangsúlyozza a régiók közötti együttműködés fontosságát (C összetevő), de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az erre a célra jóváhagyott eszközök nem állnak rendelkezésre; ezért azt javasolja, hogy fontolják meg újra, hogy ezen összetevő legfeljebb mekkora hányadára vonatkozzon uniós társfinanszírozás, figyelmet fordítva azon kapacitásának is, hogy ösztönzőként hasson a „versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzés által lefedett régiókból érkező résztvevők számára annak érdekében, hogy e C összetevőben emeljék a projektek számát, valamint felszólít arra, hogy szélesítsék az együttműködés tematikus területeit, hogy átfogják az operatív programok és a területfejlesztés irányítását és vezetését;

| 12. | arra ösztönzi a régiókat, hogy használják ki jobban az általános rendelet keretében a régiók közötti együttműködés tekintetében az operatív programokon belül kínált lehetőségeket (13); a fentiek alapján indítványozza, hogy a harmadik célkitűzés „régióközi” összetevője terjedjen ki az ilyen projektek összehangolására, működtetésére, a know-how egyesítésére és a bevált gyakorlatok cseréjére is; |
| --- | --- |

12.

arra ösztönzi a régiókat, hogy használják ki jobban az általános rendelet keretében a régiók közötti együttműködés tekintetében az operatív programokon belül kínált lehetőségeket (13); a fentiek alapján indítványozza, hogy a harmadik célkitűzés „régióközi” összetevője terjedjen ki az ilyen projektek összehangolására, működtetésére, a know-how egyesítésére és a bevált gyakorlatok cseréjére is;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli területi együttműködési operatív programokhoz fontos az INTERACT támogatásának megszerzése, valamint sikeres, az RC LACE projekt mintájára létrehozandó segítségnyújtási rendszerek működtetését lehetővé tevő kapacitásra; és felszólít az INTERACT, az URBACT, az ESPON és a C összetevő közti hatékonyabb koordinációra a 3. célkitűzés jobb alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeli területi együttműködési operatív programokhoz fontos az INTERACT támogatásának megszerzése, valamint sikeres, az RC LACE projekt mintájára létrehozandó segítségnyújtási rendszerek működtetését lehetővé tevő kapacitásra; és felszólít az INTERACT, az URBACT, az ESPON és a C összetevő közti hatékonyabb koordinációra a 3. célkitűzés jobb alkalmazása érdekében;

| 14. | támogatja az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) tevékenységeit, de javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok számára több lehetőséget kell biztosítani az ESPON területfejlesztési tárgyú kutatásaiban való aktív részvételre, egyúttal pedig biztosítani kell a kutatási eredmények könnyebb gyakorlati alkalmazását; |
| --- | --- |

14.

támogatja az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) tevékenységeit, de javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok számára több lehetőséget kell biztosítani az ESPON területfejlesztési tárgyú kutatásaiban való aktív részvételre, egyúttal pedig biztosítani kell a kutatási eredmények könnyebb gyakorlati alkalmazását;

| 15. | üdvözli az URBACT, fenntartható városfejlesztési program sikerét, és kéri e program megújítását, illetve jelentős és széles körben hozzáférhető kezdeményezéssé tételét annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a közös tanulásra és az ismeretek helyi városfejlesztési kihívásokra való alkalmazására; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az URBACT, fenntartható városfejlesztési program sikerét, és kéri e program megújítását, illetve jelentős és széles körben hozzáférhető kezdeményezéssé tételét annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a közös tanulásra és az ismeretek helyi városfejlesztési kihívásokra való alkalmazására;

| 16. | kéri, hogy az Európai Bizottság vegye fontolóra, milyen eszközzel lehetne befektetni a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló európai hálózatokba, és bevonni azokba a helyi és regionális választott képviselőket, ami egy első lépés lenne az Erasmus projekt helyi és regionális választott képviselői számára; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy az Európai Bizottság vegye fontolóra, milyen eszközzel lehetne befektetni a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjére irányuló európai hálózatokba, és bevonni azokba a helyi és regionális választott képviselőket, ami egy első lépés lenne az Erasmus projekt helyi és regionális választott képviselői számára;

| 17. | megismétli, hogy a nemzeti szint alatti szereplők bevonása az uniós célkitűzések elérésébe a területi kohézió hatékony megvalósításának előfeltétele; |
| --- | --- |

17.

megismétli, hogy a nemzeti szint alatti szereplők bevonása az uniós célkitűzések elérésébe a területi kohézió hatékony megvalósításának előfeltétele;

A területi együttműködés integrálása („mainstream”)

| 18. | véleménye szerint szükséges a „területi együttműködés” célkitűzésének a „konvergencia” és a „versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzésekben való érvényesítése; kéri a programozásnak az eddigieknél jobb összehangolását; azt ajánlja, hogy a regionális operatív programoknak legyen meg a lehetősége, hogy érdekeltséget szerezzenek vagy részt vegyenek az őket érintő határokon átnyúló, transznacionális és régióközi projektekben, területi alapon meghatározva hiteleik elkülönítését azon előzetesen kijelölt, prioritást élvező projektek esetében, mint például a transzeurópai hálózatokhozt való csatlakozás a határmenti régiókban, amelyek a programokban részt vevő partnereikkel a többszintű igazgatás és a partnerség elveinek tiszteletben tartása mellett elfogadásra kerültek, ami a magán és állami szereplők között kialakított kapcsolatoknak köszönhetően a területi együttműködésben rejlő lehetőségek jobb kihasználását teszi majd lehetővé; |
| --- | --- |

18.

véleménye szerint szükséges a „területi együttműködés” célkitűzésének a „konvergencia” és a „versenyképesség és foglalkoztatás” célkitűzésekben való érvényesítése; kéri a programozásnak az eddigieknél jobb összehangolását; azt ajánlja, hogy a regionális operatív programoknak legyen meg a lehetősége, hogy érdekeltséget szerezzenek vagy részt vegyenek az őket érintő határokon átnyúló, transznacionális és régióközi projektekben, területi alapon meghatározva hiteleik elkülönítését azon előzetesen kijelölt, prioritást élvező projektek esetében, mint például a transzeurópai hálózatokhozt való csatlakozás a határmenti régiókban, amelyek a programokban részt vevő partnereikkel a többszintű igazgatás és a partnerség elveinek tiszteletben tartása mellett elfogadásra kerültek, ami a magán és állami szereplők között kialakított kapcsolatoknak köszönhetően a területi együttműködésben rejlő lehetőségek jobb kihasználását teszi majd lehetővé;

| 19. | bátorítja a tagállamokat és a régiókat közös területi problémákhoz igazodó, több régióra kiterjedő operatív programok megvalósítására; úgy mint a területet jellemző hegylánc vagy folyómeder megléte; |
| --- | --- |

19.

bátorítja a tagállamokat és a régiókat közös területi problémákhoz igazodó, több régióra kiterjedő operatív programok megvalósítására; úgy mint a területet jellemző hegylánc vagy folyómeder megléte;

| 20. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a politikák összehangolását a határmenti régiókban és a munkaerő-piacon annak érdekében, hogy elkerüljék a gazdasági és területi integráció keretében felmerülő versenytorzulás kérdéseit; |
| --- | --- |

20.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a politikák összehangolását a határmenti régiókban és a munkaerő-piacon annak érdekében, hogy elkerüljék a gazdasági és területi integráció keretében felmerülő versenytorzulás kérdéseit;

| 21. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködési programok is fontosak a szegénység csökkentésére és a hátrányos helyzetű csoportok európai többségi társadalmi integrációjára irányuló stratégiák hatékonysága és eredményessége szempontjából; felszólít arra, hogy ezt a kérdést fontolják meg a szabályozási keret kialakításakor, illetve hogy biztosítsák, hogy a hátrányos helyzetű régiókban megfelelő intézkedések álljanak rendelkezésre az európai regionális és fejlesztési programokban való részvételre; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló együttműködési programok is fontosak a szegénység csökkentésére és a hátrányos helyzetű csoportok európai többségi társadalmi integrációjára irányuló stratégiák hatékonysága és eredményessége szempontjából; felszólít arra, hogy ezt a kérdést fontolják meg a szabályozási keret kialakításakor, illetve hogy biztosítsák, hogy a hátrányos helyzetű régiókban megfelelő intézkedések álljanak rendelkezésre az európai regionális és fejlesztési programokban való részvételre;

Területi megközelítés elfogadása egyéb uniós politikák végrehajtása tekintetében

| 22. | megjegyzi, hogy a Balti-tenger stratégia vonalai mentén kialakított megközelítések növelhetik a határon átnyúló együttműködést; úgy véli, hogy a makrostratégiáknak maradéktalanul figyelembe kell venniük a többi regionális együttműködési programot a szinergiák létrehozása érdekében; emlékeztet arra, hogy a makrorégiók logikája a Tanács által kezdeményezett, kísérleti jellegű logika a rendkívül széles területeket átfogó, közös területi problémákkal terhelt közös projektek egyeztetésére, amelynek célja az integrált és több ágazatot átfogó és területi megközelítés előnyeinek megvalósítása a már meglévő alapokból finanszírozott közös stratégiai fellépések mentén; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a Balti-tenger stratégia vonalai mentén kialakított megközelítések növelhetik a határon átnyúló együttműködést; úgy véli, hogy a makrostratégiáknak maradéktalanul figyelembe kell venniük a többi regionális együttműködési programot a szinergiák létrehozása érdekében; emlékeztet arra, hogy a makrorégiók logikája a Tanács által kezdeményezett, kísérleti jellegű logika a rendkívül széles területeket átfogó, közös területi problémákkal terhelt közös projektek egyeztetésére, amelynek célja az integrált és több ágazatot átfogó és területi megközelítés előnyeinek megvalósítása a már meglévő alapokból finanszírozott közös stratégiai fellépések mentén;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az olyan stratégiák, amelyek a jövőben előfordulnak vagy előfordulhatnak, alapot kell, hogy szolgáltassanak érettebb stratégiát tartalmazó és összefogottabb, az adott területi együttműködés révén megvalósítandó megközelítésekhez, viszont nem teremtenek új forrásokat az Unió költségvetéséhez, és nem rendelik el sem új intézmények létrehozását, sem pedig új jogszabályok alkalmazását; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az olyan stratégiák, amelyek a jövőben előfordulnak vagy előfordulhatnak, alapot kell, hogy szolgáltassanak érettebb stratégiát tartalmazó és összefogottabb, az adott területi együttműködés révén megvalósítandó megközelítésekhez, viszont nem teremtenek új forrásokat az Unió költségvetéséhez, és nem rendelik el sem új intézmények létrehozását, sem pedig új jogszabályok alkalmazását;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy a bevezetésre kerülő első makroregionális stratégiák eredményeit tegye alapos vizsgálat tárgyává; megítélése szerint a folyamat élénk érdeklődést váltott ki, amelyet gyümölcsöztetni kell levonva a tanulságot a jövőbeli új makroregionális stratégiák végrehajtására nézve; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy a bevezetésre kerülő első makroregionális stratégiák eredményeit tegye alapos vizsgálat tárgyává; megítélése szerint a folyamat élénk érdeklődést váltott ki, amelyet gyümölcsöztetni kell levonva a tanulságot a jövőbeli új makroregionális stratégiák végrehajtására nézve;

| 25. | rámutat, hogy a területi együttműködési célkitűzés makroregionális szinten tudja rendezni az együttműködést, különösen annak transznacionális ágán belül; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a területi együttműködési célkitűzés makroregionális szinten tudja rendezni az együttműködést, különösen annak transznacionális ágán belül;

| 26. | támogatja a transznacionális programok használatát abból a célból, hogy támogassák e területi stratégiákat, biztosítva az összhangot a makroregionális stratégiák kialakítása, meghatározása és kísérleti bevezetése között anélkül azonban, hogy ez az uniós költségvetési struktúrák szükségtelen megkettőződéséhez vezetne, azáltal, hogy külön költségvetési sorokat hoznak létre a különböző makrorégiók számára; |
| --- | --- |

26.

támogatja a transznacionális programok használatát abból a célból, hogy támogassák e területi stratégiákat, biztosítva az összhangot a makroregionális stratégiák kialakítása, meghatározása és kísérleti bevezetése között anélkül azonban, hogy ez az uniós költségvetési struktúrák szükségtelen megkettőződéséhez vezetne, azáltal, hogy külön költségvetési sorokat hoznak létre a különböző makrorégiók számára;

| 27. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a makroregionális stratégiák céljai kiegészítik a mikroregionális határokon átnyúló együttműködés céljait, és fel is ölelhetik őket, azonban a helyükbe nem léphetnek; hangsúlyozza ezen okból kifolyólag, hogy a területi együttműködés határon átnyúló összetevőjét saját jogán elkülönült és jogszerű elemként kell megőrizni; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a makroregionális stratégiák céljai kiegészítik a mikroregionális határokon átnyúló együttműködés céljait, és fel is ölelhetik őket, azonban a helyükbe nem léphetnek; hangsúlyozza ezen okból kifolyólag, hogy a területi együttműködés határon átnyúló összetevőjét saját jogán elkülönült és jogszerű elemként kell megőrizni;

| 28. | meggyőződése, hogy a 3. célkitűzés transznacionális összetevője segíthet a makroregionális stratégiák közötti együttműködés javításában azáltal, hogy szorosabban bevonja a regionális és helyi hatóságokat és a civil társadalmat a gyakorlati kezdeményezések végrehajtásába; |
| --- | --- |

28.

meggyőződése, hogy a 3. célkitűzés transznacionális összetevője segíthet a makroregionális stratégiák közötti együttműködés javításában azáltal, hogy szorosabban bevonja a regionális és helyi hatóságokat és a civil társadalmat a gyakorlati kezdeményezések végrehajtásába;

| 29. | véleménye szerint minden transznacionális stratégiának törekednie kell a lehető legnagyobb összhang megteremtésére a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó irányvonalakkal és az integrált tengerpolitika keretében megvalósított stratégiákkal; |
| --- | --- |

29.

véleménye szerint minden transznacionális stratégiának törekednie kell a lehető legnagyobb összhang megteremtésére a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó irányvonalakkal és az integrált tengerpolitika keretében megvalósított stratégiákkal;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a területi együttműködés az Európai Unió belső és külső határait egyaránt érinti, beleértve a jelenlegi és jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos ügyeket; hangsúlyozza a harmadik országok által az ERFA rendelet által előírt együttműködésre vonatkozó szabályok szerinti társfinanszírozás megszerzése során tapasztalt nehézségeket; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, miként teremthető nagyobb szinergia a FEDER, az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (IEPV) és az európai fejlesztési alap (FED) keretében finanszírozott fellépések között, és felszólítja, hogy nyújtson be javaslatot a lehető leghamarabb az új szomszédság politikáról; a különböző finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok egyszerűsítésére és harmonizálására szólít fel a kompatibilitás biztosítása, illetve a kedvezményezettek által való használatuk megkönnyítése céljából; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a területi együttműködés az Európai Unió belső és külső határait egyaránt érinti, beleértve a jelenlegi és jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos ügyeket; hangsúlyozza a harmadik országok által az ERFA rendelet által előírt együttműködésre vonatkozó szabályok szerinti társfinanszírozás megszerzése során tapasztalt nehézségeket; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, miként teremthető nagyobb szinergia a FEDER, az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (IEPV) és az európai fejlesztési alap (FED) keretében finanszírozott fellépések között, és felszólítja, hogy nyújtson be javaslatot a lehető leghamarabb az új szomszédság politikáról; a különböző finanszírozási forrásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok egyszerűsítésére és harmonizálására szólít fel a kompatibilitás biztosítása, illetve a kedvezményezettek által való használatuk megkönnyítése céljából;

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági és partnerségi eszköz különleges jellegére tekintettel ruházza át a Bizottság Regionális Fejlesztési Főigazgatóságának annak irányítására vonatozó feladatkört, a külkapcsolati aspektusok figyelembe vétele mellett; megjegyzi, hogy jelenlegi formájában az európai szomszédsági és partnerségi politika nem biztosít megfelelő alapot a határon átnyúló együttműködés különös jellemzőinek figyelembe vételéhez; úgy véli, hogy meg kell fontolni annak elválasztását a külkapcsolatok igazgatásától legalább azon esetekben, amikor a külső határok mentén folytatott együttműködésben résztvevő harmadik országok is finanszírozzák az együttműködést; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szomszédsági és partnerségi eszköz különleges jellegére tekintettel ruházza át a Bizottság Regionális Fejlesztési Főigazgatóságának annak irányítására vonatozó feladatkört, a külkapcsolati aspektusok figyelembe vétele mellett; megjegyzi, hogy jelenlegi formájában az európai szomszédsági és partnerségi politika nem biztosít megfelelő alapot a határon átnyúló együttműködés különös jellemzőinek figyelembe vételéhez; úgy véli, hogy meg kell fontolni annak elválasztását a külkapcsolatok igazgatásától legalább azon esetekben, amikor a külső határok mentén folytatott együttműködésben résztvevő harmadik országok is finanszírozzák az együttműködést;

| 32. | a COM(2004)0343 bizottsági közleményben bejelentett, az EU legkülső régióira vonatkozó szélesebb körű szomoszédsági cselekvési terv végrehajtására szólít fel; hangsúlyozza ezért az uniós politika területein a legkülső régiók kapcsán a koherens, több ágazatot érintő cselekvés, illetve különösen annak szükségességét, hogy a belső és külső összetevőket hatékonyabban hangolják össze vonzáskörzet stratégia elfogadása révén; |
| --- | --- |

32.

a COM(2004)0343 bizottsági közleményben bejelentett, az EU legkülső régióira vonatkozó szélesebb körű szomoszédsági cselekvési terv végrehajtására szólít fel; hangsúlyozza ezért az uniós politika területein a legkülső régiók kapcsán a koherens, több ágazatot érintő cselekvés, illetve különösen annak szükségességét, hogy a belső és külső összetevőket hatékonyabban hangolják össze vonzáskörzet stratégia elfogadása révén;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a zöld könyvet követően időszerű eszköz lenne egy területi kohézióról szóló fehér könyv annak tisztázására, hogy a jövőbeni regionális politikában hogyan valósítható meg többszintű kormányzás útján a területi kohézió, és ez alapként szolgálhatna a következő jogalkotási csomagról szóló vitához. |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a zöld könyvet követően időszerű eszköz lenne egy területi kohézióról szóló fehér könyv annak tisztázására, hogy a jövőbeni regionális politikában hogyan valósítható meg többszintű kormányzás útján a területi kohézió, és ez alapként szolgálhatna a következő jogalkotási csomagról szóló vitához.

| 34. | kimondja, hogy az európai szomszédsági és partnerségi politika során a határon átnyúló együttműködés feltételei nem elegendőek annak megfelelő fejlődéséhez; hangsúlyosan javasolja e tekintetben, hogy erősítsék meg az együttműködést az Európai Bizottság különböző érintett főigazgatóságai között; meggyőződése, hogy mindenképp szükséges az európai szomszédsági és partnerségi politika határon átnyúló együttműködési programjait a kohéziós politika területi együttműködési célkitűzésébe újraintegrálni; |
| --- | --- |

34.

kimondja, hogy az európai szomszédsági és partnerségi politika során a határon átnyúló együttműködés feltételei nem elegendőek annak megfelelő fejlődéséhez; hangsúlyosan javasolja e tekintetben, hogy erősítsék meg az együttműködést az Európai Bizottság különböző érintett főigazgatóságai között; meggyőződése, hogy mindenképp szükséges az európai szomszédsági és partnerségi politika határon átnyúló együttműködési programjait a kohéziós politika területi együttműködési célkitűzésébe újraintegrálni;

Az európai területi együttműködési csoportosulások (EGTC) létrehozásának megkönnyítése

| 35. | úgy véli, hogy az EGTC a területi igazgatás egyedülálló és értékes eszköze, amely mind a pénzügyek, mind pedig a jogi státuszok és a többszintű igazgatás szempontjából megfelel a strukturált együttműködésből fakadó igényeknek; emlékeztet arra, hogy népszerűsíteni kell az európai területi együttműködési csoportosulást, mint a határokon átnyúló kormányzási rendszerek létrehozásának eszközét, amely biztosítja, hogy regionális és helyi szinten legyen gazdája a különböző politikáknak. hangsúlyozza továbbá a többszintű kormányzási modell végrehajtásának sikeres kialakításához nyújtott hozzájárulása során játszott kulcsszerepét; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az EGTC a területi igazgatás egyedülálló és értékes eszköze, amely mind a pénzügyek, mind pedig a jogi státuszok és a többszintű igazgatás szempontjából megfelel a strukturált együttműködésből fakadó igényeknek; emlékeztet arra, hogy népszerűsíteni kell az európai területi együttműködési csoportosulást, mint a határokon átnyúló kormányzási rendszerek létrehozásának eszközét, amely biztosítja, hogy regionális és helyi szinten legyen gazdája a különböző politikáknak. hangsúlyozza továbbá a többszintű kormányzási modell végrehajtásának sikeres kialakításához nyújtott hozzájárulása során játszott kulcsszerepét;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az európai területi együttműködési csoportosulás nemcsak a területi, hanem a társadalmi kohézióhoz is hozzá tud járulni: rámutat arra, hogy ez az eszköz a legalkalmasabb arr, hogy a különböző kulturális és nyelvi közösségeket egymáshoz közelebb hozza, hogy támogassa a békés együttélést egy sokszínű Európában és láthatóvá tegye a polgárok számára az európai hozzáadott-értéket; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az európai területi együttműködési csoportosulás nemcsak a területi, hanem a társadalmi kohézióhoz is hozzá tud járulni: rámutat arra, hogy ez az eszköz a legalkalmasabb arr, hogy a különböző kulturális és nyelvi közösségeket egymáshoz közelebb hozza, hogy támogassa a békés együttélést egy sokszínű Európában és láthatóvá tegye a polgárok számára az európai hozzáadott-értéket;

| 37. | javasolja a jelenlegi európai területi együttműködési csoportosulások első értékelését a kezdeti tapasztalatok tanulságainak levonása érédekében; |
| --- | --- |

37.

javasolja a jelenlegi európai területi együttműködési csoportosulások első értékelését a kezdeti tapasztalatok tanulságainak levonása érédekében;

| 38. | megítélése szerint ugyanakkor ezen eszköz alkalmazását meg kell könnyíteni, ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottsága által elvégzett munka alapján a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő javaslatot az európai területi együttműködési csoportosulásokról szóló 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítása tekintetében, tekintetbe véve a helyi és régiós hatóságok és a már létrehozott csoportosulások által azonosított problémákat is, az alábbi célokat követve:






  — | az európai területi együttműködési csoportosulások jogállásának tisztázása a tagállamok nemzeti jogrendszereiben e tekintetben megfelelő jogi harmonizálás megvalósítása érdekében, |
| --- | --- | --- |

38.

megítélése szerint ugyanakkor ezen eszköz alkalmazását meg kell könnyíteni, ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottsága által elvégzett munka alapján a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő javaslatot az európai területi együttműködési csoportosulásokról szóló 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítása tekintetében, tekintetbe véve a helyi és régiós hatóságok és a már létrehozott csoportosulások által azonosított problémákat is, az alábbi célokat követve:

—

az európai területi együttműködési csoportosulások jogállásának tisztázása a tagállamok nemzeti jogrendszereiben e tekintetben megfelelő jogi harmonizálás megvalósítása érdekében,

| — | európai területi együttműködési csoportosulások létrehozásának engedélyezése az Unió valamelyik tagállamában és egy nem uniós államban tevékenykedő szereplők között, |
| --- | --- |

—

európai területi együttműködési csoportosulások létrehozásának engedélyezése az Unió valamelyik tagállamában és egy nem uniós államban tevékenykedő szereplők között,

| — | a 4. cikk (3) bekezdésének átszövegezése oly módon, amely szigorúan biztosítja az európai területi együttműködési csoportosulás létrehozására irányuló kérelmek feldolgozására rendelkezésre álló három hónapos határidő betartását, |
| --- | --- |

—

a 4. cikk (3) bekezdésének átszövegezése oly módon, amely szigorúan biztosítja az európai területi együttműködési csoportosulás létrehozására irányuló kérelmek feldolgozására rendelkezésre álló három hónapos határidő betartását,

| — | a munkaerő-felvételre vonatkozó jogszabályozás egyszerűsítése; |
| --- | --- |

—

a munkaerő-felvételre vonatkozó jogszabályozás egyszerűsítése;

| — | annak biztosítása, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásra vonatkozó adójogszabályok ne legyenek kevésbé kedvezőek, mint az együttműködési projektek vagy programok végrehajtására vonatkozó egyéb jogi rendelkezések; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy az európai területi együttműködési csoportosulásra vonatkozó adójogszabályok ne legyenek kevésbé kedvezőek, mint az együttműködési projektek vagy programok végrehajtására vonatkozó egyéb jogi rendelkezések;

| 39. | felszólít a globális szubvenciók az adott együttműködési programok célkitűzéseit és stratégiáit tükröző projektekkel rendelkező európai területi együttműködési csoportosulások számára történő, a határokon átnyúló közös fejlesztési stratégiák alapján történő odaítélését annak lehetővé tétele érdekében, hogy közvetlenül kezelhessék a strukturális alapok előirányzatait és a programokat, valamint kéri, hogy az egyéb európai alapokra vonatkozó szabályokban vegyék jobban tekintetbe az európai területi együttműködési csoportosulások multinacionális és multilaterális természetét, megkönnyítve számukra az egyéb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

39.

felszólít a globális szubvenciók az adott együttműködési programok célkitűzéseit és stratégiáit tükröző projektekkel rendelkező európai területi együttműködési csoportosulások számára történő, a határokon átnyúló közös fejlesztési stratégiák alapján történő odaítélését annak lehetővé tétele érdekében, hogy közvetlenül kezelhessék a strukturális alapok előirányzatait és a programokat, valamint kéri, hogy az egyéb európai alapokra vonatkozó szabályokban vegyék jobban tekintetbe az európai területi együttműködési csoportosulások multinacionális és multilaterális természetét, megkönnyítve számukra az egyéb finanszírozási forrásokhoz való hozzáférést;

| 40. | üdvözli az európai területi együttműködési csoportosulás európai platformjának Régiók Bizottsága által történő beindítását, amelynek célja a tapasztalatok cseréjének, a legjobb gyakorlatok összegyűjtésének és a technikai támogatás európai területi együttműködési csoportosulások számára történő biztosításának megkönnyítése; |
| --- | --- |

40.

üdvözli az európai területi együttműködési csoportosulás európai platformjának Régiók Bizottsága által történő beindítását, amelynek célja a tapasztalatok cseréjének, a legjobb gyakorlatok összegyűjtésének és a technikai támogatás európai területi együttműködési csoportosulások számára történő biztosításának megkönnyítése;

| 41. | a határon átnyúló európai területi együttműködési csoportosulásokra olyan kiváló lehetőségként tekint, amelynek révén Európát területi szinten, az uniós polgárok bevonásával lehet felépíteni; felszólítja a határon átnyúló európai területi együttműködési csoportosulásokat, hogy adott esetben indítsanak és tartsanak „határon átnyúló civiltársadalmi fórumot”, és támogassák a határon átnyúló polgári kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

41.

a határon átnyúló európai területi együttműködési csoportosulásokra olyan kiváló lehetőségként tekint, amelynek révén Európát területi szinten, az uniós polgárok bevonásával lehet felépíteni; felszólítja a határon átnyúló európai területi együttműködési csoportosulásokat, hogy adott esetben indítsanak és tartsanak „határon átnyúló civiltársadalmi fórumot”, és támogassák a határon átnyúló polgári kezdeményezéseket;

A végrehajtás egyszerűsítése

| 42. | úgy véli, hogy a területi együttműködési programok végrehajtása még mindig túlságosan bonyolult, és hogy a harmadik célkitűzés teljesítéséhez külön szabályozásra van szükség annak érdekében, hogy az tükrözze tevékenységeinek eredendően nemzetközi jellegét; úgy véli, hogy jelenleg túl sok különböző adminisztratív hatóságot kell bevonni a programok végrehajtásába, és ezért e tekintetben jelentős egyszerűsítésre hív fel; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a területi együttműködési programok végrehajtása még mindig túlságosan bonyolult, és hogy a harmadik célkitűzés teljesítéséhez külön szabályozásra van szükség annak érdekében, hogy az tükrözze tevékenységeinek eredendően nemzetközi jellegét; úgy véli, hogy jelenleg túl sok különböző adminisztratív hatóságot kell bevonni a programok végrehajtásába, és ezért e tekintetben jelentős egyszerűsítésre hív fel;

| 43. | felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon egyedi intézkedéseket a számviteli és ellenőrzési szabályok egyszerűsítése érdekében, a „programonkénti egy irányítási hatóság” alapelve mellett, tegye lehetővé a költségek rendszeresebb átalányosítását és a kis projektek rögzített összegekkel való finanszírozását, állapítson meg részletesebb uniós szabályokat a támogathatóság tekintetében, biztosítsa a rugalmasságot a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásának alkalmazása tekintetében, növelje a technikai segítségnyújtást annak biztosítása érdekében, hogy az igazgatási hatóságok a hangsúlyt inkább a projektek elindítására, stratégiai alátámasztására és eredményességére, mintsem pusztán az igazgatási feladatokra és a pályázatok adminisztratív szabályoknak való megfelelőségére helyezzék; |
| --- | --- |

43.

felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon egyedi intézkedéseket a számviteli és ellenőrzési szabályok egyszerűsítése érdekében, a „programonkénti egy irányítási hatóság” alapelve mellett, tegye lehetővé a költségek rendszeresebb átalányosítását és a kis projektek rögzített összegekkel való finanszírozását, állapítson meg részletesebb uniós szabályokat a támogathatóság tekintetében, biztosítsa a rugalmasságot a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásának alkalmazása tekintetében, növelje a technikai segítségnyújtást annak biztosítása érdekében, hogy az igazgatási hatóságok a hangsúlyt inkább a projektek elindítására, stratégiai alátámasztására és eredményességére, mintsem pusztán az igazgatási feladatokra és a pályázatok adminisztratív szabályoknak való megfelelőségére helyezzék;

| 44. | felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék nemzeti rendelkezéseiket, amelyek nagyon gyakran olyan közigazgatási többletterheket állapítanak meg, amelyeket a közösségi szabályok nem írnak elő; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék nemzeti rendelkezéseiket, amelyek nagyon gyakran olyan közigazgatási többletterheket állapítanak meg, amelyeket a közösségi szabályok nem írnak elő;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tisztázza a területi együttműködésre vonatkozó feltételességi elvet szabályozó rendelkezéseket; úgy véli, hogy amennyiben ennek az a célja, hogy megteremtse a források jobb és hatékonyabb felhasználásának feltételeit, nem nehezítheti tovább a végrehajtást a program menedzserek és a kedvezményezettek hátrányára; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb tisztázza a területi együttműködésre vonatkozó feltételességi elvet szabályozó rendelkezéseket; úgy véli, hogy amennyiben ennek az a célja, hogy megteremtse a források jobb és hatékonyabb felhasználásának feltételeit, nem nehezítheti tovább a végrehajtást a program menedzserek és a kedvezményezettek hátrányára;

| 46. | hangsúlyozza egyúttal, hogy a magánszféra szereplőinek bevonására vonatkozó rendelkezéseket szélesíteni és egyszerűsíteni kell; javasolja pénzügyi tervezési rendszerek létrehozását a JEREMIE és a JESSICA kezdeményezések mintáját követve, megkönnyítve a gazdasági fejlődés iránymutatójaként szolgáló, határokon átnyúló projekteket, a magánszféra szereplőinek részvételét és az állam/magánszféra partnerségek létrehozását; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza egyúttal, hogy a magánszféra szereplőinek bevonására vonatkozó rendelkezéseket szélesíteni és egyszerűsíteni kell; javasolja pénzügyi tervezési rendszerek létrehozását a JEREMIE és a JESSICA kezdeményezések mintáját követve, megkönnyítve a gazdasági fejlődés iránymutatójaként szolgáló, határokon átnyúló projekteket, a magánszféra szereplőinek részvételét és az állam/magánszféra partnerségek létrehozását;

A területi együttműködés láthatóvá tétele

| 47. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a területi együttműködés láthatósága sem a nemzeti és helyi közigazgatóságok szintjén, sem a polgárok előtt nem megfelelő és ezért a befejezett projektek hatékonyabb kommunikációjára szólít fel; |
| --- | --- |

47.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a területi együttműködés láthatósága sem a nemzeti és helyi közigazgatóságok szintjén, sem a polgárok előtt nem megfelelő és ezért a befejezett projektek hatékonyabb kommunikációjára szólít fel;

| 48. | kéri, hogy a Bizottság alakítson ki olyan megoldásokat, amelyek elősegítik az európai területi együttműködési csoportosulások és tevékenységeinek jobb láthatóságát a területi együttműködés szereplői és a polgárok körében; |
| --- | --- |

48.

kéri, hogy a Bizottság alakítson ki olyan megoldásokat, amelyek elősegítik az európai területi együttműködési csoportosulások és tevékenységeinek jobb láthatóságát a területi együttműködés szereplői és a polgárok körében;

| 49. | úgy véli, hogy a különböző tagállamokban a határmenti régiók közötti szoros, történelmi örökséget képező kulturális és nyelvi kötelékeket ki kell használni a határon átnyúló együttműködés javítására; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a különböző tagállamokban a határmenti régiók közötti szoros, történelmi örökséget képező kulturális és nyelvi kötelékeket ki kell használni a határon átnyúló együttműködés javítására;

| 50. | úgy véli, hogy az oktatás és a kultúra terén folytatott fokozott együttműködés hozzájárul az Európa 2020 stratégia által kitűzött, intelligens és befogadó növekedéssel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához, és ezáltal növeli a polgárok és NGO-k részvételi szintjét, illetve hozzájárul a területi együttműködés elismertségének javításához és a polgárok egymáshoz való közeledésének akadályát képező „mentális határok” megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy az oktatás és a kultúra terén folytatott fokozott együttműködés hozzájárul az Európa 2020 stratégia által kitűzött, intelligens és befogadó növekedéssel kapcsolatos célkitűzések megvalósításához, és ezáltal növeli a polgárok és NGO-k részvételi szintjét, illetve hozzájárul a területi együttműködés elismertségének javításához és a polgárok egymáshoz való közeledésének akadályát képező „mentális határok” megszüntetéséhez;

| 51. | kéri, hogy az irányítási hatóságok és a már létező, határokon átnyúló intézmények, pl. az Eurorégiók hangolják össze jobban tevékenységeiket a határokon átnyúló programok végrehajtása során a projektek magas színvonala, átláthatósága és polgárokhoz való közelsége biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

kéri, hogy az irányítási hatóságok és a már létező, határokon átnyúló intézmények, pl. az Eurorégiók hangolják össze jobban tevékenységeiket a határokon átnyúló programok végrehajtása során a projektek magas színvonala, átláthatósága és polgárokhoz való közelsége biztosítása érdekében;

| 52. | kéri a területi együttműködési kezdeményezések végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő közötti kommunikáció hatékonyabb összehangolását, javasolja, hogy az egyazon csoportba tartozó valamennyi programhoz kapcsoljanak egy jól azonosítható, egyedi logót (pl. a jól felismerhető INTERREG címke újraalkalmazása) az egyes programok logójával együtt (esetleg szabványosított méretben), és felkéri a Bizottságot, hogy a következő programozási időszak kezdetéig tegyen javaslatot egy a határmenti régiókban megvalósítandó, a területi együttműködés előnyeit és eredményeit népszerűsítő széleskörű médiakampányra; |
| --- | --- |

52.

kéri a területi együttműködési kezdeményezések végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplő közötti kommunikáció hatékonyabb összehangolását, javasolja, hogy az egyazon csoportba tartozó valamennyi programhoz kapcsoljanak egy jól azonosítható, egyedi logót (pl. a jól felismerhető INTERREG címke újraalkalmazása) az egyes programok logójával együtt (esetleg szabványosított méretben), és felkéri a Bizottságot, hogy a következő programozási időszak kezdetéig tegyen javaslatot egy a határmenti régiókban megvalósítandó, a területi együttműködés előnyeit és eredményeit népszerűsítő széleskörű médiakampányra;

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 19. o.

(3)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0356.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0254.

(6)  HL C 161. E, 2011.5.31., 104. o.

(7)  HL C 117. E, 2010.5.6., 65. o.

(8)  HL C 76. E, 2010.3.25., 83. o.

(9)  HL C 184. E, 2009.8.6., 95. o.

(10)  HL C 285. E, 2006.11.22., 71. o.

(11)  HL C 227. E, 2006.9.21., 88. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0089.

(13)  37. cikk (6) bekezdés b) pont

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/27

---

2011. június 23., csütörtökAz ERFA és egyéb strukturális alapok közötti hatékonyság növelése

P7_TA(2011)0286

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az ERFA és a többi strukturális alap jelenlegi helyzetéről és a hatékonyságuk növelését szolgáló jövőbeli szinergiákról (2010/2160(INI))

2012/C 390 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkének első bekezdésére, valamint 175. cikkének első bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkének első bekezdésére, valamint 175. cikkének első bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

| — | tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról szóló, 2008. október 21-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti és regionális szintű kormányzásról és partnerségről, valamint a regionális politika terén projektek megalapozásáról szóló, 2008. október 21-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2009. március 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: reálgazdasági beruházások” című, 2009. március 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika egymást kiegészítő jellegéről és koordinálásáról szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politika és a vidékfejlesztési politika egymást kiegészítő jellegéről és koordinálásáról szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a területi kohézióról és a kohéziós politika jövőbeli reformjáról szóló vita állásáról szóló zöld könyvről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletben szereplő, a kutatás és az innováció számára elkülönített összegek, illetve az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram egymást erősítő hatásainak a városokban és régiókban, valamint a tagállamokban és az Unióban való megvalósulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010 május 20-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni és az EU 2020-célkitűzések eléréséhez való hozzájárulásáról szóló, 2010 május 20-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac megvalósítása a fogyasztók és a polgárok számára” című, 2010. május 20-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013 utáni kohéziós és regionális politikájáról szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „Helyes kormányzás az EU regionális politikája területén” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Helyes kormányzás az EU regionális politikája területén” című, 2010. december 14-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottságnak a strukturális alapok végrehajtásáról szóló, 2009. december 21-i 20. éves jelentésére (2008) (COM(2009)0617/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a strukturális alapok végrehajtásáról szóló, 2009. december 21-i 20. éves jelentésére (2008) (COM(2009)0617/2),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kohéziós politika: 2010. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról” című, 2010. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2010)0110),

| — | tekintettel az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2010)0700),

| — | tekintettel a Bizottság 2010 novemberében kiadott ötödik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézió: a kohéziós politika jövőjéről („ötödik kohéziós jelentés”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010 novemberében kiadott ötödik jelentésére a gazdasági, társadalmi és területi kohézió: a kohéziós politika jövőjéről („ötödik kohéziós jelentés”),

| — | tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló ötödik jelentéssel kapcsolatos következtetések: a kohéziós politika jövője” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0642),

| — | tekintettel a regionális politikai, a tengerügyi és halászati, a foglalkoztatási, szociális és integrációs, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztosok által a Bizottság elnökéhez intézett levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a regionális politikai, a tengerügyi és halászati, a foglalkoztatási, szociális és integrációs, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztosok által a Bizottság elnökéhez intézett levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményeire (A7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményeire (A7-0141/2011),

| A. | mivel az EUMSZ 174. cikke kimondja, hogy az Unió átfogó, harmonikus fejlődésének elősegítése érdekében úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze, |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 174. cikke kimondja, hogy az Unió átfogó, harmonikus fejlődésének elősegítése érdekében úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze,

| B. | mivel az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (40) preambulumbekezdése kimondja, hogy a programozásnak biztosítania kell az alapok egymás közötti, illetve más meglévő pénzügyi eszközökkel, az EBB-vel és az Európai Befektetési Alappal (EBA) történő összehangolását, és az ilyen összehangolásnak magában kell foglalnia összetett pénzügyi rendszerek, valamint a közszféra és a magánszféra közötti együttműködések előkészítését, |
| --- | --- |

B.

mivel az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (40) preambulumbekezdése kimondja, hogy a programozásnak biztosítania kell az alapok egymás közötti, illetve más meglévő pénzügyi eszközökkel, az EBB-vel és az Európai Befektetési Alappal (EBA) történő összehangolását, és az ilyen összehangolásnak magában kell foglalnia összetett pénzügyi rendszerek, valamint a közszféra és a magánszféra közötti együttműködések előkészítését,

| C. | mivel a Bizottság vállalta, hogy az Európa 2020 stratégia keretében a következetes finanszírozási stratégia részeként mozgósítja az uniós pénzügyi eszközöket – vidékfejlesztés, strukturális alapok, K+F programok, transzeurópai hálózatok (TEN-ek), versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK), EBB stb. –, egyesítve az uniós és nemzeti állami és magánfinanszírozást az erőforrás-hatékony Európa kiemelt kezdeményezés keretében, ekként tükrözve a politikák és az eszközök koherenciája iránti igényt, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság vállalta, hogy az Európa 2020 stratégia keretében a következetes finanszírozási stratégia részeként mozgósítja az uniós pénzügyi eszközöket – vidékfejlesztés, strukturális alapok, K+F programok, transzeurópai hálózatok (TEN-ek), versenyképességi és innovációs keretprogram (VIK), EBB stb. –, egyesítve az uniós és nemzeti állami és magánfinanszírozást az erőforrás-hatékony Európa kiemelt kezdeményezés keretében, ekként tükrözve a politikák és az eszközök koherenciája iránti igényt,

| D. | mivel az ötödik kohéziós jelentés egyértelműen elismeri, hogy a regionális fejlődésre irányuló törekvés ténylegesen szükségessé teszi a közpolitikák szoros összehangolását valamennyi szinten, |
| --- | --- |

D.

mivel az ötödik kohéziós jelentés egyértelműen elismeri, hogy a regionális fejlődésre irányuló törekvés ténylegesen szükségessé teszi a közpolitikák szoros összehangolását valamennyi szinten,

| E. | mivel a Tanács a kohéziós politikai programok végrehajtásáról szóló 2010. évi bizottsági stratégiai jelentésről szóló, 2010. június 14-i következtetéseiben hangsúlyozta „a kohéziós politika és más uniós és nemzeti politikák koordinációjának szükségességét a közös célok közös, koordinált úton történő elérésének hatékonyabbá tétele érdekében ott, ahol erre szükség mutatkozik”, valamint „az egységes stratégiai megközelítés és az ERFA, a Kohéziós Alap, valamint az ESZA közös végrehajtási szabályai által teremtett valódi hozzáadott értéket a kohéziós politika általános keretén belül”, |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács a kohéziós politikai programok végrehajtásáról szóló 2010. évi bizottsági stratégiai jelentésről szóló, 2010. június 14-i következtetéseiben hangsúlyozta „a kohéziós politika és más uniós és nemzeti politikák koordinációjának szükségességét a közös célok közös, koordinált úton történő elérésének hatékonyabbá tétele érdekében ott, ahol erre szükség mutatkozik”, valamint „az egységes stratégiai megközelítés és az ERFA, a Kohéziós Alap, valamint az ESZA közös végrehajtási szabályai által teremtett valódi hozzáadott értéket a kohéziós politika általános keretén belül”,

| F. | mivel a regionális politikai, a tengerügyi és halászati, a foglalkoztatási, a szociális és integrációs, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztosok Barroso bizottsági elnökhöz intézett levelükben elismerték, hogy „meg kell erősíteni a különféle uniós politikák integrációját annak a fenntartható és integráló gazdasági fejlődésnek a megvalósítása érdekében, amelyet az Uniónak el kell érnie”, és „a 2013 utáni időszakra az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA, valamint az EHA közös, uniós szintű stratégiai keretének létrehozását” javasolják, |
| --- | --- |

F.

mivel a regionális politikai, a tengerügyi és halászati, a foglalkoztatási, a szociális és integrációs, valamint a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztosok Barroso bizottsági elnökhöz intézett levelükben elismerték, hogy „meg kell erősíteni a különféle uniós politikák integrációját annak a fenntartható és integráló gazdasági fejlődésnek a megvalósítása érdekében, amelyet az Uniónak el kell érnie”, és „a 2013 utáni időszakra az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA, valamint az EHA közös, uniós szintű stratégiai keretének létrehozását” javasolják,

| G. | mivel a strukturális politika 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó reformja a vidékfejlesztési alapnak a strukturális alapok általános keretétől való leválasztását eredményezte, |
| --- | --- |

G.

mivel a strukturális politika 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó reformja a vidékfejlesztési alapnak a strukturális alapok általános keretétől való leválasztását eredményezte,

| H. | mivel a források elköltésének ésszerűsítése az uniós, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű politikák nagyobb hatékonyságát és eredményességét teszi szükségessé, és mivel a szoros koordináció és a kiegészítő jelleg a kohéziós politika jövőbeni korszerűsítésének alapvető elemei, |
| --- | --- |

H.

mivel a források elköltésének ésszerűsítése az uniós, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű politikák nagyobb hatékonyságát és eredményességét teszi szükségessé, és mivel a szoros koordináció és a kiegészítő jelleg a kohéziós politika jövőbeni korszerűsítésének alapvető elemei,

| I. | mivel támogató politikai keret hiányában a jelenlegi szinergiák nagymértékben függnek a kedvezményezetteknek a különböző uniós eszközökből származó támogatások összekapcsolásával kapcsolatos szervezési és stratégiai képességétől, |
| --- | --- |

I.

mivel támogató politikai keret hiányában a jelenlegi szinergiák nagymértékben függnek a kedvezményezetteknek a különböző uniós eszközökből származó támogatások összekapcsolásával kapcsolatos szervezési és stratégiai képességétől,

| J. | mivel a helyi fejlődésen alapuló megközelítés jelentősen hozzájárulhat a kohéziós politika hatékonyságához és eredményességéhez, és mivel a kohéziós politika továbbra is kulcsfontosságú eszköz marad a bármely területre jellemző sajátos kihívások kezelésére, ugyanakkor a kohéziós politika tágabb funkcionális területeket tükröző városi dimenziójának előtérbe helyezését a mind a városi,és városkörnyéki, mind pedig a vidéki területek szinergikus fejlődésére vonatkozó kiegyensúlyozott feltételeknek kell kísérniük, |
| --- | --- |

J.

mivel a helyi fejlődésen alapuló megközelítés jelentősen hozzájárulhat a kohéziós politika hatékonyságához és eredményességéhez, és mivel a kohéziós politika továbbra is kulcsfontosságú eszköz marad a bármely területre jellemző sajátos kihívások kezelésére, ugyanakkor a kohéziós politika tágabb funkcionális területeket tükröző városi dimenziójának előtérbe helyezését a mind a városi,és városkörnyéki, mind pedig a vidéki területek szinergikus fejlődésére vonatkozó kiegyensúlyozott feltételeknek kell kísérniük,

| K. | mivel égetően sürgős, sőt kényszerítő feladat az állami költségvetések konszolidációja, és ehhez több olyan innovatív fellépésre van szükség, amely bármely rendelkezésre álló finanszírozás hatását képes növelni, és mivel a politikák és eszközök hatékony összehangolása idő- és forrásmegtakarításokkal,valamint tényleges hatékonysággal és eredményességgel jár, |
| --- | --- |

K.

mivel égetően sürgős, sőt kényszerítő feladat az állami költségvetések konszolidációja, és ehhez több olyan innovatív fellépésre van szükség, amely bármely rendelkezésre álló finanszírozás hatását képes növelni, és mivel a politikák és eszközök hatékony összehangolása idő- és forrásmegtakarításokkal,valamint tényleges hatékonysággal és eredményességgel jár,

| L. | mivel a koordinációt és a szinergiákat biztosítani kell mind horizontális (a különböző politikák közötti összhanggal), mind vertikális (a különböző irányítási szintek közötti együttműködéssel és koordinációval) viszonylatban is, |
| --- | --- |

L.

mivel a koordinációt és a szinergiákat biztosítani kell mind horizontális (a különböző politikák közötti összhanggal), mind vertikális (a különböző irányítási szintek közötti együttműködéssel és koordinációval) viszonylatban is,

| M. | mivel a széttagolt megközelítés a politikák hiányosságához, átfedéséhez vagy akár ütközéséhez, egymásnak ellentmondó állami fellépésekhez, az erőforrások megkettőződéséhez is vezethet, ami mind a közpolitikák regionális hatékonyságát, mind pedig nemzeti hatásukat tekintve következményekkel jár, és mivel úgy tűnik, hogy az integrált megközelítés nem kap kellő hangsúlyt a Bizottság legutóbbi szakpolitikai dokumentumaiban, |
| --- | --- |

M.

mivel a széttagolt megközelítés a politikák hiányosságához, átfedéséhez vagy akár ütközéséhez, egymásnak ellentmondó állami fellépésekhez, az erőforrások megkettőződéséhez is vezethet, ami mind a közpolitikák regionális hatékonyságát, mind pedig nemzeti hatásukat tekintve következményekkel jár, és mivel úgy tűnik, hogy az integrált megközelítés nem kap kellő hangsúlyt a Bizottság legutóbbi szakpolitikai dokumentumaiban,

| N. | mivel az integráltabb, összehangoltabb, hatékonyabb és eredményesebb kohéziós politika nagyobb erőfeszítést tesz szükségessé az uniós szakpolitikáknak az Unió különböző területei és régiói sajátos szükségleteihez és eszközeihez való hozzáigazítása terén, |
| --- | --- |

N.

mivel az integráltabb, összehangoltabb, hatékonyabb és eredményesebb kohéziós politika nagyobb erőfeszítést tesz szükségessé az uniós szakpolitikáknak az Unió különböző területei és régiói sajátos szükségleteihez és eszközeihez való hozzáigazítása terén,

| O. | mivel a stratégiai iránymutatások – a finanszírozás könnyebb elérhetőségére vonatkozó általános iránymutatással összefüggésében – az alapok közötti jobb koordinációt írják elő, |
| --- | --- |

O.

mivel a stratégiai iránymutatások – a finanszírozás könnyebb elérhetőségére vonatkozó általános iránymutatással összefüggésében – az alapok közötti jobb koordinációt írják elő,

| P. | mivel a stratégiai iránymutatások kifejezetten felszólítanak a strukturális, foglalkoztatási és vidékfejlesztési politikák közötti szinergiák ösztönzésére, hangsúlyozva, hogy ebben az összefüggésben a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az Európai Halászati Alap (EHA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által adott területen és adott tevékenységi körben finanszírozandó fellépések közötti szinergiát és következetességet; és mivel arról is rendelkeznek, hogy a különböző alapok által támogatott fellépések közötti elhatárolásra és koordinációs mechanizmusokra vonatkozó legfontosabb irányadó elveket a nemzeti stratégiai referenciakeretben/nemzeti stratégiai tervekben kell meghatározni, |
| --- | --- |

P.

mivel a stratégiai iránymutatások kifejezetten felszólítanak a strukturális, foglalkoztatási és vidékfejlesztési politikák közötti szinergiák ösztönzésére, hangsúlyozva, hogy ebben az összefüggésben a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az Európai Halászati Alap (EHA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által adott területen és adott tevékenységi körben finanszírozandó fellépések közötti szinergiát és következetességet; és mivel arról is rendelkeznek, hogy a különböző alapok által támogatott fellépések közötti elhatárolásra és koordinációs mechanizmusokra vonatkozó legfontosabb irányadó elveket a nemzeti stratégiai referenciakeretben/nemzeti stratégiai tervekben kell meghatározni,

| Q. | mivel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó 2011. február 21-i következtetéseiben a Tanács kéri, hogy a Bizottság vegye fontolóra több alapra épülő programok létrehozását, |
| --- | --- |

Q.

mivel a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló ötödik jelentésre vonatkozó 2011. február 21-i következtetéseiben a Tanács kéri, hogy a Bizottság vegye fontolóra több alapra épülő programok létrehozását,

| R. | mivel az Európai Unió egyes régiói az Európai Fejlesztési Alap (EFA) támogatásában részesülő harmadik országokkal szomszédosak, és mivel külön előtérbe kellene helyezni bizonyos projektek finanszírozási szinergiáit, az e jellegzetességeket mutató európai régiók fejlesztési lehetőségének fokozása érdekében, |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unió egyes régiói az Európai Fejlesztési Alap (EFA) támogatásában részesülő harmadik országokkal szomszédosak, és mivel külön előtérbe kellene helyezni bizonyos projektek finanszírozási szinergiáit, az e jellegzetességeket mutató európai régiók fejlesztési lehetőségének fokozása érdekében,

| S. | mivel a félidős értékelés elismeri, hogy a költségvetési rugalmasság korlátozott és a prioritások felülvizsgálata még a programokon belül is akadályokba ütközik, ugyanakkor rámutat arra is, hogy a programok közötti következetlenségek, valamint a súlyos adminisztratív terhek gátolják a hatékonyságot, |
| --- | --- |

S.

mivel a félidős értékelés elismeri, hogy a költségvetési rugalmasság korlátozott és a prioritások felülvizsgálata még a programokon belül is akadályokba ütközik, ugyanakkor rámutat arra is, hogy a programok közötti következetlenségek, valamint a súlyos adminisztratív terhek gátolják a hatékonyságot,

| T. | mivel a jelenlegi, válság utáni helyzetben a korábbinál fontosabb a tagállamok gazdaságaiban zajló folyamatok és az uniós források igénybevételével elért eredmények megértése, |
| --- | --- |

T.

mivel a jelenlegi, válság utáni helyzetben a korábbinál fontosabb a tagállamok gazdaságaiban zajló folyamatok és az uniós források igénybevételével elért eredmények megértése,

| U. | mivel fontos biztosítani az uniós hozzájárulás láthatóságát és „európai hozzáadott értékét”, |
| --- | --- |

U.

mivel fontos biztosítani az uniós hozzájárulás láthatóságát és „európai hozzáadott értékét”,

A fokozott koordináció és szinergiák ideje és helye

| 1. | kéri, hogy időben – még a következő, a 2013 utáni programozási időszak előtt – szülessen egységes stratégiai keretre irányuló javaslat a Szerződésekben meghatározott és az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az EMVA és az EHA által finanszírozott kohéziós politikai célokat a helyszínen elősegítő valamennyi fellépés közös megközelítésének biztosítása és szinergiájának hasznosítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri, hogy időben – még a következő, a 2013 utáni programozási időszak előtt – szülessen egységes stratégiai keretre irányuló javaslat a Szerződésekben meghatározott és az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az EMVA és az EHA által finanszírozott kohéziós politikai célokat a helyszínen elősegítő valamennyi fellépés közös megközelítésének biztosítása és szinergiájának hasznosítása érdekében;

| 2. | rámutat, hogy a kohéziós politika céljául a fenntartható, intelligens és befogadó, mind területileg, mind társadalmilag egyenletesen megoszló gazdasági növekedést, a régiók közötti fejlődési különbségek csökkentését, a munkahelyteremtést, az életszínvonal javítását, a munkavállalóknak a – többek között a fenntartható gazdasági, társadalmi és területi kohézió területén létrejövő – új munkahelyeket érintő képzését, valamint az európai gazdaság kohéziós és versenyképességi elemét jelentő európai szociális modell megvalósítását kell kitűzni; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a kohéziós politika céljául a fenntartható, intelligens és befogadó, mind területileg, mind társadalmilag egyenletesen megoszló gazdasági növekedést, a régiók közötti fejlődési különbségek csökkentését, a munkahelyteremtést, az életszínvonal javítását, a munkavállalóknak a – többek között a fenntartható gazdasági, társadalmi és területi kohézió területén létrejövő – új munkahelyeket érintő képzését, valamint az európai gazdaság kohéziós és versenyképességi elemét jelentő európai szociális modell megvalósítását kell kitűzni;

| 3. | megerősíti, hogy a kohéziós politikát a fenntartható növekedés Unió-szerte történő megvalósítására, valamint a jólétnek a verseny támogatása révén történő igazságos és egyenlő elosztására kellene használni, valamint arra, hogy törekedjünk az Unió régiói közötti társadalmi-gazdasági különbségek csökkentésére; |
| --- | --- |

3.

megerősíti, hogy a kohéziós politikát a fenntartható növekedés Unió-szerte történő megvalósítására, valamint a jólétnek a verseny támogatása révén történő igazságos és egyenlő elosztására kellene használni, valamint arra, hogy törekedjünk az Unió régiói közötti társadalmi-gazdasági különbségek csökkentésére;

| 4. | a kohéziós politikát a hosszú távú befektetési stratégiát és a társadalmi integrációt támogató uniós gazdaságpolitika egyik pillérének tekinti; úgy véli, hogy a kohéziós politika a legkevésbé fejlett régiók és hátrányos helyzetű csoportok támogatásának biztosítéka, ami kiegyensúlyozott és harmonikus fejlődést biztosít az Európai Unió számára; megjegyzi, hogy az európai hozzáadott érték abban rejlik, hogy az EU gazdasági sikerei mindenki javára válnak; ennek értelmében támogatja tehát a kohéziós politika független fenntartását, jelentős finanszírozással; |
| --- | --- |

4.

a kohéziós politikát a hosszú távú befektetési stratégiát és a társadalmi integrációt támogató uniós gazdaságpolitika egyik pillérének tekinti; úgy véli, hogy a kohéziós politika a legkevésbé fejlett régiók és hátrányos helyzetű csoportok támogatásának biztosítéka, ami kiegyensúlyozott és harmonikus fejlődést biztosít az Európai Unió számára; megjegyzi, hogy az európai hozzáadott érték abban rejlik, hogy az EU gazdasági sikerei mindenki javára válnak; ennek értelmében támogatja tehát a kohéziós politika független fenntartását, jelentős finanszírozással;

| 5. | üdvözli a költségvetés felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményben ban foglalt javaslatot arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az Európa 2020 stratégia teljesítése érdekében fogadjon el egy, az uniós politikák erőteljesebb integrációját biztosító közös stratégiai keretet; ezel összefüggésben kéri az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseihez kapcsolódó finanszírozási módok közötti szinergiák előmozdítását; hangsúlyozza azonban, hogy a fent említett öt alap által a közös stratégiai keretben finanszírozott fellépések közötti erőteljesebb szinergiák döntő fontosságúak nemcsak az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása, hanem elsősorban a Szerződés által lefektetett kohéziós politikai célok teljesítése szempontjából is; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a költségvetés felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményben ban foglalt javaslatot arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az Európa 2020 stratégia teljesítése érdekében fogadjon el egy, az uniós politikák erőteljesebb integrációját biztosító közös stratégiai keretet; ezel összefüggésben kéri az EU 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseihez kapcsolódó finanszírozási módok közötti szinergiák előmozdítását; hangsúlyozza azonban, hogy a fent említett öt alap által a közös stratégiai keretben finanszírozott fellépések közötti erőteljesebb szinergiák döntő fontosságúak nemcsak az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása, hanem elsősorban a Szerződés által lefektetett kohéziós politikai célok teljesítése szempontjából is;

| 6. | üdvözli az ötödik kohéziós jelentést, amely ugyan főként annak kiemelésére összpontosít, hogy a régiók és a kohéziós politika miként járulhat hozzá az Európa 2020 stratégia céljainak teljesítéséhez, mégis tartalmaz számos olyan következtetést, amely a strukturális alapok – köztük a Kohéziós Alap – közötti erősebb szinergiák kulcsszerepét bizonyítja; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az ötödik kohéziós jelentést, amely ugyan főként annak kiemelésére összpontosít, hogy a régiók és a kohéziós politika miként járulhat hozzá az Európa 2020 stratégia céljainak teljesítéséhez, mégis tartalmaz számos olyan következtetést, amely a strukturális alapok – köztük a Kohéziós Alap – közötti erősebb szinergiák kulcsszerepét bizonyítja;

| 7. | úgy véli, hogy a finanszírozási eszközök és csatornák széttagoltságának csökkentésével ésszerűsíteni kell a kohéziós politika területén jelentkező kiadásokat, és elő kell mozdítani a különböző finanszírozási eszközök egymást kiegészítő jellegének fokozását; üdvözli a Bizottságnak az alapok nagyobb fokú koordinációjának megvalósítása érdekében az uniós és nemzeti erőforrások jobb rangsorolására és azoknak néhány prioritásra történő tematikus összpontosítására irányuló javaslatát, amely lehetőséget biztosít e politika stratégiai jellegének erősítésére is; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok még nem rendelkeznek kellő rugalmassággal ahhoz, hogy a prioritásokat saját, egyedi fejlődési igényeikhez igazíthassák; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a finanszírozási eszközök és csatornák széttagoltságának csökkentésével ésszerűsíteni kell a kohéziós politika területén jelentkező kiadásokat, és elő kell mozdítani a különböző finanszírozási eszközök egymást kiegészítő jellegének fokozását; üdvözli a Bizottságnak az alapok nagyobb fokú koordinációjának megvalósítása érdekében az uniós és nemzeti erőforrások jobb rangsorolására és azoknak néhány prioritásra történő tematikus összpontosítására irányuló javaslatát, amely lehetőséget biztosít e politika stratégiai jellegének erősítésére is; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok még nem rendelkeznek kellő rugalmassággal ahhoz, hogy a prioritásokat saját, egyedi fejlődési igényeikhez igazíthassák;

| 8. | üdvözli a Bizottság által megfogalmazott, a fejlesztési és beruházási partnerségekre vonatkozó szerződésekre irányuló javaslatot, amelynek célja a célkitűzéseket és programokat szolgáló közösségi alapok és a nemzeti finanszírozás összehangolásának javítása; hangsúlyozza, hogy e szerződések elkészítésébe és teljesítésébe be kell vonni a helyi és a regionális hatóságokat; felhív e szerződéseknek a területi hatású ágazati politikákra (például közlekedés, illetve K+F-infrastruktúra) irányuló nemzeti reformokkal való összehangolására; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság által megfogalmazott, a fejlesztési és beruházási partnerségekre vonatkozó szerződésekre irányuló javaslatot, amelynek célja a célkitűzéseket és programokat szolgáló közösségi alapok és a nemzeti finanszírozás összehangolásának javítása; hangsúlyozza, hogy e szerződések elkészítésébe és teljesítésébe be kell vonni a helyi és a regionális hatóságokat; felhív e szerződéseknek a területi hatású ágazati politikákra (például közlekedés, illetve K+F-infrastruktúra) irányuló nemzeti reformokkal való összehangolására;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében a gazdasági fejlődésre irányuló számos kezdeményezés egyszerűen nem teremti meg a kívánatos lehetőségeket, és sikere az általa kezelt emberi és fizikai tényezőktől függ (az infrastruktúra javítása például nem jár automatikusan a növekedés bővülésével, ha nem kapcsolódik össze oktatási, vállalkozási és innovációs beruházásokkal); ezért úgy véli, hogy az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap közötti fokozott szinergiák maximalizálják az alapoknak a fejlődésre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika keretében a gazdasági fejlődésre irányuló számos kezdeményezés egyszerűen nem teremti meg a kívánatos lehetőségeket, és sikere az általa kezelt emberi és fizikai tényezőktől függ (az infrastruktúra javítása például nem jár automatikusan a növekedés bővülésével, ha nem kapcsolódik össze oktatási, vállalkozási és innovációs beruházásokkal); ezért úgy véli, hogy az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap közötti fokozott szinergiák maximalizálják az alapoknak a fejlődésre gyakorolt hatását;

| 10. | felhívja a figyelmet arra a szerepre, amit az Európai Regionális Fejlesztési Alap játszik az Európai Szociális Alap hatékony felhasználásában, tekintettel arra, hogy az ERFA felel az olyan feltételek megteremtéséért, mint a megfelelő infrastruktúra és hozzáférés, amelyek nélkül a foglalkoztatási beruházások nem lehetnek hatékonyak; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet arra a szerepre, amit az Európai Regionális Fejlesztési Alap játszik az Európai Szociális Alap hatékony felhasználásában, tekintettel arra, hogy az ERFA felel az olyan feltételek megteremtéséért, mint a megfelelő infrastruktúra és hozzáférés, amelyek nélkül a foglalkoztatási beruházások nem lehetnek hatékonyak;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság miatt még mindig egyre nagyobb szükség van az Európai Szociális Alap hatáskörébe tartozó ágazatokra irányuló olyan sürgős intézkedések meghozatalára, amelyek elsősorban a foglalkoztatást, az életpálya-módosítást, a társadalmi integrációt és a szegénység visszaszorítását célozzák; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági válság miatt még mindig egyre nagyobb szükség van az Európai Szociális Alap hatáskörébe tartozó ágazatokra irányuló olyan sürgős intézkedések meghozatalára, amelyek elsősorban a foglalkoztatást, az életpálya-módosítást, a társadalmi integrációt és a szegénység visszaszorítását célozzák;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az ESZA-t mint a továbbképzéseket, a képesítések megszerzését, valamint az életpálya-módosítást támogató eszközt olyan – valójában nem teljes mértékben kiaknázott – alapvető erőforrásnak kellene tekinteni, amely Európa számára előmozdítja az átfogó és hatékony növekedést és a tudásalapú versenyképességet; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az ESZA-t mint a továbbképzéseket, a képesítések megszerzését, valamint az életpálya-módosítást támogató eszközt olyan – valójában nem teljes mértékben kiaknázott – alapvető erőforrásnak kellene tekinteni, amely Európa számára előmozdítja az átfogó és hatékony növekedést és a tudásalapú versenyképességet;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a politika koncentrált és összehangolt kialakítása biztosítaná azon beruházások előtérbe helyezését, amelyek a régiók versenyképességére és gazdasági fejlődésére a legnagyobb hatást gyakorolják; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a politika koncentrált és összehangolt kialakítása biztosítaná azon beruházások előtérbe helyezését, amelyek a régiók versenyképességére és gazdasági fejlődésére a legnagyobb hatást gyakorolják;

| 14. | úgy véli, hogy az EMVA hatálya alá tartozó vidékfejlesztési fellépéseket, valamint az EHA hatálya alá tartozó, a halászati területekre irányuló fenntartható fejlesztési cselekvéseket a többi strukturális alappal – ERFA, Kohéziós Alap, ESZA – együtt egységes keretbe kell integrálni; felhívja ezért a Bizottságot, hogy mérje fel, milyen mértékben garantálható a vidéki és a halászati közösségek fejlődésének átfogó, a területi kohéziós célnak megfelelő megközelítése az említett két alap hatálya alá tartozó helyi fejlesztési fellépéseknek a „kohéziós ernyő” alá történő áthelyezésével, illetve legalább az alapok közötti világosabb szinergiák létrehozásával, úgy véli, hogy egy efféle megközelítés figyelembe venné a kulcsfontosságú politikák összefüggését a területi hatásokkal, és lehetővé tenné, hogy a regionális és helyi szintű fejlesztési folyamatok aktív résztvevői hatékony, területi alapú, a vidéki és a halászati területek vagy kis szigetek helyi szükségleteinek megfelelő politikát folytassanak; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EMVA hatálya alá tartozó vidékfejlesztési fellépéseket, valamint az EHA hatálya alá tartozó, a halászati területekre irányuló fenntartható fejlesztési cselekvéseket a többi strukturális alappal – ERFA, Kohéziós Alap, ESZA – együtt egységes keretbe kell integrálni; felhívja ezért a Bizottságot, hogy mérje fel, milyen mértékben garantálható a vidéki és a halászati közösségek fejlődésének átfogó, a területi kohéziós célnak megfelelő megközelítése az említett két alap hatálya alá tartozó helyi fejlesztési fellépéseknek a „kohéziós ernyő” alá történő áthelyezésével, illetve legalább az alapok közötti világosabb szinergiák létrehozásával, úgy véli, hogy egy efféle megközelítés figyelembe venné a kulcsfontosságú politikák összefüggését a területi hatásokkal, és lehetővé tenné, hogy a regionális és helyi szintű fejlesztési folyamatok aktív résztvevői hatékony, területi alapú, a vidéki és a halászati területek vagy kis szigetek helyi szükségleteinek megfelelő politikát folytassanak;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a koordinációt nem csupán maguk a kohéziós politika eszközei (az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap), hanem az ezen eszközök által finanszírozott fellépések, valamint a TEN-ek, a hetedik keretprogram és a VIK keretében folyó tevékenységek között is tovább kell fejleszteni; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a koordinációt nem csupán maguk a kohéziós politika eszközei (az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap), hanem az ezen eszközök által finanszírozott fellépések, valamint a TEN-ek, a hetedik keretprogram és a VIK keretében folyó tevékenységek között is tovább kell fejleszteni;

| 16. | úgy véli, hogy számottevőek lehetnek a szinergiák az ERFA és az előcsatlakozási, valamint szomszédsági eszközök közötti területi együttműködési célkitűzés tekintetében, a határokon átnyúló projektek keretében; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy mely esetekben lehet törekedni az uniós politikák külső dimenziójának egyéb eszközeivel (például az EFA-val) való összehangolásra; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy számottevőek lehetnek a szinergiák az ERFA és az előcsatlakozási, valamint szomszédsági eszközök közötti területi együttműködési célkitűzés tekintetében, a határokon átnyúló projektek keretében; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy mely esetekben lehet törekedni az uniós politikák külső dimenziójának egyéb eszközeivel (például az EFA-val) való összehangolásra;

| 17. | meggyőződése, hogy az uniós politikák ilyen jellegű kölcsönös megerősítése és összehangolása kétségkívül a legjobb eredményeket tudja kihozni az EU költségvetéséből; kéri új pénzügyi tervezési kezdeményezések – például az Európai Beruházási Bank által finanszírozott eszközök – kialakítását, valamint ezen eszközök jobb kihasználását; |
| --- | --- |

17.

meggyőződése, hogy az uniós politikák ilyen jellegű kölcsönös megerősítése és összehangolása kétségkívül a legjobb eredményeket tudja kihozni az EU költségvetéséből; kéri új pénzügyi tervezési kezdeményezések – például az Európai Beruházási Bank által finanszírozott eszközök – kialakítását, valamint ezen eszközök jobb kihasználását;

| 18. | hangsúlyozza azonban, hogy számos tagállam nehezen tudja összehangolni a különböző alapokat, és láthatóan aggodalmuknak adtak hangot a szinergia hiánya, sőt egyes esetekben az alapok közötti átfedés miatt; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az alapok összetett kezelési szabályai jelentette nehézségek legyőzéséhez és végrehajtásuk kielégítő koordinálásához túl magas szintű intézményi kapacitás szükséges; hangsúlyozza a társfinanszírozás jelentőségét, továbbá hogy a strukturális alapok közötti szinergiák fejlesztésének lehetővé tétele érdekében egyszerűsíteni kell az arra vonatkozó szabályozást; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza azonban, hogy számos tagállam nehezen tudja összehangolni a különböző alapokat, és láthatóan aggodalmuknak adtak hangot a szinergia hiánya, sőt egyes esetekben az alapok közötti átfedés miatt; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az alapok összetett kezelési szabályai jelentette nehézségek legyőzéséhez és végrehajtásuk kielégítő koordinálásához túl magas szintű intézményi kapacitás szükséges; hangsúlyozza a társfinanszírozás jelentőségét, továbbá hogy a strukturális alapok közötti szinergiák fejlesztésének lehetővé tétele érdekében egyszerűsíteni kell az arra vonatkozó szabályozást;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a sikeres kohéziós politikához nélkülözhetetlen egyszerűsítést nemzeti és regionális szinten egyaránt végre kell hajtani, javítva ezáltal az eredményeket; felkéri a Bizottságot, hogy az alapok felhasználásának fokozott rugalmasságát, arányosságát és láthatóságát alapul véve tegyen javaslatot a jövőbeli politika egyszerűbb felépítésére a támogatások teljes mértékű és gyors abszorpciójának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a sikeres kohéziós politikához nélkülözhetetlen egyszerűsítést nemzeti és regionális szinten egyaránt végre kell hajtani, javítva ezáltal az eredményeket; felkéri a Bizottságot, hogy az alapok felhasználásának fokozott rugalmasságát, arányosságát és láthatóságát alapul véve tegyen javaslatot a jövőbeli politika egyszerűbb felépítésére a támogatások teljes mértékű és gyors abszorpciójának megkönnyítése érdekében;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az eredmények helyett az abszorpciós kapacitásra helyezett túlzott hangsúly volt az egyik fő oka annak, hogy az ERFA és a többi strukturális alap nehézségekkel küzdött a források olyan projektek felé irányításában, amelyek a gazdasági fejlődés és munkahelyteremtés terén nagyobb lehetőségeket kínáltak; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az eredmények helyett az abszorpciós kapacitásra helyezett túlzott hangsúly volt az egyik fő oka annak, hogy az ERFA és a többi strukturális alap nehézségekkel küzdött a források olyan projektek felé irányításában, amelyek a gazdasági fejlődés és munkahelyteremtés terén nagyobb lehetőségeket kínáltak;

| 21. | síkra száll az eredményorientáltabb kohéziós politika mellett, amely kevésbé a kiadások és eljárások szabályosságára összpontosít, ugyanakkor tényleges egyensúlyt hoz létre az intervenciók minősége és a pénzügyi, illetve igazgatási ellenőrzés között; javasolja olyan megfelelő értékelő mechanizmusok bevezetését a programirányításért felelős szervek intézményi és igazgatási kapacitásainak fejlesztése érdekében, amelyek hozzájárulnak a kiadások minőségének javításához és a hibák mennyiségének csökkentéséhez; |
| --- | --- |

21.

síkra száll az eredményorientáltabb kohéziós politika mellett, amely kevésbé a kiadások és eljárások szabályosságára összpontosít, ugyanakkor tényleges egyensúlyt hoz létre az intervenciók minősége és a pénzügyi, illetve igazgatási ellenőrzés között; javasolja olyan megfelelő értékelő mechanizmusok bevezetését a programirányításért felelős szervek intézményi és igazgatási kapacitásainak fejlesztése érdekében, amelyek hozzájárulnak a kiadások minőségének javításához és a hibák mennyiségének csökkentéséhez;

| 22. | a jövőbeli kohéziós politika egyszerűbb, rugalmasabb felépítése mellett száll síkra, amely képes biztosítani az alapok lehető legnagyobb mértékű, hatékony felhasználását; |
| --- | --- |

22.

a jövőbeli kohéziós politika egyszerűbb, rugalmasabb felépítése mellett száll síkra, amely képes biztosítani az alapok lehető legnagyobb mértékű, hatékony felhasználását;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az európai hozzáadott értéket a kohéziós politika finanszírozási eszközeinek fokozott szinergiája, valamint az ezek és egyéb finanszírozási eszközök jobb koordinációja által lehet és kell elérni; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az európai hozzáadott értéket a kohéziós politika finanszírozási eszközeinek fokozott szinergiája, valamint az ezek és egyéb finanszírozási eszközök jobb koordinációja által lehet és kell elérni;

Egy cél: kohézió; egy intézkedéscsomag az elérésére

| 24. | úgy véli, hogy az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA és az EHA által finanszírozott projektek kezelésére, támogathatóságára, ellenőrzésére és a velük kapcsolatos jelentéstételre vonatkozó közös szabályok (különösen a vidéki és a halászati területek gazdasági diverzifikálására vonatkozó intézkedéseket illetően) nemcsak a kohéziós politikai programok hatékonyabb végrehajtásának erősítésében és megkönnyítésében játszanának kulcsszerepet, hanem az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítéseknek is alapvető jelentőségű segítséget nyújtanának; úgy véli továbbá, hogy ez a kedvezményezettek számára megkönnyítené az alapok felhasználását, a nemzeti hatóságok számára pedig az alapok kezelését azáltal, hogy a politikák, eszközök és kedvezményezettek sajátosságait visszatükröző, kötelezően elvégzendő differenciálás biztosításával csökkentené a hibakockázatot, lehetővé tenné a kisebb érdekeltek részvételét a kohéziós politikai programokban, csakúgy, mint a rendelkezésre álló finanszírozás könnyebb felvételét, feltéve, hogy ez az egyszerűsítés a technikai segítségnyújtásra szánt elegendő pénzügyi kerettel párosul; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA és az EHA által finanszírozott projektek kezelésére, támogathatóságára, ellenőrzésére és a velük kapcsolatos jelentéstételre vonatkozó közös szabályok (különösen a vidéki és a halászati területek gazdasági diverzifikálására vonatkozó intézkedéseket illetően) nemcsak a kohéziós politikai programok hatékonyabb végrehajtásának erősítésében és megkönnyítésében játszanának kulcsszerepet, hanem az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítéseknek is alapvető jelentőségű segítséget nyújtanának; úgy véli továbbá, hogy ez a kedvezményezettek számára megkönnyítené az alapok felhasználását, a nemzeti hatóságok számára pedig az alapok kezelését azáltal, hogy a politikák, eszközök és kedvezményezettek sajátosságait visszatükröző, kötelezően elvégzendő differenciálás biztosításával csökkentené a hibakockázatot, lehetővé tenné a kisebb érdekeltek részvételét a kohéziós politikai programokban, csakúgy, mint a rendelkezésre álló finanszírozás könnyebb felvételét, feltéve, hogy ez az egyszerűsítés a technikai segítségnyújtásra szánt elegendő pénzügyi kerettel párosul;

| 25. | kitart amellett, hogy az Európai Szociális Alapnak a kohéziós alapokra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló rendelet keretében kell maradnia; ezért hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni a kezelésre, a támogathatóságra, az ellenőrzésre és a jelentéstételre vonatkozó egységes, általános szabályozás, valamint az azzal kombinált rövidebb, az egyes alapok egyedi politikai céljait tükröző szabályozások modelljét; kiemeli továbbá, hogy a koordinációnak a politikai tervezési folyamat valamennyi szintjén végbe kell mennie, a stratégiai tervezéstől kezdve a teljesítésen és a kifizetéseken keresztül egészen a lezárásig, az ellenőrzésig, a kontrollig és az értékelésig; |
| --- | --- |

25.

kitart amellett, hogy az Európai Szociális Alapnak a kohéziós alapokra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló rendelet keretében kell maradnia; ezért hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani és meg kell erősíteni a kezelésre, a támogathatóságra, az ellenőrzésre és a jelentéstételre vonatkozó egységes, általános szabályozás, valamint az azzal kombinált rövidebb, az egyes alapok egyedi politikai céljait tükröző szabályozások modelljét; kiemeli továbbá, hogy a koordinációnak a politikai tervezési folyamat valamennyi szintjén végbe kell mennie, a stratégiai tervezéstől kezdve a teljesítésen és a kifizetéseken keresztül egészen a lezárásig, az ellenőrzésig, a kontrollig és az értékelésig;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a szinergiák helyben történő fokozásának leghatékonyabb módjait; erre vonatkozóan megfontolásra javasolja annak lehetőségét, hogy a tagállamok régiónként egyetlen operatív programot, illetve makroregionális stratégiák keretében multiregionális operatív programot válasszanak, amely egyetlen irányító hatóság közreműködésével különböző alapokat (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA, EHA) fog át, kiemelt figyelmet fordítva a régiók decentralizált megközelítéshez való hozzájárulására, továbbá nagyobb önállóságot és rugalmasságot biztosítva a régióknak, hogy a regionális és a helyi közigazgatási szintek érdemben részt vehessenek saját stratégiáikban; javasolja a tagállamok irányító hatóságainak, hogy a jövőben olyan operatív programokat dolgozzanak ki, amelyek a lehető legjobban illeszkednek a helyi és regionális célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a szinergiák helyben történő fokozásának leghatékonyabb módjait; erre vonatkozóan megfontolásra javasolja annak lehetőségét, hogy a tagállamok régiónként egyetlen operatív programot, illetve makroregionális stratégiák keretében multiregionális operatív programot válasszanak, amely egyetlen irányító hatóság közreműködésével különböző alapokat (ERFA, ESZA, Kohéziós Alap, EMVA, EHA) fog át, kiemelt figyelmet fordítva a régiók decentralizált megközelítéshez való hozzájárulására, továbbá nagyobb önállóságot és rugalmasságot biztosítva a régióknak, hogy a regionális és a helyi közigazgatási szintek érdemben részt vehessenek saját stratégiáikban; javasolja a tagállamok irányító hatóságainak, hogy a jövőben olyan operatív programokat dolgozzanak ki, amelyek a lehető legjobban illeszkednek a helyi és regionális célkitűzésekhez;

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; megítélése szerint ez hozzájárulna az integráltabban és rugalmasabban végzett munkához, és fokozná a különféle alapok (az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA, az EHA és a hetedik kutatási keretprogram) hatékonyságát; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra több alapból finanszírozott programok olyan tagállamok és régiók számára történő elérhetővé tételét, amelyek ilyen programokat kívánnak alkalmazni; megítélése szerint ez hozzájárulna az integráltabban és rugalmasabban végzett munkához, és fokozná a különféle alapok (az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap, az EMVA, az EHA és a hetedik kutatási keretprogram) hatékonyságát;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy a keresztfinanszírozás alkalmazására és hatására vonatkozó megbízható és átfogó adatok fényében tegyen javaslatot szabályainak felülvizsgálatára és az alkalmazása előtti akadályok csökkentésére annak érdekében, hogy alkalmazása a jelenlegi helyzethez képest egyszerűbben és nagyobb jogbiztonsággal menjen végbe; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy a keresztfinanszírozás alkalmazására és hatására vonatkozó megbízható és átfogó adatok fényében tegyen javaslatot szabályainak felülvizsgálatára és az alkalmazása előtti akadályok csökkentésére annak érdekében, hogy alkalmazása a jelenlegi helyzethez képest egyszerűbben és nagyobb jogbiztonsággal menjen végbe;

| 29. | kéri a területi hatály egyértelmű meghatározását, valamint az ERFA és az EMVA között a támogathatósági szabályok összehangolását a vidéki és a külvárosi területeken, a két alap közötti felesleges átfedések elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy kiterjedt együttműködésre van szüksége az e két alap által egy adott területen finanszírozott projektek kiválasztása és nyomon követése terén; |
| --- | --- |

29.

kéri a területi hatály egyértelmű meghatározását, valamint az ERFA és az EMVA között a támogathatósági szabályok összehangolását a vidéki és a külvárosi területeken, a két alap közötti felesleges átfedések elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy kiterjedt együttműködésre van szüksége az e két alap által egy adott területen finanszírozott projektek kiválasztása és nyomon követése terén;

| 30. | hangsúlyozza az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozások hozzáadott értékét a rugalmasságot illetően, a társadalmi integrációra és az integrált városfejlesztési stratégiákra irányuló projektek esetében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyablakos ügyintézési rendszert az érintettek számára történő gyakorlati útmutatás, tájékoztatás és tanácsadás céljából annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvánosság mindig naprakész információval rendelkezhessen mind a keresztfinanszírozást, mind pedig általánosságban az alapok közötti szinergiákat illetően; szorgalmazza, hogy hívják fel a nyilvánosság figyelmét erre az egyszerűsítésre, melynek célja, hogy a lehető legalacsonyabbra csökkentsék az információigénylések mennyiségét; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az ERFA és az ESZA közötti keresztfinanszírozások hozzáadott értékét a rugalmasságot illetően, a társadalmi integrációra és az integrált városfejlesztési stratégiákra irányuló projektek esetében; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyablakos ügyintézési rendszert az érintettek számára történő gyakorlati útmutatás, tájékoztatás és tanácsadás céljából annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvánosság mindig naprakész információval rendelkezhessen mind a keresztfinanszírozást, mind pedig általánosságban az alapok közötti szinergiákat illetően; szorgalmazza, hogy hívják fel a nyilvánosság figyelmét erre az egyszerűsítésre, melynek célja, hogy a lehető legalacsonyabbra csökkentsék az információigénylések mennyiségét;

| 31. | úgy véli, hogy a humán erőforrások fejlesztése és az információ terjesztésének javítása az alapok sikeres felhasználásának és a különböző projektek megfelelő megvalósításának előfeltétele; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a humán erőforrások fejlesztése és az információ terjesztésének javítása az alapok sikeres felhasználásának és a különböző projektek megfelelő megvalósításának előfeltétele;

| 32. | ugyanakkor hangsúlyozza az igazgatási kapacitás regionális és helyi szintű, valamint az érdekeltek körében való növelésének jelentőségét a tagállamokban, a strukturális alapok és más alapok közötti hatékony szinergiák előtti akadályok legyőzése, valamint a politikák hatékony kialakítása és végrehajtása érdekében; kiemeli e tekintetben a Bizottság alapvető szerepét; |
| --- | --- |

32.

ugyanakkor hangsúlyozza az igazgatási kapacitás regionális és helyi szintű, valamint az érdekeltek körében való növelésének jelentőségét a tagállamokban, a strukturális alapok és más alapok közötti hatékony szinergiák előtti akadályok legyőzése, valamint a politikák hatékony kialakítása és végrehajtása érdekében; kiemeli e tekintetben a Bizottság alapvető szerepét;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy a végrehajtással kapcsolatos problémák terén a kapacitások és szabályok ismeretének fokozása érdekében a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szervek számára biztosított technikai segítségnyújtást és képzést egyaránt fokozza; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy a végrehajtással kapcsolatos problémák terén a kapacitások és szabályok ismeretének fokozása érdekében a nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szervek számára biztosított technikai segítségnyújtást és képzést egyaránt fokozza;

| 34. | felhívja a tagállamokat, hogy az adminisztratív terhek mérséklése és az abszorpciós kapacitás fokozása érdekében biztosítsanak elsőbbséget az intézményi kapacitásba való befektetéseknek és a nemzeti rendelkezések egyszerűsítésének; |
| --- | --- |

34.

felhívja a tagállamokat, hogy az adminisztratív terhek mérséklése és az abszorpciós kapacitás fokozása érdekében biztosítsanak elsőbbséget az intézményi kapacitásba való befektetéseknek és a nemzeti rendelkezések egyszerűsítésének;

| 35. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvének tiszteletben tartása jelentősen hozzájárul a különböző döntéshozók közötti koordináció javításához, valamint az egyes finanszírozási eszközök közötti szinergiák megerősödéséhez; |
| --- | --- |

35.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvének tiszteletben tartása jelentősen hozzájárul a különböző döntéshozók közötti koordináció javításához, valamint az egyes finanszírozási eszközök közötti szinergiák megerősödéséhez;

| 36. | úgy véli, hogy a szociális partnereknek a folyamatos szociális és területi párbeszéd révén történő aktív részvétele alapvető fontosságú az alapok hatékonyabb felhasználása szempontjából; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a szociális partnereknek a folyamatos szociális és területi párbeszéd révén történő aktív részvétele alapvető fontosságú az alapok hatékonyabb felhasználása szempontjából;

| 37. | elismeri, hogy a gazdasági válság eltérő hatást gyakorolt az EU különböző területeire és az állampolgárokra, úgy véli, hogy a források felhasználására vonatkozó új stratégia a kormányzás regionális és helyi szintjeinek bevonása révén lehet hatékonyabb, amelyek a stratégiai célkitűzéseket képesek – az összes érdekelt féllel, a nemek egyenjogúságát elősegítő szervezetekkel, a szociális partnerekkel és nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor pénzügyi és banki intézményekkel is folytatott strukturált párbeszéd révén – a területi sajátosságokhoz igazítani; hangsúlyozza, hogy a politikai célkitűzések megfogalmazása során elegendő teret kell biztosítani a regionális és helyi követelmények számára; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy a gazdasági válság eltérő hatást gyakorolt az EU különböző területeire és az állampolgárokra, úgy véli, hogy a források felhasználására vonatkozó új stratégia a kormányzás regionális és helyi szintjeinek bevonása révén lehet hatékonyabb, amelyek a stratégiai célkitűzéseket képesek – az összes érdekelt féllel, a nemek egyenjogúságát elősegítő szervezetekkel, a szociális partnerekkel és nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor pénzügyi és banki intézményekkel is folytatott strukturált párbeszéd révén – a területi sajátosságokhoz igazítani; hangsúlyozza, hogy a politikai célkitűzések megfogalmazása során elegendő teret kell biztosítani a regionális és helyi követelmények számára;

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a többszintű kormányzás európai útmutatóját, és bátorítsa a tagállamokat ennek a sajátos helyi és regionális célkitűzésekkel összhangban való alkalmazására, valamint hogy terjessze ki a kohéziós politika irányítási mechanizmusait (programozás, partnerség létesítése és megvalósítása a nemzeti, regionális és helyi szintek között) a tervezett közös stratégiai keret által felölelt alapokra, az állami kiadások hatékonyságának és eredményességének növelése és céljából; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki a többszintű kormányzás európai útmutatóját, és bátorítsa a tagállamokat ennek a sajátos helyi és regionális célkitűzésekkel összhangban való alkalmazására, valamint hogy terjessze ki a kohéziós politika irányítási mechanizmusait (programozás, partnerség létesítése és megvalósítása a nemzeti, regionális és helyi szintek között) a tervezett közös stratégiai keret által felölelt alapokra, az állami kiadások hatékonyságának és eredményességének növelése és céljából;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy az új közös stratégiai keret kidolgozásakor és rendeletekre irányuló javaslatok előterjesztésekor illesszen be olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a helyi és regionális partnerségek (települések, városok, funkcionális régiók, helyi hatóságok csoportjai) számára, hogy a különböző uniós finanszírozási áramokat saját területükön egyetlen ésszerű, integrált keretbe építsék; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy az új közös stratégiai keret kidolgozásakor és rendeletekre irányuló javaslatok előterjesztésekor illesszen be olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a helyi és regionális partnerségek (települések, városok, funkcionális régiók, helyi hatóságok csoportjai) számára, hogy a különböző uniós finanszírozási áramokat saját területükön egyetlen ésszerű, integrált keretbe építsék;

*

* *

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(2)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

(3)  HL C 15. E, 2010.1.21., 10. o.

(4)  HL C 87. E, 2010.4.1., 113. o.

(5)  HL C 117. E, 2010.5.6., 46. o.

(6)  HL C 117. E, 2010.5.6., 65. o.

(7)  HL C 161. E, 2011.5.31., 104. o.

(8)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(9)  HL C 161. E, 2011.5.31., 84. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0356.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0468.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/35

---

2011. június 23., csütörtökA 2012. évi költségvetési tervezetről folytatandó háromoldalú megbeszélés

P7_TA(2011)0296

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a 2012. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról (2011/2019(BUD))

2012/C 390 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2012. évi költségvetés tervezetére, melyet a Bizottság 2011. április 20-án fogadott el (SEC(2011)0498), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi költségvetés tervezetére, melyet a Bizottság 2011. április 20-án fogadott el (SEC(2011)0498),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel a 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012-es pénzügyi évre szóló költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2012. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2011. február 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2011. február 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0230/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0230/2011),

| A. | mivel a 2012. évi költségvetési eljárás a második olyan eljárás, amelyet a Lisszaboni Szerződés alapján folytatnak le, és a tavalyi év tapasztalataiból fontos tanulságok vonhatók le, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012. évi költségvetési eljárás a második olyan eljárás, amelyet a Lisszaboni Szerződés alapján folytatnak le, és a tavalyi év tapasztalataiból fontos tanulságok vonhatók le,

| B. | mivel a júliusban sorra kerülő háromoldalú egyeztetés célja, hogy lehetővé tegye a költségvetési hatóság két ága képviselői számára, hogy megvitassák a 2012. évi költségvetés tekintetében meghatározott prioritásaikat, valamint hogy lehetőség szerint olyan közös álláspontot alakíthassanak ki, amelyet figyelembe lehet venni az általuk tartandó olvasatok során, |
| --- | --- |

B.

mivel a júliusban sorra kerülő háromoldalú egyeztetés célja, hogy lehetővé tegye a költségvetési hatóság két ága képviselői számára, hogy megvitassák a 2012. évi költségvetés tekintetében meghatározott prioritásaikat, valamint hogy lehetőség szerint olyan közös álláspontot alakíthassanak ki, amelyet figyelembe lehet venni az általuk tartandó olvasatok során,

| C. | mivel a lengyel és a magyar elnökség nyilvánosan kötelezettséget vállalt arra, hogy nyitott, építő és politikai párbeszédet kezdenek az EP-vel a költségvetési ügyekről, |
| --- | --- |

C.

mivel a lengyel és a magyar elnökség nyilvánosan kötelezettséget vállalt arra, hogy nyitott, építő és politikai párbeszédet kezdenek az EP-vel a költségvetési ügyekről,

| D. | mivel ezért végig az eljárás során a Tanács egészének megbízható politikai partnerként kell cselekednie, elkerülve a költségvetési tételek önkényes és pusztán aritmetikai jellegű csökkentését, |
| --- | --- |

D.

mivel ezért végig az eljárás során a Tanács egészének megbízható politikai partnerként kell cselekednie, elkerülve a költségvetési tételek önkényes és pusztán aritmetikai jellegű csökkentését,

2012. évi költségvetés-tervezet – általános értékelés

| 1. | emlékeztet arra, hogy 2011. március 24-i állásfoglalásában az EP az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című dokumentumot állította a 2012-es uniós költségvetési stratégia középpontjába annak érdekében, hogy segítsen Európának kilábalni és megerősödve kikerülni a gazdasági és társadalmi válságból; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy 2011. március 24-i állásfoglalásában az EP az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című dokumentumot állította a 2012-es uniós költségvetési stratégia középpontjába annak érdekében, hogy segítsen Európának kilábalni és megerősödve kikerülni a gazdasági és társadalmi válságból;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a 27 tagállam és az uniós intézmények közösen jóváhagyott célja a munkahelyeket és minőségi foglalkoztatást teremtő intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaság előmozdítása az Európa 2020 stratégiában meghatározott hét kiemelt kezdeményezés megvalósítása révén; emlékeztet rá, hogy e stratégia megvalósítása igen nagy értékű – az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló bizottsági közlemény (COM(2010)0700) becslése szerint nem kevesebb mint 1 800 milliárd eurós – előretekintő beruházást tesz szükségessé 2020-ig; hangsúlyozza ezért, hogy nem lehet tovább halogatni, hanem már most meg kell valósítani mind uniós, mind tagállami szinten az oktatás színvonalának javítását, a szegénység visszaszorításán keresztül a társadalmi befogadás előmozdítását és az átfogó uniós tudományos és technológiai kapacitásra épülő tudásalapú társadalom létrehozását szolgáló befektetéseket; ebben az összefüggésben ragaszkodik a kutatás, a fejlesztés, az innováció és a kkv-k, valamint a forráshatékony technológiák támogatásához; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a 27 tagállam és az uniós intézmények közösen jóváhagyott célja a munkahelyeket és minőségi foglalkoztatást teremtő intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaság előmozdítása az Európa 2020 stratégiában meghatározott hét kiemelt kezdeményezés megvalósítása révén; emlékeztet rá, hogy e stratégia megvalósítása igen nagy értékű – az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló bizottsági közlemény (COM(2010)0700) becslése szerint nem kevesebb mint 1 800 milliárd eurós – előretekintő beruházást tesz szükségessé 2020-ig; hangsúlyozza ezért, hogy nem lehet tovább halogatni, hanem már most meg kell valósítani mind uniós, mind tagállami szinten az oktatás színvonalának javítását, a szegénység visszaszorításán keresztül a társadalmi befogadás előmozdítását és az átfogó uniós tudományos és technológiai kapacitásra épülő tudásalapú társadalom létrehozását szolgáló befektetéseket; ebben az összefüggésben ragaszkodik a kutatás, a fejlesztés, az innováció és a kkv-k, valamint a forráshatékony technológiák támogatásához;

| 3. | ennek tükrében mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válság következtében az állami beruházások a fenti területek némelyikén csökkentek, mivel a tagállamoknak újra kellett gondolniuk költségvetésüket; e tendencia visszafordítását sürgeti, és határozott véleménye, hogy ha az EU egésze meg akarja valósítani az EU 2020 stratégiát, akkor a befektetéseket uniós és nemzeti szinten is garantálni kell; úgy gondolja, hogy az uniós költségvetés a tagállamok gazdaságélénkítési politikáit erősítő eszköz szerepét töltheti be azáltal, hogy ösztönzi és támogatja a növekedést és a foglalkoztatást erősítő nemzeti beruházásokat; ennek kapcsán rámutat, hogy kiemelkedően fontos az uniós költségvetést az EU 2020 stratégia céljaival összehangolni; arra is emlékeztetni kíván, hogy a fiatalok képzésének, mobilitásának és foglalkoztatásának, valamint a kkv-k és a kutatás-fejlesztés támogatásának az uniós költségvetésben kiemelkedő szerepet kell kapnia; hangsúlyozza, hogy mindez teljes összhangban van az európai szemeszter dinamikájával, amely a helyesebb európai gazdaságirányítást szolgáló új mechanizmusként azt a célt tűzte ki, hogy fokozza az uniós és a nemzeti költségvetések egységességét, szinergiáit és egymást kiegészítő jellegét az Európa 2020 közösen kialakított céljainak megvalósítása során; |
| --- | --- |

3.

ennek tükrében mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi válság következtében az állami beruházások a fenti területek némelyikén csökkentek, mivel a tagállamoknak újra kellett gondolniuk költségvetésüket; e tendencia visszafordítását sürgeti, és határozott véleménye, hogy ha az EU egésze meg akarja valósítani az EU 2020 stratégiát, akkor a befektetéseket uniós és nemzeti szinten is garantálni kell; úgy gondolja, hogy az uniós költségvetés a tagállamok gazdaságélénkítési politikáit erősítő eszköz szerepét töltheti be azáltal, hogy ösztönzi és támogatja a növekedést és a foglalkoztatást erősítő nemzeti beruházásokat; ennek kapcsán rámutat, hogy kiemelkedően fontos az uniós költségvetést az EU 2020 stratégia céljaival összehangolni; arra is emlékeztetni kíván, hogy a fiatalok képzésének, mobilitásának és foglalkoztatásának, valamint a kkv-k és a kutatás-fejlesztés támogatásának az uniós költségvetésben kiemelkedő szerepet kell kapnia; hangsúlyozza, hogy mindez teljes összhangban van az európai szemeszter dinamikájával, amely a helyesebb európai gazdaságirányítást szolgáló új mechanizmusként azt a célt tűzte ki, hogy fokozza az uniós és a nemzeti költségvetések egységességét, szinergiáit és egymást kiegészítő jellegét az Európa 2020 közösen kialakított céljainak megvalósítása során;

| 4. | emlékeztet rá, hogy az EU 2020 stratégiának és az európai szemeszternek erős parlamenti dimenzióra van szüksége, és szilárd meggyőződésének ad hangot, hogy a határozottabb parlamenti részvétel jelentős mértékben javítja egy ilyen folyamat demokratikus jellegét és átláthatóságát; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet rá, hogy az EU 2020 stratégiának és az európai szemeszternek erős parlamenti dimenzióra van szüksége, és szilárd meggyőződésének ad hangot, hogy a határozottabb parlamenti részvétel jelentős mértékben javítja egy ilyen folyamat demokratikus jellegét és átláthatóságát;

| 5. | megjegyzi, hogy az EU 2012. évi költségvetés-tervezete a bizottsági javaslatnak megfelelően 147 435 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot (az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) és a sürgősségisegély-tartalék (SST) nélkül 146 676 millió EUR-t), továbbá 132 738 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmaz; hozzáteszi, hogy ezek az összegek az EU 2012-re előrevetített bruttó nemzeti jövedelmének (GNI)1,12 %-át, illetve 1,01 %-át teszik ki, és hangsúlyozza, hogy ez az arány szembetűnően stabil marad 2011 és 2012 között, amikor a Bizottság által 2012-re becsült növekedés eléri a + 4,7 %-ot (jelenlegi árakon számolva); |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az EU 2012. évi költségvetés-tervezete a bizottsági javaslatnak megfelelően 147 435 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot (az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) és a sürgősségisegély-tartalék (SST) nélkül 146 676 millió EUR-t), továbbá 132 738 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot tartalmaz; hozzáteszi, hogy ezek az összegek az EU 2012-re előrevetített bruttó nemzeti jövedelmének (GNI)1,12 %-át, illetve 1,01 %-át teszik ki, és hangsúlyozza, hogy ez az arány szembetűnően stabil marad 2011 és 2012 között, amikor a Bizottság által 2012-re becsült növekedés eléri a + 4,7 %-ot (jelenlegi árakon számolva);

| 6. | elismeri, hogy ha az EU költségvetése a megszorítások idején hozzá akar járulni a tagállamok közös erőfeszítéséhez, az uniós erőfeszítésnek arányosnak kell lennie a költségvetés méretével, egyedi jellegzetességeivel és valódi gazdasági hatásával; úgy véli, hogy figyelembe kell venni a nem megfelelő korábbi államháztartási fegyelem következtében számos tagállamban folyamatban lévő nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítéseket, ugyanakkor emlékeztet rá, hogy a Szerződés rendelkezései értelmében az uniós költségvetésben nem jelentkezhet hiány, és hogy az EU költségvetése az EU-beli állami összkiadások 2 %-át képviseli; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy ha az EU költségvetése a megszorítások idején hozzá akar járulni a tagállamok közös erőfeszítéséhez, az uniós erőfeszítésnek arányosnak kell lennie a költségvetés méretével, egyedi jellegzetességeivel és valódi gazdasági hatásával; úgy véli, hogy figyelembe kell venni a nem megfelelő korábbi államháztartási fegyelem következtében számos tagállamban folyamatban lévő nemzeti költségvetési konszolidációs erőfeszítéseket, ugyanakkor emlékeztet rá, hogy a Szerződés rendelkezései értelmében az uniós költségvetésben nem jelentkezhet hiány, és hogy az EU költségvetése az EU-beli állami összkiadások 2 %-át képviseli;

| 7. | megjegyzi, hogy a 27 uniós tagállam 2011. évi éves inflációs rátáját 2,7 %-ra becsülik, ami annyit jelent, hogy a 2012-re javasolt 3,7 %-os nominális növekedés a költségvetési előirányzatok és 4,9 %-os nominális növekedés a kifizetési előirányzatok tekintetében a 2011-es költségvetéssel összevetve reálértéken 1 %, illetve 2,2 %; hangsúlyozza, hogy több tagállam tervezi saját nemzeti költségvetésének az Európai Bizottság uniós költségvetés növelésére vonatkozó javaslatánál nagyobb mértékű növelését; tudomásul veszi továbbá bizonyos tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy csökkentsék a költségvetési hiányt és hogy egy fenntartható szint elérése érdekében lassítsák az államadósság növekedésének ütemét; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a 27 uniós tagállam 2011. évi éves inflációs rátáját 2,7 %-ra becsülik, ami annyit jelent, hogy a 2012-re javasolt 3,7 %-os nominális növekedés a költségvetési előirányzatok és 4,9 %-os nominális növekedés a kifizetési előirányzatok tekintetében a 2011-es költségvetéssel összevetve reálértéken 1 %, illetve 2,2 %; hangsúlyozza, hogy több tagállam tervezi saját nemzeti költségvetésének az Európai Bizottság uniós költségvetés növelésére vonatkozó javaslatánál nagyobb mértékű növelését; tudomásul veszi továbbá bizonyos tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy csökkentsék a költségvetési hiányt és hogy egy fenntartható szint elérése érdekében lassítsák az államadósság növekedésének ütemét;

| 8. | rámutat arra, hogy az EU 2012. évi költségvetésében javasolt számok összhangban állnak a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben rögzített uniós kiadási profillal, feltéve, hogy a költségvetési hatóság egyetért a többéves pénzügyi keretnek az ITER többletfinanszírozási szükségleteit magában foglaló felülvizsgálatával; hangsúlyozza, hogy a 2011. évi költségvetéshez képest bekövetkező bármely növekedés (vagy csökkenés) értékelésekor figyelembe kell venni a többéves programok megvalósítására gyakorolt hatást; hangsúlyozza, hogy az uniós projekt intézményi hitelességéről és koherenciájáról van szó, amikor az uniós feladatok és kötelezettségek száma egyre csak nő; ebből a szempontból úgy véli, hogy az uniós szinten létrehozott célzott szakpolitikai területek és új hatáskörök jelentős és látható pénzügyi kapacitással való ellátása kiemelt célkitűzés; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy az EU 2012. évi költségvetésében javasolt számok összhangban állnak a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben rögzített uniós kiadási profillal, feltéve, hogy a költségvetési hatóság egyetért a többéves pénzügyi keretnek az ITER többletfinanszírozási szükségleteit magában foglaló felülvizsgálatával; hangsúlyozza, hogy a 2011. évi költségvetéshez képest bekövetkező bármely növekedés (vagy csökkenés) értékelésekor figyelembe kell venni a többéves programok megvalósítására gyakorolt hatást; hangsúlyozza, hogy az uniós projekt intézményi hitelességéről és koherenciájáról van szó, amikor az uniós feladatok és kötelezettségek száma egyre csak nő; ebből a szempontból úgy véli, hogy az uniós szinten létrehozott célzott szakpolitikai területek és új hatáskörök jelentős és látható pénzügyi kapacitással való ellátása kiemelt célkitűzés;

| 9. | megjegyzi, hogy a 2012. évi költségvetési tervezet szerint a költségvetési előirányzatokban 1 603 millió EUR összegű, a többéves pénzügyi keretben 2012-re rögzített felső határérték alatti össztartalék van; eltökélt szándéka, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben nem kellően részletezett bizonyos szakpolitikai célok támogatása és erősítése érdekében szükség esetén felhasználja ezt a rendelkezésre álló tartalékot, valamint szükség esetén a jelenlegi intézményközi megállapodásban meghatározott más rugalmassági mechanizmusokat; a Tanács teljes együttműködésére számít e mechanizmusok felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a 2012. évi költségvetési tervezet szerint a költségvetési előirányzatokban 1 603 millió EUR összegű, a többéves pénzügyi keretben 2012-re rögzített felső határérték alatti össztartalék van; eltökélt szándéka, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keretben nem kellően részletezett bizonyos szakpolitikai célok támogatása és erősítése érdekében szükség esetén felhasználja ezt a rendelkezésre álló tartalékot, valamint szükség esetén a jelenlegi intézményközi megállapodásban meghatározott más rugalmassági mechanizmusokat; a Tanács teljes együttműködésére számít e mechanizmusok felhasználása tekintetében;

| 10. | emlékeztet arra, hogy már megkezdődött a költségvetési prioritásokról szóló vita első fordulója a Parlamentben, amikor is a 2012-es költségvetés általános előadója kiterjedt konzultációt folytatott a szakbizottságokkal; hangsúlyozza, hogy a folyamatot most finomhangolni kell minden bizottságban az adott illetékességi terület szempontjából annak érdekében, hogy meghatározzák a pozitív és a negatív prioritásokat a 2012-es költségvetés számára; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy már megkezdődött a költségvetési prioritásokról szóló vita első fordulója a Parlamentben, amikor is a 2012-es költségvetés általános előadója kiterjedt konzultációt folytatott a szakbizottságokkal; hangsúlyozza, hogy a folyamatot most finomhangolni kell minden bizottságban az adott illetékességi terület szempontjából annak érdekében, hogy meghatározzák a pozitív és a negatív prioritásokat a 2012-es költségvetés számára;

| 11. | tudomásul veszi a Bizottság becslését, amely szerint összességében a 2012-es költségvetési tervezet 43,5 %-a (a költségvetési előirányzatokban) járul hozzá az EU 2020 stratégia céljaihoz; e becslést pozitívnak találja, de nem tartja kielégítőnek; elismeri, hogy a Bizottság által meghatározott prioritások összhangban állnak a Parlament által a 2012-es költségvetésre vonatkozó általános iránymutatásokról szóló állásfoglalásban kitűzött célokkal, de nagyratörőbb megközelítést sürget az Európa 2020 stratégia finanszírozásával kapcsolatban; ugyanakkor eltökélt szándéka, hogy tovább elemezze ezeket az adatokat valamennyi szakbizottságának teljes bevonásával; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a Bizottság becslését, amely szerint összességében a 2012-es költségvetési tervezet 43,5 %-a (a költségvetési előirányzatokban) járul hozzá az EU 2020 stratégia céljaihoz; e becslést pozitívnak találja, de nem tartja kielégítőnek; elismeri, hogy a Bizottság által meghatározott prioritások összhangban állnak a Parlament által a 2012-es költségvetésre vonatkozó általános iránymutatásokról szóló állásfoglalásban kitűzött célokkal, de nagyratörőbb megközelítést sürget az Európa 2020 stratégia finanszírozásával kapcsolatban; ugyanakkor eltökélt szándéka, hogy tovább elemezze ezeket az adatokat valamennyi szakbizottságának teljes bevonásával;

| 12. | úgy véli, hogy az EU 2020 stratégia teljesítésén túlmenően az uniós politikák folyamatosságának és az uniós célok megvalósításának biztosítása érdekében az EU 2012-es költségvetésének előirányzatait megfelelő szinten kell meghatározni; külön hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni az EU számára a globális felelősségvállalást, különös tekintettel az arab tavaszra és a Közel-Keleten tapasztalható feszültségre; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az EU 2020 stratégia teljesítésén túlmenően az uniós politikák folyamatosságának és az uniós célok megvalósításának biztosítása érdekében az EU 2012-es költségvetésének előirányzatait megfelelő szinten kell meghatározni; külön hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni az EU számára a globális felelősségvállalást, különös tekintettel az arab tavaszra és a Közel-Keleten tapasztalható feszültségre;

| 13. | megjegyzi, hogy az EU-ban tapasztalható nehéz gazdasági helyzet miatt a Bizottság most először tett kísérletet arra, hogy néhány politikai területen, különösen ott, ahol az elmúlt időszakban gyenge teljesítmény és alacsony végrehajtási arány volt jellemző, az Európai Parlament 2011. március 24-i állásfoglalásában kértek szerint a pénzügyi tervben eredetileg rögzítettekhez képest negatív prioritásokat és megtakarításokat is előírjon; kéri azonban a Bizottságot, hogy további információval támassza alá értékeléseit, hogy az Európai Parlament egyértelműen meghatározhassa a pozitív és a negatív prioritásokat a politika és a költségvetés területén, valamint további megtakarítások és átcsoportosítások lehetőségét, mivel elengedhetetlen, hogy az EU szintjén folytatódjon az uniós programoknak és intézkedéseknek – többek között a válság hatásainak kezelését és a növekedés elősegítését célzó intézkedések finanszírozásának – a végrehajtása; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az EU-ban tapasztalható nehéz gazdasági helyzet miatt a Bizottság most először tett kísérletet arra, hogy néhány politikai területen, különösen ott, ahol az elmúlt időszakban gyenge teljesítmény és alacsony végrehajtási arány volt jellemző, az Európai Parlament 2011. március 24-i állásfoglalásában kértek szerint a pénzügyi tervben eredetileg rögzítettekhez képest negatív prioritásokat és megtakarításokat is előírjon; kéri azonban a Bizottságot, hogy további információval támassza alá értékeléseit, hogy az Európai Parlament egyértelműen meghatározhassa a pozitív és a negatív prioritásokat a politika és a költségvetés területén, valamint további megtakarítások és átcsoportosítások lehetőségét, mivel elengedhetetlen, hogy az EU szintjén folytatódjon az uniós programoknak és intézkedéseknek – többek között a válság hatásainak kezelését és a növekedés elősegítését célzó intézkedések finanszírozásának – a végrehajtása;

| 14. | óva int a Tanács részéről bármilyen olyan szándék ellen, hogy horizontális csökkentéseket hajtson végre a költségvetésben az előirányzatok átfogó szintjének előzetes megállapításával az Unió megállapított célkitűzéseinek és politikai kötelezettségvállalásainak megvalósítására vonatkozó tényleges szükségletek pontos értékelésének kellő figyelembevétele nélkül; csökkentések esetén kéri a Tanácsot, hogy e helyett inkább nyilvánosan indokolja és egyértelműen jelölje meg, mely uniós politikai prioritások vagy projektek halaszthatók el vagy teljes egészében törölhetőek; |
| --- | --- |

14.

óva int a Tanács részéről bármilyen olyan szándék ellen, hogy horizontális csökkentéseket hajtson végre a költségvetésben az előirányzatok átfogó szintjének előzetes megállapításával az Unió megállapított célkitűzéseinek és politikai kötelezettségvállalásainak megvalósítására vonatkozó tényleges szükségletek pontos értékelésének kellő figyelembevétele nélkül; csökkentések esetén kéri a Tanácsot, hogy e helyett inkább nyilvánosan indokolja és egyértelműen jelölje meg, mely uniós politikai prioritások vagy projektek halaszthatók el vagy teljes egészében törölhetőek;

| 15. | tudomásul veszi a kifizetési előirányzatok javasolt 4,9 %-os növelését 2011-hez képest; meggyőződése, hogy a Bizottság az uniós költségvetés 80 %-ának kezelésében részt vevő tagállamok előrejelzéseinek alapos és kritikus elemzése alapján javasol ilyen számadatokat; megjegyzi, hogy a növekmény tetemes része a 7. kutatási programból és a strukturális alapokból, valamint a Kohéziós Alapból adódó jogi követelményekkel kapcsolatos; meggyőződése, hogy a kifizetések javasolt szintje az előző években tett uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges minimumnak felel meg, továbbá hogy az EU köteles az e vállalásokból származó jogi kötelezettségeket betartani és biztosítani, hogy a programok teljes mértékben kiaknázzák a bennük rejlő lehetőségeket és teljes iramban haladjanak előre; nyomatékosan kéri ezért a Tanácsot, hogy tartózkodjon a kifizetések javasolt szintjének csökkentésétől; kijelenti, hogy a kifizetések szintjét a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasoltak szinten kívánja tartani, különös tekintettel a Tanács 2011 eleji vonakodására azzal kapcsolatban, hogy teljesítse a 2010 decemberében arra vonatkozóan vállalt kötelezettségét, hogy szükség esetén új előirányzatokat hoz létre; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi a kifizetési előirányzatok javasolt 4,9 %-os növelését 2011-hez képest; meggyőződése, hogy a Bizottság az uniós költségvetés 80 %-ának kezelésében részt vevő tagállamok előrejelzéseinek alapos és kritikus elemzése alapján javasol ilyen számadatokat; megjegyzi, hogy a növekmény tetemes része a 7. kutatási programból és a strukturális alapokból, valamint a Kohéziós Alapból adódó jogi követelményekkel kapcsolatos; meggyőződése, hogy a kifizetések javasolt szintje az előző években tett uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges minimumnak felel meg, továbbá hogy az EU köteles az e vállalásokból származó jogi kötelezettségeket betartani és biztosítani, hogy a programok teljes mértékben kiaknázzák a bennük rejlő lehetőségeket és teljes iramban haladjanak előre; nyomatékosan kéri ezért a Tanácsot, hogy tartózkodjon a kifizetések javasolt szintjének csökkentésétől; kijelenti, hogy a kifizetések szintjét a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasoltak szinten kívánja tartani, különös tekintettel a Tanács 2011 eleji vonakodására azzal kapcsolatban, hogy teljesítse a 2010 decemberében arra vonatkozóan vállalt kötelezettségét, hogy szükség esetén új előirányzatokat hoz létre;

| 16. | megjegyzi továbbá, hogy a kifizetési előirányzatok esetében a többéves pénzügyi keret felső határértéke alatti 8 815 millió EUR összegű össztartalék továbbra is magas; rámutat, hogy a Bizottság által javasolt összeg bármely csökkentése a helyzet rosszabbodásához vezetne, tekintettel arra, hogy sürgetően szükséges a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) eddigi példátlanul magas szintjének csökkentése és az uniós politikák és programok megfelelő végrehajtásának biztosítása; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi továbbá, hogy a kifizetési előirányzatok esetében a többéves pénzügyi keret felső határértéke alatti 8 815 millió EUR összegű össztartalék továbbra is magas; rámutat, hogy a Bizottság által javasolt összeg bármely csökkentése a helyzet rosszabbodásához vezetne, tekintettel arra, hogy sürgetően szükséges a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) eddigi példátlanul magas szintjének csökkentése és az uniós politikák és programok megfelelő végrehajtásának biztosítása;

| 17. | ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a 3/2011-es költségvetés-módosítási tervezet 2010-ben 4,54 milliárd eurós költségvetési többletet mutat a kifizetések tekintetében, amelyen belül 1,28 milliárd euró bírságokból és késedelmi kamatokból származik; csalódását fejezi ki a Bizottság azon javaslata miatt, hogy e teljes összeggel csökkentse a tagállamok hozzájárulásait; hangsúlyozza, hogy miközben a tagállamok általános hiányszintjére nem lesz hatással, a hiánynak ez a része az EU éves költségvetése tekintetében jelentős különbséget jelent, és ugyanakkor hozzájárulhat a tagállamok nemzeti költségvetéseit terhelő nyomás csökkentéséhez abban az esetben, ha az uniós költségvetésbe újabb kifizetések beillesztése válna szükségessé a nemzeti költségvetési tervezetek elkészítésekor előre nem látható igények fedezetére; a fenti okok következtében úgy véli, hogy nem indokolt a bírságokból és késedelmi kamatokból származó bevételt levonni a GNI-alapú saját forrásokból, hanem „előirányzati tartalék” formájában kell beilleszteni az uniós költségvetésbe, amelynek célja az év közben felmerülő bármely terven felüli kifizetési igény fedezése; |
| --- | --- |

17.

ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a 3/2011-es költségvetés-módosítási tervezet 2010-ben 4,54 milliárd eurós költségvetési többletet mutat a kifizetések tekintetében, amelyen belül 1,28 milliárd euró bírságokból és késedelmi kamatokból származik; csalódását fejezi ki a Bizottság azon javaslata miatt, hogy e teljes összeggel csökkentse a tagállamok hozzájárulásait; hangsúlyozza, hogy miközben a tagállamok általános hiányszintjére nem lesz hatással, a hiánynak ez a része az EU éves költségvetése tekintetében jelentős különbséget jelent, és ugyanakkor hozzájárulhat a tagállamok nemzeti költségvetéseit terhelő nyomás csökkentéséhez abban az esetben, ha az uniós költségvetésbe újabb kifizetések beillesztése válna szükségessé a nemzeti költségvetési tervezetek elkészítésekor előre nem látható igények fedezetére; a fenti okok következtében úgy véli, hogy nem indokolt a bírságokból és késedelmi kamatokból származó bevételt levonni a GNI-alapú saját forrásokból, hanem „előirányzati tartalék” formájában kell beilleszteni az uniós költségvetésbe, amelynek célja az év közben felmerülő bármely terven felüli kifizetési igény fedezése;

1a.
     
  alfejezet

| 18. | tudomásul veszi a 2012-es költségvetési tervezetben a Bizottság javaslatát a kötelezettségvállalási előirányzat 12,6 %-os (15 223 millió EUR-ra) és a kifizetési előirányzat 8,1 %-os (12 566 millió EUR-ra) növelésére a 2011-es költségvetéshez képest, mivel az 1a. alfejezet a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret kulcsfontosságú fejezete az EU 2020 stratégia céljainak teljesítése szempontjából, hiszen közvetve vagy közvetlenül hozzájárul mind az öt kiemelt cél, mind a hét kiemelt kezdeményezés finanszírozásához; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi a 2012-es költségvetési tervezetben a Bizottság javaslatát a kötelezettségvállalási előirányzat 12,6 %-os (15 223 millió EUR-ra) és a kifizetési előirányzat 8,1 %-os (12 566 millió EUR-ra) növelésére a 2011-es költségvetéshez képest, mivel az 1a. alfejezet a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret kulcsfontosságú fejezete az EU 2020 stratégia céljainak teljesítése szempontjából, hiszen közvetve vagy közvetlenül hozzájárul mind az öt kiemelt cél, mind a hét kiemelt kezdeményezés finanszírozásához;

| 19. | sajnálatának ad hangot ugyanakkor, hogy az ebben az alfejezetben 2012-re tervezett növekmények nem haladják meg az e programok és fellépések jóváhagyásakor a Parlament és a Tanács által elfogadott többéves átfogó összegek egyszerű éves bontását; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottság általában nem javasolja azon beruházások támogatásának a korábban tervezettnél nagyobb arányú növelését, amelyekre nagy szükség lenne a hét kiemelt kezdeményezés végrehajtásához, és megjegyzi, hogy a Bizottság sajnálatos módon hajlik a közös pénzügyi erőfeszítés tekintetében szükséges nagy ugrás elhalasztására a 2013 utáni többéves pénzügyi keret időszakára; meggyőződése, hogy ez a hozzáállás komolyan veszélyeztetni fogja a 2020-ra kitűzött kiemelt célok teljesítését; |
| --- | --- |

19.

sajnálatának ad hangot ugyanakkor, hogy az ebben az alfejezetben 2012-re tervezett növekmények nem haladják meg az e programok és fellépések jóváhagyásakor a Parlament és a Tanács által elfogadott többéves átfogó összegek egyszerű éves bontását; hangsúlyozza ezért, hogy a Bizottság általában nem javasolja azon beruházások támogatásának a korábban tervezettnél nagyobb arányú növelését, amelyekre nagy szükség lenne a hét kiemelt kezdeményezés végrehajtásához, és megjegyzi, hogy a Bizottság sajnálatos módon hajlik a közös pénzügyi erőfeszítés tekintetében szükséges nagy ugrás elhalasztására a 2013 utáni többéves pénzügyi keret időszakára; meggyőződése, hogy ez a hozzáállás komolyan veszélyeztetni fogja a 2020-ra kitűzött kiemelt célok teljesítését;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a 2012-es költségvetési tervezet és a 2013-as frissített pénzügyi terv alapján a 2013-ra az EU 2020 stratégia megvalósításához szükséges kulcsfontosságú programok – azaz a 7. EK kutatási keretprogram, a környezetszennyezés elleni intézkedések, a Marco Polo II, a PROGRESS, a Galileo és a GMES – számára lekötött források teljes összege nem éri el azt a referenciaösszeget, amelyben a Parlament és a Tanács e programok elfogadásakor megállapodott; megjegyzi, hogy ezzel szemben az Európa 2020 alábbi kulcsfontosságú programjai esetében e referenciaösszegeket kissé meghaladnák: versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP), transzeurópai közlekedési hálózat, transzeurópai energetikai hálózat, Erasmus Mundus és élethosszig tartó tanulás; szándékában áll adott esetben teljes mértékben kihasználni az intézményközi megállapodás 37. pontjában engedélyezett 5 %-os jogalkotási rugalmasságot a kulcsfontosságú és sürgető beruházások további támogatása érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a 2012-es költségvetési tervezet és a 2013-as frissített pénzügyi terv alapján a 2013-ra az EU 2020 stratégia megvalósításához szükséges kulcsfontosságú programok – azaz a 7. EK kutatási keretprogram, a környezetszennyezés elleni intézkedések, a Marco Polo II, a PROGRESS, a Galileo és a GMES – számára lekötött források teljes összege nem éri el azt a referenciaösszeget, amelyben a Parlament és a Tanács e programok elfogadásakor megállapodott; megjegyzi, hogy ezzel szemben az Európa 2020 alábbi kulcsfontosságú programjai esetében e referenciaösszegeket kissé meghaladnák: versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP), transzeurópai közlekedési hálózat, transzeurópai energetikai hálózat, Erasmus Mundus és élethosszig tartó tanulás; szándékában áll adott esetben teljes mértékben kihasználni az intézményközi megállapodás 37. pontjában engedélyezett 5 %-os jogalkotási rugalmasságot a kulcsfontosságú és sürgető beruházások további támogatása érdekében;

| 21. | megjegyzi továbbá, hogy a 2012-es költségvetési tervezet 1a. alfejezetében a 2011-es költségvetési tervezethez viszonyított nominális növekedés jelentős része az ITER által 2012-re igényelt 750 milliós kiegészítő forrásokkal (kifizetési előirányzatokban) áll összefüggésben, amely összegből 650 millió EUR valódi kiegészítés és 100 millió EUR-t pedig a 7. EK kutatási keretprogram költségvetési soraiból csoportosítottak át; nyomatékosan megerősíti, hogy ellenez a 7. EK kutatási keretprogram terhére történő minden átcsoportosítást, mivel így veszélybe kerül annak sikeres végrehajtása, és jelentősen csökken a keretprogram hozzájárulása az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak teljesítéséhez és kiemelt kezdeményezéseinek végrehajtásához; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi továbbá, hogy a 2012-es költségvetési tervezet 1a. alfejezetében a 2011-es költségvetési tervezethez viszonyított nominális növekedés jelentős része az ITER által 2012-re igényelt 750 milliós kiegészítő forrásokkal (kifizetési előirányzatokban) áll összefüggésben, amely összegből 650 millió EUR valódi kiegészítés és 100 millió EUR-t pedig a 7. EK kutatási keretprogram költségvetési soraiból csoportosítottak át; nyomatékosan megerősíti, hogy ellenez a 7. EK kutatási keretprogram terhére történő minden átcsoportosítást, mivel így veszélybe kerül annak sikeres végrehajtása, és jelentősen csökken a keretprogram hozzájárulása az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak teljesítéséhez és kiemelt kezdeményezéseinek végrehajtásához;

| 22. | emlékeztet rá, hogy az ITER finanszírozása érdekében a költségvetési hatóságnak meg kell állapodnia a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet módosító, párhuzamos bizottsági javaslat (COM(2011)0226) tekintetében, amely azt javasolja, hogy az ITER esetében 2012-ben és 2013-ban hiányzó 1 300 millió EUR finanszírozását összesen 840 millió EUR erejéig a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret 2. és 5. fejezetének 2011-ben fel nem használt és rendelkezésre álló tartalékaiból biztosítsák, valamint úgy, hogy a 7. EK kutatási keretprogramból 2012-ben és 2013-ban 460 millió EUR-t átcsoportosítanak; kijelenti, hogy készen áll a Tanáccsal a bizottsági javaslat módosításáról folytatandó tárgyalások elindítására annak érdekében, hogy azokat a különböző eszközöket vegyék igénybe, amelyeket a 2006. május 17-i, jelenleg érvényes intézményközi megállapodás biztosít; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet rá, hogy az ITER finanszírozása érdekében a költségvetési hatóságnak meg kell állapodnia a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet módosító, párhuzamos bizottsági javaslat (COM(2011)0226) tekintetében, amely azt javasolja, hogy az ITER esetében 2012-ben és 2013-ban hiányzó 1 300 millió EUR finanszírozását összesen 840 millió EUR erejéig a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret 2. és 5. fejezetének 2011-ben fel nem használt és rendelkezésre álló tartalékaiból biztosítsák, valamint úgy, hogy a 7. EK kutatási keretprogramból 2012-ben és 2013-ban 460 millió EUR-t átcsoportosítanak; kijelenti, hogy készen áll a Tanáccsal a bizottsági javaslat módosításáról folytatandó tárgyalások elindítására annak érdekében, hogy azokat a különböző eszközöket vegyék igénybe, amelyeket a 2006. május 17-i, jelenleg érvényes intézményközi megállapodás biztosít;

| 23. | aggodalmának ad hangot azért is, mert a 100 millió EUR ITER számára javasolt átcsoportosításán kívül a pénzügyi tervhez képest még további 64 millió EUR-val csökkentik a 7. EK kutatási keretprogram költségvetését; elvárja, hogy a Bizottság javaslatot tegyen az összes, 2012-ben esedékes megtakarítás (összesen 190 millió EUR) felhasználására, amely megtakarítás a személyzeti igények újraértékeléséből és abból adódik, hogy néhány közös vállalkozás csökkentett pénzügyi hozzájárulásban részesül a 7. EK kutatási keretprogram működési kiadásai javára; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot azért is, mert a 100 millió EUR ITER számára javasolt átcsoportosításán kívül a pénzügyi tervhez képest még további 64 millió EUR-val csökkentik a 7. EK kutatási keretprogram költségvetését; elvárja, hogy a Bizottság javaslatot tegyen az összes, 2012-ben esedékes megtakarítás (összesen 190 millió EUR) felhasználására, amely megtakarítás a személyzeti igények újraértékeléséből és abból adódik, hogy néhány közös vállalkozás csökkentett pénzügyi hozzájárulásban részesül a 7. EK kutatási keretprogram működési kiadásai javára;

| 24. | e tekintetben rámutat arra, hogy a fenntartható energiával kapcsolatos prioritások, az energiatárolási technológiák és az újonnan bevezetett európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) gazdasági, energetikai és éghajlati kihívások szempontjából alapvető, a megújuló energiákra vonatkozó egyéb prioritásainak – idetartozik az energiahatékonyság – finanszírozási feltételeit javítani kell; úgy véli, hogy a fenntartható energiapolitikával és energiahatékonysággal kapcsolatos világos célok olyan költséghatékony megoldásokat eredményeznek, amelyekkel az európai gazdaság egésze jól jár; megjegyzi, hogy a 2012-es költségvetési eljárás keretében meg lehetne vizsgálni a beruházásösztönzés és a kutatás- és innovációtámogatás olyan további innovatív módjait, mint például a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak (RSFF) |
| --- | --- |

24.

e tekintetben rámutat arra, hogy a fenntartható energiával kapcsolatos prioritások, az energiatárolási technológiák és az újonnan bevezetett európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) gazdasági, energetikai és éghajlati kihívások szempontjából alapvető, a megújuló energiákra vonatkozó egyéb prioritásainak – idetartozik az energiahatékonyság – finanszírozási feltételeit javítani kell; úgy véli, hogy a fenntartható energiapolitikával és energiahatékonysággal kapcsolatos világos célok olyan költséghatékony megoldásokat eredményeznek, amelyekkel az európai gazdaság egésze jól jár; megjegyzi, hogy a 2012-es költségvetési eljárás keretében meg lehetne vizsgálni a beruházásösztönzés és a kutatás- és innovációtámogatás olyan további innovatív módjait, mint például a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak (RSFF)

| 25. | sajnálatának ad hangot, amiért a Bizottság – mivel a 2012-es költségvetési tervezetben a 2011-es költségvetéshez képest alig növelte a PROGRESS program forrásait –, nem lesz képes a 2011–2013-as időszakra pótolni azt a 20 millió EUR-t, amelyre kötelezettséget vállalt 2010-ben azért, hogy részben ellensúlyozza a PROGRESS forrásainak a mikrofinanszírozási eszköz javára történt átcsoportosítását; emlékeztet a PROGRESS program által az Európa 2020 stratégia két kiemelt kezdeményezése – az „Európai platform a szegénység ellen” és a „Mozgásban az ifjúság” – tekintetében tett hozzájárulásra; rámutat arra, hogy a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok és a nemzeti és regionális szervek finanszírozást kapnak a PROGRESS programból a nemek szempontjait érvényesítő költségvetési stratégia végrehajtásához; |
| --- | --- |

25.

sajnálatának ad hangot, amiért a Bizottság – mivel a 2012-es költségvetési tervezetben a 2011-es költségvetéshez képest alig növelte a PROGRESS program forrásait –, nem lesz képes a 2011–2013-as időszakra pótolni azt a 20 millió EUR-t, amelyre kötelezettséget vállalt 2010-ben azért, hogy részben ellensúlyozza a PROGRESS forrásainak a mikrofinanszírozási eszköz javára történt átcsoportosítását; emlékeztet a PROGRESS program által az Európa 2020 stratégia két kiemelt kezdeményezése – az „Európai platform a szegénység ellen” és a „Mozgásban az ifjúság” – tekintetében tett hozzájárulásra; rámutat arra, hogy a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok és a nemzeti és regionális szervek finanszírozást kapnak a PROGRESS programból a nemek szempontjait érvényesítő költségvetési stratégia végrehajtásához;

| 26. | üdvözli a versenyképességi és innovációs keretprogram kötelezettségvállalási előirányzatai teljes összegének a korábbi tervekhez viszonyított növelését (+ 5,7 millió EUR); reméli, hogy e forrásnövekedés hozzá fog járulni a kkv-k e programhoz való hozzáférésének javításához, valamint egyedi programok és innovatív finanszírozási mechanizmusok kidolgozásához; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a kkv-k fontos szerepet játszanak az EU gazdaságának fellendítésében, és kiemelten támogatja a versenyképességi és innovációs programot (CIP) és a vállalkozási és innovációs programot (EIP), mint a válság leküzdését szolgáló elengedhetetlen eszközt; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a kkv-k tőkepiacokhoz és a különböző európai uniós finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférését a finanszírozási eljárások könnyebbé, gyorsabbá és kevésbé bürokratikussá tétele révén; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a versenyképességi és innovációs keretprogram kötelezettségvállalási előirányzatai teljes összegének a korábbi tervekhez viszonyított növelését (+ 5,7 millió EUR); reméli, hogy e forrásnövekedés hozzá fog járulni a kkv-k e programhoz való hozzáférésének javításához, valamint egyedi programok és innovatív finanszírozási mechanizmusok kidolgozásához; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a kkv-k fontos szerepet játszanak az EU gazdaságának fellendítésében, és kiemelten támogatja a versenyképességi és innovációs programot (CIP) és a vállalkozási és innovációs programot (EIP), mint a válság leküzdését szolgáló elengedhetetlen eszközt; hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a kkv-k tőkepiacokhoz és a különböző európai uniós finanszírozási lehetőségekhez való hozzáférését a finanszírozási eljárások könnyebbé, gyorsabbá és kevésbé bürokratikussá tétele révén;

| 27. | ismételten hangsúlyozza az egységes piac fontosságát az uniós vállalkozások versenyképessége, valamint az európai gazdaságok növekedése és stabilitása érdekében, és emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a megfelelő szintű forrásokat kell biztosítani az egységes piaci szabályozás végrehajtásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

ismételten hangsúlyozza az egységes piac fontosságát az uniós vállalkozások versenyképessége, valamint az európai gazdaságok növekedése és stabilitása érdekében, és emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy a megfelelő szintű forrásokat kell biztosítani az egységes piaci szabályozás végrehajtásának javítása érdekében;

| 28. | hangsúlyozza a határokon átnyúló közlekedési beruházások, például a TEN-T program európai hozzáadott értékét, amelyek javítják a határokat átlépő és intermodális összeköttetéseket, és ezzel támogatják a gazdasági fejlődést és a foglalkoztatást; emlékeztet arra, hogy a TEN-T program hagyományosan alulfinanszírozott, és szorgalmazza, hogy több forrás álljon rendelkezésre e célra, többek között az olyan alternatív finanszírozási források igénybevételén keresztül, mint a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) a bevételek elkülönítése és a finanszírozási eszközök más formái; hangsúlyozza, hogy a kohéziós és regionális alapokat szorosan a TEN-T projektekhez kellene kapcsolni; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a határokon átnyúló közlekedési beruházások, például a TEN-T program európai hozzáadott értékét, amelyek javítják a határokat átlépő és intermodális összeköttetéseket, és ezzel támogatják a gazdasági fejlődést és a foglalkoztatást; emlékeztet arra, hogy a TEN-T program hagyományosan alulfinanszírozott, és szorgalmazza, hogy több forrás álljon rendelkezésre e célra, többek között az olyan alternatív finanszírozási források igénybevételén keresztül, mint a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) a bevételek elkülönítése és a finanszírozási eszközök más formái; hangsúlyozza, hogy a kohéziós és regionális alapokat szorosan a TEN-T projektekhez kellene kapcsolni;

| 29. | úgy véli, hogy tekintettel magas európai hozzáadott értékére, az élethosszig tartó tanulás támogatását folytatni és növelni kell 2012-ben, mivel jelentőse hozzájárul a „Mozgásban az ifjúság” és az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezéshez; külön hangsúlyozza, hogy Európában a felnőttoktatásban részt vevő személyek egyre növekvő számára való tekintettel erősíteni kell a jelenleg az élethosszig tartó tanulás programjának csak 4 %-át képviselő Grundtvig programot; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy tekintettel magas európai hozzáadott értékére, az élethosszig tartó tanulás támogatását folytatni és növelni kell 2012-ben, mivel jelentőse hozzájárul a „Mozgásban az ifjúság” és az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezéshez; külön hangsúlyozza, hogy Európában a felnőttoktatásban részt vevő személyek egyre növekvő számára való tekintettel erősíteni kell a jelenleg az élethosszig tartó tanulás programjának csak 4 %-át képviselő Grundtvig programot;

| 30. | aggodalmát fejezi ki az uniós statisztikai program előirányzatainak javasolt csökkentése, valamint a „statisztika” szakpolitikai terület személyzeti kiadásainak nagyon csekély – az inflációs ráta alatt maradó – növelése miatt; hangsúlyozza, hogy nagy szükség van annak folyamatos ellenőrzésére, hogy az Eurostat forrásai megfelelnek-e a súlyosbodó munkatehernek és a fokozódó minőségi elvárásoknak a gazdasági és pénzügyi statisztikák kulcsfontosságú területén; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki az uniós statisztikai program előirányzatainak javasolt csökkentése, valamint a „statisztika” szakpolitikai terület személyzeti kiadásainak nagyon csekély – az inflációs ráta alatt maradó – növelése miatt; hangsúlyozza, hogy nagy szükség van annak folyamatos ellenőrzésére, hogy az Eurostat forrásai megfelelnek-e a súlyosbodó munkatehernek és a fokozódó minőségi elvárásoknak a gazdasági és pénzügyi statisztikák kulcsfontosságú területén;

| 31. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel az energiaügy, az idegenforgalom és az űrpolitika terén bevezetett új unós hatáskörök túlnyomó többsége az 1a. alfejezethez tartozik; csalódottságának ad hangot, amiért a Bizottság a Lisszaboni Szerződés hatálybelépését követő harmadik évben nem javasol többletfinanszírozást ezen új politikák számára; hangsúlyozza, hogy sem a Galileo, sem a GMES – a két legfontosabb uniós űrprogram – nem részesül többlettámogatásban a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig, és a Galileo támogatása 2011 és 2012 között csökken; megismétli, hogy be kell vezetni néhány egyedi, érzékelhető intézkedést a vendéglátóipar támogatása érdekében, figyelembe véve az Európában a munkahelyeket és a GDP előállítását tekintve harmadik helyen álló társadalmi-gazdasági tevékenység gazdasági jelentőségét, továbbá sajnálatának ad hangot, hogy a Bizottság nem javasol a három, 2012-re ki nem terjeszthető előkészítő intézkedés helyébe lépő új jogalapot e téren; kéri, hogy 2012-ben, 2013-ban és a jövőbeli többéves pénzügyi kereten belül is fordítsanak megfelelő forrásokat az idegenforgalmi ágazatra; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel az energiaügy, az idegenforgalom és az űrpolitika terén bevezetett új unós hatáskörök túlnyomó többsége az 1a. alfejezethez tartozik; csalódottságának ad hangot, amiért a Bizottság a Lisszaboni Szerződés hatálybelépését követő harmadik évben nem javasol többletfinanszírozást ezen új politikák számára; hangsúlyozza, hogy sem a Galileo, sem a GMES – a két legfontosabb uniós űrprogram – nem részesül többlettámogatásban a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig, és a Galileo támogatása 2011 és 2012 között csökken; megismétli, hogy be kell vezetni néhány egyedi, érzékelhető intézkedést a vendéglátóipar támogatása érdekében, figyelembe véve az Európában a munkahelyeket és a GDP előállítását tekintve harmadik helyen álló társadalmi-gazdasági tevékenység gazdasági jelentőségét, továbbá sajnálatának ad hangot, hogy a Bizottság nem javasol a három, 2012-re ki nem terjeszthető előkészítő intézkedés helyébe lépő új jogalapot e téren; kéri, hogy 2012-ben, 2013-ban és a jövőbeli többéves pénzügyi kereten belül is fordítsanak megfelelő forrásokat az idegenforgalmi ágazatra;

| 32. | megjegyzi, hogy a válság világosan rámutatott a hatékony és csalásbiztos adóbeszedési rendszereknek az államháztartás szilárdsága tekintetében fennálló jelentőségére; hangsúlyozza, hogy elsőbbséget kell adni az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemnek, és hogy a Fiscalis programra 2012 vonatkozásában javasolt előirányzatoknak lehetővé kell tenniük, hogy e célkitűzésre választ tudjon adni; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a válság világosan rámutatott a hatékony és csalásbiztos adóbeszedési rendszereknek az államháztartás szilárdsága tekintetében fennálló jelentőségére; hangsúlyozza, hogy elsőbbséget kell adni az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemnek, és hogy a Fiscalis programra 2012 vonatkozásában javasolt előirányzatoknak lehetővé kell tenniük, hogy e célkitűzésre választ tudjon adni;

| 33. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó határozatát, hogy már második éve beilleszti a költségvetési tervezetbe az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) kifizetési előirányzatait (50 millió EUR); hangsúlyozza, hogy ezzel nemcsak javul az alap láthatósága, de elkerülhető a más célokat szolgáló és különböző igényeket kielégítő egyéb költségvetési sorok átcsoportosítása; kíváncsian várja az EGAA-rendelet időközi felülvizsgálatának bizottsági ismertetését, amely felülvizsgálat eszközként szolgálhat arra, hogy megállapítsák, hogyan gyorsítható fel az alap igénybevételének eljárása, és hogyan egyszerűsíthetők kezelési szabályai; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Bizottság arra vonatkozó határozatát, hogy már második éve beilleszti a költségvetési tervezetbe az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) kifizetési előirányzatait (50 millió EUR); hangsúlyozza, hogy ezzel nemcsak javul az alap láthatósága, de elkerülhető a más célokat szolgáló és különböző igényeket kielégítő egyéb költségvetési sorok átcsoportosítása; kíváncsian várja az EGAA-rendelet időközi felülvizsgálatának bizottsági ismertetését, amely felülvizsgálat eszközként szolgálhat arra, hogy megállapítsák, hogyan gyorsítható fel az alap igénybevételének eljárása, és hogyan egyszerűsíthetők kezelési szabályai;

1b.
     
  alfejezet

| 34. | hangsúlyozza a kohéziós politika döntő hozzájárulását a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, valamint az uniós régiók és a tagállamok közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika meghatározó szerepet játszik valamennyi uniós régió részvételének elősegítésében az Európa 2020 céljainak megvalósításában, valamint az összes kiemelt kezdeményezés végrehajtását szolgáló regionális beruházások támogatásában; úgy véli, hogy ennek megfelelően a kohéziós politikának továbbra is az egész Unióra kiterjedő beruházási politikának kell maradnia, és minden uniós régió és polgár számára elérhetőnek kell lennie, miközben meg kellene tartani újraelosztó jellegét és a regionális különbségek csökkentését szolgáló célját; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a kohéziós politika döntő hozzájárulását a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz, valamint az uniós régiók és a tagállamok közötti gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz; hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika meghatározó szerepet játszik valamennyi uniós régió részvételének elősegítésében az Európa 2020 céljainak megvalósításában, valamint az összes kiemelt kezdeményezés végrehajtását szolgáló regionális beruházások támogatásában; úgy véli, hogy ennek megfelelően a kohéziós politikának továbbra is az egész Unióra kiterjedő beruházási politikának kell maradnia, és minden uniós régió és polgár számára elérhetőnek kell lennie, miközben meg kellene tartani újraelosztó jellegét és a regionális különbségek csökkentését szolgáló célját;

| 35. | megjegyzi, hogy az 1b. alfejezet összes kiadása 52 739 millió EUR-t tesz ki kötelezettségvállalási előirányzatokban, és ez az összeg 3,4 %-os növekedést jelent 2011-hez képest, ami teljes mértékben megfelel a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben előirányzott összegeknek, figyelembe véve a 2010-es, legutóbbi kiigazítást néhány tagállam javára; megjegyzi, hogy a felső határérték alatti, rendelkezésre álló tartalék (22,1 millió EUR) nagyrészt a technikai segítségnyújtási előirányzatból származik, és az ezen alfejezethez rendelt teljes összeg mindössze 0,04 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy az 1b. alfejezet összes kiadása 52 739 millió EUR-t tesz ki kötelezettségvállalási előirányzatokban, és ez az összeg 3,4 %-os növekedést jelent 2011-hez képest, ami teljes mértékben megfelel a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben előirányzott összegeknek, figyelembe véve a 2010-es, legutóbbi kiigazítást néhány tagállam javára; megjegyzi, hogy a felső határérték alatti, rendelkezésre álló tartalék (22,1 millió EUR) nagyrészt a technikai segítségnyújtási előirányzatból származik, és az ezen alfejezethez rendelt teljes összeg mindössze 0,04 %-át teszi ki;

| 36. | üdvözli a kifizetési előirányzatok 2012-re javasolt, 2011-hez képest 8,4 %-os, 45 134 EUR-ra történő növelését, és úgy véli, hogy e növekedés lehetővé fogja tenni, hogy a programok végrehajtása gyorsan behozza azt az lemaradást, amely a 2007–2013-as időszak kezdeti lassú elindulásának következménye; hangsúlyozza, hogy a növekedésnek lehetővé kell tennie azon további kifizetési igények teljesítését is, amelyek a legutóbbi jogszabályi változásokból, az összes irányítási és ellenőrzési rendszer jóváhagyásából, valamint a 2000–2006-os időszak programjainak lezárásából adódnak; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a kifizetési előirányzatok 2012-re javasolt, 2011-hez képest 8,4 %-os, 45 134 EUR-ra történő növelését, és úgy véli, hogy e növekedés lehetővé fogja tenni, hogy a programok végrehajtása gyorsan behozza azt az lemaradást, amely a 2007–2013-as időszak kezdeti lassú elindulásának következménye; hangsúlyozza, hogy a növekedésnek lehetővé kell tennie azon további kifizetési igények teljesítését is, amelyek a legutóbbi jogszabályi változásokból, az összes irányítási és ellenőrzési rendszer jóváhagyásából, valamint a 2000–2006-os időszak programjainak lezárásából adódnak;

| 37. | hangsúlyozza ezért, hogy ez a kifizetési szint az abszolút minimum, és teljes mértékben megfelel a reális költségvetési gazdálkodásnak, tekintettel az adott időszak kifizetéseinek általános jellegére, a kifizetési igényekre vonatkozó, rendelkezésre álló tagállami előrejelzésekre, amelyeket a Bizottsághoz kell benyújtani, továbbá arra, hogy ki kell egyenlíteni a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbséget; hangsúlyozza, hogy ezek a pénzáramlások elősegítik az európai gazdaság helyreállását, és hozzájárulnak a régiókban az Európa 2020 stratégiához; ezért szigorúan ellenzi a kifizetések szintjének bármilyen lehetséges csökkentését a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasoltakhoz képest; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza ezért, hogy ez a kifizetési szint az abszolút minimum, és teljes mértékben megfelel a reális költségvetési gazdálkodásnak, tekintettel az adott időszak kifizetéseinek általános jellegére, a kifizetési igényekre vonatkozó, rendelkezésre álló tagállami előrejelzésekre, amelyeket a Bizottsághoz kell benyújtani, továbbá arra, hogy ki kell egyenlíteni a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbséget; hangsúlyozza, hogy ezek a pénzáramlások elősegítik az európai gazdaság helyreállását, és hozzájárulnak a régiókban az Európa 2020 stratégiához; ezért szigorúan ellenzi a kifizetések szintjének bármilyen lehetséges csökkentését a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasoltakhoz képest;

| 38. | kéri a Bizottságot, hogy a humántőke-fejlesztésre és a munkaerő-piaci beilleszkedésre biztosított támogatások valódi hatásának ellenőrzése érdekében gyűjtsön demográfiai adatokat a kohéziós politika, és különösen az Európai Szociális Alap kedvezményezettjeiről, figyelembe véve a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség különösen aggasztó problémáját; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot, hogy a humántőke-fejlesztésre és a munkaerő-piaci beilleszkedésre biztosított támogatások valódi hatásának ellenőrzése érdekében gyűjtsön demográfiai adatokat a kohéziós politika, és különösen az Európai Szociális Alap kedvezményezettjeiről, figyelembe véve a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség különösen aggasztó problémáját;

| 39. | kéri a Bizottságot, hogy a helyi forrásfelvevő képesség további javítása érdekében továbbra is szorosan működjön együtt az alacsony abszorpciós rátájú tagállamokkal; kéri ezért az egymástól való tanulás, a legjobb gyakorlatok cseréjének és az adminisztratív képességek megerősítésének további támogatását a tagállamokban és a tagjelölt országokban, az országok közösségi programok végrehajtására való felkészülését támogató előcsatlakozási támogatási eszköz megfelelő működésének figyelemmel kísérésén keresztül; |
| --- | --- |

39.

kéri a Bizottságot, hogy a helyi forrásfelvevő képesség további javítása érdekében továbbra is szorosan működjön együtt az alacsony abszorpciós rátájú tagállamokkal; kéri ezért az egymástól való tanulás, a legjobb gyakorlatok cseréjének és az adminisztratív képességek megerősítésének további támogatását a tagállamokban és a tagjelölt országokban, az országok közösségi programok végrehajtására való felkészülését támogató előcsatlakozási támogatási eszköz megfelelő működésének figyelemmel kísérésén keresztül;

| 40. | továbbá sürgeti a Bizottságot annak továbbgondolására, hogy miként lehetne egyszerűsíteni az EU és/vagy a nemzeti jogszabályok által előírt szabályok és követelmények bonyolult rendszerét és csökkenteni a bürokratikus terhet annak érdekében, hogy a jogszerűség és a szabályszerűség mellett sokkal inkább bizonyos célkitűzések megvalósítása álljon a középpontban, nem engedve azonban az átláthatóság, az elszámoltathatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvéből; |
| --- | --- |

40.

továbbá sürgeti a Bizottságot annak továbbgondolására, hogy miként lehetne egyszerűsíteni az EU és/vagy a nemzeti jogszabályok által előírt szabályok és követelmények bonyolult rendszerét és csökkenteni a bürokratikus terhet annak érdekében, hogy a jogszerűség és a szabályszerűség mellett sokkal inkább bizonyos célkitűzések megvalósítása álljon a középpontban, nem engedve azonban az átláthatóság, az elszámoltathatóság, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvéből;

2.
     
  fejezet

| 41. | tudomásul veszi, hogy a 2012. évi költségvetési tervezet a 2011-es költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok 2,6 %-os, 60 158 millió EUR-ra, a kifizetési előirányzatok 2,8 %-os, 57 948 millió EUR-ra történő növelését javasolja; hangsúlyozza, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekményt; |
| --- | --- |

41.

tudomásul veszi, hogy a 2012. évi költségvetési tervezet a 2011-es költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok 2,6 %-os, 60 158 millió EUR-ra, a kifizetési előirányzatok 2,8 %-os, 57 948 millió EUR-ra történő növelését javasolja; hangsúlyozza, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekményt;

| 42. | megjegyzi, hogy e növekmények mindenekelőtt az új tagállamok számára történő közvetlen kifizetések folyamatos bevezetésének, valamint a vidékfejlesztés pótlólagos szükségleteinek következményei; hangsúlyozza, hogy a 2011-es költségvetéshez képest a piaci beavatkozások szinte változatlanok maradnak, miközben az áringadozás és egyes piacok bizonytalansága továbbra is befolyásolja az agrárágazatot; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat a mezőgazdaság összes ágazatára vonatkozó hosszabb távú megközelítésre vonatkozólag, és tegyen konkrét javaslatokat az áringadozás kezelésére e piacokon; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy e növekmények mindenekelőtt az új tagállamok számára történő közvetlen kifizetések folyamatos bevezetésének, valamint a vidékfejlesztés pótlólagos szükségleteinek következményei; hangsúlyozza, hogy a 2011-es költségvetéshez képest a piaci beavatkozások szinte változatlanok maradnak, miközben az áringadozás és egyes piacok bizonytalansága továbbra is befolyásolja az agrárágazatot; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat a mezőgazdaság összes ágazatára vonatkozó hosszabb távú megközelítésre vonatkozólag, és tegyen konkrét javaslatokat az áringadozás kezelésére e piacokon;

| 43. | megállapítja, hogy a 2011 őszén benyújtandó hagyományos mezőgazdasági módosító indítvány eredményeként a jelenlegi becslések a valós igények pontosabb felméréséhez igazodnak majd; ennek alapján felhívja a figyelmet a 2012-ben a tervek szerint rendelkezésre álló címzett bevételek végső szintjére (a szabályszerűségi záróelszámolásból adódó korrekciók, szabálytalanságok és kiegészítő tejilleték), amely végső soron meghatározza a 2012-es költségvetésben elfogadandó új előirányzatok szintjét; becslése szerint a jelenleg hagyott mozgástér (651 millió euró) valószínűleg fedezni fogja e fejezet szükségleteit, amennyiben váratlan körülmények nem merülnek fel; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy a 2011 őszén benyújtandó hagyományos mezőgazdasági módosító indítvány eredményeként a jelenlegi becslések a valós igények pontosabb felméréséhez igazodnak majd; ennek alapján felhívja a figyelmet a 2012-ben a tervek szerint rendelkezésre álló címzett bevételek végső szintjére (a szabályszerűségi záróelszámolásból adódó korrekciók, szabálytalanságok és kiegészítő tejilleték), amely végső soron meghatározza a 2012-es költségvetésben elfogadandó új előirányzatok szintjét; becslése szerint a jelenleg hagyott mozgástér (651 millió euró) valószínűleg fedezni fogja e fejezet szükségleteit, amennyiben váratlan körülmények nem merülnek fel;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt néhány évben a költségvetési hatóság – a sajátos körülményeknek köszönhetően – az e fejezet korlátja alatt rendelkezésre álló mozgástér felhasználása érdekében az intézményközi megállapodás 23. pontjának alkalmazásával átfogó megállapodásokra tudott jutni az éves költségvetések vonatkozásában; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt néhány évben a költségvetési hatóság – a sajátos körülményeknek köszönhetően – az e fejezet korlátja alatt rendelkezésre álló mozgástér felhasználása érdekében az intézményközi megállapodás 23. pontjának alkalmazásával átfogó megállapodásokra tudott jutni az éves költségvetések vonatkozásában;

| 45. | jóváhagyja az iskolagyümölcshöz kapcsolódó programok, valamint a rászoruló személyeknek szóló program folytatódó támogatását; sajnálja viszont az iskolatej-rendszerre vonatkozó költségvetési előirányzat csökkentését, és aggodalmát fejezi ki az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések tekintetében végrehajtott kiadáscsökkentések miatt; |
| --- | --- |

45.

jóváhagyja az iskolagyümölcshöz kapcsolódó programok, valamint a rászoruló személyeknek szóló program folytatódó támogatását; sajnálja viszont az iskolatej-rendszerre vonatkozó költségvetési előirányzat csökkentését, és aggodalmát fejezi ki az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések tekintetében végrehajtott kiadáscsökkentések miatt;

| 46. | felhív az export-visszatérítések további csökkentésére, és sajnálja, hogy az EU-ban továbbra is támogatják a dohánytermesztést, ami ellentétes az EU egészségpolitikai célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

46.

felhív az export-visszatérítések további csökkentésére, és sajnálja, hogy az EU-ban továbbra is támogatják a dohánytermesztést, ami ellentétes az EU egészségpolitikai célkitűzéseivel;

| 47. | kiemeli, hogy a 2. fejezet alatti kiadások egy része alapvető fontosságú az Európa 2020 célkitűzések megvalósítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési programok is e stratégia kiemelt céljait – a növekedést és a foglalkoztatást – valósítják meg; az élelmezésbiztonságot és a fenntarthatóságot tekinti a KAP előtt álló két fő kihívásnak; emlékeztet arra, hogy a közvetlen támogatásoknak fokozottan figyelembe kell venniük a környezeti és szociális célokat, és a KAP fenntarthatóbbá tételére szólít fel, amelynek – az uniós gazdálkodók versenyképességének veszélyeztetése nélkül – hozzá kell járulnia az EU előtt álló környezeti kihívások leküzdéséhez, többek között a vízszennyezés megoldásához; |
| --- | --- |

47.

kiemeli, hogy a 2. fejezet alatti kiadások egy része alapvető fontosságú az Európa 2020 célkitűzések megvalósítása szempontjából; hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési programok is e stratégia kiemelt céljait – a növekedést és a foglalkoztatást – valósítják meg; az élelmezésbiztonságot és a fenntarthatóságot tekinti a KAP előtt álló két fő kihívásnak; emlékeztet arra, hogy a közvetlen támogatásoknak fokozottan figyelembe kell venniük a környezeti és szociális célokat, és a KAP fenntarthatóbbá tételére szólít fel, amelynek – az uniós gazdálkodók versenyképességének veszélyeztetése nélkül – hozzá kell járulnia az EU előtt álló környezeti kihívások leküzdéséhez, többek között a vízszennyezés megoldásához;

| 48. | ezzel összefüggésben üdvözli a LIFE+ program előirányzatainak növelését (+ 4,3 % a kötelezettségvállalási, + 1,9 % a kifizetési előirányzatok terén), amely kizárólag a környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépéseket helyezi előtérbe; ismételten emlékeztet arra, hogy a környezeti problémák és azok megoldásai nem függenek nemzeti határoktól, ezért egyértelmű, hogy e kérdéseket uniós szinten kell kezelni; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a LIFE+ továbbra is meglehetősen korlátozott mértékű előirányzatokban részesül; |
| --- | --- |

48.

ezzel összefüggésben üdvözli a LIFE+ program előirányzatainak növelését (+ 4,3 % a kötelezettségvállalási, + 1,9 % a kifizetési előirányzatok terén), amely kizárólag a környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépéseket helyezi előtérbe; ismételten emlékeztet arra, hogy a környezeti problémák és azok megoldásai nem függenek nemzeti határoktól, ezért egyértelmű, hogy e kérdéseket uniós szinten kell kezelni; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a LIFE+ továbbra is meglehetősen korlátozott mértékű előirányzatokban részesül;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság, az éghajlatváltozás elleni fellépés és a megújuló forrásból származó energia támogatása az uniós költségvetés több fejezetéből finanszírozható horizontális prioritások, és hogy a Parlament külön figyelmet szentel finanszírozásuknak költségvetési soronként és átfogóan egyaránt; sürgeti a Bizottságot, hogy ezeket a prioritásokat, valamint a vízvédelmet és a biológiai sokféleség megőrzését fokozottabban érvényesítsék a többi politikában is, többek között a fejlődő országoknak nyújtott uniós pénzügyi támogatásokban; véleménye szerint az e témákra vonatkozó meglévő jogszabályok megfelelő végrehajtása döntő fontosságú, és ezért kéri a Bizottságot, hogy gondosan elemezze, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának komoly vizsgálata nem igényel-e több forrást, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság, az éghajlatváltozás elleni fellépés és a megújuló forrásból származó energia támogatása az uniós költségvetés több fejezetéből finanszírozható horizontális prioritások, és hogy a Parlament külön figyelmet szentel finanszírozásuknak költségvetési soronként és átfogóan egyaránt; sürgeti a Bizottságot, hogy ezeket a prioritásokat, valamint a vízvédelmet és a biológiai sokféleség megőrzését fokozottabban érvényesítsék a többi politikában is, többek között a fejlődő országoknak nyújtott uniós pénzügyi támogatásokban; véleménye szerint az e témákra vonatkozó meglévő jogszabályok megfelelő végrehajtása döntő fontosságú, és ezért kéri a Bizottságot, hogy gondosan elemezze, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának komoly vizsgálata nem igényel-e több forrást, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 50. | rámutat arra, hogy politikai fontosságára tekintettel a közös halászati politika finanszírozását és meglévő fellépéseit meg kellene őrizni és a javasolt KT-szinteken kellene fenntartani, nem utolsósorban annak közelgő reformja miatt; véleménye szerint az integrált tengerpolitika finanszírozása, melynek 2012-ben megfelelő szintet kell elérnie, nem történhet a 2. fejezetbe tartozó, halászattal összefüggő egyéb fellépések és programok kárára; döntő fontosságúnak tartja továbbá, hogy folytassák az európai halászflotta méretének nyomon követését, megfelelő támogatást nyújtva a tagállamoknak e téren, valamint különösen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet; a hatékony halászati gazdálkodást alapvető fontosságúnak tekinti a halállományok megőrzése és a túlhalászás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy politikai fontosságára tekintettel a közös halászati politika finanszírozását és meglévő fellépéseit meg kellene őrizni és a javasolt KT-szinteken kellene fenntartani, nem utolsósorban annak közelgő reformja miatt; véleménye szerint az integrált tengerpolitika finanszírozása, melynek 2012-ben megfelelő szintet kell elérnie, nem történhet a 2. fejezetbe tartozó, halászattal összefüggő egyéb fellépések és programok kárára; döntő fontosságúnak tartja továbbá, hogy folytassák az európai halászflotta méretének nyomon követését, megfelelő támogatást nyújtva a tagállamoknak e téren, valamint különösen a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelmet; a hatékony halászati gazdálkodást alapvető fontosságúnak tekinti a halállományok megőrzése és a túlhalászás megakadályozása érdekében;

3a.
     
  alfejezet

| 51. | megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezetben a 2011-es költségvetéshez képest az ezen alfejezet alá tartozó fellépésekre javasolt általános finanszírozási növekmény (+ 17,7 % a kötelezettségvállalási előirányzatok, + 6,8 % a kifizetési előirányzatok tekintetében) összhangban van az Uniónak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában a Lisszaboni Szerződésben és az Európai Tanács által 2009 decemberében elfogadott stockholmi programban (2010–2014) egyaránt kifejtett fokozódó törekvéseivel; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezetben a 2011-es költségvetéshez képest az ezen alfejezet alá tartozó fellépésekre javasolt általános finanszírozási növekmény (+ 17,7 % a kötelezettségvállalási előirányzatok, + 6,8 % a kifizetési előirányzatok tekintetében) összhangban van az Uniónak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában a Lisszaboni Szerződésben és az Európai Tanács által 2009 decemberében elfogadott stockholmi programban (2010–2014) egyaránt kifejtett fokozódó törekvéseivel;

| 52. | megállapítja, hogy ez a növelés nagyrészt a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretébe tartozó négy program közül háromhoz: a Külső Határok Alaphoz (+ 38 %), az Európai Visszatérési Alaphoz (+ 43 %) és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alaphoz kapcsolódik; hangsúlyozza azonban, hogy az ezen alfejezetben 2012-re előirányzott növelések csupán a Parlament és a Tanács által e programok és fellépések jóváhagyásakor elfogadott többéves keretösszegek éves bontásának eredményeként jöttek létre; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy ez a növelés nagyrészt a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretébe tartozó négy program közül háromhoz: a Külső Határok Alaphoz (+ 38 %), az Európai Visszatérési Alaphoz (+ 43 %) és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alaphoz kapcsolódik; hangsúlyozza azonban, hogy az ezen alfejezetben 2012-re előirányzott növelések csupán a Parlament és a Tanács által e programok és fellépések jóváhagyásakor elfogadott többéves keretösszegek éves bontásának eredményeként jöttek létre;

| 53. | kifejezetten sajnálja, hogy a Bizottság az elutasítás üzenetét küldi a menekülteknek azzal, hogy jelentős mértékben növeli a Külső Határok Alap és az Európai Visszatérítési Alap előirányzatait, miközben az Európai Menekültügyi Alap előirányzatai a 2011-es szinten maradnak; úgy véli, hogy az EU-nak befogadóbbnak kellene lennie a menekültekkel szemben, különösen a líbiai háború, és a tüntetők számos arab államban tapasztalt nem szűnő súlyos elnyomása fényében; |
| --- | --- |

53.

kifejezetten sajnálja, hogy a Bizottság az elutasítás üzenetét küldi a menekülteknek azzal, hogy jelentős mértékben növeli a Külső Határok Alap és az Európai Visszatérítési Alap előirányzatait, miközben az Európai Menekültügyi Alap előirányzatai a 2011-es szinten maradnak; úgy véli, hogy az EU-nak befogadóbbnak kellene lennie a menekültekkel szemben, különösen a líbiai háború, és a tüntetők számos arab államban tapasztalt nem szűnő súlyos elnyomása fényében;

| 54. | ezért felteszi a kérdést, hogy a Bizottság által előterjesztett költségvetési tervezet vajon megfelelő és naprakész választ ad-e az EU előtt álló jelenlegi kihívásokra, különös tekintettel a Földközi-tenger déli részén zajló eseményekre; emlékeztet arra, hogy határozottan felszólított e kihívások megfelelő és kiegyensúlyozott megválaszolására a legális migráció kezelése és az illegális migráció lelassítása érdekében; elismerve az uniós tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfeleljenek az európai uniós jogszabályoknak, hangsúlyozza, hogy elegendő finanszírozást és támogatási eszközöket kell biztosítani a szükséghelyzetek kezeléséhez a belföldi védelemre vonatkozó szabályok, az emberi jogok, valamint a tagállamok közötti szolidaritás szellemének maradéktalan tiszteletben tartása mellett; különösen kiemeli az Európai Menekültügyi Alap és ezen belül a menekültek tömeges beáramlása esetén alkalmazott sürgősségi intézkedések szerepét és támogatását, és nagyon sajnálja, hogy a Bizottság nem javasolta ezen alap költségvetésének a pénzügyi programozás során eredetileg tervezett összegen túli növelését; |
| --- | --- |

54.

ezért felteszi a kérdést, hogy a Bizottság által előterjesztett költségvetési tervezet vajon megfelelő és naprakész választ ad-e az EU előtt álló jelenlegi kihívásokra, különös tekintettel a Földközi-tenger déli részén zajló eseményekre; emlékeztet arra, hogy határozottan felszólított e kihívások megfelelő és kiegyensúlyozott megválaszolására a legális migráció kezelése és az illegális migráció lelassítása érdekében; elismerve az uniós tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfeleljenek az európai uniós jogszabályoknak, hangsúlyozza, hogy elegendő finanszírozást és támogatási eszközöket kell biztosítani a szükséghelyzetek kezeléséhez a belföldi védelemre vonatkozó szabályok, az emberi jogok, valamint a tagállamok közötti szolidaritás szellemének maradéktalan tiszteletben tartása mellett; különösen kiemeli az Európai Menekültügyi Alap és ezen belül a menekültek tömeges beáramlása esetén alkalmazott sürgősségi intézkedések szerepét és támogatását, és nagyon sajnálja, hogy a Bizottság nem javasolta ezen alap költségvetésének a pénzügyi programozás során eredetileg tervezett összegen túli növelését;

| 55. | tudomásul veszi az Európai Tanácsnak a FRONTEX műveleti kapacitásának és szerepének növelésére irányuló ismételt felhívásait, az egyre erősödő migrációs nyomás közepette; kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a FRONTEX jelenleg zajló felülvizsgálatának 2012-re vonatkozó teljes költségvetési hatásáról, és adjon tisztább képet a tagállamoknak az ügynökség működtetésében való pénzügyi részvételéről; |
| --- | --- |

55.

tudomásul veszi az Európai Tanácsnak a FRONTEX műveleti kapacitásának és szerepének növelésére irányuló ismételt felhívásait, az egyre erősödő migrációs nyomás közepette; kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a FRONTEX jelenleg zajló felülvizsgálatának 2012-re vonatkozó teljes költségvetési hatásáról, és adjon tisztább képet a tagállamoknak az ügynökség működtetésében való pénzügyi részvételéről;

| 56. | megjegyzi, hogy a következő technikai lépések bemutatása után a SIS II-re vonatkozó, tartalékalapba helyezett 2011-es előirányzatokat a költségvetési hatóság felszabadította; kiemeli, hogy a költségvetési hatóság továbbra is szigorúan figyelemmel kíséri a SIS II-vel kapcsolatos fejleményeket, és fenntartja magának a jogot, hogy szükség esetén beavatkozzon; |
| --- | --- |

56.

megjegyzi, hogy a következő technikai lépések bemutatása után a SIS II-re vonatkozó, tartalékalapba helyezett 2011-es előirányzatokat a költségvetési hatóság felszabadította; kiemeli, hogy a költségvetési hatóság továbbra is szigorúan figyelemmel kíséri a SIS II-vel kapcsolatos fejleményeket, és fenntartja magának a jogot, hogy szükség esetén beavatkozzon;

3b.
     
  alfejezet

| 57. | emlékeztet arra, hogy a 3b. alfejezet – noha pénzösszegek tekintetében a többéves pénzügyi keret legkisebb alfejezete – olyan, az európai polgárok számára alapvető fontosságú kérdéseket tartalmaz, mint az ifjúsági, oktatási és kulturális programok, a közegészségügy, a fogyasztóvédelem, a polgári védelmi eszköz és a kommunikációs politika; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a 3b. alfejezet – noha pénzösszegek tekintetében a többéves pénzügyi keret legkisebb alfejezete – olyan, az európai polgárok számára alapvető fontosságú kérdéseket tartalmaz, mint az ifjúsági, oktatási és kulturális programok, a közegészségügy, a fogyasztóvédelem, a polgári védelmi eszköz és a kommunikációs politika;

| 58. | mély sajnálattal jegyzi meg, hogy ezen alfejezet átfogó előirányzatai három egymást követő évben csökkennek, amelynek keretében 2011-es költségvetéshez képest (az EU Szolidaritási Alapja nélkül) a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,1 %-kal (683,5 millió euróra), a kifizetési előirányzatok pedig 0,3 %-kal (645,7 millió euróra) mérséklődnek, ezzel 15,5 millió eurós kerettartalékot hagyva; |
| --- | --- |

58.

mély sajnálattal jegyzi meg, hogy ezen alfejezet átfogó előirányzatai három egymást követő évben csökkennek, amelynek keretében 2011-es költségvetéshez képest (az EU Szolidaritási Alapja nélkül) a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,1 %-kal (683,5 millió euróra), a kifizetési előirányzatok pedig 0,3 %-kal (645,7 millió euróra) mérséklődnek, ezzel 15,5 millió eurós kerettartalékot hagyva;

| 59. | véleménye szerint az ezen alfejezetbe tartozó programok és fellépések fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak és kiemelt kezdeményezéseinek elérésében; ismételten hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzés és a kultúra gazdasági értéket is hordoz, mivel jelentős mértékben hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a minőségi munkahelyteremtéshez, és támogatja az aktív polgári szerepvállalás kialakulását; |
| --- | --- |

59.

véleménye szerint az ezen alfejezetbe tartozó programok és fellépések fontos szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak és kiemelt kezdeményezéseinek elérésében; ismételten hangsúlyozza, hogy az oktatás, a képzés és a kultúra gazdasági értéket is hordoz, mivel jelentős mértékben hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a minőségi munkahelyteremtéshez, és támogatja az aktív polgári szerepvállalás kialakulását;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló igen kis összegű tartalék korlátozott mozgásteret hagy az új fellépésekre irányuló javaslatok vagy a polgárok számára közvetlenül fontos prioritások finanszírozásának fokozására vonatkozó döntések esetén; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló igen kis összegű tartalék korlátozott mozgásteret hagy az új fellépésekre irányuló javaslatok vagy a polgárok számára közvetlenül fontos prioritások finanszírozásának fokozására vonatkozó döntések esetén;

| 61. | tudomásul veszi a Cselekvő ifjúság programra vonatkozó 2012-es előirányzatoknak az eredeti pénzügyi programozáshoz képest 8 millió euróval történő emelésére irányuló bizottsági javaslatot (134,6 millió euró 2012-re), mely program a „Mozgásban az ifjúság” kiemelt kezdeményezés egyik fő eszköze, és támogatja a nem formális tanulási tapasztalatokat és a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának kialakulását; |
| --- | --- |

61.

tudomásul veszi a Cselekvő ifjúság programra vonatkozó 2012-es előirányzatoknak az eredeti pénzügyi programozáshoz képest 8 millió euróval történő emelésére irányuló bizottsági javaslatot (134,6 millió euró 2012-re), mely program a „Mozgásban az ifjúság” kiemelt kezdeményezés egyik fő eszköze, és támogatja a nem formális tanulási tapasztalatokat és a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának kialakulását;

| 62. | sajnálja, hogy nem született hasonló erőfeszítésre irányuló javaslat olyan programok esetében, mint a MEDIA és a Kultúra 2007, noha ezek nagymértékben hozzájárulnak az európai kultúra gazdagságához és sokszínűségéhez, és olyan fellépéseket támogatnak, amelyeket a tagállamok önállóan nem finanszíroznának; |
| --- | --- |

62.

sajnálja, hogy nem született hasonló erőfeszítésre irányuló javaslat olyan programok esetében, mint a MEDIA és a Kultúra 2007, noha ezek nagymértékben hozzájárulnak az európai kultúra gazdagságához és sokszínűségéhez, és olyan fellépéseket támogatnak, amelyeket a tagállamok önállóan nem finanszíroznának;

| 63. | sajnálja, hogy a Bizottság 2012-es költségvetési tervezetében nem javasolt semmilyen sportot támogató külön intézkedést, noha ez a Lisszaboni Szerződésből fakadóan teljes mértékben uniós hatáskör; határozottan úgy véli, hogy bizonyos mértékű – noha korlátozott nagyságú – finanszírozásnak továbbra is rendelkezésre kell állnia a 2012-es költségvetésben is; |
| --- | --- |

63.

sajnálja, hogy a Bizottság 2012-es költségvetési tervezetében nem javasolt semmilyen sportot támogató külön intézkedést, noha ez a Lisszaboni Szerződésből fakadóan teljes mértékben uniós hatáskör; határozottan úgy véli, hogy bizonyos mértékű – noha korlátozott nagyságú – finanszírozásnak továbbra is rendelkezésre kell állnia a 2012-es költségvetésben is;

| 64. | üdvözli a közegészségügyi program előirányzatainak növelését, mivel a közegészségügy az elöregedő európai társadalmakban a versenyképesség kulcsfontosságú motorjává vált; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy finanszírozási megoldásokat találjon az olyan fontos oktatási kampányok folytatásához, mint a „SEGÍTSÉG – A dohányfüstmentes életért” elnevezésű kampány; |
| --- | --- |

64.

üdvözli a közegészségügyi program előirányzatainak növelését, mivel a közegészségügy az elöregedő európai társadalmakban a versenyképesség kulcsfontosságú motorjává vált; elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy finanszírozási megoldásokat találjon az olyan fontos oktatási kampányok folytatásához, mint a „SEGÍTSÉG – A dohányfüstmentes életért” elnevezésű kampány;

| 65. | helyteleníti a polgári védelmi pénzügyi eszköz finanszírozásának a pénzügyi programozáshoz képest előirányzott (– 1,8 millió eurós) csökkentését, és kéri a Bizottságot, hogy adjon további magyarázatot e csökkentésre, tekintve, hogy a polgári védelem most már új uniós hatáskör; |
| --- | --- |

65.

helyteleníti a polgári védelmi pénzügyi eszköz finanszírozásának a pénzügyi programozáshoz képest előirányzott (– 1,8 millió eurós) csökkentését, és kéri a Bizottságot, hogy adjon további magyarázatot e csökkentésre, tekintve, hogy a polgári védelem most már új uniós hatáskör;

| 66. | emlékeztet arra, hogy az átláthatóságnak, valamint az Európai Parlament és képviselői teljes körű bevonásának biztosítása érdekében az „európai közterek” számára külön költségvetési sort kell biztosítani; sajnálatának ad hangot a Bizottság azon javaslata miatt, hogy ezt a sort ki kell üríteni, és az európai közterek előirányzatait a Bizottság képviseleteire vonatkozó költségvetési sor alá kell vonni; emlékeztet arra, hogy az európai köztereket a Bizottság és a Parlament közösen működteti, és ezért költségvetésüket el kell különíteni a Bizottság képviseleteinek költségvetésétől, amint azt a 2010-es és a 2011-es költségvetés is tükrözte; hangsúlyozza, hogy a Parlament nem fogja elfogadni a költségvetési hatóságok e tekintetben elfoglalt álláspontjának megváltoztatására irányuló kísérleteket; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet arra, hogy az átláthatóságnak, valamint az Európai Parlament és képviselői teljes körű bevonásának biztosítása érdekében az „európai közterek” számára külön költségvetési sort kell biztosítani; sajnálatának ad hangot a Bizottság azon javaslata miatt, hogy ezt a sort ki kell üríteni, és az európai közterek előirányzatait a Bizottság képviseleteire vonatkozó költségvetési sor alá kell vonni; emlékeztet arra, hogy az európai köztereket a Bizottság és a Parlament közösen működteti, és ezért költségvetésüket el kell különíteni a Bizottság képviseleteinek költségvetésétől, amint azt a 2010-es és a 2011-es költségvetés is tükrözte; hangsúlyozza, hogy a Parlament nem fogja elfogadni a költségvetési hatóságok e tekintetben elfoglalt álláspontjának megváltoztatására irányuló kísérleteket;

4.
     
  fejezet

| 67. | megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezetben kért kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok a 2011-es költségvetéshez képest 2,9 %-kal, illetve 0,8 %-kal 9 009,3, illetve 7 293,7 millió euróra nőttek (a sürgősségisegély-tartalékot figyelembe véve); rámutat arra, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekedést; |
| --- | --- |

67.

megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezetben kért kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok a 2011-es költségvetéshez képest 2,9 %-kal, illetve 0,8 %-kal 9 009,3, illetve 7 293,7 millió euróra nőttek (a sürgősségisegély-tartalékot figyelembe véve); rámutat arra, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekedést;

| 68. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság mindeddig nem állította vissza az élelmezésfinanszírozási eszközre felhasznált pénzeszközöket (240 millió eurót) a 4. fejezet és különösen a stabilitási eszköz alá, amint az a Költségvetési Bizottság a 2009. október 12-én elfogadott A7-0038/2009. számú jelentésének 28. bekezdésében kérte; |
| --- | --- |

68.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság mindeddig nem állította vissza az élelmezésfinanszírozási eszközre felhasznált pénzeszközöket (240 millió eurót) a 4. fejezet és különösen a stabilitási eszköz alá, amint az a Költségvetési Bizottság a 2009. október 12-én elfogadott A7-0038/2009. számú jelentésének 28. bekezdésében kérte;

| 69. | szilárd meggyőződése, hogy sajátos és konkrét erőfeszítést kell tenni valamennyi rendelkezésre álló európai eszköz (az EU költségvetésén belüli pénzügyi keretösszegek mellett az EBB, az EBRD stb. által kezelt eszközök is) és tagállami fellépés optimális és összehangolt kihasználása érdekében; hangsúlyozza, hogy az uniós eszközök tervezésének és végrehajtásának rugalmasságát tovább kell javítani annak érdekében, hogy a hosszú távú kötelezettségvállalások és prioritások veszélyeztetése nélkül lehetővé váljon a harmadik országokban bekövetkező politikai és humanitárius válságokra való megfelelő és hatékony reagálás; ezért felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Európai Beruházási Bankot, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy az EU külső fellépéseinek célkitűzései a lehető legpontosabbak és leghatékonyabbak legyenek; |
| --- | --- |

69.

szilárd meggyőződése, hogy sajátos és konkrét erőfeszítést kell tenni valamennyi rendelkezésre álló európai eszköz (az EU költségvetésén belüli pénzügyi keretösszegek mellett az EBB, az EBRD stb. által kezelt eszközök is) és tagállami fellépés optimális és összehangolt kihasználása érdekében; hangsúlyozza, hogy az uniós eszközök tervezésének és végrehajtásának rugalmasságát tovább kell javítani annak érdekében, hogy a hosszú távú kötelezettségvállalások és prioritások veszélyeztetése nélkül lehetővé váljon a harmadik országokban bekövetkező politikai és humanitárius válságokra való megfelelő és hatékony reagálás; ezért felhívja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az Európai Beruházási Bankot, hogy hangolják össze erőfeszítéseiket annak biztosítása érdekében, hogy az EU külső fellépéseinek célkitűzései a lehető legpontosabbak és leghatékonyabbak legyenek;

| 70. | az EU kötelességének tartja a Földközi-tenger partvidékén fekvő szomszédos országokban bekövetkezett közelmúltbeli politikai eseményekre való megfelelő és átfogó reagálást, valamint a demokratikus értékekért és a jogállamiság megteremtéséért küzdő mozgalmak támogatását és segítését; ismételten hangsúlyozza, hogy az ezen országok számára biztosított pénzügyi segítségnyújtás nem történhet a szomszédos kelet-európai országok javát szolgáló prioritások és eszközök kárára; |
| --- | --- |

70.

az EU kötelességének tartja a Földközi-tenger partvidékén fekvő szomszédos országokban bekövetkezett közelmúltbeli politikai eseményekre való megfelelő és átfogó reagálást, valamint a demokratikus értékekért és a jogállamiság megteremtéséért küzdő mozgalmak támogatását és segítését; ismételten hangsúlyozza, hogy az ezen országok számára biztosított pénzügyi segítségnyújtás nem történhet a szomszédos kelet-európai országok javát szolgáló prioritások és eszközök kárára;

| 71. | e szempontból mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 4. fejezetben javasolt 246,7 millió eurós tartalék – noha messze meghaladja a pénzügyi programozás 2011. januári aktualizálásában előirányzott összeget (132,2 millió euró) – elégtelennek bizonyulhat a 4. fejezetbe tartozó újabb szükségletek fedezésére, mivel az a jelek szerint egyes nagyobb uniós programokon végrehajtott kiadáscsökkentéseken alapul; eltökélt szándéka, hogy tovább vizsgálja és elemzi e kiadáscsökkentések hatását; |
| --- | --- |

71.

e szempontból mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 4. fejezetben javasolt 246,7 millió eurós tartalék – noha messze meghaladja a pénzügyi programozás 2011. januári aktualizálásában előirányzott összeget (132,2 millió euró) – elégtelennek bizonyulhat a 4. fejezetbe tartozó újabb szükségletek fedezésére, mivel az a jelek szerint egyes nagyobb uniós programokon végrehajtott kiadáscsökkentéseken alapul; eltökélt szándéka, hogy tovább vizsgálja és elemzi e kiadáscsökkentések hatását;

| 72. | emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Tanács még mindig nem állapodott meg a banánpiaci kísérő intézkedések és az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés (ICI+) jogalapjáról, és hogy e megállapodás hatással lesz a 2012-es költségvetés előirányzataira; sajnálatát fejezi ki az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokkal folytatott együttműködés finanszírozásának csökkentésére irányuló európai bizottsági javaslat miatt; kéri az ICI+ jogszabály mihamarabbi elfogadását és az Ázsiának és Latin-Amerikának nyújtott megfelelő finanszírozás támogatását; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Tanács még mindig nem állapodott meg a banánpiaci kísérő intézkedések és az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés (ICI+) jogalapjáról, és hogy e megállapodás hatással lesz a 2012-es költségvetés előirányzataira; sajnálatát fejezi ki az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országokkal folytatott együttműködés finanszírozásának csökkentésére irányuló európai bizottsági javaslat miatt; kéri az ICI+ jogszabály mihamarabbi elfogadását és az Ázsiának és Latin-Amerikának nyújtott megfelelő finanszírozás támogatását;

| 73. | ezért kéri a Bizottságot, hogy közelgő módosító indítványa ne csupán az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának költségvetési hatásait érintse, de – szükség esetén az intézményközi megállapodásban foglalt valamennyi eszközt felhasználva – foglalkozzon az összes többi megoldatlan kérdéssel és igénnyel is – többek között a Palesztina és az UNRWA számára biztosított támogatással, amelyet 100 millió euróval csökkentettek a 2011-es költségvetéshez képest – annak érdekében, hogy a lehető legnagyobbra növelje az uniós segítségnyújtás hatását a világban; |
| --- | --- |

73.

ezért kéri a Bizottságot, hogy közelgő módosító indítványa ne csupán az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatának költségvetési hatásait érintse, de – szükség esetén az intézményközi megállapodásban foglalt valamennyi eszközt felhasználva – foglalkozzon az összes többi megoldatlan kérdéssel és igénnyel is – többek között a Palesztina és az UNRWA számára biztosított támogatással, amelyet 100 millió euróval csökkentettek a 2011-es költségvetéshez képest – annak érdekében, hogy a lehető legnagyobbra növelje az uniós segítségnyújtás hatását a világban;

| 74. | helyteleníti az előcsatlakozási támogatási eszközre fordított pénzeszközök programozott növelésének 139 millió euróról 79 millió euróra történő mérséklését a 2011-es költségvetéshez képest; |
| --- | --- |

74.

helyteleníti az előcsatlakozási támogatási eszközre fordított pénzeszközök programozott növelésének 139 millió euróról 79 millió euróra történő mérséklését a 2011-es költségvetéshez képest;

| 75. | tudomásul veszi a fejlesztési együttműködési eszköz alá tartozó, környezetvédelemre és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra irányuló tematikus program finanszírozása tekintetében a pénzügyi programozáshoz képest javasolt 51,8 millió eurós emelést az éghajlatváltozás elleni fellépés gyorsfinanszírozása érdekében; határozottan ellenzi a fejlesztési együttműködési eszköz földrajzi programjait érintő többi, összesen 78 millió eurót kitevő csökkentést, amely ellentétes a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására, valamint a GNI 0,7 %-át kitevő fejlesztési együttműködési célkitűzés elérését magában foglaló, legmagasabb szintű uniós kötelezettségvállalás tiszteletben tartására irányuló uniós erőfeszítéssel; |
| --- | --- |

75.

tudomásul veszi a fejlesztési együttműködési eszköz alá tartozó, környezetvédelemre és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásra irányuló tematikus program finanszírozása tekintetében a pénzügyi programozáshoz képest javasolt 51,8 millió eurós emelést az éghajlatváltozás elleni fellépés gyorsfinanszírozása érdekében; határozottan ellenzi a fejlesztési együttműködési eszköz földrajzi programjait érintő többi, összesen 78 millió eurót kitevő csökkentést, amely ellentétes a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására, valamint a GNI 0,7 %-át kitevő fejlesztési együttműködési célkitűzés elérését magában foglaló, legmagasabb szintű uniós kötelezettségvállalás tiszteletben tartására irányuló uniós erőfeszítéssel;

| 76. | emlékeztet arra, hogy határozottan vissza fogja utasítani a 4. fejezet alá tartozó igazgatási kiadásoknak a költségvetési hatóság másik ága általi minden olyan rendszeres, automatikus jellegű és esetenként meggondolatlan csökkentését, amelyeknek kizárólagos célja az előirányzatok csökkentése, mivel ez megfosztaná az Uniót a programok megfelelő és hatékony végrehajtásának eszközeitől; |
| --- | --- |

76.

emlékeztet arra, hogy határozottan vissza fogja utasítani a 4. fejezet alá tartozó igazgatási kiadásoknak a költségvetési hatóság másik ága általi minden olyan rendszeres, automatikus jellegű és esetenként meggondolatlan csökkentését, amelyeknek kizárólagos célja az előirányzatok csökkentése, mivel ez megfosztaná az Uniót a programok megfelelő és hatékony végrehajtásának eszközeitől;

5.
     
  fejezet

| 77. | megjegyzi, hogy az összes intézményre vonatkozó teljes igazgatási kiadás becsült értéke 8 281 millió euró, ami 2011-hez képest 1,3 %-os növekedést és 472,5 millió eurós kerettartalékot jelent; |
| --- | --- |

77.

megjegyzi, hogy az összes intézményre vonatkozó teljes igazgatási kiadás becsült értéke 8 281 millió euró, ami 2011-hez képest 1,3 %-os növekedést és 472,5 millió eurós kerettartalékot jelent;

| 78. | tudomásul veszi a pénzügyi tervezésért és a költségvetésért felelős biztos 2011. február 3-i levelét, amelyben az 5. fejezet kiadásainak 2011-hez képest 1 % alatti növelése mellett és új személyzet felvétele ellen foglalt állást, és felhívta valamennyi intézményt, hogy költségvetésük alakítása tekintetében ugyanezt a megközelítést kövessék; |
| --- | --- |

78.

tudomásul veszi a pénzügyi tervezésért és a költségvetésért felelős biztos 2011. február 3-i levelét, amelyben az 5. fejezet kiadásainak 2011-hez képest 1 % alatti növelése mellett és új személyzet felvétele ellen foglalt állást, és felhívta valamennyi intézményt, hogy költségvetésük alakítása tekintetében ugyanezt a megközelítést kövessék;

| 79. | megállapítja, hogy a Bizottság, a Tanács, a Számvevőszék, az ombudsman és az adatvédelmi biztos követte a példát; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek az előzetes költségvetési javaslattervezetre irányuló első javaslatához képest sikerült mintegy 50 millió euróval csökkentenie saját költségvetési javaslattervezetét; hangsúlyozza, hogy többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével összefüggő új szükségletek és tevékenységek fényében alaposan meg fogja vizsgálni a többi intézmény becsléseit; |
| --- | --- |

79.

megállapítja, hogy a Bizottság, a Tanács, a Számvevőszék, az ombudsman és az adatvédelmi biztos követte a példát; hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentnek az előzetes költségvetési javaslattervezetre irányuló első javaslatához képest sikerült mintegy 50 millió euróval csökkentenie saját költségvetési javaslattervezetét; hangsúlyozza, hogy többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével összefüggő új szükségletek és tevékenységek fényében alaposan meg fogja vizsgálni a többi intézmény becsléseit;

| 80. | elismeri a Bizottság saját igazgatási kiadásainak névértéken történő befagyasztására irányuló hatalmas erőfeszítését; megjegyzi, hogy ez úgy vált lehetővé, hogy a jogszabályban előírt és szerződésben vállalt kötelezettségekhez kapcsolódó kiadásnövekedést egyéb igazgatási kiadások drasztikus csökkentésével ellensúlyozták; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a lehetséges következmények miatt; |
| --- | --- |

80.

elismeri a Bizottság saját igazgatási kiadásainak névértéken történő befagyasztására irányuló hatalmas erőfeszítését; megjegyzi, hogy ez úgy vált lehetővé, hogy a jogszabályban előírt és szerződésben vállalt kötelezettségekhez kapcsolódó kiadásnövekedést egyéb igazgatási kiadások drasztikus csökkentésével ellensúlyozták; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki a lehetséges következmények miatt;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a III. szakaszon belül a 2012-es igazgatási előirányzatok – az igazgatási támogatási kiadásokat (a korábbi BA-sorokat) is beleértve – bármilyen további csökkentése káros hatással járhat a programok végrehajtására, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakadó új uniós feladatokra nézve; ragaszkodik ahhoz, hogy az igazgatási támogatási kiadások csökkentéséből eredő megtakarítások a helyszínen biztosított jobb eredmény érdekében a megfelelő programok pénzügyi keretein belül maradjanak; hangsúlyozza továbbá, hogy míg az EU hatáskörei egyre bővülnek, ez a tendencia hosszú távon nem fenntartható, és hátrányos hatással lehet az uniós fellépések és programok gyors, szabályszerű és hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a III. szakaszon belül a 2012-es igazgatási előirányzatok – az igazgatási támogatási kiadásokat (a korábbi BA-sorokat) is beleértve – bármilyen további csökkentése káros hatással járhat a programok végrehajtására, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakadó új uniós feladatokra nézve; ragaszkodik ahhoz, hogy az igazgatási támogatási kiadások csökkentéséből eredő megtakarítások a helyszínen biztosított jobb eredmény érdekében a megfelelő programok pénzügyi keretein belül maradjanak; hangsúlyozza továbbá, hogy míg az EU hatáskörei egyre bővülnek, ez a tendencia hosszú távon nem fenntartható, és hátrányos hatással lehet az uniós fellépések és programok gyors, szabályszerű és hatékony végrehajtására;

| 82. | elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy nem kérvényez további álláshelyeket, valamint azon kötelezettségvállalását, mely szerint valamennyi – köztük az új prioritásokból és az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépéséből származó – szükségletét pusztán a meglévő emberi erőforrások belső átcsoportosításával elégíti ki; további tájékoztatást kér konkrétan arról, hogy honnan csoportosítják át a tagállamok megfelelő gazdasági és pénzügyi nyomon követésének biztosításához szükséges 230 új álláshelyet az ECFIN főigazgatóságon belül, és milyen hatása lesz annak, hogy az egyes főigazgatóságokon belüli átcsoportosítások után az igazgatási támogatás és programok igazgatása terén 70 álláshely szűnik meg; hangsúlyozza, hogy az emberi erőforrások kérdése annál is fontosabb, mivel az ECFIN főigazgatóságot esetlegesen tovább kell erősíteni annak érdekében, hogy meg tudjon birkózni az újabb kulcsfontosságú feladatokkal, amint a gazdasági kormányzásról szóló csomag elfogadásra kerül; |
| --- | --- |

82.

elismeri a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy nem kérvényez további álláshelyeket, valamint azon kötelezettségvállalását, mely szerint valamennyi – köztük az új prioritásokból és az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépéséből származó – szükségletét pusztán a meglévő emberi erőforrások belső átcsoportosításával elégíti ki; további tájékoztatást kér konkrétan arról, hogy honnan csoportosítják át a tagállamok megfelelő gazdasági és pénzügyi nyomon követésének biztosításához szükséges 230 új álláshelyet az ECFIN főigazgatóságon belül, és milyen hatása lesz annak, hogy az egyes főigazgatóságokon belüli átcsoportosítások után az igazgatási támogatás és programok igazgatása terén 70 álláshely szűnik meg; hangsúlyozza, hogy az emberi erőforrások kérdése annál is fontosabb, mivel az ECFIN főigazgatóságot esetlegesen tovább kell erősíteni annak érdekében, hogy meg tudjon birkózni az újabb kulcsfontosságú feladatokkal, amint a gazdasági kormányzásról szóló csomag elfogadásra kerül;

| 83. | hangsúlyozza, hogy az előirányzatok EPSO tekintetében javasolt növelése (+ 5,4 % kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat) ellentétesnek tűnik a Bizottság igazgatási kiadások csökkentésére irányuló erőfeszítéseivel; több információt kér az EPSO előirányzatainak javasolt növelésére és az alapvető szolgáltatások EPSO általi kiszervezésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy az előirányzatok EPSO tekintetében javasolt növelése (+ 5,4 % kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat) ellentétesnek tűnik a Bizottság igazgatási kiadások csökkentésére irányuló erőfeszítéseivel; több információt kér az EPSO előirányzatainak javasolt növelésére és az alapvető szolgáltatások EPSO általi kiszervezésére vonatkozóan;

| 84. | tekintettel a tisztviselők nyugdíjba vonulási hullámára, tudomásul veszi a nyugdíjakra fordított kiadások 4 %-os növekedését (szemben a 2010 és 2011 közötti + 5,2 %-os növekedéssel); felkéri a Bizottságot, hogy készítsen mélyebb elemzést e tendencia hosszú távú költségvetési következményeiről, megvizsgálva egyúttal az uniós nyugdíjrendszer bármilyen módosításának az európai közszolgálat vonzerejére, minőségére és függetlenségére gyakorolt lehetséges közvetlen vagy közvetett következményeit is; hangsúlyozza, hogy minden ilyen módosítást megfelelő társadalmi párbeszédnek kell megelőznie; |
| --- | --- |

84.

tekintettel a tisztviselők nyugdíjba vonulási hullámára, tudomásul veszi a nyugdíjakra fordított kiadások 4 %-os növekedését (szemben a 2010 és 2011 közötti + 5,2 %-os növekedéssel); felkéri a Bizottságot, hogy készítsen mélyebb elemzést e tendencia hosszú távú költségvetési következményeiről, megvizsgálva egyúttal az uniós nyugdíjrendszer bármilyen módosításának az európai közszolgálat vonzerejére, minőségére és függetlenségére gyakorolt lehetséges közvetlen vagy közvetett következményeit is; hangsúlyozza, hogy minden ilyen módosítást megfelelő társadalmi párbeszédnek kell megelőznie;

| 85. | véleménye szerint az európai iskolák számára az uniós intézményekben dolgozók gyermekeinek sajátos helyzete figyelembevétele érdekében megfelelő finanszírozást kell biztosítani; alaposan meg fogja vizsgálni a 2011-hez képest javasolt 1,7 %-os teljes növelést – amely alatta marad a pénzügyi programozásban előirányzottnak –, valamint az európai iskolákra vonatkozó valamennyi költségvetési sort, és a parlamenti olvasat során megteszi az e tekintetben általa helyesnek ítélt módosításokat; |
| --- | --- |

85.

véleménye szerint az európai iskolák számára az uniós intézményekben dolgozók gyermekeinek sajátos helyzete figyelembevétele érdekében megfelelő finanszírozást kell biztosítani; alaposan meg fogja vizsgálni a 2011-hez képest javasolt 1,7 %-os teljes növelést – amely alatta marad a pénzügyi programozásban előirányzottnak –, valamint az európai iskolákra vonatkozó valamennyi költségvetési sort, és a parlamenti olvasat során megteszi az e tekintetben általa helyesnek ítélt módosításokat;

Kísérleti projektek – előkészítő intézkedések

| 86. | hangsúlyozza, hogy a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek az EU polgárainak életét valószínűleg javító uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; ezért minden lehetséges eszközzel támogatni szándékozik a 2012-es költségvetés tekintetében a kísérleti projektekre és előkészítő eszközökre vonatkozó javaslatait, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy az e kérdésre vonatkozó átfogó és kiegyensúlyozott végleges csomag meghatározása érdekében alaposan tanulmányozni kell a Bizottság által várhatóan 2012 júliusában kiadandó előzetes értékelést; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek az EU polgárainak életét valószínűleg javító uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; ezért minden lehetséges eszközzel támogatni szándékozik a 2012-es költségvetés tekintetében a kísérleti projektekre és előkészítő eszközökre vonatkozó javaslatait, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy az e kérdésre vonatkozó átfogó és kiegyensúlyozott végleges csomag meghatározása érdekében alaposan tanulmányozni kell a Bizottság által várhatóan 2012 júliusában kiadandó előzetes értékelést;

| 87. | az intézményközi megállapodás II. mellékletének D. része alapján továbbítani kívánja a Bizottságnak a 2012-es költségvetésre vonatkozó lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések első ideiglenes listáját; elvárja, hogy a Bizottság elemezze a Parlament indikatív javaslatait, és megállapításaihoz fűzzön megfelelő indoklást; hangsúlyozza, hogy ez az első ideiglenes lista nem zárja ki a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre vonatkozó módosítások hivatalos benyújtását és elfogadását a költségvetés parlamenti olvasata során; |
| --- | --- |

87.

az intézményközi megállapodás II. mellékletének D. része alapján továbbítani kívánja a Bizottságnak a 2012-es költségvetésre vonatkozó lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések első ideiglenes listáját; elvárja, hogy a Bizottság elemezze a Parlament indikatív javaslatait, és megállapításaihoz fűzzön megfelelő indoklást; hangsúlyozza, hogy ez az első ideiglenes lista nem zárja ki a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre vonatkozó módosítások hivatalos benyújtását és elfogadását a költségvetés parlamenti olvasata során;

| 88. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság egy új kísérleti projektet és öt előkészítő intézkedést – ezekből két újat – javasolt különböző fejezeteken belül; jelzi, hogy eltökélt szándéka az újonnan javasolt kezdeményezések tartalmának és célkitűzéseinek elemzése a közelgő tárgyalások során; |
| --- | --- |

88.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság egy új kísérleti projektet és öt előkészítő intézkedést – ezekből két újat – javasolt különböző fejezeteken belül; jelzi, hogy eltökélt szándéka az újonnan javasolt kezdeményezések tartalmának és célkitűzéseinek elemzése a közelgő tárgyalások során;

Ügynökségek

| 89. | megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezet összesen 720,8 millió eurót fordít az EU decentralizált ügynökségeire (azaz a teljes uniós költségvetés 0,49 %-át), ami a teljes uniós hozzájárulás 34,6 millió eurós, vagyis + 4,9 %-os növelését jelenti a 2011-es költségvetéshez képest; tisztában van azzal, hogy e növekmény az egy új (3) és a hét létrehozás alatt álló ügynökség (4) eredménye, ezek megfelelő finanszírozásának biztosítása céljából; teljesítményük romlásának megelőzése érdekében hangsúlyozza további finanszírozás biztosításának fontosságát azon 10 ügynökség (5) esetében, amelyeknek feladatai bővültek; megállapítja, hogy a már bejáratott ügynökségek működéséhez való uniós hozzájárulás növelése megfelel, sőt, alatta marad az inflációnak (2 %), új személyzet felvétele nélkül; |
| --- | --- |

89.

megállapítja, hogy a 2012-es költségvetési tervezet összesen 720,8 millió eurót fordít az EU decentralizált ügynökségeire (azaz a teljes uniós költségvetés 0,49 %-át), ami a teljes uniós hozzájárulás 34,6 millió eurós, vagyis + 4,9 %-os növelését jelenti a 2011-es költségvetéshez képest; tisztában van azzal, hogy e növekmény az egy új (3) és a hét létrehozás alatt álló ügynökség (4) eredménye, ezek megfelelő finanszírozásának biztosítása céljából; teljesítményük romlásának megelőzése érdekében hangsúlyozza további finanszírozás biztosításának fontosságát azon 10 ügynökség (5) esetében, amelyeknek feladatai bővültek; megállapítja, hogy a már bejáratott ügynökségek működéséhez való uniós hozzájárulás növelése megfelel, sőt, alatta marad az inflációnak (2 %), új személyzet felvétele nélkül;

| 90. | hangsúlyozza, hogy az uniós ügynökségek költségvetési előirányzatai egyáltalán nem csak adminisztratív kiadásokból állnak, de hozzájárulnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok és általában az uniós célkitűzések eléréséhez is, a jogalkotási hatóság által meghatározottak szerint; ezért a takarékossági intézkedések idején egyetért az EU decentralizált ügynökségei számára az uniós költségvetésből nyújtott támogatások meghatározása során a Bizottság által alkalmazott megszorító megközelítéssel, de ismét helyteleníti, hogy a Bizottság a tartalék mesterséges növelése érdekében gyakran él azzal a módszerrel, hogy a célhoz kötött bevételeket a díjaktól függő ügynökségeknek juttatott uniós költségvetési hozzájárulás csökkentésére használja; e tekintetben aggódik amiatt, hogy a Bizottság ismétlődően nem veszi figyelembe az Európai Parlament politikai akaratát; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy az uniós ügynökségek költségvetési előirányzatai egyáltalán nem csak adminisztratív kiadásokból állnak, de hozzájárulnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok és általában az uniós célkitűzések eléréséhez is, a jogalkotási hatóság által meghatározottak szerint; ezért a takarékossági intézkedések idején egyetért az EU decentralizált ügynökségei számára az uniós költségvetésből nyújtott támogatások meghatározása során a Bizottság által alkalmazott megszorító megközelítéssel, de ismét helyteleníti, hogy a Bizottság a tartalék mesterséges növelése érdekében gyakran él azzal a módszerrel, hogy a célhoz kötött bevételeket a díjaktól függő ügynökségeknek juttatott uniós költségvetési hozzájárulás csökkentésére használja; e tekintetben aggódik amiatt, hogy a Bizottság ismétlődően nem veszi figyelembe az Európai Parlament politikai akaratát;

| 91. | hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóságok kulcsszerepet töltenek be a piaci stabilitás megóvásában, és megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a szabályozási reformok hatékonyságának biztosítása érdekében; megismétli, hogy a legköltséghatékonyabb az egyetlen felügyeleti hatóság lenne; örömmel látja, hogy mindhárom hatóság esetében magasabb költségvetésre tettek javaslatot, ami fontos lépést jelent a hatóságok létrehozásának folyamatában, ugyanakkor további forrásokat kér a vegyes bizottság számára; hangsúlyozza, hogy amennyiben e hatóságok további feladatokat kapnak, azt mihamarabb a megfelelő mértékű többleterőforrások biztosításának kell követnie; hangsúlyozza többek között, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) short ügyletek és származtatott pénzügyi eszközök tekintetében tervezett új feladatait haladéktalanul tükrözni kell a 2012-es költségvetési eljárásban, amint a jogalapok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy az európai felügyeleti hatóságok kulcsszerepet töltenek be a piaci stabilitás megóvásában, és megfelelő finanszírozásban kell részesülniük a szabályozási reformok hatékonyságának biztosítása érdekében; megismétli, hogy a legköltséghatékonyabb az egyetlen felügyeleti hatóság lenne; örömmel látja, hogy mindhárom hatóság esetében magasabb költségvetésre tettek javaslatot, ami fontos lépést jelent a hatóságok létrehozásának folyamatában, ugyanakkor további forrásokat kér a vegyes bizottság számára; hangsúlyozza, hogy amennyiben e hatóságok további feladatokat kapnak, azt mihamarabb a megfelelő mértékű többleterőforrások biztosításának kell követnie; hangsúlyozza többek között, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) short ügyletek és származtatott pénzügyi eszközök tekintetében tervezett új feladatait haladéktalanul tükrözni kell a 2012-es költségvetési eljárásban, amint a jogalapok rendelkezésre állnak;

| 92. | megállapítja, hogy az ügynökségek létszámterv szerinti 213 új álláshelye közül (az összesen 4 854 álláshelyből) 80 az új vagy létrehozandó ügynökségekre vonatkozik, míg a többit a kibővített feladatkörű ügynökségek kapják; ismételten felhív az egyedi megközelítés alkalmazására a szakmai tapasztalattal rendelkező, szakértői tudományos személyzet felvétele tekintetében, különösen ha ezen álláshelyek finanszírozása kizárólag díjakból történik, és így az uniós költségvetés szempontjából semlegesek; |
| --- | --- |

92.

megállapítja, hogy az ügynökségek létszámterv szerinti 213 új álláshelye közül (az összesen 4 854 álláshelyből) 80 az új vagy létrehozandó ügynökségekre vonatkozik, míg a többit a kibővített feladatkörű ügynökségek kapják; ismételten felhív az egyedi megközelítés alkalmazására a szakmai tapasztalattal rendelkező, szakértői tudományos személyzet felvétele tekintetében, különösen ha ezen álláshelyek finanszírozása kizárólag díjakból történik, és így az uniós költségvetés szempontjából semlegesek;

| 93. | nem ért egyet a Bizottság azon megközelítésével, amely szerint a 2012-es költségvetési tervezetben változtatni kell a két önfinanszírozó ügynökség – a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a Közösségi Növényfajta-hivatal – szerepeltetésén, azaz törölni kell a vonatkozó költségvetési sorokat és nem kell közzétenni a létszámterveket; ugyanakkor megjegyzi, hogy a szóban forgó két ügynökséget a támogatási szintek vagy a személyzeti létszám tekintetében nem kötik a költségvetési hatóság határozatai; az átláthatóság jegyében azonban ezeket az információkat fel kívánja tüntetni a költségvetésben; ismételten hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal részére fizetendő díjakról szóló rendelet nyomán keletkezett, túlzott mértékű többletekre; |
| --- | --- |

93.

nem ért egyet a Bizottság azon megközelítésével, amely szerint a 2012-es költségvetési tervezetben változtatni kell a két önfinanszírozó ügynökség – a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal és a Közösségi Növényfajta-hivatal – szerepeltetésén, azaz törölni kell a vonatkozó költségvetési sorokat és nem kell közzétenni a létszámterveket; ugyanakkor megjegyzi, hogy a szóban forgó két ügynökséget a támogatási szintek vagy a személyzeti létszám tekintetében nem kötik a költségvetési hatóság határozatai; az átláthatóság jegyében azonban ezeket az információkat fel kívánja tüntetni a költségvetésben; ismételten hangsúlyozza, hogy megoldást kell találni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal részére fizetendő díjakról szóló rendelet nyomán keletkezett, túlzott mértékű többletekre;

| 94. | úgy véli, hogy a 2011. július 11-án sorra kerülő háromoldalú egyeztetésen különleges jelentőséggel bír a következő kérdések megtárgyalása:






  — | az Európa 2020 stratégia támogatása érdekében tett 2012-es költségvetési előirányzatok, |
| --- | --- | --- |

94.

úgy véli, hogy a 2011. július 11-án sorra kerülő háromoldalú egyeztetésen különleges jelentőséggel bír a következő kérdések megtárgyalása:

—

az Európa 2020 stratégia támogatása érdekében tett 2012-es költségvetési előirányzatok,

| — | a kifizetések teljes összege a 2012-es költségvetésben és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL), |
| --- | --- |

—

a kifizetések teljes összege a 2012-es költségvetésben és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL),

| — | a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló javaslat az ITER projekt többletfinanszírozási szükségleteinek kezelése érdekében, |
| --- | --- |

—

a 2007 és 2013 közötti időszakra szóló jelenlegi többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló javaslat az ITER projekt többletfinanszírozási szükségleteinek kezelése érdekében,

| — | a 4. fejezet pénzügyi fenntarthatósága és kezelhetősége 2012-ben, különösen a földközi-tengeri térség déli részén zajló demokratikus átmenet figyelembe vételét célzó közelgő módosító indítvány fényében, |
| --- | --- |

—

a 4. fejezet pénzügyi fenntarthatósága és kezelhetősége 2012-ben, különösen a földközi-tengeri térség déli részén zajló demokratikus átmenet figyelembe vételét célzó közelgő módosító indítvány fényében,

| — | a 2011-es költségvetéshez kapcsolódó megoldatlan kérdések; |
| --- | --- |

—

a 2011-es költségvetéshez kapcsolódó megoldatlan kérdések;

*

* *

| 95. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

95.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0114.

(3)  A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Ügynökség

(4)  Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) Hivatala, Európai Bankhatóság (EBH), Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH), Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH), Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége, Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EMTH) és Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

(5)  Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) – biocid tevékenységek, az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) – előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyással összefüggő tevékenységek, az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (GSA), az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA), az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), az Európai Gyógyszerügynökség (EMA), az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ), az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) és az Eurojust.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/49

---

2011. június 23., csütörtökA KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természeti erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése

P7_TA(2011)0297

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása a KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (2011/2051(INI))

2012/C 390 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

tekintettel a KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0672),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendeletre (2),

| — | tekintettel a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló 144/2006/EK (3) és 61/2009/EK (4) tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vidékfejlesztésre vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló 144/2006/EK (3) és 61/2009/EK (4) tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1234/2007/EK rendeletre (5),

| — | tekintettel a mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról szóló 73/2009/EK rendeletre (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról szóló 73/2009/EK rendeletre (6)

| — | tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Tanács „a KAP jövője 2020-ig” című, 2011. március 17-i elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „a KAP jövője 2020-ig” című, 2011. március 17-i elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A közös agrárpolitika 2013-as reformja” című, 2010. március 18-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A közös agrárpolitika 2013-as reformja” című, 2010. március 18-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című véleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című véleményére;

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és Fejlesztési Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0202/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és Fejlesztési Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0202/2011),

| A. | mivel a fenntartható, termelékeny és versenyképes európai mezőgazdasági ágazat lényegesen hozzájárul a Szerződésekben a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célkitűzésekhez, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, mivel természeténél fogva képes választ adni az olyan új politikai kihívásokra is, mint például az élelmezésbiztonság, az energiaellátás biztonsága, az ipari nyersanyagokkal való ellátás biztonsága, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem és a biodiverzitás, az egészségügy és az EU-n belüli demográfiai változás, és mivel a közelgő KAP reform lesz az első olyan, amelynél a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően az Európai Parlament a Tanáccsal együtt fog jogszabályokat alkotni, |
| --- | --- |

A.

mivel a fenntartható, termelékeny és versenyképes európai mezőgazdasági ágazat lényegesen hozzájárul a Szerződésekben a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célkitűzésekhez, valamint az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, mivel természeténél fogva képes választ adni az olyan új politikai kihívásokra is, mint például az élelmezésbiztonság, az energiaellátás biztonsága, az ipari nyersanyagokkal való ellátás biztonsága, az éghajlatváltozás, a környezetvédelem és a biodiverzitás, az egészségügy és az EU-n belüli demográfiai változás, és mivel a közelgő KAP reform lesz az első olyan, amelynél a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően az Európai Parlament a Tanáccsal együtt fog jogszabályokat alkotni,

| B. | mivel a biztonságos élelmiszer-ellátás továbbra is a mezőgazdaság legfontosabb feladata marad, nemcsak az EU-ban, hanem világszerte, különösen a fejlődő országokban, mivel a világ népessége az FAO becslései szerint 2050-re 7 milliárdról több mint 9 milliárdra emelkedik, ami a globális mezőgazdasági termelés 70 %-os növekedését teszi szükségessé; mivel úgy kell több élelmiszert termelni, hogy közben magasabbak a termelési költségek, a mezőgazdasági piacokon súlyos ingadozás észlelhető, a természetes erőforrásokra nehezedő nyomás csak nő, ami azt jelenti, hogy a mezőgazdasági termelőknek kevesebb földterület és víz felhasználásával, csökkentett energiaráfordítással többet kell majd termelniük, |
| --- | --- |

B.

mivel a biztonságos élelmiszer-ellátás továbbra is a mezőgazdaság legfontosabb feladata marad, nemcsak az EU-ban, hanem világszerte, különösen a fejlődő országokban, mivel a világ népessége az FAO becslései szerint 2050-re 7 milliárdról több mint 9 milliárdra emelkedik, ami a globális mezőgazdasági termelés 70 %-os növekedését teszi szükségessé; mivel úgy kell több élelmiszert termelni, hogy közben magasabbak a termelési költségek, a mezőgazdasági piacokon súlyos ingadozás észlelhető, a természetes erőforrásokra nehezedő nyomás csak nő, ami azt jelenti, hogy a mezőgazdasági termelőknek kevesebb földterület és víz felhasználásával, csökkentett energiaráfordítással többet kell majd termelniük,

| C. | mivel az élelmiszer stratégiai jelentőséggel bír, és mivel az élelmezésbiztonság legkedvezőbb módja pedig egy stabil, versenyképes mezőgazdasági ágazat fenntartása; mivel az erős KAP döntő fontosságú ehhez, és az EU vidéki területeinek megőrzéséhez, környezeti fenntarthatóságához és gazdasági fejlődéséhez a földek elhagyásának, a vidék elnéptelenedésének és a gazdasági hanyatlás veszélyével szemben, |
| --- | --- |

C.

mivel az élelmiszer stratégiai jelentőséggel bír, és mivel az élelmezésbiztonság legkedvezőbb módja pedig egy stabil, versenyképes mezőgazdasági ágazat fenntartása; mivel az erős KAP döntő fontosságú ehhez, és az EU vidéki területeinek megőrzéséhez, környezeti fenntarthatóságához és gazdasági fejlődéséhez a földek elhagyásának, a vidék elnéptelenedésének és a gazdasági hanyatlás veszélyével szemben,

| D. | mivel a KAP 2003-as reformja és az agrárpolitika 2008-as állapotfelmérése a KAP új, hatékonyabb és átláthatóbb, fokozottan piacorientált felépítésének kialakítását kívánta elősegíteni; mivel e folyamatot folytatni kell, viszont a gyakorlatban jelentősen tovább kell egyszerűsíteni a KAP eszközeit és eljárásait a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási szervek tehermentesítése érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a KAP 2003-as reformja és az agrárpolitika 2008-as állapotfelmérése a KAP új, hatékonyabb és átláthatóbb, fokozottan piacorientált felépítésének kialakítását kívánta elősegíteni; mivel e folyamatot folytatni kell, viszont a gyakorlatban jelentősen tovább kell egyszerűsíteni a KAP eszközeit és eljárásait a mezőgazdasági termelők és a közigazgatási szervek tehermentesítése érdekében,

| E. | mivel az Európai Parlament a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalásában lefektette a fenntartható mezőgazdasági politika alapjait, amely lehetővé tenné az európai termelőknek, hogy versenyképesek legyenek a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi piacokon, és mivel Európa-szerte támogatja a többfunkciós és a minden területet lefedő mezőgazdaság koncepciót, különösen a természeti hátrányokkal érintett területeken és a legkülső régiókban, figyelembe véve a kis gazdaságok nehézségeit is, |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament a közös agrárpolitika 2013 utáni jövőjéről szóló, 2010. július 8-i állásfoglalásában lefektette a fenntartható mezőgazdasági politika alapjait, amely lehetővé tenné az európai termelőknek, hogy versenyképesek legyenek a helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi piacokon, és mivel Európa-szerte támogatja a többfunkciós és a minden területet lefedő mezőgazdaság koncepciót, különösen a természeti hátrányokkal érintett területeken és a legkülső régiókban, figyelembe véve a kis gazdaságok nehézségeit is,

| F. | mivel a KAP-nak rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy súlyos piaci és ellátási válságokkal, valamint a mezőgazdasági ágazatban előforduló szélsőséges áringadozásokkal meg tudjon birkózni, mivel nem csupán ezen eszközök megújítását és hatékonyságát kell biztosítani, hanem a rugalmasságukat is, hogy szükség esetén gyorsan végrehajthatók legyenek, |
| --- | --- |

F.

mivel a KAP-nak rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy súlyos piaci és ellátási válságokkal, valamint a mezőgazdasági ágazatban előforduló szélsőséges áringadozásokkal meg tudjon birkózni, mivel nem csupán ezen eszközök megújítását és hatékonyságát kell biztosítani, hanem a rugalmasságukat is, hogy szükség esetén gyorsan végrehajthatók legyenek,

| G. | mivel alapvetően támogatni kell a megújult és nagyra törő célok – különösen a fogyasztóvédelmi, környezetvédelmi, állatjóléti célok és a területi kohézió céljának – a KAP-ba való beépítését, és e szigorú előírásokat nemzetközi szinten is védeni kell, a magasabb termelési költségekkel szembesülő európai mezőgazdasági termelők életképességének és versenyképességének biztosítása érdekében; mivel a hosszú távú termelékenység és az élelmezésbiztonság – különösen az éghajlati zavaró hatásokra való tekintettel – a természeti erőforrások, különösen a talaj, a vízhasználat és a biológiai sokféleség kellő óvásától függ, |
| --- | --- |

G.

mivel alapvetően támogatni kell a megújult és nagyra törő célok – különösen a fogyasztóvédelmi, környezetvédelmi, állatjóléti célok és a területi kohézió céljának – a KAP-ba való beépítését, és e szigorú előírásokat nemzetközi szinten is védeni kell, a magasabb termelési költségekkel szembesülő európai mezőgazdasági termelők életképességének és versenyképességének biztosítása érdekében; mivel a hosszú távú termelékenység és az élelmezésbiztonság – különösen az éghajlati zavaró hatásokra való tekintettel – a természeti erőforrások, különösen a talaj, a vízhasználat és a biológiai sokféleség kellő óvásától függ,

| H. | mivel a mezőgazdasági ágazatnak alapvető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, elsősorban az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével, a szénmegkötés fejlesztésével, valamint a biomassza és a fenntartható energia előállítása révén, ezáltal a mezőgazdasági termelőknek újabb bevételi forrást biztosítva, |
| --- | --- |

H.

mivel a mezőgazdasági ágazatnak alapvető szerepet kell játszania az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, elsősorban az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével, a szénmegkötés fejlesztésével, valamint a biomassza és a fenntartható energia előállítása révén, ezáltal a mezőgazdasági termelőknek újabb bevételi forrást biztosítva,

| I. | mivel a KAP-nak támogatnia kell a biológiai sokféleségben gazdag mezőgazdasági területeket (pl. jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági területek) és a Natura 2000 területeken található agro-ökorendszereket, és ebben vonatkozásban, az átmenetet a kisebb ráfordítást igénylő modellekre (beleértve a biogazdálkodást), az állandó (szántatlan) legelőkre vagy a mezőgazdasági hasznosítású vizes területekre, |
| --- | --- |

I.

mivel a KAP-nak támogatnia kell a biológiai sokféleségben gazdag mezőgazdasági területeket (pl. jelentős természeti értéket képviselő mezőgazdasági területek) és a Natura 2000 területeken található agro-ökorendszereket, és ebben vonatkozásban, az átmenetet a kisebb ráfordítást igénylő modellekre (beleértve a biogazdálkodást), az állandó (szántatlan) legelőkre vagy a mezőgazdasági hasznosítású vizes területekre,

| J. | mivel a KAP-kiadások aránya az EU költségvetésében az 1985-ös, közel 75 %-hoz képest 2013-ra előreláthatólag 39,3 %-ra fog csökkenni; mivel a KAP mint az egyik legrégebbi és az egyetlen közösségivé vált uniós szakpolitika az EU GDP-jének kevesebb mint 0,5 %-át teszi ki, míg a közkiadások a GDP több mint 50 %-át; mivel az egymást követő bővítések kapcsán az Európai Unió mezőgazdasági földterülete 40 %-kal nőtt, a mezőgazdasági termelők száma 2004-hez képest megkétszereződött, |
| --- | --- |

J.

mivel a KAP-kiadások aránya az EU költségvetésében az 1985-ös, közel 75 %-hoz képest 2013-ra előreláthatólag 39,3 %-ra fog csökkenni; mivel a KAP mint az egyik legrégebbi és az egyetlen közösségivé vált uniós szakpolitika az EU GDP-jének kevesebb mint 0,5 %-át teszi ki, míg a közkiadások a GDP több mint 50 %-át; mivel az egymást követő bővítések kapcsán az Európai Unió mezőgazdasági földterülete 40 %-kal nőtt, a mezőgazdasági termelők száma 2004-hez képest megkétszereződött,

| K. | mivel a legújabb Eurobarométer-felmérés szerint az EU megkérdezett polgárainak 90 %-a fontosnak tartja a mezőgazdaságot és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából, a megkérdezett uniós polgárok 83 %-a a mezőgazdasági termelők pénzügyi támogatása mellett áll, és az átlag úgy gondolja, hogy a mezőgazdasági politikáról továbbra is európai szinten kell döntést hozni, |
| --- | --- |

K.

mivel a legújabb Eurobarométer-felmérés szerint az EU megkérdezett polgárainak 90 %-a fontosnak tartja a mezőgazdaságot és a vidéki területeket Európa jövője szempontjából, a megkérdezett uniós polgárok 83 %-a a mezőgazdasági termelők pénzügyi támogatása mellett áll, és az átlag úgy gondolja, hogy a mezőgazdasági politikáról továbbra is európai szinten kell döntést hozni,

| L. | mivel az Európai Parlament már többször felszólalt a KAP nemzeti hatáskörbe való visszahelyezése és a társfinanszírozás kiterjesztése ellen, amely hátrányosan érintené a tisztességes versenyt az EU belső piacán, és a következő reform érdekében ismételten ellenez minden olyan kísérletet, amely a közvetlen kifizetések társfinanszírozása útján vagy a második pillérbe utalt pénzeken keresztül a KAP újbóli nemzeti hatáskörbe való visszahelyezésére irányul, |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Parlament már többször felszólalt a KAP nemzeti hatáskörbe való visszahelyezése és a társfinanszírozás kiterjesztése ellen, amely hátrányosan érintené a tisztességes versenyt az EU belső piacán, és a következő reform érdekében ismételten ellenez minden olyan kísérletet, amely a közvetlen kifizetések társfinanszírozása útján vagy a második pillérbe utalt pénzeken keresztül a KAP újbóli nemzeti hatáskörbe való visszahelyezésére irányul,

| M. | mivel a KAP kétpilléres rendszerét úgy kell megőrizni, hogy mindkét pillér struktúráját és célkitűzéseit olyan világos módon határozzák és tervezik meg, amely lehetővé teszi, hogy azok kiegészítsék egymást, |
| --- | --- |

M.

mivel a KAP kétpilléres rendszerét úgy kell megőrizni, hogy mindkét pillér struktúráját és célkitűzéseit olyan világos módon határozzák és tervezik meg, amely lehetővé teszi, hogy azok kiegészítsék egymást,

| N. | mivel az Unióban a kistermelők döntősen hozzájárulnak a KAP célkitűzéseihez, és mivel a reform folyamat során kellően figyelembe kell venni azokat a nehézségeket, amelyekkel szembe kell nézniük, |
| --- | --- |

N.

mivel az Unióban a kistermelők döntősen hozzájárulnak a KAP célkitűzéseihez, és mivel a reform folyamat során kellően figyelembe kell venni azokat a nehézségeket, amelyekkel szembe kell nézniük,

| O. | tekintettel arra, hogy az egyszerűsített területalapú támogatások rendszerét alkalmazó új tagállamokban a mezőgazdasági termelők nagy része – különösen az állattenyésztési szektorban – nem jogosult közvetlen kifizetésre, mivel nem áll tulajdonukban mezőgazdasági földterület, |
| --- | --- |

O.

tekintettel arra, hogy az egyszerűsített területalapú támogatások rendszerét alkalmazó új tagállamokban a mezőgazdasági termelők nagy része – különösen az állattenyésztési szektorban – nem jogosult közvetlen kifizetésre, mivel nem áll tulajdonukban mezőgazdasági földterület,

| P. | mivel a mezőgazdasági termelők folyamatosan csökkenő mértékben részesülnek az élelmiszer-ellátási lánc révén keletkező hozzáadott értékből, és mivel a megfelelően működő élelmiszer-ellátási lánc és a termelők alkupozíciójának javítása szükséges előfeltételek annak biztosításához, hogy a mezőgazdasági termelők tisztességes jövedelemhez jussanak terményeik fejében, |
| --- | --- |

P.

mivel a mezőgazdasági termelők folyamatosan csökkenő mértékben részesülnek az élelmiszer-ellátási lánc révén keletkező hozzáadott értékből, és mivel a megfelelően működő élelmiszer-ellátási lánc és a termelők alkupozíciójának javítása szükséges előfeltételek annak biztosításához, hogy a mezőgazdasági termelők tisztességes jövedelemhez jussanak terményeik fejében,

| Q. | mivel a mezőgazdasági termelők egy főre jutó reáljövedelme drámaian csökkent az elmúlt két évben, és mivel a folyamatos visszaesés miatt időközben már a közel 15 évvel ezelőtti szint alá esett, mivel a mezőgazdasági jövedelmek észrevehetően (a becslések szerint munkaegységenként 40 %-kal) alacsonyabbak, mint a gazdaság egyéb területein, és az egy főre jutó jövedelem a vidéki területeken jóval (mintegy 50 %-kal) kisebb, mint a városi területeken, és mivel az Eurostat adatai szerint a mezőgazdasági ágazatban 2000 és 2009 között 25 %-kal csökkent a foglalkoztatás, |
| --- | --- |

Q.

mivel a mezőgazdasági termelők egy főre jutó reáljövedelme drámaian csökkent az elmúlt két évben, és mivel a folyamatos visszaesés miatt időközben már a közel 15 évvel ezelőtti szint alá esett, mivel a mezőgazdasági jövedelmek észrevehetően (a becslések szerint munkaegységenként 40 %-kal) alacsonyabbak, mint a gazdaság egyéb területein, és az egy főre jutó jövedelem a vidéki területeken jóval (mintegy 50 %-kal) kisebb, mint a városi területeken, és mivel az Eurostat adatai szerint a mezőgazdasági ágazatban 2000 és 2009 között 25 %-kal csökkent a foglalkoztatás,

| R. | mivel a világgazdaság egyre jobban összefonódik, és a kereskedelmi rendszereket a többoldalú és kétoldalú tárgyalások egyre inkább liberalizálják, és mivel a többoldalú és kétoldalú szinten hozott megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok általi, az Unióba irányuló exportok termelési módszerei ugyanazokkal az egészségre, élelmezésbiztonsági, állatjóléti, fenntarthatósági és minimális szociális előírásokkal rendelkeznek, mint az Unió által biztosított módszerek, |
| --- | --- |

R.

mivel a világgazdaság egyre jobban összefonódik, és a kereskedelmi rendszereket a többoldalú és kétoldalú tárgyalások egyre inkább liberalizálják, és mivel a többoldalú és kétoldalú szinten hozott megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országok általi, az Unióba irányuló exportok termelési módszerei ugyanazokkal az egészségre, élelmezésbiztonsági, állatjóléti, fenntarthatósági és minimális szociális előírásokkal rendelkeznek, mint az Unió által biztosított módszerek,

| S. | mivel a vidékfejlesztés – figyelembe véve a növekvő egyenlőtlenségeket, a társadalmi tőke és kohézió elvesztését, a demográfiai egyensúlyhiányt és a kivándorlást – a KAP létfontosságú eszköze, és mivel a jövőbeli vidékfejlesztési politikáknak jobb területi egyensúlyra és a vidékfejlesztési programok kevésbé bürokratikus, nagyobb mértékben részvételen alapuló irányítására kell törekedniük, amely programok hatékonyan támogatják a vidéki gazdaság megerősítését és diverzifikálását, védik a környezetet, előremozdítják az oktatást és az innovációt, a vidéki területeken hozzájárulnak az életminőség javításához, különösen a kedvezőtlen adottságú területeken, és ellensúlyozzák az a tényt, hogy a fiatalok felhagynak a földműveléssel, |
| --- | --- |

S.

mivel a vidékfejlesztés – figyelembe véve a növekvő egyenlőtlenségeket, a társadalmi tőke és kohézió elvesztését, a demográfiai egyensúlyhiányt és a kivándorlást – a KAP létfontosságú eszköze, és mivel a jövőbeli vidékfejlesztési politikáknak jobb területi egyensúlyra és a vidékfejlesztési programok kevésbé bürokratikus, nagyobb mértékben részvételen alapuló irányítására kell törekedniük, amely programok hatékonyan támogatják a vidéki gazdaság megerősítését és diverzifikálását, védik a környezetet, előremozdítják az oktatást és az innovációt, a vidéki területeken hozzájárulnak az életminőség javításához, különösen a kedvezőtlen adottságú területeken, és ellensúlyozzák az a tényt, hogy a fiatalok felhagynak a földműveléssel,

| T. | mivel egyrészt az európai mezőgazdasági termelőknek csupán a 6 %-a 35 év alatti, másrészt 4,5 millió mezőgazdasági termelő megy nyugdíjba az elkövetkezendő 10 év során; mivel ezért a mezőgazdasági ágazatban a nemzedékek megújítását a jövőbeli KAP kiemelt kihívásaként kell meghatározni, |
| --- | --- |

T.

mivel egyrészt az európai mezőgazdasági termelőknek csupán a 6 %-a 35 év alatti, másrészt 4,5 millió mezőgazdasági termelő megy nyugdíjba az elkövetkezendő 10 év során; mivel ezért a mezőgazdasági ágazatban a nemzedékek megújítását a jövőbeli KAP kiemelt kihívásaként kell meghatározni,

| U. | mivel a KAP-nak figyelembe kell vennie a konkrét korlátok és szerkezeti problémák mérséklésének szükségét, amelyekkel az EU legkülső régióinak mezőgazdasági és erdőgazdálkodási ágazatai szembesülnek, a szigeti jelleg, a távolság és vidéki gazdaság a korlátozott számú mezőgazdasági terméknek való kiszolgáltatottsága következtében, |
| --- | --- |

U.

mivel a KAP-nak figyelembe kell vennie a konkrét korlátok és szerkezeti problémák mérséklésének szükségét, amelyekkel az EU legkülső régióinak mezőgazdasági és erdőgazdálkodási ágazatai szembesülnek, a szigeti jelleg, a távolság és vidéki gazdaság a korlátozott számú mezőgazdasági terméknek való kiszolgáltatottsága következtében,

| V. | mivel a minőségpolitika a jövőbeli KAP elválaszthatatlan része lesz, ezért fejlesztése és megerősítése, különös tekintettel a földrajzi eredet-megjelölésekre, kulcsfontosságú eszközök az európai mezőgazdaság fenntartható fejlődése és versenyképessége szempontjából, |
| --- | --- |

V.

mivel a minőségpolitika a jövőbeli KAP elválaszthatatlan része lesz, ezért fejlesztése és megerősítése, különös tekintettel a földrajzi eredet-megjelölésekre, kulcsfontosságú eszközök az európai mezőgazdaság fenntartható fejlődése és versenyképessége szempontjából,

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét „A KAP jövőjéről 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése”; elismeri, hogy a KAP további reformjára van szükség a 27 tagú EU megváltozott mezőgazdasági valóságának és a globalizáció új nemzetközi kontextusának megfelelően; a jövőre nézve kéri egy erős és fenntartható KAP folytatását, amely az új kihívások leküzdése érdekében nagyra törő céloknak megfelelő költségvetési forrásokkal rendelkezik; határozottan elutasít minden olyan megmozdulást, mely a KAP nemzeti hatáskörbe való visszahelyezését célozza meg; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét „A KAP jövőjéről 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése”; elismeri, hogy a KAP további reformjára van szükség a 27 tagú EU megváltozott mezőgazdasági valóságának és a globalizáció új nemzetközi kontextusának megfelelően; a jövőre nézve kéri egy erős és fenntartható KAP folytatását, amely az új kihívások leküzdése érdekében nagyra törő céloknak megfelelő költségvetési forrásokkal rendelkezik; határozottan elutasít minden olyan megmozdulást, mely a KAP nemzeti hatáskörbe való visszahelyezését célozza meg;

| 2. | arra szólít fel, hogy a KAP változatlanul két pillérre épüljön; rámutat, hogy az 1. pillért továbbra is kizárólag az EU költségvetéséből finanszírozzák, éves alapon, míg a többéves programozást, a szerződéses megközelítést és a társfinanszírozást ezután is a 2. pillér keretében alkalmazzák; kitart amellett, hogy a kétpilléres szerkezetnek az egyértelműség célját kell szolgálnia, oly módon, hogy az egyes pillérek átfedés nélkül egészítik ki a másikat; az első pillérnek az általános fellépést igénylő célkitűzéseket kell elérnie, a második pillérnek pedig eredményorientáltnak és elegendően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy könnyen kezelje a nemzeti, regionális és/vagy helyi sajátosságokat; ezért úgy véli, hogy a jelenlegi kétpilléres felépítés megtartása mellett a pilléreken változtatásokat kell végrehajtani az egyes pillérekhez szükséges összes intézkedés célirányának és a finanszírozásuk részletes szabályainak jobb meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

2.

arra szólít fel, hogy a KAP változatlanul két pillérre épüljön; rámutat, hogy az 1. pillért továbbra is kizárólag az EU költségvetéséből finanszírozzák, éves alapon, míg a többéves programozást, a szerződéses megközelítést és a társfinanszírozást ezután is a 2. pillér keretében alkalmazzák; kitart amellett, hogy a kétpilléres szerkezetnek az egyértelműség célját kell szolgálnia, oly módon, hogy az egyes pillérek átfedés nélkül egészítik ki a másikat; az első pillérnek az általános fellépést igénylő célkitűzéseket kell elérnie, a második pillérnek pedig eredményorientáltnak és elegendően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy könnyen kezelje a nemzeti, regionális és/vagy helyi sajátosságokat; ezért úgy véli, hogy a jelenlegi kétpilléres felépítés megtartása mellett a pilléreken változtatásokat kell végrehajtani az egyes pillérekhez szükséges összes intézkedés célirányának és a finanszírozásuk részletes szabályainak jobb meghatározása érdekében;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az élelmiszerbiztonság továbbra is a mezőgazdaság elsődleges feladatai közé tartozik, nem csak az EU-ban, hanem világviszonylatban is, és különösen a fejlődő országokban, hiszen annak a kihívásnak kell megfelelni, hogy 2050-re 9 milliárd embert kell élelemmel ellátni, miközben csökken a víz, az energia és a földterületek terén rendelkezésre álló szűkös erőforrások felhasználása; egy fenntartható, termelékeny és versenyképes európai mezőgazdasági politikára szólít fel, amely jelentősen hozzájárul a Szerződésekben a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célkitűzésekhez, valamint az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó prioritásaihoz; úgy gondolja, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy jelentősen hozzájáruljon az éghajlatváltozás kezeléséhez, a környezetbarát növekedésen keresztül megvalósuló új munkahelyek teremtéséhez és a megújuló energia biztosításához, és ezzel egyidejűleg a biztonságos, kiváló minőségű élelmiszertermékek és az élelmezésbiztonság további biztosításához az európai fogyasztók számára; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az élelmiszerbiztonság továbbra is a mezőgazdaság elsődleges feladatai közé tartozik, nem csak az EU-ban, hanem világviszonylatban is, és különösen a fejlődő országokban, hiszen annak a kihívásnak kell megfelelni, hogy 2050-re 9 milliárd embert kell élelemmel ellátni, miközben csökken a víz, az energia és a földterületek terén rendelkezésre álló szűkös erőforrások felhasználása; egy fenntartható, termelékeny és versenyképes európai mezőgazdasági politikára szólít fel, amely jelentősen hozzájárul a Szerződésekben a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célkitűzésekhez, valamint az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó prioritásaihoz; úgy gondolja, hogy a mezőgazdaság megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy jelentősen hozzájáruljon az éghajlatváltozás kezeléséhez, a környezetbarát növekedésen keresztül megvalósuló új munkahelyek teremtéséhez és a megújuló energia biztosításához, és ezzel egyidejűleg a biztonságos, kiváló minőségű élelmiszertermékek és az élelmezésbiztonság további biztosításához az európai fogyasztók számára;

| 4. | úgy véli, létfontosságú hosszabb távú, világos szabályrendszert felállítani, hogy az európai mezőgazdasági termelők meg tudják tervezni a mezőgazdasági gyakorlatok modernizálásához szükséges beruházásokat, és olyan innovatív módszereket dolgozzanak ki, amelyek agronómiailag racionálisabb és fenntarthatóbb mezőgazdasági rendszerekhez vezetnek, mely folyamat elengedhetetlen ahhoz, hogy a helyi, regionális és nemzetközi piacokon biztosítva legyen a versenyképességük; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, létfontosságú hosszabb távú, világos szabályrendszert felállítani, hogy az európai mezőgazdasági termelők meg tudják tervezni a mezőgazdasági gyakorlatok modernizálásához szükséges beruházásokat, és olyan innovatív módszereket dolgozzanak ki, amelyek agronómiailag racionálisabb és fenntarthatóbb mezőgazdasági rendszerekhez vezetnek, mely folyamat elengedhetetlen ahhoz, hogy a helyi, regionális és nemzetközi piacokon biztosítva legyen a versenyképességük;

| 5. | úgy véli, hogy az egyszerűsítés, az átláthatóság és egy közös megközelítés biztosítása érdekében a KAP egyes pilléreinek finanszírozásával kapcsolatban a reform legelejétől egyet kell érteni; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az egyszerűsítés, az átláthatóság és egy közös megközelítés biztosítása érdekében a KAP egyes pilléreinek finanszírozásával kapcsolatban a reform legelejétől egyet kell érteni;

| 6. | kéri, hogy az EU agrárköltségvetése a következő pénzügyi időszakban legalább ugyanannyi maradjon, mint 2013-ban; elismeri, hogy a kibővített Unióban megfelelő pénzügyi forrásra lesz szükség ahhoz, hogy meg lehessen birkózni az élelmezésbiztonsággal, a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással és a területi egyensúllyal kapcsolatos kihívásokkal; valamint ahhoz, hogy a KAP hozzájárulhasson az EU 2020 stratégia sikeréhez; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy az EU agrárköltségvetése a következő pénzügyi időszakban legalább ugyanannyi maradjon, mint 2013-ban; elismeri, hogy a kibővített Unióban megfelelő pénzügyi forrásra lesz szükség ahhoz, hogy meg lehessen birkózni az élelmezésbiztonsággal, a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással és a területi egyensúllyal kapcsolatos kihívásokkal; valamint ahhoz, hogy a KAP hozzájárulhasson az EU 2020 stratégia sikeréhez;

| 7. | meggyőződése, hogy ehhez az új agrárpolitikához, melyet fenntartható élelmiszertermelő rendszerekre szabtak, először is összességében nagyobb koherenciára van szükség a közvetlen támogatások 1. pillérének és a vidékfejlesztési támogató intézkedések 2. pillérének egymást kiegészítő jellege tekintetében; úgy véli, hogy az új KAP szerinti állami támogatásokat a jogszerűségük érdekében a társadalomnak nyújtott és a piacon vissza nem térülő közszolgáltatások kompenzálásaként kell elismerni, és a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésére fordítsák, hogy Európa-szerte kimagasló környezeti szolgáltatásokat nyújtsanak, és úgy véli, hogy e célzott megközelítés hozzá fog járulni az uniós szintű célkitűzések megvalósításához, ugyanakkor kellő rugalmasságot fog biztosítani ahhoz, hogy azt hozzáigazítsák a változatos uniós mezőgazdasági formákhoz; úgy véli, hogy egy ilyen rendszerben a kifizetések minden eleme átlátható módon és egyértelműen az adófizetők, a mezőgazdasági termelők és az egész társadalom közérdekét szolgálná; |
| --- | --- |

7.

meggyőződése, hogy ehhez az új agrárpolitikához, melyet fenntartható élelmiszertermelő rendszerekre szabtak, először is összességében nagyobb koherenciára van szükség a közvetlen támogatások 1. pillérének és a vidékfejlesztési támogató intézkedések 2. pillérének egymást kiegészítő jellege tekintetében; úgy véli, hogy az új KAP szerinti állami támogatásokat a jogszerűségük érdekében a társadalomnak nyújtott és a piacon vissza nem térülő közszolgáltatások kompenzálásaként kell elismerni, és a mezőgazdasági termelők arra való ösztönzésére fordítsák, hogy Európa-szerte kimagasló környezeti szolgáltatásokat nyújtsanak, és úgy véli, hogy e célzott megközelítés hozzá fog járulni az uniós szintű célkitűzések megvalósításához, ugyanakkor kellő rugalmasságot fog biztosítani ahhoz, hogy azt hozzáigazítsák a változatos uniós mezőgazdasági formákhoz; úgy véli, hogy egy ilyen rendszerben a kifizetések minden eleme átlátható módon és egyértelműen az adófizetők, a mezőgazdasági termelők és az egész társadalom közérdekét szolgálná;

| 8. | kéri, hogy a fenntarthatóság, a versenyképesség és az igazságosság alapozza meg a KAP vezérelvét, amely megőrzi az egyes ágazatok és termelőegységek sajátos jellegét, amelyek feladata a lakosság ellátása biztonságos és egészséges élelmiszerekkel, elégséges mennyiségben és megfelelő áron, valamint a nyersanyagellátás biztosítása egy erős európai feldolgozó- és élelmiszeripar, illetve a megújuló energiatermelés számára; hangsúlyozza, hogy a világon az EU-ban a legszigorúbbak az élelmezésbiztonságra, környezetvédelemre, állatjólétre és a minimális szociális normák tiszteletére vonatkozó követelmények; olyan KAP bevezetését kéri, amely a nemzetközi versenyben biztosítja az európai mezőgazdaság e magas színvonalú előírásainak alkalmazását (külső minőségvédelem); |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy a fenntarthatóság, a versenyképesség és az igazságosság alapozza meg a KAP vezérelvét, amely megőrzi az egyes ágazatok és termelőegységek sajátos jellegét, amelyek feladata a lakosság ellátása biztonságos és egészséges élelmiszerekkel, elégséges mennyiségben és megfelelő áron, valamint a nyersanyagellátás biztosítása egy erős európai feldolgozó- és élelmiszeripar, illetve a megújuló energiatermelés számára; hangsúlyozza, hogy a világon az EU-ban a legszigorúbbak az élelmezésbiztonságra, környezetvédelemre, állatjólétre és a minimális szociális normák tiszteletére vonatkozó követelmények; olyan KAP bevezetését kéri, amely a nemzetközi versenyben biztosítja az európai mezőgazdaság e magas színvonalú előírásainak alkalmazását (külső minőségvédelem);

| 9. | elismeri, hogy ezen új kihívások és célkitűzések közül már számosat beépítettek a jogilag kötelező erejű nemzetközi kötelezettségvállalásokba és az EU által már elfogadott és aláírt megállapodásokba, mint például a Kiotói Jegyzőkönyv/Cancúni megállapodás, a ramsari és a nagoyai egyezmények; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy ezen új kihívások és célkitűzések közül már számosat beépítettek a jogilag kötelező erejű nemzetközi kötelezettségvállalásokba és az EU által már elfogadott és aláírt megállapodásokba, mint például a Kiotói Jegyzőkönyv/Cancúni megállapodás, a ramsari és a nagoyai egyezmények;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az egyszerűsítés alapvető fontosságú, és mozgatórugója kell, hogy legyen a jövőbeni KAP-nak, tagállami szinten csökkenteni kell a politikához kapcsolódó igazgatási költségeket, és egyértelmű közös jogalapokra van szükség, amelyeket azonnal be kell jelenteni, és amelyek biztosítják az egységes értelmezést; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az egyszerűsítés alapvető fontosságú, és mozgatórugója kell, hogy legyen a jövőbeni KAP-nak, tagállami szinten csökkenteni kell a politikához kapcsolódó igazgatási költségeket, és egyértelmű közös jogalapokra van szükség, amelyeket azonnal be kell jelenteni, és amelyek biztosítják az egységes értelmezést;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerminőségi politika kidolgozásának, beleértve a földrajzi jelzést is (OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés; OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés; HKT – hagyományos különleges termék), a KAP elsődleges szempontjának kell lennie, és azt úgy kell elmélyíteni és megerősíteni, hogy az EU fenntarthassa vezető szerepét ezen a területen; úgy véli, hogy e magas minőségű termékek esetében az eredeti gazdálkodási, védelmi és promóciós eszközök használatát engedélyezni kell, hogy harmonikus módon fejlődjenek, és továbbra is jelentősen hozzájáruljanak az európai mezőgazdaság fenntartható növekedéséhez és versenyképességéhez; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerminőségi politika kidolgozásának, beleértve a földrajzi jelzést is (OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés; OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés; HKT – hagyományos különleges termék), a KAP elsődleges szempontjának kell lennie, és azt úgy kell elmélyíteni és megerősíteni, hogy az EU fenntarthassa vezető szerepét ezen a területen; úgy véli, hogy e magas minőségű termékek esetében az eredeti gazdálkodási, védelmi és promóciós eszközök használatát engedélyezni kell, hogy harmonikus módon fejlődjenek, és továbbra is jelentősen hozzájáruljanak az európai mezőgazdaság fenntartható növekedéséhez és versenyképességéhez;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kutatás és fejlesztés, az innováció és a támogatás terén; kéri ezért, hogy az EU jövőbeli kutatási és fejlesztési programjaiban folyamatosan vegyék figyelembe a mezőgazdasági és élelmiszerekkel kapcsolatos kutatást; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a kutatás és fejlesztés, az innováció és a támogatás terén; kéri ezért, hogy az EU jövőbeli kutatási és fejlesztési programjaiban folyamatosan vegyék figyelembe a mezőgazdasági és élelmiszerekkel kapcsolatos kutatást;

Közvetlen kifizetések

| 13. | rámutat arra, hogy a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések, amelyek a keresztmegfelelési követelményektől függenek, hozzájárulnak a termelők jövedelmeinek fenntartásához és stabilizálásához, lehetővé téve, hogy a mezőgazdasági termelők az élelmiszertermelésen kívül a társadalom egészét olyan rendkívül fontos közjavakkal látják el, mint az ökoszisztémával kapcsolatos szolgáltatások, a foglalkoztatás, a tájrendezés és a vidéki térségek gazdasági életképessége Európa-szerte; úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések révén jutalmazni kellene a termelőket e közjavak nyújtásáért, mivel a piac nem egyedül nyújtja a közjavakat, és még nem kompenzálja a termelőket azok nyújtásáért, olyan időben, amikor a mezőgazdasági termelőknek gyakran magas termelési költségekkel kell szembesülniük, ha kiváló minőségű élelmiszert akarnak előállítani, és termékeikért alacsony termelői árat kérnek; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a termeléstől függetlenített közvetlen kifizetések, amelyek a keresztmegfelelési követelményektől függenek, hozzájárulnak a termelők jövedelmeinek fenntartásához és stabilizálásához, lehetővé téve, hogy a mezőgazdasági termelők az élelmiszertermelésen kívül a társadalom egészét olyan rendkívül fontos közjavakkal látják el, mint az ökoszisztémával kapcsolatos szolgáltatások, a foglalkoztatás, a tájrendezés és a vidéki térségek gazdasági életképessége Európa-szerte; úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések révén jutalmazni kellene a termelőket e közjavak nyújtásáért, mivel a piac nem egyedül nyújtja a közjavakat, és még nem kompenzálja a termelőket azok nyújtásáért, olyan időben, amikor a mezőgazdasági termelőknek gyakran magas termelési költségekkel kell szembesülniük, ha kiváló minőségű élelmiszert akarnak előállítani, és termékeikért alacsony termelői árat kérnek;

| 14. | kéri, hogy az 1. pillér továbbra is erős és jól finanszírozott legyen, amely képes válaszolni az európai mezőgazdaság előtt álló új kihívásokra; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az 1. pillér továbbra is erős és jól finanszírozott legyen, amely képes válaszolni az európai mezőgazdaság előtt álló új kihívásokra;

| 15. | mindkét pillér részére a KAP-eszközök igazságos elosztását kéri, a tagállamok és az egyes tagállamokon belül a mezőgazdasági termelők között, amelynek során az objektív kritériumok tekintetében a gyakorlatias megközelítés alapelvként szolgálna; elutasítja a töréseket ezen eszközök tagállamok közti elosztása során; ehhez fokozatosan ki kell vezetni a mára már meghaladottá vált hagyományos referenciákat, és azok helyébe igazságosabb és ezért az országok, a különböző mezőgazdasági ágazatok és a mezőgazdasági termelők között jobban elosztott támogatásokat kell léptetni egy átmeneti időszakot követően; ehhez hatékonyabb, célirányosabb és ösztönzőbb támogatásokra is szükség van annak elősegítése érdekében, hogy a mezőgazdaság a fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerek irányába haladjon; a bizottsági közleménnyel összhangban – elutasítja az EU-szerte egységes, átalányösszegű közvetlen kifizetést, amely nem türközné az Európán belüli különbségeket; úgy véli, hogy az egyik fő célkitűzés az EU-n belüli gazdálkodás és termelőhelyek sokféleségének megőrzése, ezért azt javasolja, hogy – a lehetőségekhez mérten – célzottabb közvetlen kifizetési rendszer bevezetésével vegyék figyelembe a tagállamok egyedi termelési feltételeit; |
| --- | --- |

15.

mindkét pillér részére a KAP-eszközök igazságos elosztását kéri, a tagállamok és az egyes tagállamokon belül a mezőgazdasági termelők között, amelynek során az objektív kritériumok tekintetében a gyakorlatias megközelítés alapelvként szolgálna; elutasítja a töréseket ezen eszközök tagállamok közti elosztása során; ehhez fokozatosan ki kell vezetni a mára már meghaladottá vált hagyományos referenciákat, és azok helyébe igazságosabb és ezért az országok, a különböző mezőgazdasági ágazatok és a mezőgazdasági termelők között jobban elosztott támogatásokat kell léptetni egy átmeneti időszakot követően; ehhez hatékonyabb, célirányosabb és ösztönzőbb támogatásokra is szükség van annak elősegítése érdekében, hogy a mezőgazdaság a fenntarthatóbb gazdálkodási rendszerek irányába haladjon; a bizottsági közleménnyel összhangban – elutasítja az EU-szerte egységes, átalányösszegű közvetlen kifizetést, amely nem türközné az Európán belüli különbségeket; úgy véli, hogy az egyik fő célkitűzés az EU-n belüli gazdálkodás és termelőhelyek sokféleségének megőrzése, ezért azt javasolja, hogy – a lehetőségekhez mérten – célzottabb közvetlen kifizetési rendszer bevezetésével vegyék figyelembe a tagállamok egyedi termelési feltételeit;

| 16. | olyan egységes támogatási rendszer mellett foglal állást, amely a közvetlen kifizetések EU-szerte igazságos elosztása érdekében bizonyos újraelosztást von maga után; azt javasolja, hogy ennek során minden tagállam a közvetlen kifizetések uniós átlagának minimális százalékát kapja, a fenti összegből kiindulva állapítsanak meg felső határértékeket; a mihamarabbi megvalósítás mellett foglal állást, meghatározott átmeneti időszakkal; |
| --- | --- |

16.

olyan egységes támogatási rendszer mellett foglal állást, amely a közvetlen kifizetések EU-szerte igazságos elosztása érdekében bizonyos újraelosztást von maga után; azt javasolja, hogy ennek során minden tagállam a közvetlen kifizetések uniós átlagának minimális százalékát kapja, a fenti összegből kiindulva állapítsanak meg felső határértékeket; a mihamarabbi megvalósítás mellett foglal állást, meghatározott átmeneti időszakkal;

| 17. | az egyes üzemekre vonatkozó közvetlen kifizetések során a tagállamok közötti elosztásnál használt múltbeli és egyéni referenciaértékek elhagyása mellett érvel, és azt kéri, hogy a következő pénzügyi időszakban a függetlenített kifizetések esetében térjenek át a területalapú regionális vagy nemzeti támogatásra; elismeri azonban, hogy az egyes tagállamokban nagyon eltérő helyzet áll fenn, ami regionális alapon meghatározott különleges intézkedéseket igényel; |
| --- | --- |

17.

az egyes üzemekre vonatkozó közvetlen kifizetések során a tagállamok közötti elosztásnál használt múltbeli és egyéni referenciaértékek elhagyása mellett érvel, és azt kéri, hogy a következő pénzügyi időszakban a függetlenített kifizetések esetében térjenek át a területalapú regionális vagy nemzeti támogatásra; elismeri azonban, hogy az egyes tagállamokban nagyon eltérő helyzet áll fenn, ami regionális alapon meghatározott különleges intézkedéseket igényel;

| 18. | úgy véli, hogy azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg az egyszerűsített területalapú támogatások rendszerét (SAPS) alkalmazzák, meghatározott átmeneti időszak után kifizetési igényekkel át kellene vezetni az egységes támogatási rendszerbe; az átálláshoz támogatás rendelkezésre bocsátását kéri, beleértve a pénzügyi és a technikai támogatást; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy azokat a tagállamokat, amelyek jelenleg az egyszerűsített területalapú támogatások rendszerét (SAPS) alkalmazzák, meghatározott átmeneti időszak után kifizetési igényekkel át kellene vezetni az egységes támogatási rendszerbe; az átálláshoz támogatás rendelkezésre bocsátását kéri, beleértve a pénzügyi és a technikai támogatást;

| 19. | üdvözli a mezőgazdasági kistermelők szerepének elismerését az európai mezőgazdaságban és vidékfejlesztésben; támogatja, hogy egyedi és egyszerűsített támogatási rendszert vezessenek be a vidékfejlesztés stabilizálásához és a foglalkoztatáshoz hozzájáruló kisgazdaságok részére; kéri a Bizottságot, hogy az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében rugalmas és objektív kritériumokat állapítson meg a mezőgazdasági kistermelői jogállásnak az egyes tagállamok általi meghatározásához; kéri, hogy a szubszidiaritás elve szerint a tagállamok dönthessenek arról, mely mezőgazdasági termelők felelnek meg ennek a rendszernek; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a mezőgazdasági kistermelők szerepének elismerését az európai mezőgazdaságban és vidékfejlesztésben; támogatja, hogy egyedi és egyszerűsített támogatási rendszert vezessenek be a vidékfejlesztés stabilizálásához és a foglalkoztatáshoz hozzájáruló kisgazdaságok részére; kéri a Bizottságot, hogy az átláthatóság és a jogbiztonság érdekében rugalmas és objektív kritériumokat állapítson meg a mezőgazdasági kistermelői jogállásnak az egyes tagállamok általi meghatározásához; kéri, hogy a szubszidiaritás elve szerint a tagállamok dönthessenek arról, mely mezőgazdasági termelők felelnek meg ennek a rendszernek;

| 20. | kéri a közvetlen kifizetések rendszerének további egyszerűsítését, különösen a nem aktivált támogatási jogosultságok átruházására vonatkozó szabályok egyszerűsítését, a minimális összegű támogatási jogosultságok összevonását, a nemzeti tartalékra vonatkozó szabályok egyszerűsítését, vagy az egységes regionális/nemzeti területalapú támogatásra való áttéréstől függően a tartalék csökkentését, hatékony és bürokráciamentes ellenőrzőrendszer kialakítását mindkét pillérben; úgy véli, hogy a bizonyíthatóan jól működő igazgatási rendszereket az előírt ellenőrzési szintet illetően kedvezően figyelembe kellene venni; |
| --- | --- |

20.

kéri a közvetlen kifizetések rendszerének további egyszerűsítését, különösen a nem aktivált támogatási jogosultságok átruházására vonatkozó szabályok egyszerűsítését, a minimális összegű támogatási jogosultságok összevonását, a nemzeti tartalékra vonatkozó szabályok egyszerűsítését, vagy az egységes regionális/nemzeti területalapú támogatásra való áttéréstől függően a tartalék csökkentését, hatékony és bürokráciamentes ellenőrzőrendszer kialakítását mindkét pillérben; úgy véli, hogy a bizonyíthatóan jól működő igazgatási rendszereket az előírt ellenőrzési szintet illetően kedvezően figyelembe kellene venni;

| 21. | megállapítja, hogy a mezőgazdasági ágazat generációs megújítását célzó intézkedésekre van szükség, mivel az európai mezőgazdasági termelők mindössze 6 %-a 35 éven aluli, ugyanakkor 4,5 millió gazdálkodó fog nyugdíjba vonulni az elkövetkező 10 évben; elismeri, hogy a fiatal gazdálkodók tevékenységük kezdetén olyan nehézségekbe ütköznek mint például a magas befektetési költségek, és a mezőgazdasági földterülethez és hitelhez jutás akadályai; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan a 2. pillérben foglalt intézkedéseknek nem sikerült megállítaniuk a mezőgazdasági ágazat gyors elöregedését, és e fenntarthatatlan trend visszafordítására vonatkozó javaslatokra szólít fel, többek között a nemzeti tartalékra vonatkozó szabályok egyszerűsítését és ennek kapcsán a fiatal mezőgazdasági termelők fokozott előtérbe helyezését; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a mezőgazdasági ágazat generációs megújítását célzó intézkedésekre van szükség, mivel az európai mezőgazdasági termelők mindössze 6 %-a 35 éven aluli, ugyanakkor 4,5 millió gazdálkodó fog nyugdíjba vonulni az elkövetkező 10 évben; elismeri, hogy a fiatal gazdálkodók tevékenységük kezdetén olyan nehézségekbe ütköznek mint például a magas befektetési költségek, és a mezőgazdasági földterülethez és hitelhez jutás akadályai; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan a 2. pillérben foglalt intézkedéseknek nem sikerült megállítaniuk a mezőgazdasági ágazat gyors elöregedését, és e fenntarthatatlan trend visszafordítására vonatkozó javaslatokra szólít fel, többek között a nemzeti tartalékra vonatkozó szabályok egyszerűsítését és ennek kapcsán a fiatal mezőgazdasági termelők fokozott előtérbe helyezését;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a KAP-nak a nemek szempontjából semlegesnek kell lennie, és a vállalkozásban dolgozó mindkét házasfelet ugyanolyan jogokkal kell illetni; kiemeli azt a tényt, mely szerint az Európai Unióban a mezőgazdaságban rendszeresen munkát végző 26,7 millió fő 42 %-a nő, ugyanakkor ötből csupán egy üzemet (kb. 29 %) irányít nő; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a KAP-nak a nemek szempontjából semlegesnek kell lennie, és a vállalkozásban dolgozó mindkét házasfelet ugyanolyan jogokkal kell illetni; kiemeli azt a tényt, mely szerint az Európai Unióban a mezőgazdaságban rendszeresen munkát végző 26,7 millió fő 42 %-a nő, ugyanakkor ötből csupán egy üzemet (kb. 29 %) irányít nő;

| 23. | úgy véli, hogy a függetlenítés jól bevált, mert nagyobb döntési szabadságot biztosít a mezőgazdasági termelőknek, biztosítja, hogy a mezőgazdasági termelők reagálnak a piac jelzéseire, és a KAP döntő részét a WTO „zöld dobozába” helyezi; támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a jövőben továbbra is elő lehessen irányozni a termeléstől függő támogatásokat bizonyos területeken, ahol az ott meghonosodott, költséges termelési formáknak és termékeknek nincs alternatívája; ezért elismeri, hogy a termeléstől függő támogatás erősen korlátozott keretek között még 2013 után is indokolt lehet; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a függetlenítés jól bevált, mert nagyobb döntési szabadságot biztosít a mezőgazdasági termelőknek, biztosítja, hogy a mezőgazdasági termelők reagálnak a piac jelzéseire, és a KAP döntő részét a WTO „zöld dobozába” helyezi; támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a jövőben továbbra is elő lehessen irányozni a termeléstől függő támogatásokat bizonyos területeken, ahol az ott meghonosodott, költséges termelési formáknak és termékeknek nincs alternatívája; ezért elismeri, hogy a termeléstől függő támogatás erősen korlátozott keretek között még 2013 után is indokolt lehet;

| 24. | felszólítja a tagállamokat, hogy opcióként engedélyezzék, hogy a közvetlen kifizetések egy része maradjon teljesen vagy részben a WTO korlátjain belül, olyan intézkedések finanszírozására, melyek a függetlenítés meghatározott területekre és a gazdasági, környezetvédelmi és szociális szempontból érzékeny ágazatokra gyakorolt hatásait csökkentenék, úgy véli, továbbá, hogy ezek a kifizetések előmozdíthatnák a terület-alapú környezetvédelmi intézkedéseket és a területi kohéziót, és egyes kulcs ágazatok támogatásával és erősítésével, beleértve a minőség javítását, a mezőgazdasági nyersanyagok termelését, a termelés egyedi típusait vagy a gazdálkodás bizonyos fajtáit; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat, hogy opcióként engedélyezzék, hogy a közvetlen kifizetések egy része maradjon teljesen vagy részben a WTO korlátjain belül, olyan intézkedések finanszírozására, melyek a függetlenítés meghatározott területekre és a gazdasági, környezetvédelmi és szociális szempontból érzékeny ágazatokra gyakorolt hatásait csökkentenék, úgy véli, továbbá, hogy ezek a kifizetések előmozdíthatnák a terület-alapú környezetvédelmi intézkedéseket és a területi kohéziót, és egyes kulcs ágazatok támogatásával és erősítésével, beleértve a minőség javítását, a mezőgazdasági nyersanyagok termelését, a termelés egyedi típusait vagy a gazdálkodás bizonyos fajtáit;

| 25. | megállapítja, hogy az Európai Unióban található mezőgazdasági üzemek struktúrája a méretet, a munkaszervezést, a munka termelékenységét és a jogi formát tekintve történelmi okokból kifolyólag nagyon sokszínű; tisztában van azzal, hogy a közvetlen kifizetések olyan módon történnek, amely létjogosultságukat vonja kétségbe; tudomásul veszi a Bizottság javaslatát a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határérték bevezetésére, és üdvözli ezt az alkalmat a KAP létjogosultságának és általános elfogadásának megvitatására; felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra hasonló mechanizmusok bevezetését, amelyek ehhez hozzájárulnak, mint például a közvetlen kifizetéseknek a mezőgazdasági üzemek méretétől függő csökkentése rendszerét, amely figyelembe veszi a foglalkoztatás és a fenntartható gyakorlatok objektív kritériumait; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy az Európai Unióban található mezőgazdasági üzemek struktúrája a méretet, a munkaszervezést, a munka termelékenységét és a jogi formát tekintve történelmi okokból kifolyólag nagyon sokszínű; tisztában van azzal, hogy a közvetlen kifizetések olyan módon történnek, amely létjogosultságukat vonja kétségbe; tudomásul veszi a Bizottság javaslatát a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határérték bevezetésére, és üdvözli ezt az alkalmat a KAP létjogosultságának és általános elfogadásának megvitatására; felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra hasonló mechanizmusok bevezetését, amelyek ehhez hozzájárulnak, mint például a közvetlen kifizetéseknek a mezőgazdasági üzemek méretétől függő csökkentése rendszerét, amely figyelembe veszi a foglalkoztatás és a fenntartható gyakorlatok objektív kritériumait;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét közép és hosszú távú javaslatokat az állattenyésztési ágazatok támogatására az alapanyagok költségének drágulásával való megbirkózás érdekében; úgy véli, hogy ez ösztönözheti a legelők és a fehérjetakarmányok vetésforgóban történő használatának rendszerét, amely járna a termelők számára nagyobb gazdasági előnyökkel, megfelel az új kihívásoknak, és csökkentené a fehérjetakarmányok importjától való függést, és pozitív hatással lehetne a takarmány költségére; felszólítja a Bizottságot, hogy a 68. cikk alapján javasolja a tagállamok számára egy rugalmassági elem beiktatását annak elkerülése érdekében, hogy a minőség és a fenntarthatóság felé forduló állattartó üzemek ne legyenek kizárva az új támogatási rendszerből, és hogy vegyék figyelembe ezek sajátosságait; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét közép és hosszú távú javaslatokat az állattenyésztési ágazatok támogatására az alapanyagok költségének drágulásával való megbirkózás érdekében; úgy véli, hogy ez ösztönözheti a legelők és a fehérjetakarmányok vetésforgóban történő használatának rendszerét, amely járna a termelők számára nagyobb gazdasági előnyökkel, megfelel az új kihívásoknak, és csökkentené a fehérjetakarmányok importjától való függést, és pozitív hatással lehetne a takarmány költségére; felszólítja a Bizottságot, hogy a 68. cikk alapján javasolja a tagállamok számára egy rugalmassági elem beiktatását annak elkerülése érdekében, hogy a minőség és a fenntarthatóság felé forduló állattartó üzemek ne legyenek kizárva az új támogatási rendszerből, és hogy vegyék figyelembe ezek sajátosságait;

| 27. | úgy véli, hogy a közvetlen kifizetéseket kizárólag aktív mezőgazdasági termelők részére kellene fenntartani; ennek kapcsán tudatában van annak, hogy a függetlenített közvetlen kifizetések rendszerében minden olyan mezőgazdasági termelőnek, aki mezőgazdasági területeket használ termelésre és fenntartja azok mezőgazdasági és ökológiai szempontból jó állapotát, közvetlen kifizetésekben kellene részesülnie; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki az aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását, amelyet a tagállamok további igazgatási ráfordítás nélkül alkalmazhatnak, annak biztosítása mellett, hogy a hagyományos mezőgazdasági tevékenységek (fő-, mellék- és kiegészítő keresetként), jogi státusztól függetlenül, aktív mezőgazdasági tevékenységnek számítsanak, és hogy figyelembe vegyék a földbirtoklásra és földhasználatra vonatkozó megállapodásokat és a közös földterület kezelését; szükségesnek tartja leszögezni, hogy az aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározásába nem tartoznának bele azok az esetek, amikor egy kifizetés igazgatási költségei magasabbak, mint maga a kifizetés összege; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a közvetlen kifizetéseket kizárólag aktív mezőgazdasági termelők részére kellene fenntartani; ennek kapcsán tudatában van annak, hogy a függetlenített közvetlen kifizetések rendszerében minden olyan mezőgazdasági termelőnek, aki mezőgazdasági területeket használ termelésre és fenntartja azok mezőgazdasági és ökológiai szempontból jó állapotát, közvetlen kifizetésekben kellene részesülnie; ezért arra kéri a Bizottságot, hogy dolgozza ki az aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását, amelyet a tagállamok további igazgatási ráfordítás nélkül alkalmazhatnak, annak biztosítása mellett, hogy a hagyományos mezőgazdasági tevékenységek (fő-, mellék- és kiegészítő keresetként), jogi státusztól függetlenül, aktív mezőgazdasági tevékenységnek számítsanak, és hogy figyelembe vegyék a földbirtoklásra és földhasználatra vonatkozó megállapodásokat és a közös földterület kezelését; szükségesnek tartja leszögezni, hogy az aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározásába nem tartoznának bele azok az esetek, amikor egy kifizetés igazgatási költségei magasabbak, mint maga a kifizetés összege;

| 28. | támogatja a 2. pillérben a természeti hátrányok kiegyenlítését, és elutasítja az ezzel járó igazgatási terheken alapuló kiegészítő kifizetést az 1. pillérben; |
| --- | --- |

28.

támogatja a 2. pillérben a természeti hátrányok kiegyenlítését, és elutasítja az ezzel járó igazgatási terheken alapuló kiegészítő kifizetést az 1. pillérben;

A természeti erőforrások védelme és a környezetpolitikai elem

| 29. | úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdaság központi elemét képezi a természeti erőforrások jobb védelme, ami – az EU 2020 stratégia új kihívásainak és célkitűzéseinek keretében – igazolja a kölcsönös megfeleltetés által támasztott követelményeken és a már meglévő agrár-környezetvédelmi programokon túlmenő, környezetpolitikai intézkedésekre nyújtott külön támogatást, és a már meglévő mezőgazdasági-környezetvédelmi programokat egészítené; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdaság központi elemét képezi a természeti erőforrások jobb védelme, ami – az EU 2020 stratégia új kihívásainak és célkitűzéseinek keretében – igazolja a kölcsönös megfeleltetés által támasztott követelményeken és a már meglévő agrár-környezetvédelmi programokon túlmenő, környezetpolitikai intézkedésekre nyújtott külön támogatást, és a már meglévő mezőgazdasági-környezetvédelmi programokat egészítené;

| 30. | úgy véli, hogy a természeti erőforrások védelmének jobban kapcsolódnia kellene a közvetlen kifizetések nyújtásához, és ezért felszólít egy uniós szintű ösztönzőrendszeren belüli, a környezetbarátabbá válást ösztönző komponens bevezetésére, melynek célja a fenntartható gazdálkodás biztosítása és a hosszú távú élelmezésbiztonság a szűkös erőforrások (víz, energia, földhasználat) hatékony kezelése révén, a termelési költségek hosszú távú csökkentése mellett, a nyersanyagok eredményesebb felhasználásával; úgy véli, hogy ez a terv maximális támogatást nyújthat a már elkötelezett, mezőgazdasági termelők számára, illetve azoknak, akik lépésről lépésre szeretnének olyan mezőgazdasági eljárásokat alkalmazni, amelyek egy fenntarthatóbb termelési rendszert céloznak meg; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a természeti erőforrások védelmének jobban kapcsolódnia kellene a közvetlen kifizetések nyújtásához, és ezért felszólít egy uniós szintű ösztönzőrendszeren belüli, a környezetbarátabbá válást ösztönző komponens bevezetésére, melynek célja a fenntartható gazdálkodás biztosítása és a hosszú távú élelmezésbiztonság a szűkös erőforrások (víz, energia, földhasználat) hatékony kezelése révén, a termelési költségek hosszú távú csökkentése mellett, a nyersanyagok eredményesebb felhasználásával; úgy véli, hogy ez a terv maximális támogatást nyújthat a már elkötelezett, mezőgazdasági termelők számára, illetve azoknak, akik lépésről lépésre szeretnének olyan mezőgazdasági eljárásokat alkalmazni, amelyek egy fenntarthatóbb termelési rendszert céloznak meg;

| 31. | hangsúlyozza, hogy ennek a tervnek a közvetlen kifizetések kedvezményezettjei számára készült kölcsönös megfeleltetési rendszer egyszerűsítésével kell párosulnia, és egyszerű intézkedésekkel kell alkalmazni, ki kell egyensúlyoznia a környezeti és gazdasági teljesítményt, agronómiai szempontból relevánsnak kell lennie, és nem érintheti hátrányosan azokat a termelőket, akik már nagyobb mértékben részt vesznek egy mezőgazdasági-környezetvédelmi programban, |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy ennek a tervnek a közvetlen kifizetések kedvezményezettjei számára készült kölcsönös megfeleltetési rendszer egyszerűsítésével kell párosulnia, és egyszerű intézkedésekkel kell alkalmazni, ki kell egyensúlyoznia a környezeti és gazdasági teljesítményt, agronómiai szempontból relevánsnak kell lennie, és nem érintheti hátrányosan azokat a termelőket, akik már nagyobb mértékben részt vesznek egy mezőgazdasági-környezetvédelmi programban,

| 32. | elutasítja a kizöldítésére irányuló újabb kifizetési rendszer végrehajtását, amely további ellenőrzési- és szankciórendszerhez vezet; ragaszkodik hozzá, hogy a mezőgazdasági termelők elé háruló gyakorlati akadályokat, valamint hatóságokra vonatkozóan az ügyintézés bonyolultságát el kell kerülni; ragaszkodik hozzá, továbbá, hogy az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó adminisztratív eljárások korszerűsítése érdekében, amennyire csak lehetséges, minden mezőgazdasági ellenőrzést egyidejűleg folytassanak le; |
| --- | --- |

32.

elutasítja a kizöldítésére irányuló újabb kifizetési rendszer végrehajtását, amely további ellenőrzési- és szankciórendszerhez vezet; ragaszkodik hozzá, hogy a mezőgazdasági termelők elé háruló gyakorlati akadályokat, valamint hatóságokra vonatkozóan az ügyintézés bonyolultságát el kell kerülni; ragaszkodik hozzá, továbbá, hogy az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó adminisztratív eljárások korszerűsítése érdekében, amennyire csak lehetséges, minden mezőgazdasági ellenőrzést egyidejűleg folytassanak le;

| 33. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be egy hatásvizsgálatot a környezetbarátabbá válást ösztönző összetevő végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív kérdésekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi intézkedések ösztönözhetik a mezőgazdasági termelők termelési hatékonyságát, és ragaszkodik hozzá, hogy az ilyen intézkedésekkel kapcsolatban felmerülő költségek és bevételkiesés-számításokat fedezni kell; |
| --- | --- |

33.

ezért felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb nyújtson be egy hatásvizsgálatot a környezetbarátabbá válást ösztönző összetevő végrehajtásával kapcsolatos adminisztratív kérdésekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi intézkedések ösztönözhetik a mezőgazdasági termelők termelési hatékonyságát, és ragaszkodik hozzá, hogy az ilyen intézkedésekkel kapcsolatban felmerülő költségek és bevételkiesés-számításokat fedezni kell;

| 34. | azon a véleményen van, hogy a tagállamokban történő további környezetbarátabbá tételt a 100 %-ban az EU által finanszírozott, területalapú és/vagy gazdaságszintű intézkedések rangsorolást tartalmazó katalógusa alapján kellene megvalósítani; úgy véli, hogy e meghatározott kifizetések minden kedvezményezettje köteles bizonyos számú, a környezetbarátabbá tételre irányuló, meglévő struktúrákra épülő, egy minden típusú gazdálkodásra alkalmazható, tágabb uniós jegyzék alapján a tagállamok által összeállított nemzeti vagy regionális jegyzékből választott intézkedést végrehajtani; úgy véli, hogy az intézkedések többek között a következők lehetnének:






  — | az alacsony szén-dioxid-kibocsátás támogatása, és az üvegházhatású gázok korlátozását vagy befogását célzó intézkedésekre nyújtott támogatás |
| --- | --- | --- |

34.

azon a véleményen van, hogy a tagállamokban történő további környezetbarátabbá tételt a 100 %-ban az EU által finanszírozott, területalapú és/vagy gazdaságszintű intézkedések rangsorolást tartalmazó katalógusa alapján kellene megvalósítani; úgy véli, hogy e meghatározott kifizetések minden kedvezményezettje köteles bizonyos számú, a környezetbarátabbá tételre irányuló, meglévő struktúrákra épülő, egy minden típusú gazdálkodásra alkalmazható, tágabb uniós jegyzék alapján a tagállamok által összeállított nemzeti vagy regionális jegyzékből választott intézkedést végrehajtani; úgy véli, hogy az intézkedések többek között a következők lehetnének:

—

az alacsony szén-dioxid-kibocsátás támogatása, és az üvegházhatású gázok korlátozását vagy befogását célzó intézkedésekre nyújtott támogatás

| — | az alacsony energiafogyasztás és az energiahatékonyság támogatása |
| --- | --- |

—

az alacsony energiafogyasztás és az energiahatékonyság támogatása

| — | védelmi sávok, táblaszegélyek, sövények, stb. |
| --- | --- |

—

védelmi sávok, táblaszegélyek, sövények, stb.

| — | tartós legelők |
| --- | --- |

—

tartós legelők

| — | precíziós gazdálkodási technikák |
| --- | --- |

—

precíziós gazdálkodási technikák

| — | vetésforgó és terménydiverzitás |
| --- | --- |

—

vetésforgó és terménydiverzitás

| — | takarmányhatékonysági tervek; |
| --- | --- |

—

takarmányhatékonysági tervek;

| 35. | úgy véli, hogy az EU-nak részt kell vállalnia az élelmezésbiztonság és az energiabiztonság kihívásainak leküzdésében, és ezért biztosítania kell, hogy a mezőgazdaság maximális szerepet kapjon e két kihívás kezelésében; ezért nem tartja helyesnek a kötelező területpihentetésnek a Bizottság által javasolt, fenntarthatóságot célzó intézkedések közé történő bevonását; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy az EU-nak részt kell vállalnia az élelmezésbiztonság és az energiabiztonság kihívásainak leküzdésében, és ezért biztosítania kell, hogy a mezőgazdaság maximális szerepet kapjon e két kihívás kezelésében; ezért nem tartja helyesnek a kötelező területpihentetésnek a Bizottság által javasolt, fenntarthatóságot célzó intézkedések közé történő bevonását;

| 36. | felszólít arra, hogy a KAP-nak képezzék részét a fenntartható energia használatára vonatkozó célok; úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazat 2020-ra már 40 %-ban megújuló energiákat használhatna, és 2030-ra a fosszilis energiahordozóktól mentessé válhatna; |
| --- | --- |

36.

felszólít arra, hogy a KAP-nak képezzék részét a fenntartható energia használatára vonatkozó célok; úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazat 2020-ra már 40 %-ban megújuló energiákat használhatna, és 2030-ra a fosszilis energiahordozóktól mentessé válhatna;

| 37. | megjegyzi, hogy a következő generációs biotechnológia készen áll, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a közös agrárpolitika reformjának részeként alkossa meg az ágazatközi, a következő generációs biotechnológiára irányuló, a biomasszával kapcsolatos fenntarthatósági kritériumokat is tartalmazó biomassza-politikát azzal a céllal, hogy a bioenergia-termelés számára rendelkezésre álló hulladék összegyűjtésének ösztönzése révén lehetővé váljon a mezőgazdaságból, az agráripari vállalkozásokból és az erdőgazdálkodásból származó biomassza fenntartható piacának kialakulása, megelőzve ugyanakkor a kibocsátás növekedését, valamint a biológiai sokféleség csökkenését; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a következő generációs biotechnológia készen áll, és ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a közös agrárpolitika reformjának részeként alkossa meg az ágazatközi, a következő generációs biotechnológiára irányuló, a biomasszával kapcsolatos fenntarthatósági kritériumokat is tartalmazó biomassza-politikát azzal a céllal, hogy a bioenergia-termelés számára rendelkezésre álló hulladék összegyűjtésének ösztönzése révén lehetővé váljon a mezőgazdaságból, az agráripari vállalkozásokból és az erdőgazdálkodásból származó biomassza fenntartható piacának kialakulása, megelőzve ugyanakkor a kibocsátás növekedését, valamint a biológiai sokféleség csökkenését;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az olyan ésszerű európai politikáknak, mint például a mezőgazdasági használatra szánt olcsóbb dízelolaj biztosítása, valamint a mezőgazdasági használatra termelt energia- és üzemanyag-előállításért, különösen az elektromos öntözőszivattyúkért járó jövedékiadó-kedvezmény hozzásegíthetné az európai gazdálkodókat ahhoz, hogy többet termeljenek, és mind a belföldi, mind pedig az exportpiacokat ellássák agrártermékekkel; hangsúlyozza az innovatív öntözőrendszerek fontosságát az európai mezőgazdaság fenntarthatóságának biztosítása érdekében, tekintettel az éghajlatváltozás romboló hatásaira, mint például az aszályra, a hőhullámokra és az elsivatagosodásra azokon a gazdálkodási területeken, amelyek a lakosság élelmiszer-ellátását hivatottak szolgálni; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az olyan ésszerű európai politikáknak, mint például a mezőgazdasági használatra szánt olcsóbb dízelolaj biztosítása, valamint a mezőgazdasági használatra termelt energia- és üzemanyag-előállításért, különösen az elektromos öntözőszivattyúkért járó jövedékiadó-kedvezmény hozzásegíthetné az európai gazdálkodókat ahhoz, hogy többet termeljenek, és mind a belföldi, mind pedig az exportpiacokat ellássák agrártermékekkel; hangsúlyozza az innovatív öntözőrendszerek fontosságát az európai mezőgazdaság fenntarthatóságának biztosítása érdekében, tekintettel az éghajlatváltozás romboló hatásaira, mint például az aszályra, a hőhullámokra és az elsivatagosodásra azokon a gazdálkodási területeken, amelyek a lakosság élelmiszer-ellátását hivatottak szolgálni;

| 39. | hangsúlyozza a hatékony öntözőrendszerek fejlesztésének szükségességét az olyan hatékony mezőgazdasági módszerek biztosítása érdekében a tagállamokban, amelyek képesek fedezni a belföldi élelmiszer-keresletet és ellátni az exportpiacokat agrártermékekkel, mindvégig szem előtt tartva, hogy a jövőben vízhiány, és különösen ivóvíz-hiány lép majd fel; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a hatékony öntözőrendszerek fejlesztésének szükségességét az olyan hatékony mezőgazdasági módszerek biztosítása érdekében a tagállamokban, amelyek képesek fedezni a belföldi élelmiszer-keresletet és ellátni az exportpiacokat agrártermékekkel, mindvégig szem előtt tartva, hogy a jövőben vízhiány, és különösen ivóvíz-hiány lép majd fel;

| 40. | sajnálatát fejezi ki, hogy az EU biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzései még nem teljesültek, és azt várja, hogy a KAP hozzájárul az e célok és a biodiverzitás tekintetében meghatározott nagoyai célok elérésére irányuló erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

40.

sajnálatát fejezi ki, hogy az EU biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzései még nem teljesültek, és azt várja, hogy a KAP hozzájárul az e célok és a biodiverzitás tekintetében meghatározott nagoyai célok elérésére irányuló erőfeszítésekhez;

| 41. | felszólít arra, hogy az új KAP ösztönözze a genetikai sokszínűség megőrzését, feleljen meg a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló 98/58/EK irányelv rendelkezéseinek, továbbá tartózkodjon a klónozott állatok, illetve az utódaik és leszármazottjaik felhasználásával készült élelmiszerek gyártásának finanszírozásától; |
| --- | --- |

41.

felszólít arra, hogy az új KAP ösztönözze a genetikai sokszínűség megőrzését, feleljen meg a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló 98/58/EK irányelv rendelkezéseinek, továbbá tartózkodjon a klónozott állatok, illetve az utódaik és leszármazottjaik felhasználásával készült élelmiszerek gyártásának finanszírozásától;

| 42. | úgy véli, hogy az állatjóléti kritériumoknak megfelelő termelési módszerek az állatok egészségére, az élelmiszerek minőségére és az élelmiszerek biztonságosságára is pozitív hatással vannak, ugyanakkor kímélik a környezetet; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy az állatjóléti kritériumoknak megfelelő termelési módszerek az állatok egészségére, az élelmiszerek minőségére és az élelmiszerek biztonságosságára is pozitív hatással vannak, ugyanakkor kímélik a környezetet;

| 43. | fontosnak tartja feltérképezni a talajvédelemre irányuló, tagállamok közti, valamennyi érdekelt fél bevonásával megvalósuló együttműködés valamennyi lehetőségét; |
| --- | --- |

43.

fontosnak tartja feltérképezni a talajvédelemre irányuló, tagállamok közti, valamennyi érdekelt fél bevonásával megvalósuló együttműködés valamennyi lehetőségét;

Kölcsönös megfeleltetés és egyszerűsítés

| 44. | rámutat, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer a közvetlen kifizetések nyújtását törvényes követelmények betartásától, valamint a mezőgazdasági földterületnek jó mezőgazdasági és környezeti állapotban való fenntartásától teszi függővé, és továbbra is az egyik legmegfelelőbb eszköz az ökoszisztémával összefüggő alapvető szolgáltatások mezőgazdasági termelők általi nyújtásának optimalizálására, és az új környezeti kihívásoknak az alapvető közjavak szolgáltatásának biztosításán keresztül történő megválaszolására; megállapítja azonban, hogy a kölcsönös megfeleltetés bevezetése egy sor problémát vetett fel, melyek az adminisztratív kérdésekkel és a rendszernek a mezőgazdasági termelők általi elfogadásával voltak kapcsolatosak; |
| --- | --- |

44.

rámutat, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer a közvetlen kifizetések nyújtását törvényes követelmények betartásától, valamint a mezőgazdasági földterületnek jó mezőgazdasági és környezeti állapotban való fenntartásától teszi függővé, és továbbra is az egyik legmegfelelőbb eszköz az ökoszisztémával összefüggő alapvető szolgáltatások mezőgazdasági termelők általi nyújtásának optimalizálására, és az új környezeti kihívásoknak az alapvető közjavak szolgáltatásának biztosításán keresztül történő megválaszolására; megállapítja azonban, hogy a kölcsönös megfeleltetés bevezetése egy sor problémát vetett fel, melyek az adminisztratív kérdésekkel és a rendszernek a mezőgazdasági termelők általi elfogadásával voltak kapcsolatosak;

| 45. | úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések már nem indokoltak feltételek nélkül, és hogy emiatt az ellenőrzések tekintetében gyakorlati és adminisztratív szempontból is (a KAP környezetbarátabbá tételének eredményeként) kevésbé bonyolult és hatékony kölcsönös megfeleltetési rendszert kell alkalmazni egyenlő módon a közvetlen kifizetések minden kedvezményezettjére; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös megfeleltetésnek kockázat-alapúnak és arányosnak kell lennie, és azt az illetékes nemzeti és európai hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk és megfelelően érvényesíteniük kell; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a közvetlen kifizetések már nem indokoltak feltételek nélkül, és hogy emiatt az ellenőrzések tekintetében gyakorlati és adminisztratív szempontból is (a KAP környezetbarátabbá tételének eredményeként) kevésbé bonyolult és hatékony kölcsönös megfeleltetési rendszert kell alkalmazni egyenlő módon a közvetlen kifizetések minden kedvezményezettjére; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös megfeleltetésnek kockázat-alapúnak és arányosnak kell lennie, és azt az illetékes nemzeti és európai hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk és megfelelően érvényesíteniük kell;

| 46. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetésen belül a természeti erőforrások jobb védelmének és kezelésének is a gazdálkodás alapvető elemét kell képeznie, amelynek eredményeként jelentősebb környezeti előnyök érhetők el; felszólít arra, hogy a kapcsolatos ellenőrzéseket tegyék korszerűvé, eredményessé és hatékonnyá, továbbá felszólít a kölcsönös megfeleltetés hatályának célirányos megközelítését; felszólít arra, hogy a kifizető ügynökségek és ellenőrző szervek cseréljék ki egymás közt és érvényesítsék a bevált gyakorlatok rendszereit – pl. az adatbázisok interoperabilitása és a megfelelő technológia legmegfelelőbb felhasználása révén –, azért, hogy a lehető legjobban csökkenthessék a mezőgazdasági termelőkre háruló bürokratikus terheket és az adminisztrációt; úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetést a gazdálkodással összefüggő azon normákra kell korlátozni, amelyek rendszeresen, egyszerűen nyomon követhetők és eredménykötelezettségen alapulnak, továbbá úgy véli, hogy a szabályokat össze kell hangolni; hangsúlyozza, hogy bármely új szankciórendszeren belül fontosak a tűréshatárok és az arányosság alkalmazása; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetésen belül a természeti erőforrások jobb védelmének és kezelésének is a gazdálkodás alapvető elemét kell képeznie, amelynek eredményeként jelentősebb környezeti előnyök érhetők el; felszólít arra, hogy a kapcsolatos ellenőrzéseket tegyék korszerűvé, eredményessé és hatékonnyá, továbbá felszólít a kölcsönös megfeleltetés hatályának célirányos megközelítését; felszólít arra, hogy a kifizető ügynökségek és ellenőrző szervek cseréljék ki egymás közt és érvényesítsék a bevált gyakorlatok rendszereit – pl. az adatbázisok interoperabilitása és a megfelelő technológia legmegfelelőbb felhasználása révén –, azért, hogy a lehető legjobban csökkenthessék a mezőgazdasági termelőkre háruló bürokratikus terheket és az adminisztrációt; úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetést a gazdálkodással összefüggő azon normákra kell korlátozni, amelyek rendszeresen, egyszerűen nyomon követhetők és eredménykötelezettségen alapulnak, továbbá úgy véli, hogy a szabályokat össze kell hangolni; hangsúlyozza, hogy bármely új szankciórendszeren belül fontosak a tűréshatárok és az arányosság alkalmazása;

| 47. | úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésének szorosabban kell kötődnie a teljesítményre vonatkozó kritériumokhoz és a mezőgazdasági termelők eredményközpontúságának ösztönzéséhez; úgy véli továbbá, hogy az említett ellenőrzésbe jobban be kellene vonni magukat a mezőgazdasági termelőket is, tekintettel szaktudásukra és gyakorlati tapasztalataikra, és úgy véli, hogy ez példaként hatna és motiváló erőként szolgálna különösen a legkevésbé hatékony mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésének szorosabban kell kötődnie a teljesítményre vonatkozó kritériumokhoz és a mezőgazdasági termelők eredményközpontúságának ösztönzéséhez; úgy véli továbbá, hogy az említett ellenőrzésbe jobban be kellene vonni magukat a mezőgazdasági termelőket is, tekintettel szaktudásukra és gyakorlati tapasztalataikra, és úgy véli, hogy ez példaként hatna és motiváló erőként szolgálna különösen a legkevésbé hatékony mezőgazdasági termelők számára;

| 48. | elutasítja a víz-keretirányelvből eredő megterhelő és homályos követelményeknek a kölcsönös megfeleltetési rendszerbe való bevezetését mindaddig, amíg nem tisztázzák valamennyi tagállamban ezen irányelv végrehajtásának jelenlegi állását; |
| --- | --- |

48.

elutasítja a víz-keretirányelvből eredő megterhelő és homályos követelményeknek a kölcsönös megfeleltetési rendszerbe való bevezetését mindaddig, amíg nem tisztázzák valamennyi tagállamban ezen irányelv végrehajtásának jelenlegi állását;

| 49. | elismeri, hogy a jelenleg nehézségekkel küzdő állattenyésztési ágazatban már jelentős erőfeszítésekre került sor az épületek és berendezések modernizálására, hogy megfeleljenek a korszerű higiéniai és egészségügyi követelményeknek; kéri, az élelmiszer-biztonság és nyomonkövethetőség alapelveinek sérelme nélkül, bizonyos higiéniai, állat-egészségügyi és állatmegjelölési normák kritikus felülvizsgálatát a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) nehezedő aránytalan terhek megszüntetése érdekében; különösen felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az uniós higiéniai normákat, különösen a helyi vagy direkt marketinget és a termékek eltarthatóságát, annak érdekében, hogy azokat a kockázattal arányossá tegye, és ne helyezzen aránytalan terheket az olyan, kisméretű előállítási csatornákra, mint a termelő és fogyasztó közötti közvetlen kapcsolatok és a rövid élelmiszer-ellátási láncok; |
| --- | --- |

49.

elismeri, hogy a jelenleg nehézségekkel küzdő állattenyésztési ágazatban már jelentős erőfeszítésekre került sor az épületek és berendezések modernizálására, hogy megfeleljenek a korszerű higiéniai és egészségügyi követelményeknek; kéri, az élelmiszer-biztonság és nyomonkövethetőség alapelveinek sérelme nélkül, bizonyos higiéniai, állat-egészségügyi és állatmegjelölési normák kritikus felülvizsgálatát a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) nehezedő aránytalan terhek megszüntetése érdekében; különösen felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az uniós higiéniai normákat, különösen a helyi vagy direkt marketinget és a termékek eltarthatóságát, annak érdekében, hogy azokat a kockázattal arányossá tegye, és ne helyezzen aránytalan terheket az olyan, kisméretű előállítási csatornákra, mint a termelő és fogyasztó közötti közvetlen kapcsolatok és a rövid élelmiszer-ellátási láncok;

Piaci eszközök, védőháló és kockázatkezelés

| 50. | fontosnak tartja, hogy a közös agrárpolitika keretében és a világpiacokon képesek legyünk fellépni a szélsőséges áringadozások ellen, és időben tudjunk reagálni a piaci instabilitás által előidézett válságokra; elismeri, hogy a piactámogatási intézkedések – különös tekintettel az intervencióra és a magánraktározásra – alapvető szerepet játszottak az agrárszektorban korábban bekövetkezett válságokra való reagálás során; hangsúlyozza, hogy a piactámogatási intézkedéseknek hatékonyaknak kell lenniük, és azokat szükség esetén haladéktalanul életbe kell léptetni a termelőkre, feldolgozókra és fogyasztókra komoly veszélyt jelentő problémák elkerülése végett, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a KAP teljesíthesse elsődleges stratégiai célkitűzését, az élelmiszer-ellátás biztonságát; |
| --- | --- |

50.

fontosnak tartja, hogy a közös agrárpolitika keretében és a világpiacokon képesek legyünk fellépni a szélsőséges áringadozások ellen, és időben tudjunk reagálni a piaci instabilitás által előidézett válságokra; elismeri, hogy a piactámogatási intézkedések – különös tekintettel az intervencióra és a magánraktározásra – alapvető szerepet játszottak az agrárszektorban korábban bekövetkezett válságokra való reagálás során; hangsúlyozza, hogy a piactámogatási intézkedéseknek hatékonyaknak kell lenniük, és azokat szükség esetén haladéktalanul életbe kell léptetni a termelőkre, feldolgozókra és fogyasztókra komoly veszélyt jelentő problémák elkerülése végett, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a KAP teljesíthesse elsődleges stratégiai célkitűzését, az élelmiszer-ellátás biztonságát;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a KAP-on belül bizonyos számú rugalmas és hatékony, a védőháló szerepét betöltő, megfelelő szinten rögzített és súlyos piaci zavarok esetén mozgósítható piaci eszközzel kell rendelkezni; úgy véli, hogy ezeket az eszközöket nem szabad folyamatosan működtetni és nem szolgálhatnak a termékek folyamatos és korlátlan piaci elhelyezésére; rámutat, hogy ezen eszközök közül néhány már létezik, de módosíthatók, másokat pedig szükség szerint létre lehet hozni; úgy véli, hogy mivel az egyes ágazatokban rendkívül eltérőek a feltételek, a horizontális megközelítések helyett a differenciált ágazati megoldásokat kellene előnyben részesíteni; felhívja a figyelmet azokra a nehézségekre, amelyekkel a gazdálkodók a szélsőséges ingadozások idején néznek szembe, amikor előre szeretnének tervezni; úgy véli, hogy – tekintettel a piacok fokozott volatilitására – a piaci eszközöket felül kell vizsgálni hatékonyságuk és rugalmasságuk növelése, valamint annak érdekében, hogy biztosítani lehessen gyorsabb alkalmazásukat, adott esetben más ágazatokra való kiterjesztésüket és a jelenlegi piaci árakhoz való hozzáigazításukat, továbbá hogy hatékony védőhálót biztosítsanak, anélkül, hogy torzulásokat okoznának; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a KAP-on belül bizonyos számú rugalmas és hatékony, a védőháló szerepét betöltő, megfelelő szinten rögzített és súlyos piaci zavarok esetén mozgósítható piaci eszközzel kell rendelkezni; úgy véli, hogy ezeket az eszközöket nem szabad folyamatosan működtetni és nem szolgálhatnak a termékek folyamatos és korlátlan piaci elhelyezésére; rámutat, hogy ezen eszközök közül néhány már létezik, de módosíthatók, másokat pedig szükség szerint létre lehet hozni; úgy véli, hogy mivel az egyes ágazatokban rendkívül eltérőek a feltételek, a horizontális megközelítések helyett a differenciált ágazati megoldásokat kellene előnyben részesíteni; felhívja a figyelmet azokra a nehézségekre, amelyekkel a gazdálkodók a szélsőséges ingadozások idején néznek szembe, amikor előre szeretnének tervezni; úgy véli, hogy – tekintettel a piacok fokozott volatilitására – a piaci eszközöket felül kell vizsgálni hatékonyságuk és rugalmasságuk növelése, valamint annak érdekében, hogy biztosítani lehessen gyorsabb alkalmazásukat, adott esetben más ágazatokra való kiterjesztésüket és a jelenlegi piaci árakhoz való hozzáigazításukat, továbbá hogy hatékony védőhálót biztosítsanak, anélkül, hogy torzulásokat okoznának;

| 52. | úgy véli, hogy e piaci eszközök között különleges kínálatszabályozó eszközöknek is szerepelniük kell, amelyek – igazságos és megkülönböztetésmentes használatuk esetén – az Unió költségvetésének terhelése nélkül biztosíthatják a hatékony piacmenedzsmentet és akadályozhatják meg a túltermelési válságokat; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy e piaci eszközök között különleges kínálatszabályozó eszközöknek is szerepelniük kell, amelyek – igazságos és megkülönböztetésmentes használatuk esetén – az Unió költségvetésének terhelése nélkül biztosíthatják a hatékony piacmenedzsmentet és akadályozhatják meg a túltermelési válságokat;

| 53. | kéri egy többlépcsős, több eszköz – pl. állami és magánraktározás, állami intervenció, piaci zavar ellen ható eszközök, szükséghelyzeti záradék – kombinációját tartalmazó védőháló valamennyi ágazatra való kiterjesztését; kéri, hogy korlátozott idejű piaci zavar esetén bizonyos ágazatokban legyen megengedett a magánraktározás és az állami intervenció; ezenkívül kéri egy minden ágazatra vonatkozó, piaci zavar ellen ható eszköz és szükséghelyzeti záradék létrehozását, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy bizonyos feltételek mellett, válsághelyzetekben és legfeljebb egy éven keresztül az eddigieknél hatékonyabban tudjon fellépni; ezért úgy gondolja, hogy a jövőbeni uniós költségvetésekben egy gyorsan alkalmazható, különleges tartalék költségvetési tételt kell rendelkezésre bocsátani, hogy a súlyos agrárpiaci válságok esetén gyors reagálási eszközként szolgáljon; |
| --- | --- |

53.

kéri egy többlépcsős, több eszköz – pl. állami és magánraktározás, állami intervenció, piaci zavar ellen ható eszközök, szükséghelyzeti záradék – kombinációját tartalmazó védőháló valamennyi ágazatra való kiterjesztését; kéri, hogy korlátozott idejű piaci zavar esetén bizonyos ágazatokban legyen megengedett a magánraktározás és az állami intervenció; ezenkívül kéri egy minden ágazatra vonatkozó, piaci zavar ellen ható eszköz és szükséghelyzeti záradék létrehozását, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy bizonyos feltételek mellett, válsághelyzetekben és legfeljebb egy éven keresztül az eddigieknél hatékonyabban tudjon fellépni; ezért úgy gondolja, hogy a jövőbeni uniós költségvetésekben egy gyorsan alkalmazható, különleges tartalék költségvetési tételt kell rendelkezésre bocsátani, hogy a súlyos agrárpiaci válságok esetén gyors reagálási eszközként szolgáljon;

| 54. | úgy véli, hogy az intervenciós eszközök alkalmazása a Bizottság végrehajtási hatásköreibe tartozik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet haladéktalanul tájékoztatni kell a tervezett intézkedésekről; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak megfelelően figyelembe kell vennie a Parlament által elfogadott álláspontokat; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az intervenciós eszközök alkalmazása a Bizottság végrehajtási hatásköreibe tartozik; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamentet haladéktalanul tájékoztatni kell a tervezett intézkedésekről; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak megfelelően figyelembe kell vennie a Parlament által elfogadott álláspontokat;

| 55. | felszólít az intervenciós rendszer hatékonyságának egy – pragmatikusan és a piaci helyzet fényében végrehajtott – éves értékelés által történő fokozására; |
| --- | --- |

55.

felszólít az intervenciós rendszer hatékonyságának egy – pragmatikusan és a piaci helyzet fényében végrehajtott – éves értékelés által történő fokozására;

| 56. | úgy véli, hogy a várt környezeti, éghajlati és járványügyi kihívásokra, valamint a nagy agrárpiaci áringadozásokra tekintettel a bevételek védelme érdekében feltétlenül szükség van a különböző tagállamok valamennyi mezőgazdasági termelője számára elérhető kiegészítő és hatékonyabb, uniós és tagállami szinten, illetve az egyes üzemek szintjén hozott kockázat-megelőzési intézkedésekre; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a várt környezeti, éghajlati és járványügyi kihívásokra, valamint a nagy agrárpiaci áringadozásokra tekintettel a bevételek védelme érdekében feltétlenül szükség van a különböző tagállamok valamennyi mezőgazdasági termelője számára elérhető kiegészítő és hatékonyabb, uniós és tagállami szinten, illetve az egyes üzemek szintjén hozott kockázat-megelőzési intézkedésekre;

| 57. | rámutat arra, hogy a piacorientált termelés és a közvetlen kifizetések és versenyképesség a kockázatbiztosítás legfőbb elemét alkotják, és hogy a kockázat figyelembevétele és megelőzése a mezőgazdasági termelők felelőssége is; ebben az összefüggésben támogatja a tagállamokat abban, hogy nemzeti kockázatbiztosítási eszközöket bocsássanak a mezőgazdasági termelők rendelkezésére, az újbóli nemzeti hatáskörbe vonás és a piacok torzítása nélkül; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak közös szabályokat kell kidolgoznia a kockázatkezelési rendszerek tagállamok általi fakultatív támogatására, adott esetben a közös piacszervezés WTO-szabályokkal összhangban álló közös szabályainak létrehozása által, a belső piacon meglévő versenytorzító hatások kizárása érdekében; kéri továbbá, hogy a Bizottság a kockázatkezelés bevezetését célzó minden intézkedést jelentsen be, és a jogalkotási javaslatokkal együtt megfelelő hatásvizsgálatot is terjesszen elő; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy a piacorientált termelés és a közvetlen kifizetések és versenyképesség a kockázatbiztosítás legfőbb elemét alkotják, és hogy a kockázat figyelembevétele és megelőzése a mezőgazdasági termelők felelőssége is; ebben az összefüggésben támogatja a tagállamokat abban, hogy nemzeti kockázatbiztosítási eszközöket bocsássanak a mezőgazdasági termelők rendelkezésére, az újbóli nemzeti hatáskörbe vonás és a piacok torzítása nélkül; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak közös szabályokat kell kidolgoznia a kockázatkezelési rendszerek tagállamok általi fakultatív támogatására, adott esetben a közös piacszervezés WTO-szabályokkal összhangban álló közös szabályainak létrehozása által, a belső piacon meglévő versenytorzító hatások kizárása érdekében; kéri továbbá, hogy a Bizottság a kockázatkezelés bevezetését célzó minden intézkedést jelentsen be, és a jogalkotási javaslatokkal együtt megfelelő hatásvizsgálatot is terjesszen elő;

| 58. | úgy véli, hogy az egyre növekvő kockázatok miatt magánbiztosítási rendszereket, valamint többféle kárveszélyre kötött biztosítási rendszereket (pl. időjárási biztosítás, jövedelembiztosítás), határidős tőzsdei ügyleteket és kölcsönös befektetési alapokat (melyeket részben állami alapok finanszíroznak) lehetne kialakítani és lehetőségként népszerűsíteni a tagállamokban; ennek során támogatja különösen azt, hogy a mezőgazdasági termelők közös fellépéssel konzorciumokban vagy szövetkezetekben egyesüljenek; üdvözli az új innovatív eszközök kifejlesztését; hangsúlyozza azonban, hogy ezen eszközöknek összhangban kel állniuk a WTO-szabályokkal, és nem torzíthatják az EU-n belüli versenyfeltételeket és kereskedelmet; ezért kéri, hogy az ezen intézkedéseket végrehajtó tagállamok számára hozzanak létre egy keretet, és ezt foglalják az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy az egyre növekvő kockázatok miatt magánbiztosítási rendszereket, valamint többféle kárveszélyre kötött biztosítási rendszereket (pl. időjárási biztosítás, jövedelembiztosítás), határidős tőzsdei ügyleteket és kölcsönös befektetési alapokat (melyeket részben állami alapok finanszíroznak) lehetne kialakítani és lehetőségként népszerűsíteni a tagállamokban; ennek során támogatja különösen azt, hogy a mezőgazdasági termelők közös fellépéssel konzorciumokban vagy szövetkezetekben egyesüljenek; üdvözli az új innovatív eszközök kifejlesztését; hangsúlyozza azonban, hogy ezen eszközöknek összhangban kel állniuk a WTO-szabályokkal, és nem torzíthatják az EU-n belüli versenyfeltételeket és kereskedelmet; ezért kéri, hogy az ezen intézkedéseket végrehajtó tagállamok számára hozzanak létre egy keretet, és ezt foglalják az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletbe;

| 59. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen mértékben lehet kiterjeszteni valamennyi termelési ágra a termelői közösségeknek és az ágazati egyesületeknek vagy csoportosulásoknak a kockázatmegelőzésben és a minőség javításában játszott szerepét; kéri, hogy ilyen típusú intézkedések során fordítsanak különös figyelmet a minőségi védjeggyel ellátott termékekre; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen mértékben lehet kiterjeszteni valamennyi termelési ágra a termelői közösségeknek és az ágazati egyesületeknek vagy csoportosulásoknak a kockázatmegelőzésben és a minőség javításában játszott szerepét; kéri, hogy ilyen típusú intézkedések során fordítsanak különös figyelmet a minőségi védjeggyel ellátott termékekre;

| 60. | kéri a Bizottságot, hogy a KAP reformja keretében tegyen javaslatot új termelői szervezetek létrehozásának előmozdítására irányuló, az említett szervezetek piaci pozíciójának erősítését célzó, konkrét intézkedésekre; |
| --- | --- |

60.

kéri a Bizottságot, hogy a KAP reformja keretében tegyen javaslatot új termelői szervezetek létrehozásának előmozdítására irányuló, az említett szervezetek piaci pozíciójának erősítését célzó, konkrét intézkedésekre;

| 61. | támogatja, hogy a 2006-os cukorpiaci rendszert jelenlegi formájában hosszabbítsák meg legalább 2020-ig, továbbá megfelelő intézkedéseket követel az európai cukorgyártás védelmezése, valamint annak érdekében, hogy az uniós cukorágazat egy stabil kereten belül javíthassa versenyképességét; |
| --- | --- |

61.

támogatja, hogy a 2006-os cukorpiaci rendszert jelenlegi formájában hosszabbítsák meg legalább 2020-ig, továbbá megfelelő intézkedéseket követel az európai cukorgyártás védelmezése, valamint annak érdekében, hogy az uniós cukorágazat egy stabil kereten belül javíthassa versenyképességét;

| 62. | kitart amellett, hogy a tejpiac zökkenőmentes működésének és stabilitásának biztosítása érdekében 2015 márciusáig fel kell mérni a tej- és tejtermék-ágazat egyedi helyzetét; |
| --- | --- |

62.

kitart amellett, hogy a tejpiac zökkenőmentes működésének és stabilitásának biztosítása érdekében 2015 márciusáig fel kell mérni a tej- és tejtermék-ágazat egyedi helyzetét;

| 63. | úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy javaslatot tegyen a borágazatban hatályban lévő telepítési jogok 2015 utáni fenntartására, és erről be kellene számolnia a borpiac közös szervezése 2008-as reformjának értékeléséről szóló, 2012-re tervezett jelentésében; |
| --- | --- |

63.

úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy javaslatot tegyen a borágazatban hatályban lévő telepítési jogok 2015 utáni fenntartására, és erről be kellene számolnia a borpiac közös szervezése 2008-as reformjának értékeléséről szóló, 2012-re tervezett jelentésében;

| 64. | felhívja a figyelmet a tejtermelés által az európai mezőgazdaságban, valamint a vidéki területek – különösen az Unión belüli tejtermelő legelős területek és a természeti szempontból hátrányos helyzetben lévő területek – megélhetésében és fenntartásában játszott jelentős szerepre, és rámutat, hogy biztosítani kell a tejellátás folyamatosságának biztonságát az európai fogyasztók számára; meggyőződése, hogy a tejtermék-ellátás folyamatosságát legmegfelelőbben egy olyan, stabil tejtermék-piacon keresztül lehet biztosítani, ahol a gazdálkodók tisztességes árat kapnak termékeikért; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a 2015 utáni időszakra szóló, a tejre és a tejtermékekre vonatkozó megfelelő szakpolitikai eszközökön, valamint a tisztességes verseny biztosítására szolgáló, az elsődleges termelők helyzetét megszilárdító és a bevételeket az élelmiszerlánc egésze mentén – a gazdálkodótól a kiskereskedőig – egyenletesen elosztó kereten keresztül ellenőrizze és mozdítsa elő a tejtermék-piac fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

64.

felhívja a figyelmet a tejtermelés által az európai mezőgazdaságban, valamint a vidéki területek – különösen az Unión belüli tejtermelő legelős területek és a természeti szempontból hátrányos helyzetben lévő területek – megélhetésében és fenntartásában játszott jelentős szerepre, és rámutat, hogy biztosítani kell a tejellátás folyamatosságának biztonságát az európai fogyasztók számára; meggyőződése, hogy a tejtermék-ellátás folyamatosságát legmegfelelőbben egy olyan, stabil tejtermék-piacon keresztül lehet biztosítani, ahol a gazdálkodók tisztességes árat kapnak termékeikért; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a 2015 utáni időszakra szóló, a tejre és a tejtermékekre vonatkozó megfelelő szakpolitikai eszközökön, valamint a tisztességes verseny biztosítására szolgáló, az elsődleges termelők helyzetét megszilárdító és a bevételeket az élelmiszerlánc egésze mentén – a gazdálkodótól a kiskereskedőig – egyenletesen elosztó kereten keresztül ellenőrizze és mozdítsa elő a tejtermék-piac fenntartható fejlődését;

| 65. | úgy véli, hogy meg kell erősíteni az igazgatási rendszereket a gyümölcs- és zöldségfélék (a citrusfélék és az összes érintett termék), a bor és az olívaolaj tekintetében, valamint hogy a gyümölcs- és zöldségfélék vonatkozásában egy eredményesebb válságalapra, a borágazatban hatékonyabb válságkezelésre, az olívaolaj tekintetében pedig egy korszerű magánraktározási rendszerre van szükség; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy meg kell erősíteni az igazgatási rendszereket a gyümölcs- és zöldségfélék (a citrusfélék és az összes érintett termék), a bor és az olívaolaj tekintetében, valamint hogy a gyümölcs- és zöldségfélék vonatkozásában egy eredményesebb válságalapra, a borágazatban hatékonyabb válságkezelésre, az olívaolaj tekintetében pedig egy korszerű magánraktározási rendszerre van szükség;

Nemzetközi kereskedelem

| 66. | felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa a koherenciát a KAP, valamint annak fejlesztési és kereskedelmi politikái között; sürgeti különösen, hogy az EU tartsa szem előtt a fejlődő országokban kialakult helyzetet, és ne veszélyeztesse ezen országok élelmiszertermelési képességét és hosszú távú élelmezésbiztonságát, valamint ezen országok lakosságának saját élelmezése biztosítására való képességét, ugyanakkor tiszteletben tartja a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét; ezért úgy véli, hogy az EU mezőgazdasággal kapcsolatos kereskedelmi megállapodásainak nem szabad gátolnia a piacok működését a legkevésbé fejlett országokban; |
| --- | --- |

66.

felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa a koherenciát a KAP, valamint annak fejlesztési és kereskedelmi politikái között; sürgeti különösen, hogy az EU tartsa szem előtt a fejlődő országokban kialakult helyzetet, és ne veszélyeztesse ezen országok élelmiszertermelési képességét és hosszú távú élelmezésbiztonságát, valamint ezen országok lakosságának saját élelmezése biztosítására való képességét, ugyanakkor tiszteletben tartja a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét; ezért úgy véli, hogy az EU mezőgazdasággal kapcsolatos kereskedelmi megállapodásainak nem szabad gátolnia a piacok működését a legkevésbé fejlett országokban;

| 67. | emlékeztet a WTO-tagoknak a 2005-ös hongkongi miniszteri konferencián tett vállalására, mely szerint megszüntetik az exporttámogatások valamennyi formáját, és ezzel párhuzamosan megegyező hatású szabályozást fogadnak el valamennyi exportintézkedés tekintetében, különös tekintettel az exporthitelekre, az állami mezőgazdasági kereskedelmi vállalkozásokra és az élelmiszersegély szabályozására; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet a WTO-tagoknak a 2005-ös hongkongi miniszteri konferencián tett vállalására, mely szerint megszüntetik az exporttámogatások valamennyi formáját, és ezzel párhuzamosan megegyező hatású szabályozást fogadnak el valamennyi exportintézkedés tekintetében, különös tekintettel az exporthitelekre, az állami mezőgazdasági kereskedelmi vállalkozásokra és az élelmiszersegély szabályozására;

| 68. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson részletes hatásvizsgálatot valamennyi, folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalás, különösen az EU–Mercosur társulási megállapodás tekintetében, amely nem érintheti hátrányosan a fejlődő országokat, és amely nem veszélyeztetheti a „KAP jövője 2020-ig” hatékonyságát; |
| --- | --- |

68.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítson részletes hatásvizsgálatot valamennyi, folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalás, különösen az EU–Mercosur társulási megállapodás tekintetében, amely nem érintheti hátrányosan a fejlődő országokat, és amely nem veszélyeztetheti a „KAP jövője 2020-ig” hatékonyságát;

| 69. | megállapítja, hogy az élelmiszer nem pusztán áru: az élelmiszerhez való hozzáférés az emberi létezés alapvető feltétele; kéri az EU-t, hogy kereskedelmi és fejlesztési politikája révén – az egyre fokozódó kereslettel és a növekvő élelmiszerárakkal összefüggésben – mozdítsa elő a fenntartható termelési gyakorlatokat és az élelmezésbiztonságot a legkevésbé fejlett országokban és a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

69.

megállapítja, hogy az élelmiszer nem pusztán áru: az élelmiszerhez való hozzáférés az emberi létezés alapvető feltétele; kéri az EU-t, hogy kereskedelmi és fejlesztési politikája révén – az egyre fokozódó kereslettel és a növekvő élelmiszerárakkal összefüggésben – mozdítsa elő a fenntartható termelési gyakorlatokat és az élelmezésbiztonságot a legkevésbé fejlett országokban és a fejlődő országokban;

| 70. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a nemzetközi gabonakereskedelem koncentrálódása milyen szerepet játszott az áringadozások fokozódásában; |
| --- | --- |

70.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a nemzetközi gabonakereskedelem koncentrálódása milyen szerepet játszott az áringadozások fokozódásában;

Az élelmiszer-ellátási lánc

| 71. | kéri, hogy dolgozzanak ki globális szintű megoldásokat a mezőgazdasági nyersanyagokkal folyó spekuláció és a rendkívüli áringadozások kezeléséhez, mivel ezek potenciális veszélyt jelentenek az élelmezésbiztonságra nézve; elismeri ugyanakkor a megfelelően működő határidős árutőzsdék jelentőségét a mezőgazdasági nyersanyagok tekintetében; úgy véli, hogy csak egy összehangolt nemzetközi fellépés képes hatékonyan csökkenteni a túlzott spekulációt; ezért támogatja a G20-ak francia elnökségének azon javaslatát, hogy a csoport hozzon közös intézkedéseket a mezőgazdasági nyersanyagok árainak egyre erőteljesebb ingadozása elleni küzdelem érdekében; az élelmezésbiztonság biztosítására szánt mezőgazdasági készletek bejelentésének és az azzal kapcsolatos összehangolt fellépés egész világra kiterjedő rendszere mellett érvel; ezért rámutat arra, hogy mérlegelni kellene a létfontosságú mezőgazdasági nyersanyagok készletraktározását; hangsúlyozza, hogy a kitűzött célok nem érhetők el a tárolókapacitások növelése, valamint a piacmonitoring és a felügyeleti eszközök fejlesztése nélkül; különösen hangsúlyozza a globális áringadozás által a fejlődő országokra gyakorolt nyugtalanító hatásokat; |
| --- | --- |

71.

kéri, hogy dolgozzanak ki globális szintű megoldásokat a mezőgazdasági nyersanyagokkal folyó spekuláció és a rendkívüli áringadozások kezeléséhez, mivel ezek potenciális veszélyt jelentenek az élelmezésbiztonságra nézve; elismeri ugyanakkor a megfelelően működő határidős árutőzsdék jelentőségét a mezőgazdasági nyersanyagok tekintetében; úgy véli, hogy csak egy összehangolt nemzetközi fellépés képes hatékonyan csökkenteni a túlzott spekulációt; ezért támogatja a G20-ak francia elnökségének azon javaslatát, hogy a csoport hozzon közös intézkedéseket a mezőgazdasági nyersanyagok árainak egyre erőteljesebb ingadozása elleni küzdelem érdekében; az élelmezésbiztonság biztosítására szánt mezőgazdasági készletek bejelentésének és az azzal kapcsolatos összehangolt fellépés egész világra kiterjedő rendszere mellett érvel; ezért rámutat arra, hogy mérlegelni kellene a létfontosságú mezőgazdasági nyersanyagok készletraktározását; hangsúlyozza, hogy a kitűzött célok nem érhetők el a tárolókapacitások növelése, valamint a piacmonitoring és a felügyeleti eszközök fejlesztése nélkül; különösen hangsúlyozza a globális áringadozás által a fejlődő országokra gyakorolt nyugtalanító hatásokat;

| 72. | kiemeli, hogy – szemben az elsődleges mezőgazdasági termelést megelőző vagy azt követő szinteken levő ágazatokkal – a mezőgazdasági termelők és vidéki háztartások átlagjövedelme az elmúlt évtizedekben folyamatosan csökkent a gazdaság többi területéhez képest, mindössze a városi háztartások jövedelmének felét érve el, míg a kereskedők és kiskereskedők számottevően növelték piaci erejüket és árrésüket az élelmiszerláncban; |
| --- | --- |

72.

kiemeli, hogy – szemben az elsődleges mezőgazdasági termelést megelőző vagy azt követő szinteken levő ágazatokkal – a mezőgazdasági termelők és vidéki háztartások átlagjövedelme az elmúlt évtizedekben folyamatosan csökkent a gazdaság többi területéhez képest, mindössze a városi háztartások jövedelmének felét érve el, míg a kereskedők és kiskereskedők számottevően növelték piaci erejüket és árrésüket az élelmiszerláncban;

| 73. | az elsődleges termelők és a termelői szervezetek igazgatási kapacitásának és az élelmiszer-ellátási lánc más gazdasági szereplőivel (elsősorban a kiskereskedőkkel, élelmiszer-feldolgozókkal és beszállítói vállalatokkal) szembeni alkupozíciójának megerősítésére szolgáló intézkedések megtételére szólít fel, tiszteletben tartva ugyanakkor a belső piac megfelelő működését; az a véleménye, hogy az árak nagyobb mértékű átláthatóságát célzó jogalkotási kezdeményezések, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépés révén sürgősen fejleszteni kell az élelmiszer-ellátási lánc működését, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára, hogy érdemeiknek megfelelően részesüljenek a hozzáadott értékből; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a mezőgazdasági termelők pozícióját, és ösztönözze a tisztességes versenyt; úgy gondolja, hogy mérlegelni kell ombudsmanok kinevezését az élelmiszer-ellátási lánc szereplői közötti viták rendezése céljából; |
| --- | --- |

73.

az elsődleges termelők és a termelői szervezetek igazgatási kapacitásának és az élelmiszer-ellátási lánc más gazdasági szereplőivel (elsősorban a kiskereskedőkkel, élelmiszer-feldolgozókkal és beszállítói vállalatokkal) szembeni alkupozíciójának megerősítésére szolgáló intézkedések megtételére szólít fel, tiszteletben tartva ugyanakkor a belső piac megfelelő működését; az a véleménye, hogy az árak nagyobb mértékű átláthatóságát célzó jogalkotási kezdeményezések, valamint a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépés révén sürgősen fejleszteni kell az élelmiszer-ellátási lánc működését, lehetővé téve a mezőgazdasági termelők számára, hogy érdemeiknek megfelelően részesüljenek a hozzáadott értékből; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a mezőgazdasági termelők pozícióját, és ösztönözze a tisztességes versenyt; úgy gondolja, hogy mérlegelni kell ombudsmanok kinevezését az élelmiszer-ellátási lánc szereplői közötti viták rendezése céljából;

| 74. | úgy véli továbbá, hogy annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők erősebb tárgyalási pozícióval rendelkezzenek az élelmiszerláncban, olyan eszközöket kell kifejleszteni a gazdálkodók számára, amelyek segítik őket az olyan, rövid termelési láncok kialakításában, melyek átláthatóak és hatékonyak, korlátozott környezeti hatással rendelkeznek, ösztönzik a minőséget és biztosítják a fogyasztók tájékoztatását, kevesebb közvetítőt vonnak be, valamint előmozdítják a tisztességes és átlátható árképzési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

74.

úgy véli továbbá, hogy annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők erősebb tárgyalási pozícióval rendelkezzenek az élelmiszerláncban, olyan eszközöket kell kifejleszteni a gazdálkodók számára, amelyek segítik őket az olyan, rövid termelési láncok kialakításában, melyek átláthatóak és hatékonyak, korlátozott környezeti hatással rendelkeznek, ösztönzik a minőséget és biztosítják a fogyasztók tájékoztatását, kevesebb közvetítőt vonnak be, valamint előmozdítják a tisztességes és átlátható árképzési mechanizmusokat;

| 75. | fenn kívánja tartani a társadalom leghátrányosabb helyzetű tagjaira irányuló támogatási rendszert; |
| --- | --- |

75.

fenn kívánja tartani a társadalom leghátrányosabb helyzetű tagjaira irányuló támogatási rendszert;

Vidékfejlesztés

| 76. | elismeri a 2. pillérben megfogalmazott és finanszírozott vidékfejlesztési politikák jelentőségét a környezeti teljesítmény javításához, a modernizációhoz, az innovációhoz, az infrastruktúrához és a versenyképességhez történő hozzájárulásuk tekintetében, valamint a vidék gazdasága, az agrár-élelmiszeripari és a nem élelmiszertermelő ágazat további fejlődésének szükségessége és a vidéki életminőség javítása szempontjából; hangsúlyozza továbbá a politikai célok elérésének szükségességét, beleértve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájában (EU 2020) szereplő célkitűzéseket, amelyek szintén elsősorban a mezőgazdasági termelők és vidéki közösségek javát hivatottak szolgálni; |
| --- | --- |

76.

elismeri a 2. pillérben megfogalmazott és finanszírozott vidékfejlesztési politikák jelentőségét a környezeti teljesítmény javításához, a modernizációhoz, az innovációhoz, az infrastruktúrához és a versenyképességhez történő hozzájárulásuk tekintetében, valamint a vidék gazdasága, az agrár-élelmiszeripari és a nem élelmiszertermelő ágazat további fejlődésének szükségessége és a vidéki életminőség javítása szempontjából; hangsúlyozza továbbá a politikai célok elérésének szükségességét, beleértve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájában (EU 2020) szereplő célkitűzéseket, amelyek szintén elsősorban a mezőgazdasági termelők és vidéki közösségek javát hivatottak szolgálni;

| 77. | úgy véli, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseknek meg kell felelniük az élelmezésbiztonság, a természeti erőforrások fenntartható igazgatása, az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség csökkenése, a vízkészletek kimerülése és a talaj termékenységének csökkenése tekintetében megjelenő kihívásoknak, és fokoznia kell a kiegyensúlyozott területi kohéziót és a foglalkoztatást; úgy véli, hogy ezeknek az intézkedéseknek ösztönözniük kell az önellátást a megújuló energia gazdaságon belüli, nevezetesen mezőgazdasági melléktermékekből való előállítása terén; megerősíti, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseknek segíteniük kell a fokozott hozzáadott érték vidéki területeken való megtartásában, a vidéki infrastruktúra megerősítésének ösztönzésében, valamint megfizethető szolgáltatásoknak a helyi lakosság és vállalkozások számára történő biztosításában; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseknek meg kell felelniük az élelmezésbiztonság, a természeti erőforrások fenntartható igazgatása, az éghajlatváltozás, a biológiai sokféleség csökkenése, a vízkészletek kimerülése és a talaj termékenységének csökkenése tekintetében megjelenő kihívásoknak, és fokoznia kell a kiegyensúlyozott területi kohéziót és a foglalkoztatást; úgy véli, hogy ezeknek az intézkedéseknek ösztönözniük kell az önellátást a megújuló energia gazdaságon belüli, nevezetesen mezőgazdasági melléktermékekből való előállítása terén; megerősíti, hogy a vidékfejlesztési intézkedéseknek segíteniük kell a fokozott hozzáadott érték vidéki területeken való megtartásában, a vidéki infrastruktúra megerősítésének ösztönzésében, valamint megfizethető szolgáltatásoknak a helyi lakosság és vállalkozások számára történő biztosításában;

| 78. | úgy véli, hogy ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fiatal gazdálkodók támogatására; úgy véli, hogy a vidéki európai lakosság gyors elöregedése miatt alapvetően fontos, hogy vonzó intézkedésekkel ösztönözzük a fiatal mezőgazdasági termelők és más új lakosok letelepedését, valamint hogy a második pillérben szereplő támogatási rendszereket kiterjesszük pl. a földhöz, a segélyekhez és kedvező hitelekhez való hozzáférésre, különösen az innováció, a modernizáció és a beruházások fejlesztése stb. területén, és elvárja, hogy az ilyen mechanizmusok végrehajtása valamennyi tagállamban lehetővé váljék; |
| --- | --- |

78.

úgy véli, hogy ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a fiatal gazdálkodók támogatására; úgy véli, hogy a vidéki európai lakosság gyors elöregedése miatt alapvetően fontos, hogy vonzó intézkedésekkel ösztönözzük a fiatal mezőgazdasági termelők és más új lakosok letelepedését, valamint hogy a második pillérben szereplő támogatási rendszereket kiterjesszük pl. a földhöz, a segélyekhez és kedvező hitelekhez való hozzáférésre, különösen az innováció, a modernizáció és a beruházások fejlesztése stb. területén, és elvárja, hogy az ilyen mechanizmusok végrehajtása valamennyi tagállamban lehetővé váljék;

| 79. | javasolja, hogy a mezőgazdasági földterület jelentős százalékát vonják agrár-környezetvédelmi rendszerek alá, amelyek pénzügyi és műszaki téren ösztönzik a gazdálkodókat arra, hogy gazdaságaikat a mezőgazdasági termelés fenntarthatóbb, erőforrás-hatékonyabb, kisebb ráfordítást igénylő modelljei szerint alakítsák át; |
| --- | --- |

79.

javasolja, hogy a mezőgazdasági földterület jelentős százalékát vonják agrár-környezetvédelmi rendszerek alá, amelyek pénzügyi és műszaki téren ösztönzik a gazdálkodókat arra, hogy gazdaságaikat a mezőgazdasági termelés fenntarthatóbb, erőforrás-hatékonyabb, kisebb ráfordítást igénylő modelljei szerint alakítsák át;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési politikának lehetővé kell tennie a vidéki területekben rejlő valamennyi természeti és emberi lehetőség kiaknázását többek közt olyan minőségi mezőgazdasági termelés révén, mint pl. a közvetlen értékesítés, a termékek reklámja, a helyi piacok ellátása, a diverzifikáció valamint a biomassza értékesítés, energiahatékonyság stb.; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a vidékfejlesztési politikának lehetővé kell tennie a vidéki területekben rejlő valamennyi természeti és emberi lehetőség kiaknázását többek közt olyan minőségi mezőgazdasági termelés révén, mint pl. a közvetlen értékesítés, a termékek reklámja, a helyi piacok ellátása, a diverzifikáció valamint a biomassza értékesítés, energiahatékonyság stb.;

| 81. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ismeretek és az innovációs rendszerek fejlesztése és terjesztése érdekében megfelelő infrastruktúrára van szükség, így oktatási és képzési lehetőségekre, mezőgazdasági tanácsadó szolgálatokra és a legjobb gyakorlatok cseréjére, a mezőgazdaság modernizálása, valamint az innovatív termelők abban való támogatása érdekében, hogy tapasztalataikat továbbadhassák, és javíthassák az értékteremtési láncokat a vidéki térségekben; úgy véli, hogy valamennyi tagállamban rendelkezésre kell bocsátani ilyen programokat; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ismeretek és az innovációs rendszerek fejlesztése és terjesztése érdekében megfelelő infrastruktúrára van szükség, így oktatási és képzési lehetőségekre, mezőgazdasági tanácsadó szolgálatokra és a legjobb gyakorlatok cseréjére, a mezőgazdaság modernizálása, valamint az innovatív termelők abban való támogatása érdekében, hogy tapasztalataikat továbbadhassák, és javíthassák az értékteremtési láncokat a vidéki térségekben; úgy véli, hogy valamennyi tagállamban rendelkezésre kell bocsátani ilyen programokat;

| 82. | ezért támogatja a tagállamok által a 2. pillérben meghatározandó, célzott intézkedések bevezetését az EU közös vidékfejlesztési célkitűzéseinek megvalósítása érdekében (2020-as stratégia); hangsúlyozza az átfogó, célzott és eredményorientált európai keret fontosságát, ugyanakkor elismeri, hogy a tagállamok és a regionális hatóságok tudnak a legjobban dönteni azokról a programokról, amelyek helyi szinten a leginkább hozzájárulhatnak az európai célokhoz; ezért kéri, hogy vidékfejlesztési programok tervezése során a szubszidiaritás és a rugalmasság elve érvényesüljön, valamint hangsúlyozza a nagyfokú részvételen alapuló helyi és szubregionális partnerségi megközelítés szükségességét, amely a jövőbeli európai és nemzeti vidékfejlesztési programok tervezése és végrehajtása során a LEADER módszert alkalmazza; úgy véli, hogy a célzottabb intézkedésekre alkalmazandó csökkentett nemzeti hozzájárulást hatásvizsgálatok és részletes modellezés alapján kellene meghatározni; |
| --- | --- |

82.

ezért támogatja a tagállamok által a 2. pillérben meghatározandó, célzott intézkedések bevezetését az EU közös vidékfejlesztési célkitűzéseinek megvalósítása érdekében (2020-as stratégia); hangsúlyozza az átfogó, célzott és eredményorientált európai keret fontosságát, ugyanakkor elismeri, hogy a tagállamok és a regionális hatóságok tudnak a legjobban dönteni azokról a programokról, amelyek helyi szinten a leginkább hozzájárulhatnak az európai célokhoz; ezért kéri, hogy vidékfejlesztési programok tervezése során a szubszidiaritás és a rugalmasság elve érvényesüljön, valamint hangsúlyozza a nagyfokú részvételen alapuló helyi és szubregionális partnerségi megközelítés szükségességét, amely a jövőbeli európai és nemzeti vidékfejlesztési programok tervezése és végrehajtása során a LEADER módszert alkalmazza; úgy véli, hogy a célzottabb intézkedésekre alkalmazandó csökkentett nemzeti hozzájárulást hatásvizsgálatok és részletes modellezés alapján kellene meghatározni;

| 83. | szót emel amellett, hogy a vidékfejlesztés keretében a hegyvidéki erdők védelmére irányuló, célzott intézkedések is legyenek előirányozva; |
| --- | --- |

83.

szót emel amellett, hogy a vidékfejlesztés keretében a hegyvidéki erdők védelmére irányuló, célzott intézkedések is legyenek előirányozva;

| 84. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre új finanszírozási eszközöket, amelyek különösen a mezőgazdasági ágazatba belépő gazdálkodókat támogatják a kedvező hitelhez jutásban, illetve a strukturális alapok égisze alatt megvalósult JEREMIE kezdeményezés tapasztalatai alapján hozzon létre új rendszert a Vidékfejlesztési Alaphoz, melynek elnevezése például JERICHO (Joint Rural Investment CHOice, közös vidéki beruházási lehetőség) lehetne; |
| --- | --- |

84.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre új finanszírozási eszközöket, amelyek különösen a mezőgazdasági ágazatba belépő gazdálkodókat támogatják a kedvező hitelhez jutásban, illetve a strukturális alapok égisze alatt megvalósult JEREMIE kezdeményezés tapasztalatai alapján hozzon létre új rendszert a Vidékfejlesztési Alaphoz, melynek elnevezése például JERICHO (Joint Rural Investment CHOice, közös vidéki beruházási lehetőség) lehetne;

| 85. | hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen helyzetű térségek (LFA-k) a megművelt földterület, a biodiverzitás megőrzése és a környezeti javak, továbbá a vidéki területek dinamizmusa vonatkozásában gyakran magas értéket képviselnek; ezzel kapcsolatban a 2. pillérben megvalósuló, a hátrányos helyzetű területek kompenzációs támogatásának megőrzése mellett foglal állást, és kéri e támogatás hatékonyságának fokozását; véleménye szerint a kedvezőtlen helyzetű térségekben működő mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás célzott jellege rendkívül fontos az ezeken a területeken végzett mezőgazdasági tevékenység folytatása szempontjából, mivel ezáltal csökken a földek művelésből való kivonásának veszélye; hangsúlyozza, hogy a kritériumok pontosításának a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok hatáskörébe kell tartoznia az uniós kereten belül; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy a kedvezőtlen helyzetű térségek (LFA-k) a megművelt földterület, a biodiverzitás megőrzése és a környezeti javak, továbbá a vidéki területek dinamizmusa vonatkozásában gyakran magas értéket képviselnek; ezzel kapcsolatban a 2. pillérben megvalósuló, a hátrányos helyzetű területek kompenzációs támogatásának megőrzése mellett foglal állást, és kéri e támogatás hatékonyságának fokozását; véleménye szerint a kedvezőtlen helyzetű térségekben működő mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás célzott jellege rendkívül fontos az ezeken a területeken végzett mezőgazdasági tevékenység folytatása szempontjából, mivel ezáltal csökken a földek művelésből való kivonásának veszélye; hangsúlyozza, hogy a kritériumok pontosításának a tagállamok, valamint a regionális és helyi hatóságok hatáskörébe kell tartoznia az uniós kereten belül;

| 86. | hangsúlyozza, hogy a vidéki területek struktúrája az egyes tagállamokban nagyon eltérő, és emiatt ezek különböző intézkedéseket igényelnek; emiatt nagyobb rugalmasságot kér a tagállamok és régiók számára, hogy önkéntes intézkedéseket hozhassanak, amelyek uniós társfinanszírozásban részesülhetnének azzal a feltétellel, hogy azokat bejelentik a Bizottságnak, amely jóváhagyja azokat; rámutat, hogy a társfinanszírozási rátának továbbra is figyelembe kell vennie a konvergenciarégiók a 2013 utáni időszakra vonatkozó sajátos igényeit és körülményeit; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy a vidéki területek struktúrája az egyes tagállamokban nagyon eltérő, és emiatt ezek különböző intézkedéseket igényelnek; emiatt nagyobb rugalmasságot kér a tagállamok és régiók számára, hogy önkéntes intézkedéseket hozhassanak, amelyek uniós társfinanszírozásban részesülhetnének azzal a feltétellel, hogy azokat bejelentik a Bizottságnak, amely jóváhagyja azokat; rámutat, hogy a társfinanszírozási rátának továbbra is figyelembe kell vennie a konvergenciarégiók a 2013 utáni időszakra vonatkozó sajátos igényeit és körülményeit;

| 87. | szót emel annak érdekében, hogy a második pillér szerinti, a tagállamok számára különös jelentőséggel bíró intézkedések esetében 2013 után is maradjanak fenn a jelenleg érvényes társfinanszírozási szintek; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy bármely további nemzeti társfinanszírozás nem eredményezheti a 2. pillér szerinti intézkedések ismételt nemzeti szintre helyezését, vagy a tagállamok prioritásaikkal kapcsolatos társfinanszírozási képessége közt mutatkozó eltérések növekedését; |
| --- | --- |

87.

szót emel annak érdekében, hogy a második pillér szerinti, a tagállamok számára különös jelentőséggel bíró intézkedések esetében 2013 után is maradjanak fenn a jelenleg érvényes társfinanszírozási szintek; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy bármely további nemzeti társfinanszírozás nem eredményezheti a 2. pillér szerinti intézkedések ismételt nemzeti szintre helyezését, vagy a tagállamok prioritásaikkal kapcsolatos társfinanszírozási képessége közt mutatkozó eltérések növekedését;

| 88. | emlékeztet arra, hogy a moduláció – mint a vidékfejlesztési intézkedések támogatására szolgáló eszköz – minden formája, a kötelező és az önkéntes egyaránt, 2012-ben lejár, és rámutat annak szükségességére, hogy a következő finanszírozási időszakban a második pillér részére megfelelő finanszírozási forrásokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

88.

emlékeztet arra, hogy a moduláció – mint a vidékfejlesztési intézkedések támogatására szolgáló eszköz – minden formája, a kötelező és az önkéntes egyaránt, 2012-ben lejár, és rámutat annak szükségességére, hogy a következő finanszírozási időszakban a második pillér részére megfelelő finanszírozási forrásokat kell biztosítani;

| 89. | kéri a 2. pillér eszközeinek elosztása során a drasztikus változtatások elkerülését, mert a tagállamoknak, a helyi hatóságoknak és a mezőgazdasági üzemeknek a tervezhetőség érdekében biztonságra és folytonosságra van szükségük; hangsúlyozza, hogy e pénzösszegek elosztásáról folytatott vita nem választható el az első pillér pénzösszegeinek elosztásáról folytatott vitától; ezért kéri a Bizottságot, hogy a második pillér szerinti pénzösszegek újraelosztásakor pragmatikus megközelítést alkalmazzon; elismeri, hogy a második pillér szerinti összegek tagállamok közti tisztességes elosztásának olyan, objektív kritériumok szerint kell történnie, amelyek az európai térségek igényeinek sokféleségét tükrözik; amellett emel szót, hogy e változások egy korlátozott átmeneti időszakot követően, az első pillér pénzeszközeinek elosztásában végrehajtott változtatásokkal egyidejűleg végrehajthatók; |
| --- | --- |

89.

kéri a 2. pillér eszközeinek elosztása során a drasztikus változtatások elkerülését, mert a tagállamoknak, a helyi hatóságoknak és a mezőgazdasági üzemeknek a tervezhetőség érdekében biztonságra és folytonosságra van szükségük; hangsúlyozza, hogy e pénzösszegek elosztásáról folytatott vita nem választható el az első pillér pénzösszegeinek elosztásáról folytatott vitától; ezért kéri a Bizottságot, hogy a második pillér szerinti pénzösszegek újraelosztásakor pragmatikus megközelítést alkalmazzon; elismeri, hogy a második pillér szerinti összegek tagállamok közti tisztességes elosztásának olyan, objektív kritériumok szerint kell történnie, amelyek az európai térségek igényeinek sokféleségét tükrözik; amellett emel szót, hogy e változások egy korlátozott átmeneti időszakot követően, az első pillér pénzeszközeinek elosztásában végrehajtott változtatásokkal egyidejűleg végrehajthatók;

| 90. | a vidékfejlesztésre irányuló társfinanszírozással kapcsolatban olyan szabályokat támogat, amelyek regionális vagy helyi szinten lehetővé teszik az országok által társfinanszírozott rész állami vagy magánforrásai közti komplementaritást, és ezáltal megerősítik a vidéki területekre vonatkozó közpolitika által meghatározott célkitűzések megvalósítására rendelkezésre álló eszközöket; |
| --- | --- |

90.

a vidékfejlesztésre irányuló társfinanszírozással kapcsolatban olyan szabályokat támogat, amelyek regionális vagy helyi szinten lehetővé teszik az országok által társfinanszírozott rész állami vagy magánforrásai közti komplementaritást, és ezáltal megerősítik a vidéki területekre vonatkozó közpolitika által meghatározott célkitűzések megvalósítására rendelkezésre álló eszközöket;

| 91. | a hatékonyság növelése érdekében egyszerűsítésre szólít fel a programtervezés és programirányítás minden szintjén a 2. pillérben; továbbá kéri a kölcsönös megfeleltetésre irányuló intézkedések nyomon követésére, értékelésére és az azokról szóló jelentések elkészítésére szolgáló egyszerűsített, hatékony és valós rendszerek létrehozását; úgy véli, hogy az első és második pillérekkel kapcsolatos ellenőrzéseket és nyomon követést hasonló szabályok és eljárások révén össze kell hangolni és koherensebbé kell tenni a termelőkre nehezedő, ellenőrzéssel kapcsolatos terhek csökkentése érdekében; kéri az ötéves kötelezettségvállalási időszak rugalmasabb kezelését az agrár-környezetvédelmi intézkedések esetében; |
| --- | --- |

91.

a hatékonyság növelése érdekében egyszerűsítésre szólít fel a programtervezés és programirányítás minden szintjén a 2. pillérben; továbbá kéri a kölcsönös megfeleltetésre irányuló intézkedések nyomon követésére, értékelésére és az azokról szóló jelentések elkészítésére szolgáló egyszerűsített, hatékony és valós rendszerek létrehozását; úgy véli, hogy az első és második pillérekkel kapcsolatos ellenőrzéseket és nyomon követést hasonló szabályok és eljárások révén össze kell hangolni és koherensebbé kell tenni a termelőkre nehezedő, ellenőrzéssel kapcsolatos terhek csökkentése érdekében; kéri az ötéves kötelezettségvállalási időszak rugalmasabb kezelését az agrár-környezetvédelmi intézkedések esetében;

| 92. | kéri, hogy a szövetkezetek mentesüljenek a 2003/61/EK bizottsági ajánlás azon rendelkezései alól, amelyek a kkv-kra meghatározott küszöbértékeket túllépő vállalkozások támogathatóságát tiltják, továbbá általánosságban egy bizonyos értékhatár feletti támogatások kifizetésére vonatkoznak; |
| --- | --- |

92.

kéri, hogy a szövetkezetek mentesüljenek a 2003/61/EK bizottsági ajánlás azon rendelkezései alól, amelyek a kkv-kra meghatározott küszöbértékeket túllépő vállalkozások támogathatóságát tiltják, továbbá általánosságban egy bizonyos értékhatár feletti támogatások kifizetésére vonatkoznak;

| 93. | úgy véli, hogy a legkülső régióknak továbbra is különleges elbánásban kell részesülniük a vidékfejlesztési politika keretében, mivel e térségek kedvezőtlen földrajzi adottságai és a mezőgazdaságukat meghatározó növényi termékek csekély száma indokolttá teszik a vidékfejlesztési programjaik költségeinek fedezésére szolgáló legfeljebb 85 %-os közösségi társfinanszírozási ráta fenntartását; |
| --- | --- |

93.

úgy véli, hogy a legkülső régióknak továbbra is különleges elbánásban kell részesülniük a vidékfejlesztési politika keretében, mivel e térségek kedvezőtlen földrajzi adottságai és a mezőgazdaságukat meghatározó növényi termékek csekély száma indokolttá teszik a vidékfejlesztési programjaik költségeinek fedezésére szolgáló legfeljebb 85 %-os közösségi társfinanszírozási ráta fenntartását;

| 94. | üdvözli a különösen a vidékfejlesztési programok és a kohéziós politika közötti fokozottabb uniós szintű koordináció irányába történő elmozdulást, amelynek célja a párhuzamosságok, az egymásnak ellentmondó célkitűzések és az átfedések elkerülése; mindazonáltal emlékeztet arra, hogy az EU kohéziós politikájának, illetve a vidékfejlesztési programok keretében folyó projektek nagyságrendje eltérő, ezért kiáll az alapok változatlan elkülönítése és amellett, hogy a vidékfejlesztési programok középpontjában továbbra is a vidéki közösségek álljanak, valamint kiáll az alapok politikailag önálló eszközökként történő megtartása mellett; |
| --- | --- |

94.

üdvözli a különösen a vidékfejlesztési programok és a kohéziós politika közötti fokozottabb uniós szintű koordináció irányába történő elmozdulást, amelynek célja a párhuzamosságok, az egymásnak ellentmondó célkitűzések és az átfedések elkerülése; mindazonáltal emlékeztet arra, hogy az EU kohéziós politikájának, illetve a vidékfejlesztési programok keretében folyó projektek nagyságrendje eltérő, ezért kiáll az alapok változatlan elkülönítése és amellett, hogy a vidékfejlesztési programok középpontjában továbbra is a vidéki közösségek álljanak, valamint kiáll az alapok politikailag önálló eszközökként történő megtartása mellett;

| 95. | úgy véli, hogy a kohéziós politika és az új és erős KAP fel fogja szabadítani a vidéki területekben rejlő gazdasági lehetőségeket, és biztos munkahelyeket fog teremteni, garantálva e területek fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

95.

úgy véli, hogy a kohéziós politika és az új és erős KAP fel fogja szabadítani a vidéki területekben rejlő gazdasági lehetőségeket, és biztos munkahelyeket fog teremteni, garantálva e területek fenntartható fejlődését;

| 96. | hangsúlyozza a tagállamok és a harmadik országok határokon átnyúló együttműködését ösztönző szakpolitikák fontosságát, illetve a környezet védelmét és a természeti erőforrások fenntarthatóságát szolgáló gyakorlatok kialakítását azokban az esetekben, amelyekben a mezőgazdasági tevékenységnek, és különösen a vízfelhasználásnak országhatárokon átterjedő hatásai vannak; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza a tagállamok és a harmadik országok határokon átnyúló együttműködését ösztönző szakpolitikák fontosságát, illetve a környezet védelmét és a természeti erőforrások fenntarthatóságát szolgáló gyakorlatok kialakítását azokban az esetekben, amelyekben a mezőgazdasági tevékenységnek, és különösen a vízfelhasználásnak országhatárokon átterjedő hatásai vannak;

*

* *

| 97. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

97.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

(2)  HL L 277., 2005.10.21., 1.-o.

(3)  HL L 55., 2006.02.25., 20. o.

(4)  HL L 30., 2009.01.31., 112. o.

(5)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

(6)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0286.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0223.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/65

---

2011. június 23., csütörtökAz iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézése

P7_TA(2011)0299

Az Európai Parlament 2011. június 23-i nyilatkozata az iparitermék-csomagolás Braille-írásos címkézésének önkéntes rendszeréről

2012/C 390 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 21. és 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 21. és 26. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az EU-tagállamok aláírták a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-tagállamok aláírták a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményt,

| B. | mivel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2004/27/EK irányelv 56a. cikke előírja, hogy a gyógyszerek nevét fel kell tüntetni Braille-írással a csomagolásukon, |
| --- | --- |

B.

mivel az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2004/27/EK irányelv 56a. cikke előírja, hogy a gyógyszerek nevét fel kell tüntetni Braille-írással a csomagolásukon,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a látásukban korlátozott személyeknek joguk van az önálló életvitelhez és a teljes társadalmi részvételhez; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a látásukban korlátozott személyeknek joguk van az önálló életvitelhez és a teljes társadalmi részvételhez;

| 2. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen széleskörű konzultációt az érdekeltekkel a Braille-írásos iparitermékcsomagolás-címkézésre irányuló önkéntes rendszer közösségi szintű bevezetésének költségéről, hatékonyságáról és kivitelezhetőségéről. A címke legalább a termék típusáról és a szavatossági határidejéről tájékoztatna, hogy segítse a látásukban korlátozott vásárlók hozzáférését ezekhez az információkhoz; mivel nem minden gyengénlátó ismeri a Braille-írást, a javasolt konzultáción a csomagoláson szereplő információhoz való hozzáférés biztosításának alternatív módjait is meg kellene vizsgálni; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezzen széleskörű konzultációt az érdekeltekkel a Braille-írásos iparitermékcsomagolás-címkézésre irányuló önkéntes rendszer közösségi szintű bevezetésének költségéről, hatékonyságáról és kivitelezhetőségéről. A címke legalább a termék típusáról és a szavatossági határidejéről tájékoztatna, hogy segítse a látásukban korlátozott vásárlók hozzáférését ezekhez az információkhoz; mivel nem minden gyengénlátó ismeri a Braille-írást, a javasolt konzultáción a csomagoláson szereplő információhoz való hozzáférés biztosításának alternatív módjait is meg kellene vizsgálni;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek megfelelően biztosítson ösztönzőket az európai iparágak és vállalkozások számára a témával kapcsolatos tudatosságuk növelésének érdekében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek megfelelően biztosítson ösztönzőket az európai iparágak és vállalkozások számára a témával kapcsolatos tudatosságuk növelésének érdekében;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot az aláírók nevével (1) együtt a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének.

---

(1)  Az aláírók listája a 2011. június 23-i jegyzőkönyv 1. mellékletében jelent meg (P7_PV(2011)06-23(ANN1)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. június 23., csütörtök

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/66

---

2011. június 23., csütörtökAz eljárási szabályzat 51. cikkének módosítása: közös bizottsági ülések

P7_TA(2011)0277

Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Parlament eljárási szabályzata közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásokról szóló 51. cikkének módosításáról (2010/2061(REG))

2012/C 390 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének 2010. március 11-i levelére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság elnökének 2010. március 25-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének 2010. március 11-i levelére, és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság elnökének 2010. március 25-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0197/2011),

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | emlékeztet arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy e módosítás a következő ülés első napján lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  51 cikk |
| Ha a 49. cikk (1) bekezdésében és az 50. cikkben említett feltételek teljesülnek, kiemelkedő fontosságú ügyek esetén az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni. Ebben az esetben az illetékes előadók közös jelentéstervezetet készítenek, amelyet az illetékes bizottságok elnökeinek közös elnökletével tartott közös bizottsági üléseken vizsgálnak és szavaznak meg. Az érintett bizottságok bizottságközi munkacsoportokat állíthatnak fel a közös bizottsági ülések és a szavazás előkészítése céljából. | 1.   Ha a 188. cikk (2) bekezdése alapján hatásköri kérdést kell tárgyalnia, az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni, amennyiben:






  — | a VII. melléklet alapján az ügy elválaszthatatlanul több bizottság hatáskörébe tartozik, és |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

51 cikk

Ha a 49. cikk (1) bekezdésében és az 50. cikkben említett feltételek teljesülnek, kiemelkedő fontosságú ügyek esetén az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni. Ebben az esetben az illetékes előadók közös jelentéstervezetet készítenek, amelyet az illetékes bizottságok elnökeinek közös elnökletével tartott közös bizottsági üléseken vizsgálnak és szavaznak meg. Az érintett bizottságok bizottságközi munkacsoportokat állíthatnak fel a közös bizottsági ülések és a szavazás előkészítése céljából.

1.   Ha a 188. cikk (2) bekezdése alapján hatásköri kérdést kell tárgyalnia, az Elnökök Értekezlete dönthet úgy, hogy közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárást és együttes szavazást kell alkalmazni, amennyiben:

—

a VII. melléklet alapján az ügy elválaszthatatlanul több bizottság hatáskörébe tartozik, és

| — | álláspontja szerint az ügy kiemelkedően fontos. |
| --- | --- |

—

álláspontja szerint az ügy kiemelkedően fontos.

2.   Ebben az esetben az érintett előadók közös jelentéstervezetet készítenek, amelyet az illetékes bizottságok elnökeinek közös elnökletével tartott közös bizottsági üléseken vizsgálnak és szavaznak meg.

Az illetékes bizottság jogállásához kapcsolódó jogokat az érintett bizottságok az eljárás valamennyi szakaszában csak közösen eljárva gyakorolhatják. Az érintett bizottságok munkacsoportokat állíthatnak fel a bizottsági ülések és a szavazás előkészítése céljából.

3.   A rendes jogalkotási eljárás második olvasatában a Tanács álláspontját az érintett bizottságok közös ülésen vizsgálják meg, amelyre – amennyiben az említett bizottságok elnökei nem tudnak megegyezni – a tanácsi álláspont Parlamentnek történő továbbítását követő, a parlamenti szervek ülésére fenntartott első hét szerdáján kerül sor. A későbbi ülés összehívásáról való megegyezés hiányában az ülést a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnöke hívja össze. A második olvasatra vonatkozó ajánlás megszavazására közös ülésen, az érintett bizottságok előadói által elkészített közös tervezet, vagy közös tervezet hiányában az érintett bizottságokban benyújtott módosítások alapján kerül sor.

A rendes jogalkotási eljárás harmadik olvasatában az érintett bizottságok elnökei és előadói hivatalból tagjai az egyeztetőbizottságban részt vevő küldöttségnek.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/67

---

2011. június 23., csütörtökAdrian Severin képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P7_TA(2011)0278

Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2070(IMM))

2012/C 390 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a román Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék Ügyészi Hivatalának Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatósága által 2011. április 5-én eljuttatott és a 2011. április 6-i plenáris ülésen bejelentett, Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a román Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék Ügyészi Hivatalának Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatósága által 2011. április 5-én eljuttatott és a 2011. április 6-i plenáris ülésen bejelentett, Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. május 23-án meghallgatta Adrian Severint, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. május 23-án meghallgatta Adrian Severint,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a román alkotmány 72. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a román alkotmány 72. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a román büntető törvénykönyv 4. cikkének rendelkezéseire, miszerint a román büntetőjog vonatkozik a Románia területén kívül elkövetett bűncselekményekre, ha az elkövető román állampolgár, vagy ha nem román állampolgár ugyan, de Romániában lakóhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

—

tekintettel a román büntető törvénykönyv 4. cikkének rendelkezéseire, miszerint a román büntetőjog vonatkozik a Románia területén kívül elkövetett bűncselekményekre, ha az elkövető román állampolgár, vagy ha nem román állampolgár ugyan, de Romániában lakóhellyel rendelkezik.

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0242/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0242/2011),

| A. | mivel a román Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatóság kérte Adrian Severin európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését, hogy a román ügyészség nyomozást rendelhessen el és eljárást indíthasson Adrian Severin ellen, házkutatást rendelhessen el nevezett otthonában és irodáiban, szükség esetén átvizsgáltathassa számítógépeit vagy bármilyen más elektronikus keresést végeztethessen, illetve passzív korrupció és/vagy befolyással üzérkedés vádjával – vagy az állítólagos cselekmény(ek) szerint megállapított bármely egyéb vád alapján – az illetékes büntetőbíróság előtt büntetőeljárást kezdeményezhessen vele szemben, |
| --- | --- |

A.

mivel a román Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatóság kérte Adrian Severin európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését, hogy a román ügyészség nyomozást rendelhessen el és eljárást indíthasson Adrian Severin ellen, házkutatást rendelhessen el nevezett otthonában és irodáiban, szükség esetén átvizsgáltathassa számítógépeit vagy bármilyen más elektronikus keresést végeztethessen, illetve passzív korrupció és/vagy befolyással üzérkedés vádjával – vagy az állítólagos cselekmény(ek) szerint megállapított bármely egyéb vád alapján – az illetékes büntetőbíróság előtt büntetőeljárást kezdeményezhessen vele szemben,

| B. | mivel Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztése a 78/2000 sz. román törvény 6. cikke, valamint a büntető törvénykönyv 254. cikke (korrupció) és 257. cikke (befolyással üzérkedés), továbbá a 78/2000 sz. törvény 81. cikkének b) pontja szerinti állítólagos korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos, |
| --- | --- |

B.

mivel Adrian Severin mentelmi jogának felfüggesztése a 78/2000 sz. román törvény 6. cikke, valamint a büntető törvénykönyv 254. cikke (korrupció) és 257. cikke (befolyással üzérkedés), továbbá a 78/2000 sz. törvény 81. cikkének b) pontja szerinti állítólagos korrupciós bűncselekményekkel kapcsolatos,

| C. | mivel az Európai Parlament nem illetékes a képviselő bűnösségéről vagy ártatlanságáról véleményt mondani, sem pedig azt megítélni, hogy a neki felrótt cselekmények miatt kell-e büntetőeljárást indítani, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament nem illetékes a képviselő bűnösségéről vagy ártatlanságáról véleményt mondani, sem pedig azt megítélni, hogy a neki felrótt cselekmények miatt kell-e büntetőeljárást indítani,

| D. | mivel ezért ebben az esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését, |
| --- | --- |

D.

mivel ezért ebben az esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését,

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Adrian Severin mentelmi jogát, kizárva ugyanakkor személyi szabadságának bármiféle korlátozását; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Adrian Severin mentelmi jogát, kizárva ugyanakkor személyi szabadságának bármiféle korlátozását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését Románia illetékes hatóságainak és Adrian Severinnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését Románia illetékes hatóságainak és Adrian Severinnek.

---

(1)  101/63, Wagner/Fohrmann és Krier, ECR 1964. [1964], 195. o.; 149/85, Wybot/Faure és mások, ECR 1986. [1986], 2391. o.; T-345/05, Mote/Parlament [2008], ECR-II-2849. o.; C-200/07 és C-201/07 egyesített ügyek, Marra/De Gregorio és Clemente [2008], ECR I-7929. o. és T-42/06, Gollnisch/Parlament (OJ C 134., 2010.5.22., 29. o.).

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/69

---

2011. június 23., csütörtökAlelnök választása (az eljárási szabályzat 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése))

P7_TA(2011)0298

Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az alelnök választásáról (az Európai Parlament eljárási szabályzata 13. cikke (1) bekezdésének értelmezése))

2012/C 390 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2011. június 15-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2011. június 15-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy eljárási szabályzata 13. cikkének (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „Ha egyetlen alelnök pótlása válik szükségessé, utódja – egyetlen jelölt esetén – közfelkiáltással is megválasztható. Az elnök mérlegelési jogkörrel bír annak eldöntését illetően, hogy a megválasztásra közfelkiáltással vagy titkos szavazással kerül-e sor. A megválasztott jelölt az általa felváltott alelnök rangsorban elfoglalt helyét foglalja el.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy eljárási szabályzata 13. cikkének (1) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„Ha egyetlen alelnök pótlása válik szükségessé, utódja – egyetlen jelölt esetén – közfelkiáltással is megválasztható. Az elnök mérlegelési jogkörrel bír annak eldöntését illetően, hogy a megválasztásra közfelkiáltással vagy titkos szavazással kerül-e sor. A megválasztott jelölt az általa felváltott alelnök rangsorban elfoglalt helyét foglalja el.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak tájékoztatásul.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. június 23., csütörtök

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/70

---

2011. június 23., csütörtökAz Európai Központi Bank elökének kinevezése

P7_TA(2011)0275

Az Európai Parlament 2011. június 23-i határozata az Európai Központi Bank elnökének kinevezéséről szóló tanácsi ajánlásról (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

2012/C 390 E/11

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács 2011. május 17-i ajánlására (10057/2011) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. május 17-i ajánlására (10057/2011) (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0134/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére, amelynek megfelelően az Európai Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0134/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0229/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0229/2011),

| A. | mivel az Európai Tanács 2011. május 20-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Mario Draghi 2011. november 1-jétől nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank elnökévé történő kinevezéséről, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2011. május 20-i levelében konzultált az Európai Parlamenttel Mario Draghi 2011. november 1-jétől nyolcéves hivatali időre az Európai Központi Bank elnökévé történő kinevezéséről,

| B. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított követelményekre és az Európai Központi Banknak az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően megkezdte a jelölt igazoló iratainak különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított követelményekre és az Európai Központi Banknak az EUMSZ 130. cikke szerinti teljes függetlenségének szükségességére figyelemmel történő értékelését, és mivel értékelésének elvégzésekor a bizottság megkapta a jelölt önéletrajzát, a részére kiküldött kérdésekre adott válaszaival együtt,

| C. | mivel ezt követően a bizottság 2011. június 14-én két és fél órás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire, |
| --- | --- |

C.

mivel ezt követően a bizottság 2011. június 14-én két és fél órás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire,

| 1. | kedvező véleményt alkotott a Mario Draghinak az Európai Központi Bank elnökévé történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt alkotott a Mario Draghinak az Európai Központi Bank elnökévé történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 150., 2011.6.9., 8. o.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/71

---

2011. június 23., csütörtökAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: General Motors – Belgium

P7_TA(2011)0276

Az Európai Parlament 2011. június 23-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

2012/C 390 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0212 – C7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0212 – C7-0096/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0191/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében ideiglenesen kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében ideiglenesen kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Belgium segítséget kért a belgiumi Antwerpen NUTS II. szintű régióban a gépjármű-gyártási ágazatban működő General Motors Belgium elsődlegesen érintett vállalatnál és négy beszállítójánál történt 2 834 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül valamennyi támogatásban részesítendő), |
| --- | --- |

D.

mivel Belgium segítséget kért a belgiumi Antwerpen NUTS II. szintű régióban a gépjármű-gyártási ágazatban működő General Motors Belgium elsődlegesen érintett vállalatnál és négy beszállítójánál történt 2 834 elbocsátásra tekintettel (amelyek közül valamennyi támogatásban részesítendő),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; rámutat az EGAA potenciális szerepére az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; mindazonáltal értékelést kér az ilyen munkavállalóknak az EGAA által finanszírozott intézkedések közvetlen eredményeként történő hosszú távú munkaerő-piaci beilleszkedéséről; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; rámutat az EGAA potenciális szerepére az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; mindazonáltal értékelést kér az ilyen munkavállalóknak az EGAA által finanszírozott intézkedések közvetlen eredményeként történő hosszú távú munkaerő-piaci beilleszkedéséről;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a társaságok felelőssége, sem pedig azokat, amelyek a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyek helyettesítik a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosításokat, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. jogcímcsoport alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyek helyettesítik a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosításokat, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy a multinacionális vállalatok kérdésével, amelyek átszervezése vagy áthelyezése elbocsátásokhoz, és következésképpen az EGAA beavatkozásához vezet, az EGAA-rendelet következő felülvizsgálatakor – az elbocsátott munkavállalók EGAA-hoz való hozzáférésének veszélyeztetése nélkül – foglalkozni kell; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy a multinacionális vállalatok kérdésével, amelyek átszervezése vagy áthelyezése elbocsátásokhoz, és következésképpen az EGAA beavatkozásához vezet, az EGAA-rendelet következő felülvizsgálatakor – az elbocsátott munkavállalók EGAA-hoz való hozzáférésének veszélyeztetése nélkül – foglalkozni kell;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. június 23., csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Belgium „EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/470/EU határozat.)

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/73

---

2011. június 23., csütörtökAz Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

P7_TA(2011)0279

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

2012/C 390 E/13

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (17238/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (17238/2010),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (17237/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (17237/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0031/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0192/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0192/2011),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság között a halászati ágazatban létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: partnerségi megállapodás) 9. cikkében előírt vegyes bizottság ülésein és annak munkája során megfogalmazott következtetéseket, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság között a halászati ágazatban létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: partnerségi megállapodás) 9. cikkében előírt vegyes bizottság ülésein és annak munkája során megfogalmazott következtetéseket, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a partnerségi megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a partnerségi megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Seychelle-szigetek kizárólagos gazdasági övezetében a kalózkodás 2006–2010 közötti alakulásáról és ennek hatásáról a Seychelle-szigeteki és uniós halászati tevékenységekre; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Seychelle-szigetek kizárólagos gazdasági övezetében a kalózkodás 2006–2010 közötti alakulásáról és ennek hatásáról a Seychelle-szigeteki és uniós halászati tevékenységekre;

| 5. | kéri, hogy a Parlament Halászati Bizottságának képviselői megfigyelőként részt vehessenek a partnerségi megállapodás 9. cikkében előírt vegyes bizottság ülésein; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy a Parlament Halászati Bizottságának képviselői megfigyelőként részt vehessenek a partnerségi megállapodás 9. cikkében előírt vegyes bizottság ülésein;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Seychelles Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Seychelles Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/74

---

2011. június 23., csütörtökAz Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

P7_TA(2011)0280

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

2012/C 390 E/14

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetére (05371/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetére (05371/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (05370/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (05370/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0119/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0119/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0194/2011),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (partnerségi megállapodás) 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit; segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a partnerségi megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság ülésein; valamint a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, elkerülve a dokumentumhoz való hozzáférés szükségtelen korlátozását; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek az Európai Unió és a São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás (partnerségi megállapodás) 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek és munkájának következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékelések eredményeit; segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a partnerségi megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság ülésein; valamint a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, elkerülve a dokumentumhoz való hozzáférés szükségtelen korlátozását;

| 3. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet a jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében hatásköreiken belül haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet a jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és São Tomé és Príncipe Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/75

---

2011. június 23., csütörtökAz EU és Andorra közötti, a biztonsági vámintézkedésekről szóló jegyzőkönyv ***

P7_TA(2011)0281

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályát a biztonsági vámintézkedésekre kiterjesztő jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

2012/C 390 E/15

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (17403/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (17403/2010),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályának a biztonsági vámintézkedésekre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv tervezetére (17405/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás hatályának a biztonsági vámintézkedésekre történő kiterjesztéséről szóló jegyzőkönyv tervezetére (17405/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése értelmében és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, hozzájárulásra irányuló kérelemre (C7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése értelmében és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összefüggésben a Tanács által benyújtott, hozzájárulásra irányuló kérelemre (C7-0036/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0198/2011),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Andorrai Hercegség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Andorrai Hercegség kormányának és parlamentjének.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/75

---

2011. június 23., csütörtökAz EK és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0282

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

2012/C 390 E/16

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanács határozat tervezetére (06645/1/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanács határozat tervezetére (06645/1/2010),

| — | tekintettel az Európai Közösség és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (15561/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Kanada közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (15561/2008),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkének (4) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0100/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkének (4) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0100/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0298/2010),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kanada kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Kanada kormányának és parlamentjének.

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/76

---

2011. június 23., csütörtökA makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzése és korrigálása ***I

P7_TA(2011)0287

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai makrogazdasági egyensúlytalanságok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0183/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére

   (1)

  ,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A tagállamok gazdaságpolitikájának Unión belüli
  koordinációját az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a foglalkoztatási iránymutatások keretében kell kidolgozni, és annak
  magában kell foglalnia az árstabilitás, a rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint a
  megbízható és
  fenntartható fizetési mérleg alapelveinek teljesítését. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok gazdaságpolitikájának Unión belüli
  koordinációját az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a foglalkoztatási iránymutatások keretében kell kidolgozni, és annak
  magában kell foglalnia az árstabilitás, a rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint a
  megbízható és
  fenntartható fizetési mérleg alapelveinek teljesítését.

| (1a) | A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő. |
| --- | --- |

(1a)

A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő.

| (1b) | A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és egységes, a fenntartható növekedéssel kapcsolatos politikára kell épülnie, nevezetesen az Unió növekedési és munkahely-teremtési stratégiájára, a gazdasági és költségvetési politikák fokozott összehangolására irányuló európai szemeszterre, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a fokozott pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre. |
| --- | --- |

(1b)

A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és egységes, a fenntartható növekedéssel kapcsolatos politikára kell épülnie, nevezetesen az Unió növekedési és munkahely-teremtési stratégiájára, a gazdasági és költségvetési politikák fokozott összehangolására irányuló európai szemeszterre, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a fokozott pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre.

| (2) | Le kell vonni
  a gazdasági és monetáris unió
  működése
  első évtizedének
  tanulságait, és különösen fejleszteni kell a fokozottabb nemzeti felelősségvállaláson alapuló, Unión belüli gazdaságirányítást
  . |
| --- | --- |

(2)

Le kell vonni
  a gazdasági és monetáris unió
  működése
  első évtizedének
  tanulságait, és különösen fejleszteni kell a fokozottabb nemzeti felelősségvállaláson alapuló, Unión belüli gazdaságirányítást
  .

| (2a) | A gazdaságirányítás megerősítésének az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek aktívabb és megfelelőbb ütemben történő bevonását is magában kell foglalnia. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, 8. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban felkínálhatja a tanácsi ajánlás vagy határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt. |
| --- | --- |

(2a)

A gazdaságirányítás megerősítésének az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek aktívabb és megfelelőbb ütemben történő bevonását is magában kell foglalnia. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével, 8. cikkének (2) bekezdésével és 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban felkínálhatja a tanácsi ajánlás vagy határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt.

| (2b) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban határozottabb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében. |
| --- | --- |

(2b)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban határozottabb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében.

| (3) | Ezen belül a tagállamok gazdaságpolitikai felügyeletét indokolt a költségvetési felügyeleten túlmenően is kiterjeszteni
  , olyan módon, hogy az egy részletesebben kidolgozott, formalizáltabb keretet foglaljon magában, amely lehetővé
  teszi egyrészt a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzését, másrészt azt, hogy az érintett tagállamok számára még az eltérések állandósulása előtt segítséget lehessen nyújtani a vonatkozó korrekciós tervek elkészítéséhez. A gazdaságfelügyeleti keretek kiterjesztésének együtt kell járnia a költségvetési felügyelet elmélyítésével. |
| --- | --- |

(3)

Ezen belül a tagállamok gazdaságpolitikai felügyeletét indokolt a költségvetési felügyeleten túlmenően is kiterjeszteni
  , olyan módon, hogy az egy részletesebben kidolgozott, formalizáltabb keretet foglaljon magában, amely lehetővé
  teszi egyrészt a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzését, másrészt azt, hogy az érintett tagállamok számára még az eltérések állandósulása előtt segítséget lehessen nyújtani a vonatkozó korrekciós tervek elkészítéséhez. A gazdaságfelügyeleti keretek kiterjesztésének együtt kell járnia a költségvetési felügyelet elmélyítésével.

| (4) | Az említett egyensúlyhiány kezelése érdekében jogszabályilag részletesen meghatározott eljárásra van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az említett egyensúlyhiány kezelése érdekében jogszabályilag részletesen meghatározott eljárásra van szükség.

| (5) | A Szerződés 121. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett többoldalú felügyeletet
  a makrogazdasági egyensúlyhiányok
  észlelésére
  , valamint az Unión belüli túlzott
  egyensúlyhiányok megelőzésére és korrekciójára szolgáló konkrét szabályokkal indokolt kiegészíteni
  , amelyeket összhangba kell hozni az éves többoldalú felügyeleti ciklussal
  . |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 121. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett többoldalú felügyeletet
  a makrogazdasági egyensúlyhiányok
  észlelésére
  , valamint az Unión belüli túlzott
  egyensúlyhiányok megelőzésére és korrekciójára szolgáló konkrét szabályokkal indokolt kiegészíteni
  , amelyeket összhangba kell hozni az éves többoldalú felügyeleti ciklussal
  .

| (6) | Az eljárásnak
  létre kell hoznia
  egy, a kialakuló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére szolgáló riasztási mechanizmust. A mechanizmus egy gazdasági elemzésekkel kombinált, tájékoztató
  küszöbértékeket
  tartalmazó, átlátható eredménytábla használatán alapul.
  A gazdasági elemzés során figyelembe kell venni többek között az euróövezeten belüli és az azon kívüli nominál- és reálkonvergenciát is. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárásnak
  létre kell hoznia
  egy, a kialakuló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére szolgáló riasztási mechanizmust. A mechanizmus egy gazdasági elemzésekkel kombinált, tájékoztató
  küszöbértékeket
  tartalmazó, átlátható eredménytábla használatán alapul.
  A gazdasági elemzés során figyelembe kell venni többek között az euróövezeten belüli és az azon kívüli nominál- és reálkonvergenciát is.

| (6a) | A Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel az eredménytábla elkészítése, illetve a tagállamok makrogazdasági és -pénzügyi mutatóinak megállapítása során. A mutatókat és küszöbértékeket meg kell állapítani, és szükséges esetén ki kell igazítani annak érdekében, hogy igazodjanak a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természetéhez, többek között a makrogazdasági stabilitást fenyegető veszélyek változása, illetve a vonatkozó statisztikák rendelkezésre állásának javulása miatt. A Bizottságnak a mutatók és küszöbértékek megállapítására és kiigazítására vonatkozó tervekkel kapcsolatos javaslatokat kell előterjeszteni, amelyekkel kapcsolatban a Tanács és az Európai Parlament illetékes bizottságai véleményt nyilvánítanak. A Bizottságnak tájékoztatnia kell a Tanácsot és az Európai Parlamentet a mutatók és küszöbértékek megváltoztatásáról, és indokolnia kell e módosításokat. |
| --- | --- |

(6a)

A Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel az eredménytábla elkészítése, illetve a tagállamok makrogazdasági és -pénzügyi mutatóinak megállapítása során. A mutatókat és küszöbértékeket meg kell állapítani, és szükséges esetén ki kell igazítani annak érdekében, hogy igazodjanak a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természetéhez, többek között a makrogazdasági stabilitást fenyegető veszélyek változása, illetve a vonatkozó statisztikák rendelkezésre állásának javulása miatt. A Bizottságnak a mutatók és küszöbértékek megállapítására és kiigazítására vonatkozó tervekkel kapcsolatos javaslatokat kell előterjeszteni, amelyekkel kapcsolatban a Tanács és az Európai Parlament illetékes bizottságai véleményt nyilvánítanak. A Bizottságnak tájékoztatnia kell a Tanácsot és az Európai Parlamentet a mutatók és küszöbértékek megváltoztatásáról, és indokolnia kell e módosításokat.

| (7) | Az eredménytábla a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére alkalmas gazdasági
  ,
  pénzügyi
  és strukturális
  mutatók szűk csoportjából és a hozzájuk kapcsolódó tájékoztató jellegű határértékekből áll
  annak érdekében, hogy a riasztási mechanizmus elemeként hatékonyan működjön
  .
  A mutatókat és küszöbértékeket szükséges esetén ki kell igazítani annak érdekében, hogy igazodjanak a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természetéhez,
  többek között a makrogazdasági stabilitást fenyegető veszélyek változása, illetve a vonatkozó statisztikák rendelkezésre állásának javulása miatt.
  A mutatók nem a gazdaságpolitika számára kijelölt céloknak, hanem olyan eszközöknek tekintendők, amelyekkel az Európai Unión belül nyomon követhető a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természete. |
| --- | --- |

(7)

Az eredménytábla a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére alkalmas gazdasági
  ,
  pénzügyi
  és strukturális
  mutatók szűk csoportjából és a hozzájuk kapcsolódó tájékoztató jellegű határértékekből áll
  annak érdekében, hogy a riasztási mechanizmus elemeként hatékonyan működjön
  .
  A mutatókat és küszöbértékeket szükséges esetén ki kell igazítani annak érdekében, hogy igazodjanak a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természetéhez,
  többek között a makrogazdasági stabilitást fenyegető veszélyek változása, illetve a vonatkozó statisztikák rendelkezésre állásának javulása miatt.
  A mutatók nem a gazdaságpolitika számára kijelölt céloknak, hanem olyan eszközöknek tekintendők, amelyekkel az Európai Unión belül nyomon követhető a makrogazdasági egyensúlyhiányok változó természete.

| (7a) | Az eredménytábla kidolgozásakor megfelelően figyelembe kell venni a gazdasági körülmények sokféleségét, ideértve a felzárkózási hatásokat is. |
| --- | --- |

(7a)

Az eredménytábla kidolgozásakor megfelelően figyelembe kell venni a gazdasági körülmények sokféleségét, ideértve a felzárkózási hatásokat is.

| (8) | Egy vagy több tájékoztató jellegű határérték átlépése még nem szükségszerűen jelenti makrogazdasági egyensúlyhiányok kialakulását, mivel a gazdaságpolitikai döntéshozatal során figyelembe kell venni a makrogazdasági változók közötti összefüggéseket.
  Az eredménytábla automatikus leolvasásából nem vonhatók le következtetések: a
  gazdasági elemzésnek kell gondoskodnia arról, hogy minden – az eredménytáblából vagy más forrásból származó – szükséges információt együttesen, átfogó elemzés részeként értékeljenek. |
| --- | --- |

(8)

Egy vagy több tájékoztató jellegű határérték átlépése még nem szükségszerűen jelenti makrogazdasági egyensúlyhiányok kialakulását, mivel a gazdaságpolitikai döntéshozatal során figyelembe kell venni a makrogazdasági változók közötti összefüggéseket.
  Az eredménytábla automatikus leolvasásából nem vonhatók le következtetések: a
  gazdasági elemzésnek kell gondoskodnia arról, hogy minden – az eredménytáblából vagy más forrásból származó – szükséges információt együttesen, átfogó elemzés részeként értékeljenek.

| (9) | A Bizottság a többoldalú felügyeleti eljárás és a riasztási mechanizmus alapján
  , illetve olyan jelentős váratlan gazdasági események bekövetkezése esetén, amelyek e rendelet alkalmazása céljából sürgős elemzést igényelnek, meghatározza
  , hogy mely tagállamokat kell részletes felülvizsgálatnak alávetni. A részletes felülvizsgálatban
  , amelyet egyensúlyhiány fennállásának vélelmezése nélkül kell kezdeményezni,
  körültekintően elemezni kell a vizsgálat tárgyát képező tagállamban tapasztalt egyensúlyhiány okait
  , és ennek során kellőképpen figyelembe kell venni az országspecifikus gazdasági feltételeket és körülményeket, valamint egy, az adott országra jellemző további elemzési eszközökből, mutatókból és minőségi jellegű információkból álló bővebb adategyüttest is
  .
  A részletes felülvizsgálat Bizottság általi kidolgozása során a tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy a lehető legteljesebb, helytálló információk álljanak annak rendelkezésére. A Bizottság ezenkívül figyelembe vesz minden más, az érintett tagállamok véleménye szerint releváns információt is, amelyet az adott tagállam a Bizottság és a Tanács elé terjeszt.
  A
  részletes
  felülvizsgálatot a Tanács és – azon tagállamok esetében, amelyek hivatalos pénzneme az euró – az eurócsoport tárgyalja meg.
  A részletes felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az adott esetben a Szerződés 121., 126. és 148. cikkével, valamint az e rendelet 6., 7., 8. és 10. cikke alapján elfogadott, a felülvizsgálat alatt álló tagállamoknak címzett tanácsi ajánlásokat vagy felkéréseket, valamint a felülvizsgálat alatt álló tagállamoknak a nemzeti reformprogramokban megfogalmazott szakpolitikai szándékait, továbbá a mutatókat és a módszertant illetően a nemzetközi szinten leginkább bevált gyakorlatot. Amennyiben a Bizottság jelentős és váratlan, sürgős elemzést igénylő gazdasági események bekövetkezése esetén úgy dönt, hogy részletes vizsgálatot folytat le, erről tájékoztatnia kell az érintett tagállamokat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a többoldalú felügyeleti eljárás és a riasztási mechanizmus alapján
  , illetve olyan jelentős váratlan gazdasági események bekövetkezése esetén, amelyek e rendelet alkalmazása céljából sürgős elemzést igényelnek, meghatározza
  , hogy mely tagállamokat kell részletes felülvizsgálatnak alávetni. A részletes felülvizsgálatban
  , amelyet egyensúlyhiány fennállásának vélelmezése nélkül kell kezdeményezni,
  körültekintően elemezni kell a vizsgálat tárgyát képező tagállamban tapasztalt egyensúlyhiány okait
  , és ennek során kellőképpen figyelembe kell venni az országspecifikus gazdasági feltételeket és körülményeket, valamint egy, az adott országra jellemző további elemzési eszközökből, mutatókból és minőségi jellegű információkból álló bővebb adategyüttest is
  .
  A részletes felülvizsgálat Bizottság általi kidolgozása során a tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy a lehető legteljesebb, helytálló információk álljanak annak rendelkezésére. A Bizottság ezenkívül figyelembe vesz minden más, az érintett tagállamok véleménye szerint releváns információt is, amelyet az adott tagállam a Bizottság és a Tanács elé terjeszt.
  A
  részletes
  felülvizsgálatot a Tanács és – azon tagállamok esetében, amelyek hivatalos pénzneme az euró – az eurócsoport tárgyalja meg.
  A részletes felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie az adott esetben a Szerződés 121., 126. és 148. cikkével, valamint az e rendelet 6., 7., 8. és 10. cikke alapján elfogadott, a felülvizsgálat alatt álló tagállamoknak címzett tanácsi ajánlásokat vagy felkéréseket, valamint a felülvizsgálat alatt álló tagállamoknak a nemzeti reformprogramokban megfogalmazott szakpolitikai szándékait, továbbá a mutatókat és a módszertant illetően a nemzetközi szinten leginkább bevált gyakorlatot. Amennyiben a Bizottság jelentős és váratlan, sürgős elemzést igénylő gazdasági események bekövetkezése esetén úgy dönt, hogy részletes vizsgálatot folytat le, erről tájékoztatnia kell az érintett tagállamokat.

| (10) | Az egyensúlyhiányok figyelemmel kísérésére és megszüntetésére szolgáló, megelőző és korrekciós elemeket egyaránt tartalmazó eljárás olyan fejlett felügyeleti eszközöket igényel, mint amelyeket a többoldalú felügyeleti eljárás során alkalmaznak. Ezek magukban foglalhatják a Bizottság által a tagállamokban
  – az euróövezethez tartozó és az ERM II-ben részt vevő tagállamok esetében az Európai Központi Bankkal együttműködve –
  tett fokozottabb felügyeleti látogatásokat, valamint a súlyos, így például a gazdasági és monetáris unió működését veszélyeztető egyensúlyhiány esetén az ilyen egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamra kirótt további jelentéstételi kötelezettséget.
  Ezért adott esetben a szociális partnereknek és más, nemzeti szinten érdekelt feleknek is részt kellene venniük a párbeszédben. |
| --- | --- |

(10)

Az egyensúlyhiányok figyelemmel kísérésére és megszüntetésére szolgáló, megelőző és korrekciós elemeket egyaránt tartalmazó eljárás olyan fejlett felügyeleti eszközöket igényel, mint amelyeket a többoldalú felügyeleti eljárás során alkalmaznak. Ezek magukban foglalhatják a Bizottság által a tagállamokban
  – az euróövezethez tartozó és az ERM II-ben részt vevő tagállamok esetében az Európai Központi Bankkal együttműködve –
  tett fokozottabb felügyeleti látogatásokat, valamint a súlyos, így például a gazdasági és monetáris unió működését veszélyeztető egyensúlyhiány esetén az ilyen egyensúlyhiánnyal küzdő tagállamra kirótt további jelentéstételi kötelezettséget.
  Ezért adott esetben a szociális partnereknek és más, nemzeti szinten érdekelt feleknek is részt kellene venniük a párbeszédben.

| (11) | Az egyensúlyhiány értékelésekor figyelembe kell venni annak súlyosságát ▐, valamint az olyan kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi továbbgyűrűzés lehetőségét
  , amely fokozza az EU gazdaságának sérülékenységét, illetve veszélyt jelent a monetáris unió zökkenőmentes működésére
  .
  A makrogazdasági egyensúlyhiánnyal és a versenyképesség terén jelentkező különbségekkel szemben valamennyi tagállamban – de az euróövezetben különösen – fel kell lépni. Attól függően azonban, hogy mely tagállamról van szó, a szakpolitikai feladatok jellegük, fontosságuk és sürgősségük tekintetében jelentősen eltérhetnek egymástól. Figyelembe véve a sérülékeny pontokat és a szükséges kiigazítások mértékét, különösen azokban a tagállamokban van szükség sürgős szakpolitikai intézkedésekre, amelyek tartósan magas folyó fizetésimérleg-hiánnyal és a versenyképesség jelentős gyengülésével küszködnek. A szakpolitikáknak a jelentős fizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamokban is a belső keresletet és a növekedési képességet elősegítő szerkezeti reformok meghatározását és végrehajtását kell célozniuk. |
| --- | --- |

(11)

Az egyensúlyhiány értékelésekor figyelembe kell venni annak súlyosságát ▐, valamint az olyan kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi továbbgyűrűzés lehetőségét
  , amely fokozza az EU gazdaságának sérülékenységét, illetve veszélyt jelent a monetáris unió zökkenőmentes működésére
  .
  A makrogazdasági egyensúlyhiánnyal és a versenyképesség terén jelentkező különbségekkel szemben valamennyi tagállamban – de az euróövezetben különösen – fel kell lépni. Attól függően azonban, hogy mely tagállamról van szó, a szakpolitikai feladatok jellegük, fontosságuk és sürgősségük tekintetében jelentősen eltérhetnek egymástól. Figyelembe véve a sérülékeny pontokat és a szükséges kiigazítások mértékét, különösen azokban a tagállamokban van szükség sürgős szakpolitikai intézkedésekre, amelyek tartósan magas folyó fizetésimérleg-hiánnyal és a versenyképesség jelentős gyengülésével küszködnek. A szakpolitikáknak a jelentős fizetésimérleg-többlettel rendelkező tagállamokban is a belső keresletet és a növekedési képességet elősegítő szerkezeti reformok meghatározását és végrehajtását kell célozniuk.

| (11a) | Figyelembe kell venni továbbá az érintett tagállam gazdasági kiigazítások végrehajtására való képességét és e rendelet, valamint a Szerződés 121. cikke szerint a többoldalú felügyelet részeként kiadott további ajánlások, különösen a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások korábbi teljesítését. |
| --- | --- |

(11a)

Figyelembe kell venni továbbá az érintett tagállam gazdasági kiigazítások végrehajtására való képességét és e rendelet, valamint a Szerződés 121. cikke szerint a többoldalú felügyelet részeként kiadott további ajánlások, különösen a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások korábbi teljesítését.

| (12) | Amennyiben makrogazdasági egyensúlyhiányt tárnak fel, az érintett tagállam számára
  – adott esetben az érintett bizottságok bevonásával –
  ajánlást kell kibocsátani, amely iránymutatást nyújt a megfelelő szakpolitikai intézkedésekre vonatkozóan. Az érintett tagállamnak időben kell reagálnia az egyensúlyhiányokra és minden, a közhatóságok számára rendelkezésre álló szakpolitikai eszközt fel kell használnia.
  Adott esetben a megfelelő nemzeti érdekelteket, köztük a szociális partnereket is be kell vonni az EUMSZ rendelkezéseinek, valamint a nemzeti jogi és politikai szabályozásnak megfelelően.
  A szakpolitikai válaszlépéseket az érintett tagállam konkrét környezetéhez és körülményeihez kell igazítani, és azoknak ki kell terjedniük a főbb gazdaságpolitikai területekre, adott esetben a költségvetési- és bérpolitikára, a munkaerőpiacokra, a termékek és szolgáltatások piacaira, valamint a pénzügyi ágazat szabályozására.
  Az ERM II-megállapodások keretében vállalt kötelezettségeket szintén figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben makrogazdasági egyensúlyhiányt tárnak fel, az érintett tagállam számára
  – adott esetben az érintett bizottságok bevonásával –
  ajánlást kell kibocsátani, amely iránymutatást nyújt a megfelelő szakpolitikai intézkedésekre vonatkozóan. Az érintett tagállamnak időben kell reagálnia az egyensúlyhiányokra és minden, a közhatóságok számára rendelkezésre álló szakpolitikai eszközt fel kell használnia.
  Adott esetben a megfelelő nemzeti érdekelteket, köztük a szociális partnereket is be kell vonni az EUMSZ rendelkezéseinek, valamint a nemzeti jogi és politikai szabályozásnak megfelelően.
  A szakpolitikai válaszlépéseket az érintett tagállam konkrét környezetéhez és körülményeihez kell igazítani, és azoknak ki kell terjedniük a főbb gazdaságpolitikai területekre, adott esetben a költségvetési- és bérpolitikára, a munkaerőpiacokra, a termékek és szolgáltatások piacaira, valamint a pénzügyi ágazat szabályozására.
  Az ERM II-megállapodások keretében vállalt kötelezettségeket szintén figyelembe kell venni.

| (13) | Az Európai Rendszerkockázati Testületnek a tagállamokhoz vagy az Unióhoz intézett korai figyelmeztetései és ajánlásai is a makrogazdasági jellegű kockázatokkal foglalkoznak. Ezeknek
  adott esetben
  megfelelő intézkedések megtételét is maguk után kell vonniuk az egyensúlyhiányok
  Bizottság általi
  felügyeletének keretében.
  Szigorúan tiszteletben kell tartani az Európai Rendszerkockázati Testület függetlenségét és titoktartási szabályait. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Rendszerkockázati Testületnek a tagállamokhoz vagy az Unióhoz intézett korai figyelmeztetései és ajánlásai is a makrogazdasági jellegű kockázatokkal foglalkoznak. Ezeknek
  adott esetben
  megfelelő intézkedések megtételét is maguk után kell vonniuk az egyensúlyhiányok
  Bizottság általi
  felügyeletének keretében.
  Szigorúan tiszteletben kell tartani az Európai Rendszerkockázati Testület függetlenségét és titoktartási szabályait.

| (14) | Amennyiben súlyos vagy a gazdasági és monetáris unió működését veszélyeztető makrogazdasági egyensúlyhiányt azonosítanak, túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást kell indítani, amely magában foglalhatja az érintett tagállamnak címzett ajánlások közzétételét, szigorúbb felügyeleti és nyomon követési előírásokat, valamint azon tagállamok esetén, amelyek pénzneme az euró – amennyiben a tagállam ismételten elmulasztja korrekciós intézkedések meghozatalát –, az [.../...]/EU rendelet (3) szerinti végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben súlyos vagy a gazdasági és monetáris unió működését veszélyeztető makrogazdasági egyensúlyhiányt azonosítanak, túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást kell indítani, amely magában foglalhatja az érintett tagállamnak címzett ajánlások közzétételét, szigorúbb felügyeleti és nyomon követési előírásokat, valamint azon tagállamok esetén, amelyek pénzneme az euró – amennyiben a tagállam ismételten elmulasztja korrekciós intézkedések meghozatalát –, az [.../...]/EU rendelet (3) szerinti végrehajtási intézkedéseket.

| (15) | A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás alatt levő tagállamnak korrekciós intézkedési tervet kell készítenie, amely részletesen meghatározza a tanácsi ajánlás végrehajtásához szükséges szakpolitikai intézkedéseket. A korrekciós intézkedési tervnek tartalmaznia kell a tervezett intézkedések végrehajtására vonatkozó ütemtervet. A tervet a Tanács hagyja jóvá
  ajánlás formájában
  .
  Az ajánlást továbbítani kell az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

(15)

A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás alatt levő tagállamnak korrekciós intézkedési tervet kell készítenie, amely részletesen meghatározza a tanácsi ajánlás végrehajtásához szükséges szakpolitikai intézkedéseket. A korrekciós intézkedési tervnek tartalmaznia kell a tervezett intézkedések végrehajtására vonatkozó ütemtervet. A tervet a Tanács hagyja jóvá
  ajánlás formájában
  .
  Az ajánlást továbbítani kell az Európai Parlamentnek.

| (15a) | A Tanács által a kiigazító cselekvési terv keretében elfogadott ajánlások teljesítésének elmulasztását megállapító egyedi határozatok elfogadásának hatáskörét a Tanácsra kell ruházni. A tagállamok gazdaságpolitikájának a Szerződés 121. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, Tanácson belüli koordinációja részeként ezek az egyedi határozatok a Tanács által a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdése alapján a kiigazító cselekvési terv keretében elfogadott hivatkozott ajánlások figyelemmel kísérésének szerves részét alkotják. |
| --- | --- |

(15a)

A Tanács által a kiigazító cselekvési terv keretében elfogadott ajánlások teljesítésének elmulasztását megállapító egyedi határozatok elfogadásának hatáskörét a Tanácsra kell ruházni. A tagállamok gazdaságpolitikájának a Szerződés 121. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, Tanácson belüli koordinációja részeként ezek az egyedi határozatok a Tanács által a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdése alapján a kiigazító cselekvési terv keretében elfogadott hivatkozott ajánlások figyelemmel kísérésének szerves részét alkotják.

| (16) | Mivel a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére és megelőzésére szolgáló hatékony kereteket a tagállamok a közöttük levő mély kereskedelmi és pénzügyi összefonódások és a nemzeti gazdaságpolitikáknak az euróövezetbe és az egész Unióba továbbgyűrűző hatásai miatt nem tudják megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanebben a cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(16)

Mivel a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére és megelőzésére szolgáló hatékony kereteket a tagállamok a közöttük levő mély kereskedelmi és pénzügyi összefonódások és a nemzeti gazdaságpolitikáknak az euróövezetbe és az egész Unióba továbbgyűrűző hatásai miatt nem tudják megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanebben a cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (16a) | E rendelet alkalmazása során a Tanácsnak és a Bizottságnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a nemzeti parlamentek és a szociális partnerek szerepét, továbbá tiszteletben kell tartania a nemzeti rendszerekben, például a bérképzési rendszerekben meglévő eltéréseket. |
| --- | --- |

(16a)

E rendelet alkalmazása során a Tanácsnak és a Bizottságnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a nemzeti parlamentek és a szociális partnerek szerepét, továbbá tiszteletben kell tartania a nemzeti rendszerekben, például a bérképzési rendszerekben meglévő eltéréseket.

| (16b) | Amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy az adott tagállamban már nem áll fenn túlzott egyensúlyhiány, a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül helyezi a 7., a 8. és a 10. cikk értelmében kiadott ajánlásait, és lezárja a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást. A döntésnek a Bizottság átfogó elemzésén kell alapulnia, amely megállapítja egyrészt, hogy a tagállam eleget tett a tanácsi ajánlásoknak, másrészt hogy a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást megindító ajánlásban említett mögöttes okok és kapcsolódó kockázatok – figyelembe véve többek között a makrogazdasági fejleményeket, a kilátásokat és a továbbgyűrűző hatásokat – már nem állnak fenn. A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás lezárásáról nyilatkozatot kell közzétenni, |
| --- | --- |

(16b)

Amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy az adott tagállamban már nem áll fenn túlzott egyensúlyhiány, a Bizottság javaslata alapján hatályon kívül helyezi a 7., a 8. és a 10. cikk értelmében kiadott ajánlásait, és lezárja a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást. A döntésnek a Bizottság átfogó elemzésén kell alapulnia, amely megállapítja egyrészt, hogy a tagállam eleget tett a tanácsi ajánlásoknak, másrészt hogy a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást megindító ajánlásban említett mögöttes okok és kapcsolódó kockázatok – figyelembe véve többek között a makrogazdasági fejleményeket, a kilátásokat és a továbbgyűrűző hatásokat – már nem állnak fenn. A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás lezárásáról nyilatkozatot kell közzétenni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

1.
     Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg az Unión belüli
  makrogazdasági egyensúlyhiány észlelésére, valamint
  a
  túlzott
  makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan.

1a.
     
  E rendelet közvetlenül az európai szemeszter összefüggésében alkalmazandó, a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló .../.../EU rendeletben meghatározottak alapján.

1b.
     
  A rendelet alkalmazása során maradéktalanul tiszteletben kell tartani az EUMSZ 152. cikkét, és az e rendelet alapján kibocsátott ajánlások tiszteletben tartják a bérképzésre vonatkozó nemzeti gyakorlatokat és intézményeket. A rendelet figyelembe veszi az Európai Unió alapjogi chartájának 28. cikkét, ezért nem érinti a nemzeti joggal és gyakorlatokkal összhangban lévő, kollektív szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokhoz, azok megkötéséhez és érvényesítéséhez való jogot, valamint a szervezett fellépéshez való jogot.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a)   „egyensúlyhiányok”: olyan makrogazdasági
  fejleményeket eredményező tendenciák
  , amelyek hátrányosan befolyásolják vagy hátrányosan befolyásolhatják egy tagállam, a gazdasági és monetáris unió vagy a teljes Unió gazdaságának megfelelő működését.

b)   „túlzott egyensúlyhiány”: súlyos egyensúlyhiány, beleértve a gazdasági és monetáris unió működését veszélyeztető egyensúlyhiányt
  vagy kockázatokat
  is.

II.   FEJEZET

Egyensúlyhiányok észlelése

3. cikk

Eredménytábla

1.   A
  mutatókat tartalmazó
  eredménytáblát az egyensúlyhiány korai felderítését és nyomon követését megkönnyítő eszközként kell felhasználni.

2.   Az eredménytábla a tagállamok
  néhány releváns, a gyakorlati célnak megfelelő, egyszerű, mérhető és hozzáférhető
  makrogazdasági és makroszintű pénzügyi mutatóiból áll.
  Az eredménytábla lehetővé teszi mind a rövid távon kialakuló makrogazdasági egyensúlyhiányok, mind a strukturális és hosszú távú tendenciák nyomán kialakuló egyensúlyhiányok korai észlelését.

2a.
     
  Az eredménytábla többek között az alábbiak korai azonosításakor használható mutatókat tartalmazza:

| a) | belső egyensúlyhiányok, beleértve azokat, amelyek a magán és állami eladósodottságból, a pénzügyi és eszközpiaci, köztük a lakáspiaci fejleményekből, a magánszektorbeli hiteláramlásokból és a munkanélküliség alakulásából eredhetnek, |
| --- | --- |

a)

belső egyensúlyhiányok, beleértve azokat, amelyek a magán és állami eladósodottságból, a pénzügyi és eszközpiaci, köztük a lakáspiaci fejleményekből, a magánszektorbeli hiteláramlásokból és a munkanélküliség alakulásából eredhetnek,

| b) | külső egyensúlyhiányok, beleértve azokat, amelyek a tagállamok folyó fizetési mérlegének és nettó befektetési pozícióinak, a tényleges reálárfolyamok és az exportpiaci részesedés alakulásából és az árak és költségek változásából, valamint a termelékenység különböző összetevőit figyelembe vevő, nem ár alapú versenyképesség alakulásából származnak. |
| --- | --- |

b)

külső egyensúlyhiányok, beleértve azokat, amelyek a tagállamok folyó fizetési mérlegének és nettó befektetési pozícióinak, a tényleges reálárfolyamok és az exportpiaci részesedés alakulásából és az árak és költségek változásából, valamint a termelékenység különböző összetevőit figyelembe vevő, nem ár alapú versenyképesség alakulásából származnak.

2b.
     
  Az eredménytáblának a riasztási mechanizmus során történő gazdasági szempontú leolvasásakor a Bizottság kiemelt figyelmet fordít a reálgazdaság alakulására, beleértve a gazdasági növekedést, a foglalkoztatottsági és a munkanélküliségi adatokat, a nominális és reálkonvergenciát az euróövezeten belül és azon kívül, a termelékenység alakulását és annak mozgatóit, például a K+F-t és a külföldi/hazai befektetéseket, valamint az ágazati fejleményeket, beleértve az energiát, amely hatással van a GDP-re és a folyó fizetési mérleg alakulására.

Az eredménytábla riasztási szintként tájékoztató jelleggel határértékeket is feltüntet ezekre a mutatókra vonatkozóan. A mutatókat és a határértékeket olyan módon kell megválasztani, hogy előmozdítsák a versenyképességet az EU-ban.

Az eredménytáblában a mutatók és különösen a riasztási határértékek – ahol lehet – szimmetrikusak, az euróövezeten belüli és az azon kívüli tagállamok tekintetében differenciált módon jelennek meg, amennyiben ezt a monetáris unió sajátosságai és az egyéb releváns gazdasági körülmények indokolttá teszik. Az eredménytábla kidolgozásakor megfelelően figyelembe kell venni a gazdasági körülmények sokféleségét, ideértve a felzárkózási hatásokat is.

2c.
     
  A pénzügyi piac stabilitására vonatkozó mutatókról szóló tervezet elkészítésekor megfelelően figyelembe kell venni az Európai Rendszerkockázati Testület munkáját. A Bizottság felkéri az Európai Rendszerkockázati Testületet, hogy véleményezze a pénzügyi piac stabilitására vonatkozó mutatók tervezetét.

3.   Az
  eredménytáblán feltüntetendő mutatókat és határértékeket közzé
  kell
  tenni
  .

4.   
  Az
  eredménytábla megfelelőségét,
  és ennek keretében
  a mutatók összetételét, a megállapított határértékeket és az alkalmazott módszertant
  rendszeresen értékelni kell, illetve szükség szerint ki kell igazítani, vagy módosítani kell
  . A kiszámítás alapjául szolgáló módszereket, az eredménytábla összetételét és a vonatkozó határértékeket nyilvánosságra kell hozni.

4a.
     
  Az eredménytáblán szereplő mutatók értékét legalább évente aktualizálni kell.

4. cikk

Riasztási mechanizmus

1.   
  A riasztási mechanizmus az egyensúlyhiány korai felismerését és nyomon követését hivatott megkönnyíteni. A Bizottság évente elkészítendő jelentésében minőségi jellegű gazdasági és pénzügyi értékelést nyújt egy eredménytábla alapján, amely bizonyos mutatókat egybevet a tájékoztató jellegű határértékekkel. Az eredménytáblán szereplő mutatók értékét is tartalmazó jelentést közzé kell tenni.

2.   
  A Bizottság jelentése tartalmaz egy, a mutatók időbeli változását szemléltető
  gazdasági és pénzügyi
  értékelést, amely az egyensúlyhiány alakulásának felmérése során
  szükség szerint
  egyéb releváns
  gazdasági
  és
  pénzügyi mutatókra is
  épít
  .
  Az eredménytábla mutatóinak mechanikus leolvasásából nem vonhatók le következtetések. Az értékelés figyelembe veszi az egyensúlyhiány alakulását az Unióban és az euróövezetben.
  A jelentés arra is kitér, hogy
  a
  határértékek egy vagy több tagállam általi túllépése egyensúlyhiány esetleges kialakulását jelenti-e.
  A folyó fizetési mérleg jelentős hiányával küzdő tagállamok értékelése eltérhet azon tagállamokétól, amelyek folyó fizetési mérlege jelentős többletet mutat.

3.   A jelentés meghatározza azokat a tagállamokat, amelyekben a Bizottság véleménye szerint egyensúlyhiány, illetve egyensúlyhiány fellépésének kockázata
  állhat
  fenn.

3a.
     
  A jelentést megfelelő időben továbbítják az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

4.   A Tanács a Szerződés 121. cikkének (3) bekezdése szerinti többoldalú felügyelet keretében megvitatja a Bizottság jelentését
  , és annak alapján átfogó értékelést készít
  . A jelentést az eurócsoport is megvitatja, amennyiben az ▐ olyan tagállamokra vonatkozik, amelyek hivatalos pénzneme az euró.

5. cikk

Részletes felülvizsgálat

1.   A Tanácsnak és az eurócsoportnak a 3. cikk (4) bekezdésében említett vitáját
  kellően
  figyelembe véve
  , illetve az e rendelet alkalmazása céljából sürgős elemzést igénylő jelentős, váratlan gazdasági események bekövetkezte esetén
  a Bizottság részletes felülvizsgálatot készít minden olyan tagállamról, amelyben a véleménye szerint egyensúlyhiány, illetve egyensúlyhiány fellépésének kockázata
  állhat
  fenn. ▐.

A részletes felülvizsgálat alapjául a tagállamok egyedi körülményeinek alapos vizsgálata szolgál, ideértve a tagállamok eltérő kiinduló helyzetét is; a felülvizsgálat gazdasági változók széles skáláját veszi figyelembe, és az egyes országokra jellemző elemzési eszközök és kvalitatív információk felhasználásával történik. Figyelembe veszi továbbá az ágazati kapcsolatokkal és a szociális párbeszéddel kapcsolatos nemzeti sajátosságokat.

A Bizottság ezenkívül figyelembe vesz minden más, az érintett tagállam véleménye szerint releváns és általa rendelkezésre bocsátott információt is.

A felülvizsgálatot a 11e. cikkel összhangban az adott országban végrehajtott ellenőrzésekkel egészítik ki.

2.   A részletes
  felülvizsgálat tartalmazza annak elemzését is, hogy a szóban forgó tagállamban egyensúlyhiány áll-e fenn, illetve hogy ez az egyensúlyhiány túlzottnak tekinthető-e
  .
  Elemzi az észlelt egyensúlyhiány okait az aktuális gazdasági körülmények – többek között a tagállamok közötti elmélyült kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatok és a nemzeti gazdaságpolitikák átgyűrűző hatásai – figyelembevételével. A felülvizsgálat elemzi az uniós növekedési és munkahely-teremtési stratégia szempontjából releváns fejleményeket is. Figyelembe veszi továbbá a gazdasági eseményeknek az Unió és az euróövezet egészére gyakorolt hatását.
  A vizsgálat különösen az alábbiakat veszi figyelembe:

| a) | adott esetben a Szerződés 121.
  ,
  126.
  és 148.
  cikkével és e rendelet 6., 7., 8. és 10. cikkével összhangban elfogadott
  , a felülvizsgálat alatt álló tagállamnak címzett
  tanácsi ajánlásokra vagy felkérésekre válaszul meghozta-e a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a Szerződés 121.
  ,
  126.
  és 148.
  cikkével és e rendelet 6., 7., 8. és 10. cikkével összhangban elfogadott
  , a felülvizsgálat alatt álló tagállamnak címzett
  tanácsi ajánlásokra vagy felkérésekre válaszul meghozta-e a megfelelő intézkedéseket;

| b) | a felülvizsgálat alatt álló tagállam
  nemzeti reformprogramjában és adott esetben
  stabilitási vagy konvergenciaprogramjában megfogalmazott szakpolitikai szándékok; |
| --- | --- |

b)

a felülvizsgálat alatt álló tagállam
  nemzeti reformprogramjában és adott esetben
  stabilitási vagy konvergenciaprogramjában megfogalmazott szakpolitikai szándékok;

| c) | az Európai Rendszerkockázati Testületnek a vizsgált
  tagállamnak továbbított vagy rá
  vonatkozó
  , rendszerkockázatokkal kapcsolatos
  figyelmeztetései és ajánlásai.
  Az Európai Rendszerkockázati Testület titoktartási szabályait tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

c)

az Európai Rendszerkockázati Testületnek a vizsgált
  tagállamnak továbbított vagy rá
  vonatkozó
  , rendszerkockázatokkal kapcsolatos
  figyelmeztetései és ajánlásai.
  Az Európai Rendszerkockázati Testület titoktartási szabályait tiszteletben kell tartani.

2a.
     
  A részletes felülvizsgálatot nyilvánosságra kell hozni. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet a részletes felülvizsgálat eredményéről.

6. cikk

Megelőző intézkedések

1.   Amennyiben az e rendelet 5. cikkében említett részletes felülvizsgálat alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban egyensúlyhiány áll fenn, erről értesíti a Tanácsot
  , az eurócsoportot és az Európai Parlamentet
  . A Tanács a Bizottság javaslatára az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban az érintett tagállamnak szóló ajánlásokat fogadhat el.

2.   A Tanács
  az ajánlásról
  tájékoztatja az Európai Parlamentet. A Tanács ajánlását nyilvánosságra kell hozni.

2a.
     
  A Tanács és a Bizottság ajánlásai teljes mértékben tiszteletben tartják az EUMSZ 152. cikkét és figyelembe veszik az Európai Unió alapjogi chartájának 28. cikkét.

3.   A Tanács
  az európai szemeszter keretében
  évente felülvizsgálja
  ajánlásait
  , és az (1) bekezdéssel összhangban szükség szerint
  kiigazíthatja azokat
  .

III.   FEJEZET

A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás

7. cikk

A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás megindítása

1.   Amennyiben az 5. cikkben említett részletes felülvizsgálat alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállamban túlzott egyensúlyhiány áll fenn, erről értesíti a Tanácsot
  , az eurócsoportot és az Európai Parlamentet
  .

A Bizottság emellett értesíti a megfelelő európai felügyeleti hatóságokat és az Európai Rendszerkockázati Testületet, amely felkérést kap a szükségesnek ítélt lépések megtételére.

2.   A Tanács a Bizottság javaslatára a Szerződés 121. cikkének (4)
  bekezdésével összhangban ajánlást
  fogadhat el, amelyben megállapítja a túlzott egyensúlyhiány fennállását, és az érintett tagállamot megfelelő korrekciós intézkedések meghozatalára szólítja fel.

Az
  ajánlás kitér
  az egyensúlyhiány jellegére
  és következményeire
  , és részletesen
  meghatározza a követendő szakpolitikai ajánlásokat
  , valamint azt a határidőt, amelyen belül az érintett tagállamnak
  be kell nyújtania a korrekcióra vonatkozó intézkedési tervét
  . A Tanács a Szerződés 121. cikkének (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban nyilvánosságra hozhatja az
  ajánlását
  .

8. cikk

Korrekciós intézkedési terv

1.   Az a tagállam, amellyel szemben túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást indítottak, a 7. cikk szerint közzétett
  ajánlások alapján és az azokban
  meghatározott határidőn belül korrekciós intézkedési tervet nyújt be a Tanácsnak és a Bizottságnak. A korrekciós intézkedési terv meghatározza az érintett tagállam által végrehajtott vagy végrehajtani szándékozott egyedi ▐ szakpolitikai intézkedéseket, valamint azok végrehajtásának ütemtervét.
  A korrekciós intézkedési terv figyelembe veszi e szakpolitikai intézkedések gazdasági és társadalmi hatásait, és összhangban áll az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és a foglalkoztatási iránymutatásokkal.

2.   A korrekciós intézkedési terv benyújtását követő két hónapon belül a Tanács a Bizottság jelentése alapján értékeli a korrekciós intézkedési tervet. Amennyiben a Tanács a tervet
  a Bizottság ajánlása alapján elégségesnek ítéli meg, jóváhagyja azt egy ajánlás keretében, amelyben felsorolja a szükséges konkrét intézkedéseket, valamint azok végrehajtásának határidejét, és megállapítja a felügyeleti ütemtervet, kellő figyelmet fordítva a transzmissziós csatornákra, továbbá figyelembe véve, hogy a korrekciós intézkedés elfogadása és az egyensúlyhiány megszüntetése között hosszú idő telhet el
  .

2a.
     
  Amennyiben a korrekciós intézkedési terv vagy a végrehajtási ütemterv alapján végrehajtott vagy tervezett intézkedéseket elégtelennek ítéli meg, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján ajánlást fogalmaz meg a tagállam számára, amelyben felkéri, hogy – főszabályként két hónapon belül – nyújtson be új korrekciós intézkedési tervet. Az új korrekciós intézkedési tervet az e cikkben meghatározott eljárás szerint kell megvizsgálni.

3.   A korrekciós intézkedési tervet, a Bizottság jelentését és a Tanács (2)
  és (2a)
  bekezdésben említett
  ajánlását
  nyilvánosságra kell hozni.

9. cikk

A korrekciós intézkedések nyomon követése

1.   A Bizottság figyelemmel kíséri a
  8. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott ajánlás
  végrehajtását. E célból a tagállam a
  8.
  cikk (2) bekezdésében említett ajánlásban a Tanács által meghatározott rendszeres időközönként helyzetjelentések formájában jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak.

2.   A tagállamok helyzetjelentését a Tanács nyilvánosságra hozza.

3.   A Bizottság
  fokozott ellenőrzéseket hajthat végre
  az érintett tagállamban a korrekciós intézkedési terv végrehajtásának nyomon követése céljából
  , az EKB-val egyeztetve, amennyiben az ellenőrző látogatás olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, illetve olyan tagállamot, amely részt vesz az ERM II-ben
  .
  Ezért adott esetben a szociális partnerek és más, nemzeti szinten érdekelt felek is részt vesznek a párbeszédben.

4.   A gazdasági körülmények
  jelentősebb, releváns
  változása esetén a Tanács a Bizottság javaslata alapján a
  8. cikk (2) bekezdésében
  meghatározott eljárással összhangban módosíthatja az ugyanazon cikk szerint elfogadott ajánlásokat.
  Adott esetben az
  érintett tagállam ezután
  felkérést kap egy felülvizsgált
  korrekciós intézkedési
  terv benyújtására
  , amelyet a 8. cikkben leírt eljárás szerint kell értékelni.

10. cikk

A korrekciós intézkedések értékelése

1.   A Bizottság jelentése alapján a Tanács
  értékeli
  , hogy az adott tagállam
  a 8. cikk (2) bekezdése alapján kiadott ajánlásnak megfelelően
  végrehajtotta-e az ajánlott korrekciós intézkedést.

2.   A Bizottság jelentését nyilvánosságra kell hozni.

3.   A
  Tanács a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott ajánlásaiban
  meghatározott határidőn belül
  elkészíti értékelését
  .

4.   Amennyiben
  a Tanács úgy ítéli meg
  , hogy a tagállam nem hajtotta végre az ajánlott korrekciós intézkedéseket, a Bizottság ajánlása alapján
  határozatot
  fogad el,
  amelyben megállapítja a teljesítés elmulasztását, és új határidőket határoz meg
  a korrekciós intézkedések meghozatalára.
  Ebben az esetben az Európai Tanácsot tájékoztatni kell a fentiekről, a 9. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrző látogatások megállapításait pedig nyilvánosságra kell hozni.

A teljesítés elmulasztását megállapító bizottsági ajánlást a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel az ajánlás elutasításáról határoz. Az adott tagállam kérheti, hogy a Tanács hívjon össze ülést és szavazzon a határozatról.

Az Európai Parlament a 11e. cikkel összhangban – saját kezdeményezésére vagy egy tagállam kérésére – felkérheti a Tanács, a Bizottság és – adott esetben – az eurócsoport elnökét, hogy jelenjen meg illetékes bizottsága ülésén, és vitassa meg a teljesítés elmulasztását megállapító határozatot.

5.   Amennyiben a Tanács
  a Bizottság jelentése alapján úgy ítéli meg
  , hogy a tagállam végrehajtotta a javasolt korrekciós intézkedéseket, akkor a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárást
  megfelelő hatásúnak kell tekinteni és fel kell függeszteni, a nyomon követést pedig a 8. cikk (2) bekezdése szerinti ajánlásokban megállapított ütemezésnek megfelelően folytatni kell
  .
  A Tanács nyilvánosságra hozza az eljárás felfüggesztését alátámasztó indokokat, és ennek keretében elismeri a tagállam által hozott korrekciós szakpolitikai intézkedéseket.

▐

11. cikk

A túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás lezárása

A Tanács a 7., a 8. és a 10. cikk alapján kiadott ajánlásait a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül helyezi, amint úgy ítéli meg, hogy
  az adott tagállamban már nem áll fenn
  a 7. cikk (2) bekezdésében említett ajánlásban megállapított
  túlzott egyensúlyhiány
  , és erről nyilatkozatot tesz közzé
  .

11a. cikk

A Tanácson belüli szavazás

A 7–11. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyja.

11b. cikk

Ellenőrző látogatások

1.
     
  A Bizottság e rendelet célkitűzéseivel összhangban állandó párbeszédet biztosít a tagállami hatóságokkal. A Bizottság e célból ellenőrzéseket hajt végre annak érdekében, hogy felmérje az érintett tagállam tényleges gazdasági helyzetét és az e rendeletben meghatározott célok teljesítése során felmerülő esetleges kockázatokat vagy nehézségeket.

2.
     
  A helyszíni ellenőrzés céljából fokozott ellenőrzésekre kerülhet sor azon tagállamokban, amelyek vonatkozásában a Tanács túlzott egyensúlyhiányt megállapító ajánlást adott ki e rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

3.
     
  Amennyiben az ellenőrzés olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, illetve olyan tagállamot, amely részt vesz az ERM II-ben, a Bizottság adott esetben felkérheti az Európai Központi Bankot, hogy képviseltesse magát az ellenőrzést végző delegációban.

4.
     
  A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot a (2) bekezdésben említett látogatás eredményéről, és adott esetben határozhat úgy, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza.

5.
     
  A második albekezdésben említett ellenőrző látogatások szervezésekor a Bizottság az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamoknak.

11c. cikk

Gazdasági párbeszéd

1.
     
  Az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd megerősítése, valamint a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács, a Bizottság és – adott esetben – az Európai Tanács vagy az eurócsoport elnökét, hogy jelenjen meg az ülésén az alábbiak megvitatása céljából:

| a) | a Tanács által az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbított információk az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

a Tanács által az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban továbbított információk az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal kapcsolatban;

| b) | a Bizottság által az éves felügyeleti ciklus elején a tagállamok számára kiadott általános iránymutatás; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által az éves felügyeleti ciklus elején a tagállamok számára kiadott általános iránymutatás;

| c) | az Európai Tanács által a gazdaságpolitikai iránymutatásokról az európai szemeszter keretében esetlegesen elfogadott következtetések; |
| --- | --- |

c)

az Európai Tanács által a gazdaságpolitikai iránymutatásokról az európai szemeszter keretében esetlegesen elfogadott következtetések;

| d) | az e rendelet értelmében lefolytatott többoldalú felügyeleti eljárás eredményei; |
| --- | --- |

d)

az e rendelet értelmében lefolytatott többoldalú felügyeleti eljárás eredményei;

| e) | az Európai Tanács által a többoldalú felügyelettel kapcsolatos iránymutatásokról vagy az ennek keretében lefolytatott ellenőrzések eredményeiről esetlegesen elfogadott következtetések; |
| --- | --- |

e)

az Európai Tanács által a többoldalú felügyelettel kapcsolatos iránymutatásokról vagy az ennek keretében lefolytatott ellenőrzések eredményeiről esetlegesen elfogadott következtetések;

| f) | a többoldalú felügyeleti eljárásról az európai szemeszter végén esetlegesen készített összegzés; |
| --- | --- |

f)

a többoldalú felügyeleti eljárásról az európai szemeszter végén esetlegesen készített összegzés;

| g) | az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott ajánlások. |
| --- | --- |

g)

az e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése, 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott ajánlások.

2.
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottsága a 7. cikk (2) bekezdésével, a 8. cikk (2) bekezdésével vagy a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban elfogadott tanácsi ajánlás vagy határozat által érintett tagállamnak felkínálhatja egy eszmecserén való részvétel lehetőségét.

3.
     
  A Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet végrehajtásának eredményéről.

11d. cikk

Felülvizsgálat

1.
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.

A jelentés többek között a következőket értékeli:

| a) | a rendelet eredményessége; |
| --- | --- |

a)

a rendelet eredményessége;

| b) | a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések; |
| --- | --- |

b)

a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések;

2.
     
  Adott esetben a jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.

3.
     
  A jelentést továbbítják az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

11e. cikk

Jelentés

A Bizottság ezután minden évben éves jelentést tesz közzé, amelyben értékeli e rendelet végrehajtását és a 4. cikknek megfelelően aktualizálja az eredménytáblát, és az európai szemeszter keretében e jelentést továbbítja a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

IV.   FEJEZET

Záró rendelkezések

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  

  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

1

HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

(2)  HL C ...o.

2

(3)  HL L [...], [...], [...]. o.

3

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/88

---

2011. június 23., csütörtökA túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtása *

P7_TA(2011)0288

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) (1)

2012/C 390 E/18

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0179/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökA TANÁCS RENDELETE

a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (14) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Parlament álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ)
  rendelkezései szerint az Unión belül a tagállamok gazdaságpolitikáinak koordinációja feltételezi a következő irányadó elvek betartását: stabil árak, rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint fenntartható fizetési mérleg. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ)
  rendelkezései szerint az Unión belül a tagállamok gazdaságpolitikáinak koordinációja feltételezi a következő irányadó elvek betartását: stabil árak, rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint fenntartható fizetési mérleg.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (3), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (4), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (5) állt. Az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletet 2005-ben az 1055/2005/EK, illetve az 1056/2005/EK rendelet módosította. Ezenkívül a Tanács 2005. március 20-án elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (3), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (4), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (5) állt. Az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletet 2005-ben az 1055/2005/EK, illetve az 1056/2005/EK rendelet módosította. Ezenkívül a Tanács 2005. március 20-án elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést.

| (3) | A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és a dinamikus, fenntartható, pénzügyi stabilitással alátámasztott és a munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett
  és fenntartható
  államháztartás célkitűzésén alapul. |
| --- | --- |

(3)

A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és a dinamikus, fenntartható, pénzügyi stabilitással alátámasztott és a munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett
  és fenntartható
  államháztartás célkitűzésén alapul.

| (4) | Meg kell erősíteni a gazdaságirányítás közös keretét,
  beleértve
  a
  jobb
  költségvetési
  felügyeletet
  , összhangban az uniós, és különösen az euróövezeti tagállamok gazdaságai
  közötti
  magas fokú integrációval. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell erősíteni a gazdaságirányítás közös keretét,
  beleértve
  a
  jobb
  költségvetési
  felügyeletet
  , összhangban az uniós, és különösen az euróövezeti tagállamok gazdaságai
  közötti
  magas fokú integrációval.

| (4a) | A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő. |
| --- | --- |

(4a)

A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő.

| (4b) | A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre, beleértve az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyeletet. |
| --- | --- |

(4b)

A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre, beleértve az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyeletet.

| (4c) | A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő. |
| --- | --- |

(4c)

A dinamikus belső piac megvalósítása és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zökkenőmentes működése egyik elemének tekintendő.

| (4d) | A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie és támogatnia kell a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát. A különböző ágak közötti összefonódások nem biztosíthatnak mentességet a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alól. |
| --- | --- |

(4d)

A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie és támogatnia kell a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát. A különböző ágak közötti összefonódások nem biztosíthatnak mentességet a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alól.

| (4e) | A gazdaságirányítás megerősítésének magában kell foglalnia az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és jobban időzített részvételét. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja a Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő tanácsi ajánlás, a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felszólítás vagy a Szerződés 126. cikke (11) bekezdése értelmében hozott határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserében vegyen részt. |
| --- | --- |

(4e)

A gazdaságirányítás megerősítésének magában kell foglalnia az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és jobban időzített részvételét. Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja a Szerződés 126. cikke (7) bekezdésének megfelelő tanácsi ajánlás, a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felszólítás vagy a Szerződés 126. cikke (11) bekezdése értelmében hozott határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserében vegyen részt.

| (4f) | A Gazdasági és Monetáris Unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és felmerült hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie. |
| --- | --- |

(4f)

A Gazdasági és Monetáris Unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és felmerült hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie.

| (4g) | A Bizottságnak a fokozott felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie. Vonatkozik ez a tagállamspecifikus értékelésre, nyomon követésre, küldetésekre, ajánlásokra. |
| --- | --- |

(4g)

A Bizottságnak a fokozott felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie. Vonatkozik ez a tagállamspecifikus értékelésre, nyomon követésre, küldetésekre, ajánlásokra.

| (4h) | A Bizottságnak és a Tanácsnak e rendelet alkalmazása során megfelelően figyelembe kell vennie valamennyi lényeges tényezőt, valamint az érintett tagállam gazdasági és költségvetési helyzetét. |
| --- | --- |

(4h)

A Bizottságnak és a Tanácsnak e rendelet alkalmazása során megfelelően figyelembe kell vennie valamennyi lényeges tényezőt, valamint az érintett tagállam gazdasági és költségvetési helyzetét.

| (5) | A költségvetési fegyelem szabályait meg kell szilárdítani, különösen azáltal, hogy az adósság szintje és alakulása, valamint az általános fenntarthatóság nagyobb szerepet kap.
  Az e szabályoknak való megfelelést és azok végrehajtását biztosító mechanizmusokat is meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(5)

A költségvetési fegyelem szabályait meg kell szilárdítani, különösen azáltal, hogy az adósság szintje és alakulása, valamint az általános fenntarthatóság nagyobb szerepet kap.
  Az e szabályoknak való megfelelést és azok végrehajtását biztosító mechanizmusokat is meg kell erősíteni.

| (5a) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében. |
| --- | --- |

(5a)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében.

| (6) | A túlzott hiány esetén követendő jelenlegi eljárásnak mind a hiányra, mind az adósságra vonatkozó kritérium alapján történő végrehajtása
  olyan
  számszerű
  referenciaértéket
  ▐
  tesz
  szükségessé,
  amely figyelembe veszi azt a gazdasági ciklust,
  amelynek segítségével értékelhető, hogy az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya megfelelően csökken-e és kielégítő ütemben közelít-e a referenciaértékhez.
  Átmeneti időszakot kell bevezetni annak lehetővé tételére, hogy az e rendelet elfogadásának idején túlzott hiány esetén követendő eljárást folytató tagállamok politikáikat az adósságcsökkentés számszerű referenciaértékéhez igazíthassák. Ez azon tagállamokra is alkalmazandó, amelyek részesülnek az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap kiigazítási programjából. |
| --- | --- |

(6)

A túlzott hiány esetén követendő jelenlegi eljárásnak mind a hiányra, mind az adósságra vonatkozó kritérium alapján történő végrehajtása
  olyan
  számszerű
  referenciaértéket
  ▐
  tesz
  szükségessé,
  amely figyelembe veszi azt a gazdasági ciklust,
  amelynek segítségével értékelhető, hogy az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya megfelelően csökken-e és kielégítő ütemben közelít-e a referenciaértékhez.
  Átmeneti időszakot kell bevezetni annak lehetővé tételére, hogy az e rendelet elfogadásának idején túlzott hiány esetén követendő eljárást folytató tagállamok politikáikat az adósságcsökkentés számszerű referenciaértékéhez igazíthassák. Ez azon tagállamokra is alkalmazandó, amelyek részesülnek az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap kiigazítási programjából.

| (7) | ▐
  Az a tény, hogy az adósságcsökkentés mértéke nem felel meg
  a számszerű referenciaértéknek,
  nem lehet elégséges a túlzott hiány fennállásának megállapításához
  ,
  ehhez ugyanis
  figyelembe kell venni
  az EUMSZ
  126. cikkének (3) bekezdése alapján készült bizottsági jelentésben foglalt releváns tényezők teljes körét.
  Nevezetesen, a konjunkturális hatások és az SFA-tételek által az adósság alakulására gyakorolt hatás értékelése elegendő lehet ahhoz, hogy kizárja a túlzott hiány fennállásának az adósságkritérium alapján történő megállapítását. |
| --- | --- |

(7)

▐
  Az a tény, hogy az adósságcsökkentés mértéke nem felel meg
  a számszerű referenciaértéknek,
  nem lehet elégséges a túlzott hiány fennállásának megállapításához
  ,
  ehhez ugyanis
  figyelembe kell venni
  az EUMSZ
  126. cikkének (3) bekezdése alapján készült bizottsági jelentésben foglalt releváns tényezők teljes körét.
  Nevezetesen, a konjunkturális hatások és az SFA-tételek által az adósság alakulására gyakorolt hatás értékelése elegendő lehet ahhoz, hogy kizárja a túlzott hiány fennállásának az adósságkritérium alapján történő megállapítását.

| (8) | A túlzott hiány fennállásának a hiánykritérium alapján történő megállapítása és az ahhoz vezető lépések során a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján készült jelentésben vizsgált releváns tényezők teljes körének figyelembevételére van szükség, ha az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya nem haladja meg a referenciaértéket. |
| --- | --- |

(8)

A túlzott hiány fennállásának a hiánykritérium alapján történő megállapítása és az ahhoz vezető lépések során a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján készült jelentésben vizsgált releváns tényezők teljes körének figyelembevételére van szükség, ha az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya nem haladja meg a referenciaértéket.

| (8a) | A rendszerszintű nyugdíjreformnak a releváns tényezők közötti számbavételekor azon megfontolásnak kell a középpontban állnia, hogy ez javítja-e az általános nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát anélkül, hogy középtávon növelné a költségvetési pozíciót veszélyeztető kockázatokat. |
| --- | --- |

(8a)

A rendszerszintű nyugdíjreformnak a releváns tényezők közötti számbavételekor azon megfontolásnak kell a középpontban állnia, hogy ez javítja-e az általános nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát anélkül, hogy középtávon növelné a költségvetési pozíciót veszélyeztető kockázatokat.

| (9) | A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján készült bizottsági jelentésben megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti költségvetési keretrendszer színvonalát, mivel annak alapvető szerepe van a költségvetési konszolidáció és a fenntartható államháztartás erősítésében.
  A mérlegeléskor tekintetbe kell venni a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvben megfogalmazott minimumkövetelményeket, valamint a költségvetési fegyelem szempontjából célszerűnek tartott, megállapodás szerinti egyéb követelményeket. |
| --- | --- |

(9)

A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján készült bizottsági jelentésben megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti költségvetési keretrendszer színvonalát, mivel annak alapvető szerepe van a költségvetési konszolidáció és a fenntartható államháztartás erősítésében.
  A mérlegeléskor tekintetbe kell venni a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvben megfogalmazott minimumkövetelményeket, valamint a költségvetési fegyelem szempontjából célszerűnek tartott, megállapodás szerinti egyéb követelményeket.

| (10) | A túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásoknak és felszólításoknak való megfelelés nyomon követésének elősegítése érdekében szükség van arra, hogy ezek éves költségvetési célokat határozzanak meg, amelyek összhangban vannak az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő költségvetési javulással.
  Ebben az összefüggésben a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves referenciaértéket kell éves átlagos alapnak tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

A túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásoknak és felszólításoknak való megfelelés nyomon követésének elősegítése érdekében szükség van arra, hogy ezek éves költségvetési célokat határozzanak meg, amelyek összhangban vannak az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő költségvetési javulással.
  Ebben az összefüggésben a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves referenciaértéket kell éves átlagos alapnak tekinteni.

| (11) | Az eredményes intézkedések értékelését megkönnyíti, ha viszonyítási alapként egyrészt az államháztartási kiadásokra vonatkozó célok betartása, másrészt a tervezett egyedi bevételi intézkedések végrehajtása szolgál. |
| --- | --- |

(11)

Az eredményes intézkedések értékelését megkönnyíti, ha viszonyítási alapként egyrészt az államháztartási kiadásokra vonatkozó célok betartása, másrészt a tervezett egyedi bevételi intézkedések végrehajtása szolgál.

| (12) | A túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbításának mérlegelése során különös figyelmet kell fordítani az
  euróövezetet vagy az Európai Unió egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesésre
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti a középtávú költségvetési fenntarthatóságot
  . |
| --- | --- |

(12)

A túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidő meghosszabbításának mérlegelése során különös figyelmet kell fordítani az
  euróövezetet vagy az Európai Unió egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesésre
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti a középtávú költségvetési fenntarthatóságot
  .

| (13) | Helyénvaló megszigorítani a Szerződés 126. cikkének (11) bekezdésében megállapított pénzügyi szankciók alkalmazását, hogy valós ösztönzést jelentsenek a 126. cikk (9) bekezdése szerinti felszólításoknak való megfelelésre. |
| --- | --- |

(13)

Helyénvaló megszigorítani a Szerződés 126. cikkének (11) bekezdésében megállapított pénzügyi szankciók alkalmazását, hogy valós ösztönzést jelentsenek a 126. cikk (9) bekezdése szerinti felszólításoknak való megfelelésre.

| (14) | Az euróövezeti tagállamokra vonatkozóan az Unió költségvetési felügyeleti keretének való megfelelés biztosítása érdekében szabályokon alapuló szankciókat kell létrehozni a Szerződés 136. cikke alapján, biztosítva a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak betartását szolgáló tisztességes, időszerű és hatékony mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(14)

Az euróövezeti tagállamokra vonatkozóan az Unió költségvetési felügyeleti keretének való megfelelés biztosítása érdekében szabályokon alapuló szankciókat kell létrehozni a Szerződés 136. cikke alapján, biztosítva a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak betartását szolgáló tisztességes, időszerű és hatékony mechanizmusokat.

| (14a) | A beszedett bírságokat az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok által létrehozott stabilitási mechanizmusokra kell fordítani az egész euróövezet stabilitásának megőrzése érdekében. |
| --- | --- |

(14a)

A beszedett bírságokat az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok által létrehozott stabilitási mechanizmusokra kell fordítani az egész euróövezet stabilitásának megőrzése érdekében.

| (15) | Az 1467/97/EK rendeletben szereplő hivatkozásokban figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződés új cikkszámozását és azt, hogy a 3605/93/EK tanácsi rendelet felváltotta az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletet (6). |
| --- | --- |

(15)

Az 1467/97/EK rendeletben szereplő hivatkozásokban figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződés új cikkszámozását és azt, hogy a 3605/93/EK tanácsi rendelet felváltotta az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletet (6).

| (16) | Az 1467/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

Az 1467/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1467/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1 cikk

  (1)   Ez a rendelet a túlzott hiány esetén követendő eljárást felgyorsító és pontosító rendelkezéseket határozza meg
  . A túlzott hiány esetén követendő eljárás célja
  , hogy megakadályozza a túlzott hiány kialakulását, létrejötte esetén pedig ösztönözze annak gyors kiigazítását; a költségvetési fegyelem betartásának az államháztartási hiányra és az államadósságra vonatkozó kritériumok alapján történő vizsgálata mellett.
  (2)   E rendelet alkalmazásában „euróövezeti tagállam” az a tagállam, amelynek pénzneme az euró.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1 cikk

(1)   Ez a rendelet a túlzott hiány esetén követendő eljárást felgyorsító és pontosító rendelkezéseket határozza meg
  . A túlzott hiány esetén követendő eljárás célja
  , hogy megakadályozza a túlzott hiány kialakulását, létrejötte esetén pedig ösztönözze annak gyors kiigazítását; a költségvetési fegyelem betartásának az államháztartási hiányra és az államadósságra vonatkozó kritériumok alapján történő vizsgálata mellett.

(2)   E rendelet alkalmazásában „euróövezeti tagállam” az a tagállam, amelynek pénzneme az euró.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1) A Szerződés 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdésével összhangban kivételesnek kell tekinteni a költségvetési hiány referenciaértékének túllépését, ha az érintett tagállam által nem befolyásolható rendkívüli esemény eredménye, amely jelentősen befolyásolja az államháztartás pénzügyi helyzetét, vagy ha súlyos gazdasági visszaesés eredménye.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1) A Szerződés 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdésével összhangban kivételesnek kell tekinteni a költségvetési hiány referenciaértékének túllépését, ha az érintett tagállam által nem befolyásolható rendkívüli esemény eredménye, amely jelentősen befolyásolja az államháztartás pénzügyi helyzetét, vagy ha súlyos gazdasági visszaesés eredménye.”

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Ha az államadósságnak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, az arány akkor tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek a Szerződés 126. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, ha a referenciaértéktől való eltérés az előző három évben évente
  átlagosan viszonyítási alapként
  egy huszaddal csökkent
  , azon elmúlt három évben bekövetkezett változások alapján, amelyekre adatok állnak rendelkezésre
  .
  Az adósságkritérium szerinti követelmény abban az esetben is teljesül, ha a Bizottság költségvetési előrejelzései azt mutatják, hogy azon utolsó olyan évet követő két évet is felölelő hároméves időszakban, melyre rendelkezésre állnak adatok, az eltérés az előírt mértékben csökkenni fog. Olyan tagállam esetében, amely ellen [beillesztendő
  e rendelet
  elfogadásának
  dátuma
  ]-án/én, túlzott hiány esetén követendő eljárás van folyamatban, továbbá a túlzott hiány megszüntetését követően még három évig az adósságkritérium szerinti követelmény akkor teljesül, ha a Tanács az érintett tagállam stabilitási vagy konvergenciaprogramjáról készült véleményében úgy ítéli meg, hogy a tagállam megfelelő módon tart a referenciaérték felé.




  Az adósságkiigazítási referenciaérték alkalmazása során figyelembe kell venni a ciklusnak az adósságcsökkentés ütemére gyakorolt hatását.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Ha az államadósságnak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, az arány akkor tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek a Szerződés 126. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, ha a referenciaértéktől való eltérés az előző három évben évente
  átlagosan viszonyítási alapként
  egy huszaddal csökkent
  , azon elmúlt három évben bekövetkezett változások alapján, amelyekre adatok állnak rendelkezésre
  .
  Az adósságkritérium szerinti követelmény abban az esetben is teljesül, ha a Bizottság költségvetési előrejelzései azt mutatják, hogy azon utolsó olyan évet követő két évet is felölelő hároméves időszakban, melyre rendelkezésre állnak adatok, az eltérés az előírt mértékben csökkenni fog. Olyan tagállam esetében, amely ellen [beillesztendő
  e rendelet
  elfogadásának
  dátuma
  ]-án/én, túlzott hiány esetén követendő eljárás van folyamatban, továbbá a túlzott hiány megszüntetését követően még három évig az adósságkritérium szerinti követelmény akkor teljesül, ha a Tanács az érintett tagállam stabilitási vagy konvergenciaprogramjáról készült véleményében úgy ítéli meg, hogy a tagállam megfelelő módon tart a referenciaérték felé.

Az adósságkiigazítási referenciaérték alkalmazása során figyelembe kell venni a ciklusnak az adósságcsökkentés ütemére gyakorolt hatását.”

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A Bizottság a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelő jelentés elkészítése során valamennyi, a cikkben feltüntetett érdemleges tényezőt figyelembe vesz
  , amennyiben jelentős mértékben befolyásolják az adott tagállam hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelésének értékelését
  . A Bizottság jelentése megfelelő módon tükrözi:






  — | A középtávú gazdasági helyzet alakulását, különösen a potenciális
  növekedést – beleértve a munka, a tőkeakkumuláció és a teljes tényezőtermelékenység által biztosított különböző hozzájárulásokat –,
  a ciklikus
  fejlődéseket és a magánszektor nettó megtakarítási pozícióját; |
| --- | --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelő jelentés elkészítése során valamennyi, a cikkben feltüntetett érdemleges tényezőt figyelembe vesz
  , amennyiben jelentős mértékben befolyásolják az adott tagállam hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelésének értékelését
  . A Bizottság jelentése megfelelő módon tükrözi:

—

A középtávú gazdasági helyzet alakulását, különösen a potenciális
  növekedést – beleértve a munka, a tőkeakkumuláció és a teljes tényezőtermelékenység által biztosított különböző hozzájárulásokat –,
  a ciklikus
  fejlődéseket és a magánszektor nettó megtakarítási pozícióját;

| — | A
  középtávú költségvetési helyzet alakulását (különösen a
  középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekcióról szóló jelentés, az elsődleges mérleg szintje és az elsődleges mind folyó, mind tőkekiadások alakulása
  ,
  a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésével és kiigazításával összefüggő szakpolitikák végrehajtása
  , a közös uniós növekedési stratégiával összefüggő szakpolitikák végrehajtása és az államháztartás általános színvonala, mindenekelőtt a
  nemzeti
  költségvetési
  keretek hatékonysága
  vonatkozásában) ▐; |
| --- | --- |

—

A
  középtávú költségvetési helyzet alakulását (különösen a
  középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekcióról szóló jelentés, az elsődleges mérleg szintje és az elsődleges mind folyó, mind tőkekiadások alakulása
  ,
  a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésével és kiigazításával összefüggő szakpolitikák végrehajtása
  , a közös uniós növekedési stratégiával összefüggő szakpolitikák végrehajtása és az államháztartás általános színvonala, mindenekelőtt a
  nemzeti
  költségvetési
  keretek hatékonysága
  vonatkozásában) ▐;

| — | A jelentés szükség esetén elemzi a középtávú
  államadósság-állomány
  alakulását
  , dinamikáját és fenntarthatóságát
  is (mindenekelőtt ▐ a kockázati tényezőket, többek között az adósság lejárati struktúráját és devizanemét, az adósságállomány
  kiigazítását és összetételét
  , a felhalmozott tartalékokat és egyéb
  pénzügyi
  eszközöket; a garanciákat, elsősorban a pénzügyi ágazathoz kapcsolódókat;
  valamint
  az elöregedéshez kapcsolódó ▐ implicit kötelezettségeket, és a magánszektor adósságállományát, amennyiben az implicit függő kötelezettséget jelent a kormány számára). |
| --- | --- |

—

A jelentés szükség esetén elemzi a középtávú
  államadósság-állomány
  alakulását
  , dinamikáját és fenntarthatóságát
  is (mindenekelőtt ▐ a kockázati tényezőket, többek között az adósság lejárati struktúráját és devizanemét, az adósságállomány
  kiigazítását és összetételét
  , a felhalmozott tartalékokat és egyéb
  pénzügyi
  eszközöket; a garanciákat, elsősorban a pénzügyi ágazathoz kapcsolódókat;
  valamint
  az elöregedéshez kapcsolódó ▐ implicit kötelezettségeket, és a magánszektor adósságállományát, amennyiben az implicit függő kötelezettséget jelent a kormány számára).

| — | Ezen felül a Bizottság kellő
  és határozott
  figyelmet fordít minden olyan egyéb tényezőre, amely az érintett tagállam véleménye szerint érdemleges a
  hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelés
  átfogó értékeléséhez, és amelyet az adott tagállam
  a Tanács és
  a Bizottság elé terjesztett. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani
  :
  a nemzetközi szolidaritás előmozdításához és az európai szakpolitikai célok elérését szolgáló pénzügyi hozzájárulásokra
  ; a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében nyújtott, tagállamok közötti két- és többoldalú támogatásból adódóan keletkező adósságra; a fő pénzügyi zavarok ideje alatti pénzügyi stabilizációs műveletekkel kapcsolatos adósságra.” |
| --- | --- |

—

Ezen felül a Bizottság kellő
  és határozott
  figyelmet fordít minden olyan egyéb tényezőre, amely az érintett tagállam véleménye szerint érdemleges a
  hiány- és adósságkritériumoknak való megfelelés
  átfogó értékeléséhez, és amelyet az adott tagállam
  a Tanács és
  a Bizottság elé terjesztett. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani
  :
  a nemzetközi szolidaritás előmozdításához és az európai szakpolitikai célok elérését szolgáló pénzügyi hozzájárulásokra
  ; a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében nyújtott, tagállamok közötti két- és többoldalú támogatásból adódóan keletkező adósságra; a fő pénzügyi zavarok ideje alatti pénzügyi stabilizációs műveletekkel kapcsolatos adósságra.”

| d) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság és a Tanács kiegyensúlyozott, átfogó értékelést ad valamennyi érdemleges tényezőről, különösen arról, hogy súlyosbító vagy enyhítő tényezőként milyen mértékben befolyásolják a hiány- és/vagy adósságkritériumoknak való megfelelés értékelését. Ha az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezeket a tényezőket csak akkor kell figyelembe venni a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető, a Szerződés 126. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése szerinti lépések során, ha az átfogó elv kettős feltétele – miszerint az említett érdemleges tényezők figyelembevétele előtt az államháztartási hiány közel volt a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése csak átmeneti – teljes mértékben teljesül.


  Az adósságkritériumnak való megfelelés értékelésekor azonban figyelembe kell venni ezeket a tényezőket a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során.” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság és a Tanács kiegyensúlyozott, átfogó értékelést ad valamennyi érdemleges tényezőről, különösen arról, hogy súlyosbító vagy enyhítő tényezőként milyen mértékben befolyásolják a hiány- és/vagy adósságkritériumoknak való megfelelés értékelését. Ha az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya meghaladja a referenciaértéket, a hiánykritériumnak való megfelelés értékelésekor ezeket a tényezőket csak akkor kell figyelembe venni a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető, a Szerződés 126. cikkének (4), (5) és (6) bekezdése szerinti lépések során, ha az átfogó elv kettős feltétele – miszerint az említett érdemleges tényezők figyelembevétele előtt az államháztartási hiány közel volt a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése csak átmeneti – teljes mértékben teljesül.

Az adósságkritériumnak való megfelelés értékelésekor azonban figyelembe kell venni ezeket a tényezőket a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során.”

| da) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(5)
     
  A Bizottság és a Tanács a hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumok teljesülésének értékelése során és a túlzotthiány-eljárás későbbi lépéseiben megfelelően figyelembe veszi az olyan nyugdíjreformok végrehajtását, amelyek olyan többpilléres rendszert vezetnek be, amely kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglal, valamint az államilag kezelt pillér nettó költségét. Különösen mérlegelik a reformok nyomán kialakult teljes nyugdíjrendszer jellemzőit, nevezetesen hogy a reformok elősegítik-e a hosszú távú fenntarthatóságot anélkül, hogy középtávon növelnék a költségvetési pozíciót veszélyeztető kockázatokat.” |
| --- | --- |

da)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
     
  A Bizottság és a Tanács a hiányra és államadósságra vonatkozó kritériumok teljesülésének értékelése során és a túlzotthiány-eljárás későbbi lépéseiben megfelelően figyelembe veszi az olyan nyugdíjreformok végrehajtását, amelyek olyan többpilléres rendszert vezetnek be, amely kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglal, valamint az államilag kezelt pillér nettó költségét. Különösen mérlegelik a reformok nyomán kialakult teljes nyugdíjrendszer jellemzőit, nevezetesen hogy a reformok elősegítik-e a hosszú távú fenntarthatóságot anélkül, hogy középtávon növelnék a költségvetési pozíciót veszélyeztető kockázatokat.”

| db) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(6)
     
  Amennyiben a Tanács a Bizottság javaslata alapján az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése alapján úgy határozott, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, a Bizottság és a Tanács az EUMSZ 126. cikke szerinti további eljárási lépések során is figyelembe veszi a (3) bekezdésben említett érdemleges tényezőket, amennyiben azok hatással vannak az érintett tagállam helyzetére, beleértve az e rendelet 3. cikk (5) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott lépéseket is, nevezetesen a túlzott hiány korrigálására vonatkozó határidő megállapítása és annak esetleges kiterjesztése tekintetében. Az említett érdemleges tényezőket azonban nem kell figyelembe venni a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai egy részének vagy összességének visszavonásáról szóló, az EUMSZ 126. cikkének (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor.” |
| --- | --- |

db)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)
     
  Amennyiben a Tanács a Bizottság javaslata alapján az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése alapján úgy határozott, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, a Bizottság és a Tanács az EUMSZ 126. cikke szerinti további eljárási lépések során is figyelembe veszi a (3) bekezdésben említett érdemleges tényezőket, amennyiben azok hatással vannak az érintett tagállam helyzetére, beleértve az e rendelet 3. cikk (5) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott lépéseket is, nevezetesen a túlzott hiány korrigálására vonatkozó határidő megállapítása és annak esetleges kiterjesztése tekintetében. Az említett érdemleges tényezőket azonban nem kell figyelembe venni a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai egy részének vagy összességének visszavonásáról szóló, az EUMSZ 126. cikkének (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor.”

| e) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Azon tagállamok esetében, amelyeknél a
  referenciaértékhez képest fennálló
  túlzott hiány ▐
  egy
  több pilléren alapuló, kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglaló rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreform végrehajtását tükrözi, a Bizottság és a Tanács
  a túlzotthiány-eljárás keretében a hiánymutatók alakulásának értékelésekor a reform
  ▐ költségét is figyelembe veszi,
  amennyiben a hiány nem haladja meg jelentősen a referenciaértékhez közelinek tekinthető szintet és az államadósság-arány nem haladja meg
  a referenciaértéket,
  és azzal a feltétellel, hogy az általános költségvetési fenntarthatóság megmarad
  . ▐ E nettó költséget a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai valamelyikének vagy mindegyikének hatályon kívül helyezéséről szóló,
  az EUMSZ
  126. cikke (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor is figyelembe kell venni, amennyiben a hiány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet ▐. ” |
| --- | --- |

e)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Azon tagállamok esetében, amelyeknél a
  referenciaértékhez képest fennálló
  túlzott hiány ▐
  egy
  több pilléren alapuló, kötelező tőkefedezeti pillért is magában foglaló rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreform végrehajtását tükrözi, a Bizottság és a Tanács
  a túlzotthiány-eljárás keretében a hiánymutatók alakulásának értékelésekor a reform
  ▐ költségét is figyelembe veszi,
  amennyiben a hiány nem haladja meg jelentősen a referenciaértékhez közelinek tekinthető szintet és az államadósság-arány nem haladja meg
  a referenciaértéket,
  és azzal a feltétellel, hogy az általános költségvetési fenntarthatóság megmarad
  . ▐ E nettó költséget a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (6)–(9) és (11) bekezdésének megfelelően hozott határozatai valamelyikének vagy mindegyikének hatályon kívül helyezéséről szóló,
  az EUMSZ
  126. cikke (12) bekezdése értelmében hozott határozatakor is figyelembe kell venni, amennyiben a hiány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet ▐. ”

| 2a. | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:




  „1a szakasz




  GAZDASÁGI PÁRBESZÉD



  2a. cikk



  1.
     
  Az uniós intézmények – különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság – közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács, a Bizottság – és adott esetben az Eurócsoport – elnökét, hogy jelenjen meg a bizottság előtt az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésén alapuló tanácsi ajánlás, az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdése szerinti felszólítás és az EUMSZ 126. cikke (6) és (11) bekezdésének értelmében hozott határozat megvitatása céljából.




  Az Európai
  Parlament
  illetékes hatósága felajánlhatja az ilyen ajánlás, felszólítás és határozatok által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt.




  2.
     
  A Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet alkalmazásáról.” |
| --- | --- |

2a.

A szöveg a következő szakasszal egészül ki:

„1a szakasz

GAZDASÁGI PÁRBESZÉD

2a. cikk

1.
     
  Az uniós intézmények – különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság – közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács, a Bizottság – és adott esetben az Eurócsoport – elnökét, hogy jelenjen meg a bizottság előtt az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésén alapuló tanácsi ajánlás, az EUMSZ 126. cikke (9) bekezdése szerinti felszólítás és az EUMSZ 126. cikke (6) és (11) bekezdésének értelmében hozott határozat megvitatása céljából.

Az Európai
  Parlament
  illetékes hatósága felajánlhatja az ilyen ajánlás, felszólítás és határozatok által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt.

2.
     
  A Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet alkalmazásáról.”

| 3. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben említett véleményt teljes mértékben figyelembe véve a Bizottság, amennyiben úgy ítéli
  meg
  , hogy túlzott hiány áll fenn,
  az EUMSZ
  126. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban véleményt és javaslatot intéz a Tanácshoz
  , és tájékoztatja az Európai Parlamentet
  .” |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett véleményt teljes mértékben figyelembe véve a Bizottság, amennyiben úgy ítéli
  meg
  , hogy túlzott hiány áll fenn,
  az EUMSZ
  126. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban véleményt és javaslatot intéz a Tanácshoz
  , és tájékoztatja az Európai Parlamentet
  .”

| b) | A (3) bekezdésben a 3605/93/EK rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozást a 479/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás váltja fel. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdésben a 3605/93/EK rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozást a 479/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás váltja fel.

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Tanács
  az EUMSZ
  126. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása legfeljebb hat hónapos határidőt állapít meg ▐ az érintett tagállam által meghozandó eredményes intézkedésre.
  Amennyiben a helyzet komolysága ezt indokolja, a hatékony intézkedésre előírt határidő három hónapra csökkenthető.
  A Tanács ajánlásában a túlzott
  hiány
  megszüntetésére is határidőt állapít meg, amit a túlzott hiány fennállásának megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn. Az
  ajánlásában
  a Tanács felkéri a tagállamot, hogy érjen el olyan éves költségvetési célokat, amelyek – az ajánlást alátámasztó előrejelzés alapján – összhangban vannak az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében elérendő, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves minimális javulással, a túlzott hiány ajánlásban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Tanács
  az EUMSZ
  126. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása legfeljebb hat hónapos határidőt állapít meg ▐ az érintett tagállam által meghozandó eredményes intézkedésre.
  Amennyiben a helyzet komolysága ezt indokolja, a hatékony intézkedésre előírt határidő három hónapra csökkenthető.
  A Tanács ajánlásában a túlzott
  hiány
  megszüntetésére is határidőt állapít meg, amit a túlzott hiány fennállásának megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak fenn. Az
  ajánlásában
  a Tanács felkéri a tagállamot, hogy érjen el olyan éves költségvetési célokat, amelyek – az ajánlást alátámasztó előrejelzés alapján – összhangban vannak az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében elérendő, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-át kitevő éves minimális javulással, a túlzott hiány ajánlásban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében.”

| d) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(4a)   A (4) bekezdésben előírt ▐ határidőn belül az érintett tagállam jelentést tesz a Bizottságnak és a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (7) bekezdésének megfelelően tett tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és
  bevételeire, illetve mind a kiadási
  ,
  mind
  a bevételi oldal
  diszkrecionális
  intézkedéseire vonatkozó célokat, összhangban
  az EUMSZ
  126. cikke (7) bekezdésének megfelelően tett tanácsi ajánlással, valamint a hozott intézkedésekre és a célok eléréséhez előirányzott intézkedések jellegére vonatkozó információt. A jelentést közzé kell tenni.” |
| --- | --- |

d)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   A (4) bekezdésben előírt ▐ határidőn belül az érintett tagállam jelentést tesz a Bizottságnak és a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (7) bekezdésének megfelelően tett tanácsi ajánlásra válaszul hozott intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és
  bevételeire, illetve mind a kiadási
  ,
  mind
  a bevételi oldal
  diszkrecionális
  intézkedéseire vonatkozó célokat, összhangban
  az EUMSZ
  126. cikke (7) bekezdésének megfelelően tett tanácsi ajánlással, valamint a hozott intézkedésekre és a célok eléréséhez előirányzott intézkedések jellegére vonatkozó információt. A jelentést közzé kell tenni.”

| e) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   Amennyiben a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásnak megfelelően hatékony intézkedésekre került sor, de az ajánlás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági
  események
  következnek be, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján határozhat úgy, hogy a Szerződés 126. cikke (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlást fogad el. Az e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
  hivatkozott
  érdemleges tényezőket figyelembe vevő felülvizsgált ajánlás – általános szabályként – egy évvel meghosszabbíthatja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A Tanács az ajánlásában a gazdasági előrejelzésekhez viszonyítva értékeli az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események fennállását. A Tanács
  –
  a Bizottság ajánlása alapján
  – az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén is határozhat egy, a Szerződés 126. cikke (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlás elfogadásáról
  , azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .” |
| --- | --- |

e)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Amennyiben a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásnak megfelelően hatékony intézkedésekre került sor, de az ajánlás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági
  események
  következnek be, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján határozhat úgy, hogy a Szerződés 126. cikke (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlást fogad el. Az e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
  hivatkozott
  érdemleges tényezőket figyelembe vevő felülvizsgált ajánlás – általános szabályként – egy évvel meghosszabbíthatja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A Tanács az ajánlásában a gazdasági előrejelzésekhez viszonyítva értékeli az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események fennállását. A Tanács
  –
  a Bizottság ajánlása alapján
  – az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén is határozhat egy, a Szerződés 126. cikke (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlás elfogadásáról
  , azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .”

| 4. | A 4. cikk a következőképpen módosul:










  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban meghatározott határidő elteltét követően azonnal végre kell hajtani a Tanácsnak az ajánlásai nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozatait, ha megállapítást nyer, hogy az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésével összhangban nem történt eredményes intézkedés.” |
| --- | --- | --- |

4.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésével összhangban meghatározott határidő elteltét követően azonnal végre kell hajtani a Tanácsnak az ajánlásai nyilvánosságra hozatalára vonatkozó határozatait, ha megállapítást nyer, hogy az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésével összhangban nem történt eredményes intézkedés.”

| b) | ▐ a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy
  az EUMSZ
  126. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásaira válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az
  érintett
  tagállam által e rendelet 3. cikke (4a) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentésre és annak végrehajtására, valamint bármely más, az érintett tagállam kormánya által nyilvánosan közzétett határozatra alapozza.


  Amennyiben a Tanács az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésével összhangban azt állapítja meg, hogy az érintett tagállam nem hozott hatékony intézkedéseket, ezt jelenti az Európai Tanácsnak.” |
| --- | --- |

b)

▐ a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy
  az EUMSZ
  126. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásaira válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az
  érintett
  tagállam által e rendelet 3. cikke (4a) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentésre és annak végrehajtására, valamint bármely más, az érintett tagállam kormánya által nyilvánosan közzétett határozatra alapozza.

Amennyiben a Tanács az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésével összhangban azt állapítja meg, hogy az érintett tagállam nem hozott hatékony intézkedéseket, ezt jelenti az Európai Tanácsnak.”

| 5. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Tanácsnak azokat a határozatokat, amelyekkel a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésével összhangban az érintett euróövezeti tagállamot felszólítja, hogy hozzon intézkedéseket a költségvetési hiány csökkentésére, azon tanácsi határozattól számított két hónapon belül kell meghoznia, amely a 126. cikk (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy nem került sor hatékony intézkedésre. A felszólításban a Tanács felkéri a tagállamot, hogy valósítson meg olyan éves költségvetési célokat, amelyek – az ajánlást alátámasztó előrejelzés alapján – megfelelnek az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő, a GDP legalább 0,5 %-át mint küszöbértéket kitevő éves minimális javulásnak, és ezáltal a felszólításban szereplő határidőn belül szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács megjelöli az e célok eléréséhez vezető intézkedéseket is.” |
| --- | --- | --- |

5.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Tanácsnak azokat a határozatokat, amelyekkel a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésével összhangban az érintett euróövezeti tagállamot felszólítja, hogy hozzon intézkedéseket a költségvetési hiány csökkentésére, azon tanácsi határozattól számított két hónapon belül kell meghoznia, amely a 126. cikk (8) bekezdésével összhangban megállapította, hogy nem került sor hatékony intézkedésre. A felszólításban a Tanács felkéri a tagállamot, hogy valósítson meg olyan éves költségvetési célokat, amelyek – az ajánlást alátámasztó előrejelzés alapján – megfelelnek az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő, a GDP legalább 0,5 %-át mint küszöbértéket kitevő éves minimális javulásnak, és ezáltal a felszólításban szereplő határidőn belül szüntesse meg a túlzott hiányt. A Tanács megjelöli az e célok eléréséhez vezető intézkedéseket is.”

| b) | a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (9) bekezdésével összhangban tett felszólítását követően az érintett tagállam jelentést tesz a Bizottságnak és a Tanácsnak a felszólításra válaszként tett intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és
  bevételeire, illetve mind a kiadási
  ,
  mind
  a bevételi oldal diszkrecionális intézkedéseire vonatkozó célokat, valamint az egyedi tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedésekre vonatkozó információt, hogy a Tanács, szükség esetén, e rendelet 6.
  cikke
  (2) bekezdésének megfelelő határozatot hozhasson. A jelentést közzé kell tenni.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő ▐ bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A Tanácsnak
  az EUMSZ
  126. cikke (9) bekezdésével összhangban tett felszólítását követően az érintett tagállam jelentést tesz a Bizottságnak és a Tanácsnak a felszólításra válaszként tett intézkedésekről. A jelentés tartalmazza az államháztartás kiadásaira és
  bevételeire, illetve mind a kiadási
  ,
  mind
  a bevételi oldal diszkrecionális intézkedéseire vonatkozó célokat, valamint az egyedi tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedésekre vonatkozó információt, hogy a Tanács, szükség esetén, e rendelet 6.
  cikke
  (2) bekezdésének megfelelő határozatot hozhasson. A jelentést közzé kell tenni.”

| c) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amennyiben a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólításnak megfelelően hatékony intézkedésekre került sor, de a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján határozhat úgy, hogy a Szerződés 126. cikke (9) bekezdése értelmében felülvizsgált felszólítást fogad el. Az e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
  hivatkozott
  érdemleges tényezőket figyelembe vevő felülvizsgált felszólítás – általános szabályként – egy évvel meghosszabbíthatja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A Tanács a felszólításában a gazdasági előrejelzésekhez viszonyítva mérlegeli az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági
  események
  fennállását. A Tanács – a Bizottság ajánlása alapján –
  az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén is határozhat egy, a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felülvizsgált felszólítás elfogadásáról
  , azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .” |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólításnak megfelelően hatékony intézkedésekre került sor, de a felszólítás elfogadását követően az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események következnek be, a Tanács a Bizottság ajánlása alapján határozhat úgy, hogy a Szerződés 126. cikke (9) bekezdése értelmében felülvizsgált felszólítást fogad el. Az e rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében
  hivatkozott
  érdemleges tényezőket figyelembe vevő felülvizsgált felszólítás – általános szabályként – egy évvel meghosszabbíthatja a túlzott hiány kiigazítására kitűzött határidőt. A Tanács a felszólításában a gazdasági előrejelzésekhez viszonyítva mérlegeli az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági
  események
  fennállását. A Tanács – a Bizottság ajánlása alapján –
  az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén is határozhat egy, a Szerződés 126. cikke (9) bekezdésének megfelelő felülvizsgált felszólítás elfogadásáról
  , azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .”

| 6. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6 cikk

  (1)   Amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy
  az EUMSZ
  126. cikkének (9) bekezdésével összhangban tett felszólítására válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam által e rendelet 5. cikke (1a) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentésre és annak
  végrehajtására
  , valamint bármely más, az érintett tagállam kormánya által nyilvánosan közétett határozatra alapozza.
  A Bizottság által tett ellenőrző látogatás eredményét a 10a. cikknek megfelelően figyelembe kell venni.


  (2)   Ha
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdése alkalmazásának feltételei teljesülnek, a Tanács
  az EUMSZ
  126.
  cikke
  (11) bekezdésével összhangban szankciókat állapít meg. Az ilyen határozatokat legkésőbb négy hónappal a Tanács azon határozata után kell meghozni, amelyben az érintett részt vevő tagállamot
  az EUMSZ
  126. cikkének (9) bekezdésével összhangban intézkedések meghozatalára felszólította.” |
| --- | --- |

6.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6 cikk

(1)   Amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy
  az EUMSZ
  126. cikkének (9) bekezdésével összhangban tett felszólítására válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam által e rendelet 5. cikke (1a) bekezdésének megfelelően benyújtott jelentésre és annak
  végrehajtására
  , valamint bármely más, az érintett tagállam kormánya által nyilvánosan közétett határozatra alapozza.
  A Bizottság által tett ellenőrző látogatás eredményét a 10a. cikknek megfelelően figyelembe kell venni.

(2)   Ha
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdése alkalmazásának feltételei teljesülnek, a Tanács
  az EUMSZ
  126.
  cikke
  (11) bekezdésével összhangban szankciókat állapít meg. Az ilyen határozatokat legkésőbb négy hónappal a Tanács azon határozata után kell meghozni, amelyben az érintett részt vevő tagállamot
  az EUMSZ
  126. cikkének (9) bekezdésével összhangban intézkedések meghozatalára felszólította.”

| 7. | A 7.
  cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „7. cikk



  Ha egy résztvevő tagállam nem a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (7) és (9) bekezdése szerint egymást követően hozott határozataival összhangban jár el, a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (11) bekezdésével összhangban szankciót megállapító határozatát
  a 479/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3)
  bekezdésében előírt jelentések napjától számított tizenhat hónapon belül meg kell hoznia. Abban az esetben, ha az e rendelet 3. cikkének (5) bekezdése, vagy 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, a tizenhat hónapos határidő ennek megfelelően módosul. Gyorsított eljárást kell alkalmazni az olyan szándékosan tervezett költségvetési hiány esetén, amely a Tanács véleménye szerint túlzott.” |
| --- | --- |

7.

A 7.
  cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Ha egy résztvevő tagállam nem a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (7) és (9) bekezdése szerint egymást követően hozott határozataival összhangban jár el, a Tanácsnak az EUMSZ 126. cikke (11) bekezdésével összhangban szankciót megállapító határozatát
  a 479/2009/EK rendelet 3. cikkének (2) és (3)
  bekezdésében előírt jelentések napjától számított tizenhat hónapon belül meg kell hoznia. Abban az esetben, ha az e rendelet 3. cikkének (5) bekezdése, vagy 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó, a tizenhat hónapos határidő ennek megfelelően módosul. Gyorsított eljárást kell alkalmazni az olyan szándékosan tervezett költségvetési hiány esetén, amely a Tanács véleménye szerint túlzott.”

| 8. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  A Tanács azokat a határozatokat, amelyekkel a Szerződés 126. cikkének (11) bekezdésével összhangban a szankciókat megszigorítja, legkésőbb két hónappal a 479/2009/EK rendelet alapján tett jelentések napját követően meghozza. A Tanács azokat a határozatokat, amelyekkel
  határozatainak
  valamelyikét vagy mindegyikét a Szerződés 126. cikke (12) bekezdésével összhangban hatályon kívül helyezi, mielőbb, de legkésőbb két hónappal a 479/2009/EK rendelet alapján tett jelentések napját követően meghozza.” |
| --- | --- |

8.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

A Tanács azokat a határozatokat, amelyekkel a Szerződés 126. cikkének (11) bekezdésével összhangban a szankciókat megszigorítja, legkésőbb két hónappal a 479/2009/EK rendelet alapján tett jelentések napját követően meghozza. A Tanács azokat a határozatokat, amelyekkel
  határozatainak
  valamelyikét vagy mindegyikét a Szerződés 126. cikke (12) bekezdésével összhangban hatályon kívül helyezi, mielőbb, de legkésőbb két hónappal a 479/2009/EK rendelet alapján tett jelentések napját követően meghozza.”

| 9. | A 9. cikk harmadik bekezdésében a 6. cikkre való hivatkozás helyébe a 6. cikk (2) bekezdésére való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

9.

A 9. cikk harmadik bekezdésében a 6. cikkre való hivatkozás helyébe a 6. cikk (2) bekezdésére való hivatkozás lép.

| 10. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés bevezető
  mondata
  helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság és a Tanács
  rendszeresen
  felügyeli azoknak az intézkedéseknek a végrehajtását, amelyeket:” |
| --- | --- | --- |

10.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés bevezető
  mondata
  helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság és a Tanács
  rendszeresen
  felügyeli azoknak az intézkedéseknek a végrehajtását, amelyeket:”

| b) | A (3) bekezdésben a 3605/93/EK rendeletre vonatkozó hivatkozás helyébe a 479/2009/EK rendeletre vonatkozó
  hivatkozás
  lép. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdésben a 3605/93/EK rendeletre vonatkozó hivatkozás helyébe a 479/2009/EK rendeletre vonatkozó
  hivatkozás
  lép.

| 10a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „10a. cikk



  (1)
     
  A Bizottság e rendelet célkitűzéseivel összhangban fenntartja a tagállami hatóságokkal az állandó párbeszédet. A Bizottság e célból ellenőrzéseket hajt végre különösen annak érdekében, hogy felmérje az érintett tagállam aktuális gazdasági helyzetét és az e rendeletben meghatározott célok teljesítése során adódó esetleges kockázatokat és nehézségeket.




  (2)
     
  A helyszíni ellenőrzések céljából fokozott ellenőrzésekre kerülhet sor azon tagállamokban, amelyek vonatkozásában az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése értelmében hozott határozatot követően ajánlásokat és felszólításokat, illetve az EUMSZ 126. cikkének (11) bekezdése szerinti határozatokat adtak ki. Az érintett tagállamoknak rendelkezésre bocsátják az ellenőrző látogatás előkészítéséhez és lefolytatásához szükséges valamennyi információt.




  (3)
     
  Amennyiben az ellenőrzés olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, vagy amely részt vesz az ERM II-ben, a Bizottság felkérheti az Európai Központi Bankot, hogy – adott esetben – vegyen részt az ellenőrző látogatáson.




  (4)
     
  A Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak a (2) bekezdésben említett látogatás eredményéről, és adott esetben határozhat úgy, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza.




  (5)
     
  A második bekezdésben említett ellenőrző látogatások szervezésekor a Bizottság az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamoknak.” |
| --- | --- |

10a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10a. cikk

(1)
     
  A Bizottság e rendelet célkitűzéseivel összhangban fenntartja a tagállami hatóságokkal az állandó párbeszédet. A Bizottság e célból ellenőrzéseket hajt végre különösen annak érdekében, hogy felmérje az érintett tagállam aktuális gazdasági helyzetét és az e rendeletben meghatározott célok teljesítése során adódó esetleges kockázatokat és nehézségeket.

(2)
     
  A helyszíni ellenőrzések céljából fokozott ellenőrzésekre kerülhet sor azon tagállamokban, amelyek vonatkozásában az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése értelmében hozott határozatot követően ajánlásokat és felszólításokat, illetve az EUMSZ 126. cikkének (11) bekezdése szerinti határozatokat adtak ki. Az érintett tagállamoknak rendelkezésre bocsátják az ellenőrző látogatás előkészítéséhez és lefolytatásához szükséges valamennyi információt.

(3)
     
  Amennyiben az ellenőrzés olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, vagy amely részt vesz az ERM II-ben, a Bizottság felkérheti az Európai Központi Bankot, hogy – adott esetben – vegyen részt az ellenőrző látogatáson.

(4)
     
  A Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak a (2) bekezdésben említett látogatás eredményéről, és adott esetben határozhat úgy, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza.

(5)
     
  A második bekezdésben említett ellenőrző látogatások szervezésekor a Bizottság az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamoknak.”

| 11. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „11. cikk

  Ha a Tanács úgy határoz, hogy valamely részt vevő tagállammal szemben
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésével összhangban szankciókat alkalmaz, – általános szabályként – pénzbírságot ír elő. A Tanács határozhat úgy, hogy ezt a pénzbírságot más,
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésében előírt intézkedéssel egészíti ki.” |
| --- | --- |

11.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

Ha a Tanács úgy határoz, hogy valamely részt vevő tagállammal szemben
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésével összhangban szankciókat alkalmaz, – általános szabályként – pénzbírságot ír elő. A Tanács határozhat úgy, hogy ezt a pénzbírságot más,
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésében előírt intézkedéssel egészíti ki.”

| 12. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk

  (1)   A pénzbírság összege tartalmaz egy – a GDP 0,2 %-ának megfelelő – állandó elemet és egy változó elemet. A változó elem egyenlő az előző évi GDP százalékában kifejezett költségvetési hiány, valamint vagy a költségvetési hiányra vonatkozó referenciaérték, vagy – ha a költségvetési fegyelem megsértése tartalmazza az adósságkritériumot – a GDP százalékában kifejezett, azon államháztartási egyenleg közötti különbség egy tizedével, amelyet a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólításnak megfelelően ugyanabban az évben el kellett volna érni.
  (2)   Minden egyes ezt követő évben, amíg a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséig, a Tanács értékeli, hogy az érintett részt vevő tagállam a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126 cikke (9) bekezdésével összhangban tett felszólítására válaszolva eredményes intézkedéseket tett-e. Ebben az éves értékelésben a Tanács
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésével összhangban határoz a szankciók megszigorításáról, kivéve ha az érintett részt vevő tagállam a Tanács felszólításának eleget tett. Ha kiegészítő pénzbírság kivetéséről született határozat, azt ugyanúgy kell kiszámolni, mint az (1) bekezdésben meghatározott pénzbírság változó elemét.
  (3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett egyes pénzbírságok nem haladhatják meg a GDP 0,5 %-ában kifejezett felső határt.” |
| --- | --- |

12.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   A pénzbírság összege tartalmaz egy – a GDP 0,2 %-ának megfelelő – állandó elemet és egy változó elemet. A változó elem egyenlő az előző évi GDP százalékában kifejezett költségvetési hiány, valamint vagy a költségvetési hiányra vonatkozó referenciaérték, vagy – ha a költségvetési fegyelem megsértése tartalmazza az adósságkritériumot – a GDP százalékában kifejezett, azon államháztartási egyenleg közötti különbség egy tizedével, amelyet a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdése szerinti felszólításnak megfelelően ugyanabban az évben el kellett volna érni.

(2)   Minden egyes ezt követő évben, amíg a túlzott hiány fennállásáról szóló határozat hatályon kívül helyezéséig, a Tanács értékeli, hogy az érintett részt vevő tagállam a Tanácsnak
  az EUMSZ
  126 cikke (9) bekezdésével összhangban tett felszólítására válaszolva eredményes intézkedéseket tett-e. Ebben az éves értékelésben a Tanács
  az EUMSZ
  126. cikkének (11) bekezdésével összhangban határoz a szankciók megszigorításáról, kivéve ha az érintett részt vevő tagállam a Tanács felszólításának eleget tett. Ha kiegészítő pénzbírság kivetéséről született határozat, azt ugyanúgy kell kiszámolni, mint az (1) bekezdésben meghatározott pénzbírság változó elemét.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett egyes pénzbírságok nem haladhatják meg a GDP 0,5 %-ában kifejezett felső határt.”

| 13. | A 13. cikk hatályát veszti, és a 15. cikkben az erre a cikkre való hivatkozás helyébe a 12. cikkre való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

13.

A 13. cikk hatályát veszti, és a 15. cikkben az erre a cikkre való hivatkozás helyébe a 12. cikkre való hivatkozás lép.

| 14. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „16. cikk

  Az e rendelet 12. cikkében említett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és
  azokat az európai pénzügyi stabilitási eszközre kell fordítani
  .
  Attól az időponttól kezdve, hogy az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából újabb stabilitási mechanizmust hoznak létre, a pénzbírságokat erre a mechanizmusra kell fordítani.” |
| --- | --- |

14.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Az e rendelet 12. cikkében említett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és
  azokat az európai pénzügyi stabilitási eszközre kell fordítani
  .
  Attól az időponttól kezdve, hogy az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából újabb stabilitási mechanizmust hoznak létre, a pénzbírságokat erre a mechanizmusra kell fordítani.”

| 14a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „17a. cikk



  (1)
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.




  A jelentés többek között a következőket értékeli:










  a) | a rendelet eredményessége; |
| --- | --- | --- |

14a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„17a. cikk

(1)
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.

A jelentés többek között a következőket értékeli:

a)

a rendelet eredményessége;

| b) | a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések; |
| --- | --- |

b)

a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések;

(2)
     
  Adott esetben a jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.

(3)
     
  A jelentést továbbítják az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

| 15. | A 104. cikkre való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében
  az EUMSZ
  126. cikkére való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

15.

A 104. cikkre való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében
  az EUMSZ
  126. cikkére való hivatkozás lép.

| 16. | A melléklet 2. pontjában az I. oszlopban a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás helyébe a 479/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

16.

A melléklet 2. pontjában az I. oszlopban a 3605/93/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás helyébe a 479/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdésére való hivatkozás lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt,.

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C ...

1

(2)  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

3

(4)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

4

(5)  HL C 236., 1997.8.2., 1. o.

5

(6)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

6

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/100

---

2011. június 23., csütörtökA tagállamok költségvetési kereteire vonatkozó követelmények *

P7_TA(2011)0289

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Konzultáció)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0184/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökA TANÁCS IRÁNYELVE

a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (14) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament álláspontjára (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére

   (2),

mivel:

| (1) | Szükséges, hogy a gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede alatt szerzett tapasztalatokra építsünk. A közelmúlt gazdasági fejleményei Unió-szerte új kihívások elé állították a költségvetési politikát, és rávilágítottak mindenekelőtt arra, hogy
  hangsúlyosabb nemzeti szerepvállalásra és
  egységes követelményekre van szükség a tagállamok költségvetési keretének kialakítására vonatkozó szabályok és eljárások tekintetében. Különösen azt szükséges pontosítani, mit kell tenniük a nemzeti hatóságoknak ahhoz, hogy megfeleljenek a Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv rendelkezéseinek és különösen a jegyzőkönyv 3. cikkének. |
| --- | --- |

(1)

Szükséges, hogy a gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede alatt szerzett tapasztalatokra építsünk. A közelmúlt gazdasági fejleményei Unió-szerte új kihívások elé állították a költségvetési politikát, és rávilágítottak mindenekelőtt arra, hogy
  hangsúlyosabb nemzeti szerepvállalásra és
  egységes követelményekre van szükség a tagállamok költségvetési keretének kialakítására vonatkozó szabályok és eljárások tekintetében. Különösen azt szükséges pontosítani, mit kell tenniük a nemzeti hatóságoknak ahhoz, hogy megfeleljenek a Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv rendelkezéseinek és különösen a jegyzőkönyv 3. cikkének.

| (2) | A tagállamok kormányai és az államháztartási alszektorok olyan állami számviteli rendszereket működtetnek, amelyek magukban foglalják többek közt a könyvvezetést, a belső ellenőrzést, a pénzügyi beszámolást és az auditokat. Ezeket az alkotóelemeket meg kell különböztetni a statisztikai módszereken alapuló, a kormányzati pénzügyek eredményeiről információt szolgáltató statisztikai adatoktól, valamint a jövőbeli kormányzati pénzügyekhez kapcsolódó előrejelzésektől vagy költségvetési intézkedésektől. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok kormányai és az államháztartási alszektorok olyan állami számviteli rendszereket működtetnek, amelyek magukban foglalják többek közt a könyvvezetést, a belső ellenőrzést, a pénzügyi beszámolást és az auditokat. Ezeket az alkotóelemeket meg kell különböztetni a statisztikai módszereken alapuló, a kormányzati pénzügyek eredményeiről információt szolgáltató statisztikai adatoktól, valamint a jövőbeli kormányzati pénzügyekhez kapcsolódó előrejelzésektől vagy költségvetési intézkedésektől.

| (3) | A teljes körű és megbízható állami számviteli gyakorlatoknak az államháztartás valamennyi alszektorában történő kialakítása előfeltételét jelenti a kiváló minőségű, a tagállamok között összehasonlítható statisztikai adatok előállításának.
  A belső ellenőrzésnek biztosítania kell, hogy a meglévő szabályok az államháztartási szektor egészében érvényesüljenek. A közintézmények – pl. a Számvevőszék – vagy a magánkézben lévő ellenőrző szervek által végzett független ellenőrzésnek a legjobb nemzetközi gyakorlatok ösztönzését kell szolgálnia. |
| --- | --- |

(3)

A teljes körű és megbízható állami számviteli gyakorlatoknak az államháztartás valamennyi alszektorában történő kialakítása előfeltételét jelenti a kiváló minőségű, a tagállamok között összehasonlítható statisztikai adatok előállításának.
  A belső ellenőrzésnek biztosítania kell, hogy a meglévő szabályok az államháztartási szektor egészében érvényesüljenek. A közintézmények – pl. a Számvevőszék – vagy a magánkézben lévő ellenőrző szervek által végzett független ellenőrzésnek a legjobb nemzetközi gyakorlatok ösztönzését kell szolgálnia.

| (4) | A költségvetési adatok rendelkezésre állása létfontosságú az Unió költségvetési felügyeleti keretének megfelelő működéséhez. Az időszerű és megbízható költségvetési adatok rendszeres rendelkezésre állása kulcsfontosságú a megfelelő és jól időzített felügyelethez, ami pedig
  váratlan
  költségvetési fejlemények esetén lehetővé teszi az azonnali intézkedéseket. A költségvetési adatok minőségének biztosítása során alapvető az átláthatóság, aminek megvalósulásához ezen adatok rendszeres nyilvános közzétételére van szükség. |
| --- | --- |

(4)

A költségvetési adatok rendelkezésre állása létfontosságú az Unió költségvetési felügyeleti keretének megfelelő működéséhez. Az időszerű és megbízható költségvetési adatok rendszeres rendelkezésre állása kulcsfontosságú a megfelelő és jól időzített felügyelethez, ami pedig
  váratlan
  költségvetési fejlemények esetén lehetővé teszi az azonnali intézkedéseket. A költségvetési adatok minőségének biztosítása során alapvető az átláthatóság, aminek megvalósulásához ezen adatok rendszeres nyilvános közzétételére van szükség.

| (5) | Ami a statisztikákat illeti, az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az uniós szakpolitikák kialakítása, alkalmazása, ellenőrzése és értékelése céljából létrehozta az európai statisztikák előállításának jogszabályi keretét. E rendelet ugyancsak rögzítette az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányadó következő alapelveket:szakmai függetlenség, pártatlanság, tárgyilagosság, megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése, költséghatékonyság; ezen alapelvek mindegyikét pontosan meg is határozta. Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK módosított tanácsi rendelet (4) megerősítette a Bizottságnak a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz használt statisztikai adatok ellenőrzésére vonatkozó jogkörét. |
| --- | --- |

(5)

Ami a statisztikákat illeti, az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) az uniós szakpolitikák kialakítása, alkalmazása, ellenőrzése és értékelése céljából létrehozta az európai statisztikák előállításának jogszabályi keretét. E rendelet ugyancsak rögzítette az európai statisztikák fejlesztésére, előállítására és közzétételére irányadó következő alapelveket:szakmai függetlenség, pártatlanság, tárgyilagosság, megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése, költséghatékonyság; ezen alapelvek mindegyikét pontosan meg is határozta. Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK módosított tanácsi rendelet (4) megerősítette a Bizottságnak a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz használt statisztikai adatok ellenőrzésére vonatkozó jogkörét.

| (6) | A „költségvetési”, „hiány” és „beruházás” fogalmak meghatározását a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvben az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére (ESA) történő hivatkozással állapították meg, amelyet a Közösségben (a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelettel (5) elfogadott) a nemzeti és regionális számlák európai rendszere (a továbbiakban: az ESA 95) váltott fel. |
| --- | --- |

(6)

A „költségvetési”, „hiány” és „beruházás” fogalmak meghatározását a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvben az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére (ESA) történő hivatkozással állapították meg, amelyet a Közösségben (a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelettel (5) elfogadott) a nemzeti és regionális számlák európai rendszere (a továbbiakban: az ESA 95) váltott fel.

| (6a) | Az ESA 95 adatok hozzáférhetősége és megfelelő minősége létfontosságú az Unió költségvetési felügyeleti keretének megfelelő működéséhez. Az ESA 95 az eredményelszámolás alapján biztosított adatokra támaszkodik. Ezek az eredményelszámoláson alapuló költségvetési statisztikák azonban az azokat megelőzően gyűjtött pénzforgalmi adatokon, vagy az azokkal egyenértékű adatokon alapulnak. Mindezek fontos szerepet tölthetnek be az időben történő költségvetési felügyelet annak érdekében történő megerősítésében, hogy el lehessen kerülni a jelentős költségvetési hiányosságok késői felfedezését. Amennyiben rendelkezésre állnak a költségvetési folyamatokra vonatkozó pénzforgalmi adatok idősorai, lehetővé válik a szorosabb felügyeletet indokoló tendenciák kimutatása. A pénzforgalmi alapú költségvetési adatok (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre) közül közzé kell tenni legalább a teljes egyenleget, az összes bevételt és az összes kiadást. Indokolt esetben, például ha az önkormányzati szervek száma nagy, az adatok időben történő közzétételéhez alkalmazhatók olyan megfelelő becslési módszerek is, amelyek az önkormányzati szervek sokaságából vett mintán alapulnak, de ebben az esetben a közzétett adatokat később módosítani kell a teljes adathalmaz alapján. |
| --- | --- |

(6a)

Az ESA 95 adatok hozzáférhetősége és megfelelő minősége létfontosságú az Unió költségvetési felügyeleti keretének megfelelő működéséhez. Az ESA 95 az eredményelszámolás alapján biztosított adatokra támaszkodik. Ezek az eredményelszámoláson alapuló költségvetési statisztikák azonban az azokat megelőzően gyűjtött pénzforgalmi adatokon, vagy az azokkal egyenértékű adatokon alapulnak. Mindezek fontos szerepet tölthetnek be az időben történő költségvetési felügyelet annak érdekében történő megerősítésében, hogy el lehessen kerülni a jelentős költségvetési hiányosságok késői felfedezését. Amennyiben rendelkezésre állnak a költségvetési folyamatokra vonatkozó pénzforgalmi adatok idősorai, lehetővé válik a szorosabb felügyeletet indokoló tendenciák kimutatása. A pénzforgalmi alapú költségvetési adatok (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre) közül közzé kell tenni legalább a teljes egyenleget, az összes bevételt és az összes kiadást. Indokolt esetben, például ha az önkormányzati szervek száma nagy, az adatok időben történő közzétételéhez alkalmazhatók olyan megfelelő becslési módszerek is, amelyek az önkormányzati szervek sokaságából vett mintán alapulnak, de ebben az esetben a közzétett adatokat később módosítani kell a teljes adathalmaz alapján.

| (7) | Az elfogult és nem realisztikus makrogazdasági és költségvetési előrejelzések jelentősen akadályozhatják a költségvetési tervezés hatékonyságát, következésképpen alááshatják a költségvetési fegyelem iránti elkötelezettséget; ezzel szemben az átláthatóság és az előrejelzési módszerek
  megvitatása
  számottevően javíthatja a költségvetési tervezéshez használt makrogazdasági és költségvetési előrejelzések minőségét. |
| --- | --- |

(7)

Az elfogult és nem realisztikus makrogazdasági és költségvetési előrejelzések jelentősen akadályozhatják a költségvetési tervezés hatékonyságát, következésképpen alááshatják a költségvetési fegyelem iránti elkötelezettséget; ezzel szemben az átláthatóság és az előrejelzési módszerek
  megvitatása
  számottevően javíthatja a költségvetési tervezéshez használt makrogazdasági és költségvetési előrejelzések minőségét.

| (8) | Annak biztosításához, hogy a költségvetési szakpolitika realisztikus előrejelzésekre támaszkodjon, döntő fontosságú elem az átláthatóság, amivel együtt jár
  nem csak
  a
  költségvetési tervezéshez összeállított hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzések, hanem
  az azok alapjául szolgáló módszertanok, feltevések és
  vonatkozó
  paraméterek nyilvános hozzáférhetősége is. |
| --- | --- |

(8)

Annak biztosításához, hogy a költségvetési szakpolitika realisztikus előrejelzésekre támaszkodjon, döntő fontosságú elem az átláthatóság, amivel együtt jár
  nem csak
  a
  költségvetési tervezéshez összeállított hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzések, hanem
  az azok alapjául szolgáló módszertanok, feltevések és
  vonatkozó
  paraméterek nyilvános hozzáférhetősége is.

| (9) | A
  legvalószínűbb makroköltségvetési
  forgatókönyvet kiegészítő
  érzékenységvizsgálat
  és a megfelelő költségvetési előrejelzések lehetővé teszik annak elemzését, hogy a
  növekedésre és kamatlábra
  vonatkozó különböző feltevések esetén hogyan alakulnának a
  fő
  fiskális változók, jelentősen csökkentve ezáltal annak kockázatát, hogy előrejelzési hibák veszélyeztessék a költségvetési fegyelmet. |
| --- | --- |

(9)

A
  legvalószínűbb makroköltségvetési
  forgatókönyvet kiegészítő
  érzékenységvizsgálat
  és a megfelelő költségvetési előrejelzések lehetővé teszik annak elemzését, hogy a
  növekedésre és kamatlábra
  vonatkozó különböző feltevések esetén hogyan alakulnának a
  fő
  fiskális változók, jelentősen csökkentve ezáltal annak kockázatát, hogy előrejelzési hibák veszélyeztessék a költségvetési fegyelmet.

| (10) | A bizottsági előrejelzések
  és az azok alapjául szolgáló modellekről szóló tájékoztatás
  hasznos referenciaként szolgálhatnak a tagállamok számára
  legvalószínűbb makroköltségvetési
  forgatókönyvükhöz, fokozva a költségvetési tervezéshez használt előrejelzések érvényességét, bár annak mértéke, hogy a tagállamoktól mennyire lehet elvárni
  a költségvetési tervezéshez használt előrejelzéseknek
  a bizottsági előrejelzésekkel ▐ való
  összevetését
  , az előrejelzések készítésének ütemezésétől és az előrejelzési módszerek és feltevések összehasonlíthatóságától függően változó lesz.
  Az egyéb független szervek előrejelzései is hasznos viszonyítási alapként szolgálhatnak. |
| --- | --- |

(10)

A bizottsági előrejelzések
  és az azok alapjául szolgáló modellekről szóló tájékoztatás
  hasznos referenciaként szolgálhatnak a tagállamok számára
  legvalószínűbb makroköltségvetési
  forgatókönyvükhöz, fokozva a költségvetési tervezéshez használt előrejelzések érvényességét, bár annak mértéke, hogy a tagállamoktól mennyire lehet elvárni
  a költségvetési tervezéshez használt előrejelzéseknek
  a bizottsági előrejelzésekkel ▐ való
  összevetését
  , az előrejelzések készítésének ütemezésétől és az előrejelzési módszerek és feltevések összehasonlíthatóságától függően változó lesz.
  Az egyéb független szervek előrejelzései is hasznos viszonyítási alapként szolgálhatnak.

| (10a) | A választott makroköltségvetési forgatókönyv és a bizottsági előrejelzés közötti jelentős eltéréseket okfejtéssel ellátva kell leírni, különösen akkor, ha a külső feltételezések változóinak szintje vagy növekedése lényegesen eltér a Bizottság előrejelzéseiben foglalt értékektől. |
| --- | --- |

(10a)

A választott makroköltségvetési forgatókönyv és a bizottsági előrejelzés közötti jelentős eltéréseket okfejtéssel ellátva kell leírni, különösen akkor, ha a külső feltételezések változóinak szintje vagy növekedése lényegesen eltér a Bizottság előrejelzéseiben foglalt értékektől.

| (10b) | Tekintettel a tagállamok és az uniós költségvetés költségvetéseinek tekintetében fennálló kölcsönös függésre, a tagállamok költségvetési előrejelzéseik elkészítésében való támogatása érdekében a Bizottságnak a többéves pénzügyi kereten belül programozott kiadási szinten alapuló előrejelzéseket kell rendelkezésre bocsátania az uniós kiadások vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10b)

Tekintettel a tagállamok és az uniós költségvetés költségvetéseinek tekintetében fennálló kölcsönös függésre, a tagállamok költségvetési előrejelzéseik elkészítésében való támogatása érdekében a Bizottságnak a többéves pénzügyi kereten belül programozott kiadási szinten alapuló előrejelzéseket kell rendelkezésre bocsátania az uniós kiadások vonatkozásában.

| (10c) | A költségvetési tervezés céljából használt előrejelzések készítésének megkönnyítése és a Bizottság és a tagállamok által készített előrejelzések közti különbségek okainak feltárása érdekében minden tagállam számra lehetőséget kell biztosítani arra, hogy évente megvitassa a Bizottsággal a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések alapjául szolgáló feltételezéseket. |
| --- | --- |

(10c)

A költségvetési tervezés céljából használt előrejelzések készítésének megkönnyítése és a Bizottság és a tagállamok által készített előrejelzések közti különbségek okainak feltárása érdekében minden tagállam számra lehetőséget kell biztosítani arra, hogy évente megvitassa a Bizottsággal a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések alapjául szolgáló feltételezéseket.

| (11) | A hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzések minőségét jelentős mértékben javítja az
  objektív kritériumokon alapuló, rendszeres, részrehajlástól mentes és átfogó értékelés
  . Az alapos
  értékelés
  magában foglalja a gazdasági feltevések vizsgálatát, a más intézmények által készített előrejelzésekkel való összehasonlítást, valamint a múltbeli előrejelzések megbízhatóságának értékelését. |
| --- | --- |

(11)

A hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzések minőségét jelentős mértékben javítja az
  objektív kritériumokon alapuló, rendszeres, részrehajlástól mentes és átfogó értékelés
  . Az alapos
  értékelés
  magában foglalja a gazdasági feltevések vizsgálatát, a más intézmények által készített előrejelzésekkel való összehasonlítást, valamint a múltbeli előrejelzések megbízhatóságának értékelését.

| (12) | Figyelembe véve a tagállamok szabályokon alapuló költségvetési keretrendszerének dokumentált hatékonyságát
  az uniós fiskális szabályokkal kapcsolatos nemzeti felelősségvállalás megerősítése
  és a költségvetési fegyelem elősegítése terén, az uniós szintű költségvetési célkitűzésekkel összhangban lévő, erős,
  országspecifikus számszerű
  költségvetési szabályoknak kell alkotniuk az EU megerősített költségvetési felügyeleti keretének egyik sarokkövét. Az erős
  számszerű
  költségvetési szabályoknak jól meghatározott célokat, valamint a hatékony és időben történő ellenőrzést lehetővé tévő mechanizmusokat kell tartalmazniuk.
  Az ellenőrzésnek olyan szervek által készített megbízható és független elemzésen kell alapulnia, amelyek függetlenek vagy a tagállamok adóhatóságaival szemben működési autonómiával rendelkeznek.
  Emellett a szakpolitikai tapasztalat azt mutatja, hogy a számszerű
  költségvetési
  szabályok akkor működnek hatékonyan, ha a szabályok teljesítésének elmulasztása következményekkel jár, még ha azok csupán a jó hírnév elvesztését jelentik is. |
| --- | --- |

(12)

Figyelembe véve a tagállamok szabályokon alapuló költségvetési keretrendszerének dokumentált hatékonyságát
  az uniós fiskális szabályokkal kapcsolatos nemzeti felelősségvállalás megerősítése
  és a költségvetési fegyelem elősegítése terén, az uniós szintű költségvetési célkitűzésekkel összhangban lévő, erős,
  országspecifikus számszerű
  költségvetési szabályoknak kell alkotniuk az EU megerősített költségvetési felügyeleti keretének egyik sarokkövét. Az erős
  számszerű
  költségvetési szabályoknak jól meghatározott célokat, valamint a hatékony és időben történő ellenőrzést lehetővé tévő mechanizmusokat kell tartalmazniuk.
  Az ellenőrzésnek olyan szervek által készített megbízható és független elemzésen kell alapulnia, amelyek függetlenek vagy a tagállamok adóhatóságaival szemben működési autonómiával rendelkeznek.
  Emellett a szakpolitikai tapasztalat azt mutatja, hogy a számszerű
  költségvetési
  szabályok akkor működnek hatékonyan, ha a szabályok teljesítésének elmulasztása következményekkel jár, még ha azok csupán a jó hírnév elvesztését jelentik is.

| (12a) | Mivel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló (15.) jegyzőkönyv értelmében a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyvben említett referenciaértékek közvetlenül nem kötelezőek az Egyesült Királyságra nézve, az Egyesült Királyságra nem kell vonatkoztatni azon kötelezettséget, hogy olyan számszerű költségvetési szabályokat léptessen életbe, amelyek hatékonyan elősegítik a túlzott hiányra vonatkozó konkrét referenciaértékeknek való megfelelést, sem azt a fentiekhez kapcsolódó kötelezettséget, hogy a középtávú költségvetési keretekben szereplő többéves célkitűzések összhangban legyenek az említett költségvetési szabályokkal. |
| --- | --- |

(12a)

Mivel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló (15.) jegyzőkönyv értelmében a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyvben említett referenciaértékek közvetlenül nem kötelezőek az Egyesült Királyságra nézve, az Egyesült Királyságra nem kell vonatkoztatni azon kötelezettséget, hogy olyan számszerű költségvetési szabályokat léptessen életbe, amelyek hatékonyan elősegítik a túlzott hiányra vonatkozó konkrét referenciaértékeknek való megfelelést, sem azt a fentiekhez kapcsolódó kötelezettséget, hogy a középtávú költségvetési keretekben szereplő többéves célkitűzések összhangban legyenek az említett költségvetési szabályokkal.

| (13) | A tagállamoknak kerülniük kell a prociklikus költségvetési politikákat, és gazdaságilag kedvező időszakokban nagyobb mértékű költségvetési konszolidációt kell végezniük. A világosan meghatározott számszerű költségvetési szabályok elősegítik e célkitűzések megvalósítását,
  és e szabályoknak tükröződniük kell a tagállamok éves költségvetési jogszabályaiban. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak kerülniük kell a prociklikus költségvetési politikákat, és gazdaságilag kedvező időszakokban nagyobb mértékű költségvetési konszolidációt kell végezniük. A világosan meghatározott számszerű költségvetési szabályok elősegítik e célkitűzések megvalósítását,
  és e szabályoknak tükröződniük kell a tagállamok éves költségvetési jogszabályaiban.

| (14) | A nemzeti költségvetési tervezés csak akkor lehet a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágával egyaránt konzisztens, ha többéves megközelítést alkalmaz, és különösen a középtávú költségvetési célkitűzések megvalósítására törekszik. A középtávú költségvetési keretek pusztán eszközül szolgálnak annak biztosításához, hogy a tagállamok költségvetési keretei összhangban legyenek az Unió jogszabályaival. A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet (6) és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (7) értelmében a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ága nem tekinthető egymástól elkülönítve. |
| --- | --- |

(14)

A nemzeti költségvetési tervezés csak akkor lehet a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágával egyaránt konzisztens, ha többéves megközelítést alkalmaz, és különösen a középtávú költségvetési célkitűzések megvalósítására törekszik. A középtávú költségvetési keretek pusztán eszközül szolgálnak annak biztosításához, hogy a tagállamok költségvetési keretei összhangban legyenek az Unió jogszabályaival. A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet (6) és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (7) értelmében a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ága nem tekinthető egymástól elkülönítve.

| (15) | Bár az éves költségvetési jogszabályok elfogadása a költségvetési folyamatnak – amely során a tagállamokban fontos költségvetési döntéseket fogadnak el – kulcsfontosságú lépése, a legtöbb költségvetési intézkedés hatásai jóval túlnyúlnak az éves költségvetési cikluson. Egyéves terv ezért nem szolgáltat megfelelő alapot a rendezett költségvetési politikákhoz. Az Unió költségvetési felügyeleti kerete többéves jellegének figyelembevétele érdekében az éves költségvetési jogszabályok tervezését a középtávú költségvetési keretrendszerből kiinduló, többéves költségvetési tervezésre kell alapozni. |
| --- | --- |

(15)

Bár az éves költségvetési jogszabályok elfogadása a költségvetési folyamatnak – amely során a tagállamokban fontos költségvetési döntéseket fogadnak el – kulcsfontosságú lépése, a legtöbb költségvetési intézkedés hatásai jóval túlnyúlnak az éves költségvetési cikluson. Egyéves terv ezért nem szolgáltat megfelelő alapot a rendezett költségvetési politikákhoz. Az Unió költségvetési felügyeleti kerete többéves jellegének figyelembevétele érdekében az éves költségvetési jogszabályok tervezését a középtávú költségvetési keretrendszerből kiinduló, többéves költségvetési tervezésre kell alapozni.

| (15a) | A középtávú költségvetési keretrendszernek – a költségvetési évre vonatkozóan és azon túlmenően is – többek között előrejelzéseket kell tartalmaznia valamennyi főbb kiadási és bevételi tétel tekintetében, változatlan politikákat alapul véve. Valamennyi tagállamnak meg kell tudnia megfelelő módon határozni a változatlan politikákat, és a meghatározást közzé kell tenniük az abban szerepet játszó feltevésekkel, módszerekkel és releváns paraméterekkel együtt. |
| --- | --- |

(15a)

A középtávú költségvetési keretrendszernek – a költségvetési évre vonatkozóan és azon túlmenően is – többek között előrejelzéseket kell tartalmaznia valamennyi főbb kiadási és bevételi tétel tekintetében, változatlan politikákat alapul véve. Valamennyi tagállamnak meg kell tudnia megfelelő módon határozni a változatlan politikákat, és a meghatározást közzé kell tenniük az abban szerepet játszó feltevésekkel, módszerekkel és releváns paraméterekkel együtt.

| (15b) | Jelen irányelv nem akadályozza az újonnan választott tagállami kormányokat abban, hogy naprakésszé tegyék középtávú költségvetési keretüket annak érdekében, hogy az tükrözze az új politikai prioritásaikat, feltéve, ha a tagállamok nyilvánvalóvá teszik a korábbi és az új középtávú költségvetési keretek közötti különbségeket. |
| --- | --- |

(15b)

Jelen irányelv nem akadályozza az újonnan választott tagállami kormányokat abban, hogy naprakésszé tegyék középtávú költségvetési keretüket annak érdekében, hogy az tükrözze az új politikai prioritásaikat, feltéve, ha a tagállamok nyilvánvalóvá teszik a korábbi és az új középtávú költségvetési keretek közötti különbségeket.

| (16) | A Szerződés által létrehozott költségvetési felügyeleti keret rendelkezései és különösen a Stabilitási és Növekedési Paktum az államháztartás egészére alkalmazandó; az államháztartás a 2223/96/EK rendeletben meghatározottak szerint a következő alszektorokból áll: központi kormányzat, tartományi kormányzat, helyi önkormányzat és társadalombiztosítási alapok. |
| --- | --- |

(16)

A Szerződés által létrehozott költségvetési felügyeleti keret rendelkezései és különösen a Stabilitási és Növekedési Paktum az államháztartás egészére alkalmazandó; az államháztartás a 2223/96/EK rendeletben meghatározottak szerint a következő alszektorokból áll: központi kormányzat, tartományi kormányzat, helyi önkormányzat és társadalombiztosítási alapok.

| (17) | Számos tagállamban a költségvetési jogkörök nemzetinél alacsonyabb szintre történő áthelyezésével erőteljesen decentralizálódott a költségvetési politika. Ezért az e nemzeti szintnél alacsonyabb szintű kormányzatok szerepe jelentősen megnőtt a Stabilitási és Növekedési Paktum betartásának biztosítása terén, és különösen – de nem kizárólag – az ilyen decentralizáltabb tagállamokban kiemelt figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az államháztartás valamennyi alszektorára megfelelően kiterjedjen a nemzeti költségvetési keretrendszerben rögzített kötelezettségek és eljárások hatálya. |
| --- | --- |

(17)

Számos tagállamban a költségvetési jogkörök nemzetinél alacsonyabb szintre történő áthelyezésével erőteljesen decentralizálódott a költségvetési politika. Ezért az e nemzeti szintnél alacsonyabb szintű kormányzatok szerepe jelentősen megnőtt a Stabilitási és Növekedési Paktum betartásának biztosítása terén, és különösen – de nem kizárólag – az ilyen decentralizáltabb tagállamokban kiemelt figyelmet kell fordítani annak biztosítására, hogy az államháztartás valamennyi alszektorára megfelelően kiterjedjen a nemzeti költségvetési keretrendszerben rögzített kötelezettségek és eljárások hatálya.

| (18) | Annak érdekében, hogy hatékonyan segítsék elő a költségvetési fegyelmet és az államháztartás fenntarthatóságát, a költségvetési keretrendszereknek az államháztartás teljes egészére ki kell terjedniük. Ezért kiemelten figyelembe kell venni
  az alszektorok szintjén a rendes költségvetés részét nem képező központi kormányzati
  szervek
  és források
  olyan műveleteit, amelyek azonnali vagy középtávú hatást gyakorolnak a tagállamok költségvetési pozíciójára.
  Az államháztartás egyenlegére és az államadósságra gyakorolt összhatásukat be kell mutatni az éves költségvetési eljárások keretében és a középtávú költségvetési tervekben. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy hatékonyan segítsék elő a költségvetési fegyelmet és az államháztartás fenntarthatóságát, a költségvetési keretrendszereknek az államháztartás teljes egészére ki kell terjedniük. Ezért kiemelten figyelembe kell venni
  az alszektorok szintjén a rendes költségvetés részét nem képező központi kormányzati
  szervek
  és források
  olyan műveleteit, amelyek azonnali vagy középtávú hatást gyakorolnak a tagállamok költségvetési pozíciójára.
  Az államháztartás egyenlegére és az államadósságra gyakorolt összhatásukat be kell mutatni az éves költségvetési eljárások keretében és a középtávú költségvetési tervekben.

| (18a) | A fentiekhez hasonlóan a függő kötelezettségek meglétére is kellő figyelmet kell fordítani. A függő kötelezettségek konkrétabban magukban foglalnak valamely bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezésétől függő lehetséges kötelmeket, illetve meglévő kötelmeket, amelyek esetében a kifizetésre valószínűleg nem kerül sor, vagy az összeget nem lehet megbízható módon meghatározni. Közéjük tartoznak például az állami garanciákra, a nem teljesítő hitelekre, valamint az állami tulajdonú vállalatok működéséből származó kötelezettségekre vonatkozó releváns információk, többek között adott esetben a függő kötelezettségek esedékességének valószínűsége és potenciális időpontja. Megfelelően figyelembe kell venni a piaci érzékenységeket. |
| --- | --- |

(18a)

A fentiekhez hasonlóan a függő kötelezettségek meglétére is kellő figyelmet kell fordítani. A függő kötelezettségek konkrétabban magukban foglalnak valamely bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezésétől függő lehetséges kötelmeket, illetve meglévő kötelmeket, amelyek esetében a kifizetésre valószínűleg nem kerül sor, vagy az összeget nem lehet megbízható módon meghatározni. Közéjük tartoznak például az állami garanciákra, a nem teljesítő hitelekre, valamint az állami tulajdonú vállalatok működéséből származó kötelezettségekre vonatkozó releváns információk, többek között adott esetben a függő kötelezettségek esedékességének valószínűsége és potenciális időpontja. Megfelelően figyelembe kell venni a piaci érzékenységeket.

| (18b) | Ezen irányelv végrehajtását a Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie. A nemzeti költségvetési keretek különböző aspektusaival foglalkozó öt fejezet előírásaival kapcsolatos legjobb gyakorlatokat azonosítani kell és meg kell osztani egymással. |
| --- | --- |

(18b)

Ezen irányelv végrehajtását a Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie. A nemzeti költségvetési keretek különböző aspektusaival foglalkozó öt fejezet előírásaival kapcsolatos legjobb gyakorlatokat azonosítani kell és meg kell osztani egymással.

| (18c) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás

   (8)

  34. pontjával összhangban a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk számára és az Unió érdekében készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(18c)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás

   (8)

  34. pontjával összhangban a tagállamokat arra ösztönzik, hogy a maguk számára és az Unió érdekében készítsék el saját táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják ezen irányelv és az átültető intézkedések közötti megfelelést, és e táblázatokat tegyék közzé.

| (19) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a költségvetési fegyelemnek a Szerződés által előírtaknak megfelelően történő egységes megfelelést – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(19)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a költségvetési fegyelemnek a Szerződés által előírtaknak megfelelően történő egységes megfelelést – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza a tagállamok költségvetési keretének azon jellemzőire vonatkozó részletes szabályokat, amelyek
  a tagállamok túlzott költségvetési hiány elkerülésére vonatkozó, a Szerződés szerinti kötelezettségei betartásának
  biztosításához szükségesek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a „költségvetési”, „hiány” és „beruházás” fogalmaknak a Szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv 2. cikkében rögzített meghatározása alkalmazandó.
  Az államháztartás alszektorai tekintetében a 2223/96/EK rendeletben (ESA 95) foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók.

Ezen túlmenően az alábbi meghatározást kell alkalmazni:

„költségvetési keretrendszer”: azon intézkedések, eljárások,
  szabályok
  és intézmények összessége, amelyek az államháztartás költségvetési politikái végrehajtásának alapját alkotják, különös tekintettel a következőkre:

| a) | költségvetési számviteli és statisztikai jelentéskészítési rendszerek; |
| --- | --- |

a)

költségvetési számviteli és statisztikai jelentéskészítési rendszerek;

| b) | a költségvetési tervezéshez felhasznált előrejelzések elkészítésére irányadó szabályok és eljárások; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési tervezéshez felhasznált előrejelzések elkészítésére irányadó szabályok és eljárások;

| c) | országspecifikus
  számszerű fiskális szabályok, amelyek
  hozzájárulnak ahhoz, hogy a
  költségvetési politika
  tagállamok általi teljesítése összhangban legyen a tagállamokra a Szerződés rendelkezései alapján háruló
  , a költségvetési teljesítmény összefoglaló mutatószámaiban– például az államháztartási hiányban, a forrásbevonásban, az adósságállományban vagy ezek főbb komponenseiben – kifejezett
  kötelezettségekkel
  ; |
| --- | --- |

c)

országspecifikus
  számszerű fiskális szabályok, amelyek
  hozzájárulnak ahhoz, hogy a
  költségvetési politika
  tagállamok általi teljesítése összhangban legyen a tagállamokra a Szerződés rendelkezései alapján háruló
  , a költségvetési teljesítmény összefoglaló mutatószámaiban– például az államháztartási hiányban, a forrásbevonásban, az adósságállományban vagy ezek főbb komponenseiben – kifejezett
  kötelezettségekkel
  ;

| d) | költségvetési eljárások, azaz a költségvetési folyamat egyes szakaszait
  alátámasztó
  eljárási szabályok; |
| --- | --- |

d)

költségvetési eljárások, azaz a költségvetési folyamat egyes szakaszait
  alátámasztó
  eljárási szabályok;

| e) | nemzeti költségvetési eljárások meghatározott sorából álló olyan középtávú költségvetési keretrendszerek, amelyek az éves költségvetési cikluson túlra terjesztik a költségvetési politika időhorizontját, ideértve a politikai prioritások és a középtávú költségvetési célkitűzések meghatározását; |
| --- | --- |

e)

nemzeti költségvetési eljárások meghatározott sorából álló olyan középtávú költségvetési keretrendszerek, amelyek az éves költségvetési cikluson túlra terjesztik a költségvetési politika időhorizontját, ideértve a politikai prioritások és a középtávú költségvetési célkitűzések meghatározását;

| f) | a
  független nyomon követésre és
  elemzésre vonatkozó, a költségvetési folyamat elemei átláthatóságának fokozását célzó szabályok ▐; |
| --- | --- |

f)

a
  független nyomon követésre és
  elemzésre vonatkozó, a költségvetési folyamat elemei átláthatóságának fokozását célzó szabályok ▐;

| g) | az államháztartás alszektorainak állami hatóságai közötti költségvetési kapcsolatokat szabályozó mechanizmusok és szabályok. |
| --- | --- |

g)

az államháztartás alszektorainak állami hatóságai közötti költségvetési kapcsolatokat szabályozó mechanizmusok és szabályok.

II.   FEJEZET

Számvitel és statisztika

3. cikk

1.   Az állami számvitel nemzeti rendszereit illetően a tagállamok olyan állami számviteli rendszert működtetnek, amely átfogó és konzisztens módon lefedi az államháztartás valamennyi alszektorát ▐, és tartalmazza azokat az információkat, amelyek az ESA 95 alapú adatok
  összeállítását célzó eredményelszámolási adatok létrehozásához
  szükségesek. Ezekben az állami számviteli rendszerekben belső ellenőrzést és
  független
  auditot kell végezni.

2.   A tagállamok az államháztartás valamennyi,
  a 2223/96/EK rendelet (ESA 95) szerinti
  alszektora esetében gondoskodnak arról, hogy a költségvetési adatok időben és rendszeresen nyilvánosan hozzáférhetőek legyenek. A tagállamok közzéteszik különösen a következőket:

| a) | pénzforgalmi alapú költségvetési adatok
  (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre) az alábbi rendszerességgel:








  — | ▐ hónaponként, a következő hónap vége előtt a
  központi
  kormányzatra, a
  tartományi kormányzatra és a társadalombiztosítási alrendszerekre vonatkozóan
  , és |
| --- | --- | --- |

a)

pénzforgalmi alapú költségvetési adatok
  (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre) az alábbi rendszerességgel:

—

▐ hónaponként, a következő hónap vége előtt a
  központi
  kormányzatra, a
  tartományi kormányzatra és a társadalombiztosítási alrendszerekre vonatkozóan
  , és

| — | negyedévenként, a következő negyedév vége előtt az önkormányzati alszektorokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

negyedévenként, a következő negyedév vége előtt az önkormányzati alszektorokra vonatkozóan;

| b) | részletes átvezetési táblázat, amely bemutatja,
  milyen módszerrel
  történik a pénzforgalmi alapú adatok
  (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre)
  ESA 95 alapú adatokra való átszámítása. |
| --- | --- |

b)

részletes átvezetési táblázat, amely bemutatja,
  milyen módszerrel
  történik a pénzforgalmi alapú adatok
  (vagy ezzel egyenértékű állami számviteli adatok, amennyiben pénzforgalmi alapú adatok nem állnak rendelkezésre)
  ESA 95 alapú adatokra való átszámítása.

III.   FEJEZET

Előrejelzések

4. cikk

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a költségvetési tervezés a legfrissebb információkat felhasználó, reális makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseken alapuljon. A költségvetési tervezésnek a legvalószínűbb makroszintű költségvetési forgatókönyvön vagy egy óvatosabb forgatókönyvön kell alapulnia ▐. A makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket
  a legnaprakészebb
  bizottsági előrejelzésekkel és,
  adott esetben, egyéb független szervek által készített előrejelzésekkel kell összehasonlítani.
  A választott makroköltségvetési forgatókönyv és a bizottsági előrejelzés közötti
  jelentős eltéréseket okfejtéssel ellátva kell leírni, különösen akkor, ha a külső feltételezések változóinak szintje vagy növekedése lényegesen eltér a Bizottság előrejelzéseiben foglalt értékektől.

1a.
     
  A Bizottság közzéteszi a makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseinek alapjául szolgáló módszertanokat, feltevéseket és vonatkozó paramétereket.

1b.
     
  A tagállamok költségvetési előrejelzéseik elkészítésében való támogatása érdekében a Bizottságnak a többéves pénzügyi kereten belül programozott kiadási szinten alapuló előrejelzéseket kell rendelkezésre bocsátania az uniós kiadások vonatkozásában.

2.   
  A makrogazdasági és költségvetési előrejelzésekben érzékenységvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy a növekedésre és a kamatlábak változására vonatkozó különböző feltételezések esetén milyen lenne a fő költségvetési változók alakulásának pályája.
  A makrogazdasági és költségvetési előrejelzésekben alkalmazott alternatív
  feltételezések
  tartományának megválasztásakor irányadó az előrejelzések múltbéli teljesítménye,
  továbbá törekedni kell a vonatkozó kockázati forgatókönyvek figyelembe vételére
  .

3.   A tagállamok
  meghatározzák, hogy mely intézmény felelős a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések elkészítéséért
  , és nyilvánosságra hozzák a fiskális tervezéshez összeállított hivatalos makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket,
  az azokat alátámasztó
  módszertanokkal, feltevésekkel és
  vonatkozó
  paraméterekkel együtt.
  A tagállamoknak és a Bizottságnak legalább évente technikai párbeszédet kell folytatnia a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések elkészítéséhez alapul szolgáló feltételezésekről
  .

4.   ▐ A költségvetési tervezéshez felhasznált makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket
  objektív kritériumok alapján rendszeresen, elfogulatlanul és átfogóan értékelni kell
  , többek között utólagos értékeléssel is. Az
  értékelés
  eredményét közzéteszik, és
  a későbbi makrogazdasági és költségvetési előrejelzések készítése során megfelelően figyelembe veszik
  .
  Ha az értékelés legalább négy, egymást követő év vonatkozásában jelentős torzítást észlel a makrogazdasági előrejelzések tekintetében, az érintett tagállamnak meg kelll hoznia a megfelelő intézkedéseket, és ezt közzé kell tennie.

4a.
     
  A tagállamok negyedéves államadóssági, illetve hiányszintjét a Bizottság (Eurostat) háromhavonta közzéteszi.

IV.   FEJEZET

Számszerű költségvetési szabályok

5. cikk

A tagállamok olyan
  országspecifikus
  , számszerű költségvetési szabályokat léptetnek életbe, amelyek hatékonyan elősegítik, hogy
  az államháztartás egészére vonatkozó többéves keretbe illeszkedve
  teljesítsék a Szerződésből eredő kötelezettségeiket a költségvetési szakpolitika terén. Az említett szabályoknak különösen a következőket kell
  elősegíteniük
  :

| a) | a Szerződéssel összhangban a hiányra és az adósságra vonatkozóan megállapított referenciaértékeknek való megfelelés; |
| --- | --- |

a)

a Szerződéssel összhangban a hiányra és az adósságra vonatkozóan megállapított referenciaértékeknek való megfelelés;

| b) | többéves költségvetés-tervezési időhorizont alkalmazása, ideértve a
  tagállamok
  középtávú költségvetési célkitűzéseinek tiszteletben tartását is. |
| --- | --- |

b)

többéves költségvetés-tervezési időhorizont alkalmazása, ideértve a
  tagállamok
  középtávú költségvetési célkitűzéseinek tiszteletben tartását is.

6. cikk

1.
     Az Unió költségvetési felügyeleti keretére vonatkozó, a Szerződésben foglalt rendelkezések sérelme nélkül az
  országspecifikus
  , számszerű költségvetési szabályok a következő elemek tekintetében tartalmaznak előírásokat:

| a) | a szabályok célmeghatározása és hatálya; |
| --- | --- |

a)

a szabályok célmeghatározása és hatálya;

| b) | a szabályoknak való megfelelés hatékony és időben történő nyomon követése
  olyan szervek által készített megbízható és független elemzés alapján, amelyek függetlenek vagy a tagállamok adóhatóságaival szemben működési autonómiával rendelkeznek
  . |
| --- | --- |

b)

a szabályoknak való megfelelés hatékony és időben történő nyomon követése
  olyan szervek által készített megbízható és független elemzés alapján, amelyek függetlenek vagy a tagállamok adóhatóságaival szemben működési autonómiával rendelkeznek
  .

| c) | a szabályok be nem tartásának következményei; |
| --- | --- |

c)

a szabályok be nem tartásának következményei;

2.
     
  Ha a számszerű költségvetési szabályok
  mentesítési záradékot tartalmaznak,
  akkor a záradékokban rögzíteni kell
  azokat a – korlátozott számú – különleges körülményeket,
  amelyek összhangban állnak a tagállamoknak a Szerződésből eredő, a költségvetési szakpolitika terén fennálló kötelezettségeivel
  ,
  valamint azokat a szigorúan szabályozott eljárásokat
  , amelyek esetén megengedett a szabályoknak való átmeneti meg nem felelés.

7. cikk

A tagállamok éves költségvetéssel kapcsolatos jogszabályainak tükrözniük kell ▐ hatályos
  országspecifikus
  számszerű költségvetési szabályaikat.

7a. cikk

Az 5–7. cikk az Egyesült Királyságra nem alkalmazandó.

V.   FEJEZET

Középtávú költségvetési keretek

8. cikk

1.   A tagállamok
  hiteles
  , hatékony középtávú költségvetési keretet hoznak létre, amely gondoskodik a legalább hároméves fiskális tervezési horizont elfogadásáról annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti fiskális tervezés többéves megközelítést alkalmazzon.

2.   A középtávú költségvetési kereteknek eljárásokat kell tartalmazniuk az alábbiak kidolgozására vonatkozóan:

| a) | átfogó és átlátható többéves költségvetési célok az államháztartási hiány, az államadósság és bármely más összefoglaló költségvetési mutatószám,
  így a kiadások
  vonatkozásában, biztosítva, hogy ezek összhangban legyenek a IV. fejezetben előírt valamennyi hatályos
  számszerű
  költségvetési szabállyal; |
| --- | --- |

a)

átfogó és átlátható többéves költségvetési célok az államháztartási hiány, az államadósság és bármely más összefoglaló költségvetési mutatószám,
  így a kiadások
  vonatkozásában, biztosítva, hogy ezek összhangban legyenek a IV. fejezetben előírt valamennyi hatályos
  számszerű
  költségvetési szabállyal;

| b) | ▐
  az
  államháztartás minden egyes főbb kiadási és bevételi tételére vonatkozó előrejelzés –
  a központi kormányzat és a társadalombiztosítási alapok szintjén részletesebb adatokkal
  – az adott költségvetési évre és azon túlra, változatlan szakpolitikákat alapul véve; |
| --- | --- |

b)

▐
  az
  államháztartás minden egyes főbb kiadási és bevételi tételére vonatkozó előrejelzés –
  a központi kormányzat és a társadalombiztosítási alapok szintjén részletesebb adatokkal
  – az adott költségvetési évre és azon túlra, változatlan szakpolitikákat alapul véve;

| c) | az államháztartásra hatással lévő tervezett
  középtávú
  szakpolitikák leírása
  főbb kiadási és bevételi tételek szerinti bontásban ▐, bemutatva azt is, hogyan valósítható meg a középtávú költségvetési
  célkitűzésekhez
  való közelítést segítő kiigazítás a változatlan szakpolitikákat feltételező előrejelzésekkel összehasonlítva; |
| --- | --- |

c)

az államháztartásra hatással lévő tervezett
  középtávú
  szakpolitikák leírása
  főbb kiadási és bevételi tételek szerinti bontásban ▐, bemutatva azt is, hogyan valósítható meg a középtávú költségvetési
  célkitűzésekhez
  való közelítést segítő kiigazítás a változatlan szakpolitikákat feltételező előrejelzésekkel összehasonlítva;

| ca) | arra vonatkozó értékelés, hogy a fent említett tervezett szakpolitikák az államháztartásra gyakorolt közvetlen, hosszú távú hatásuk tükrében valószínűsíthetően hogyan befolyásolják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

ca)

arra vonatkozó értékelés, hogy a fent említett tervezett szakpolitikák az államháztartásra gyakorolt közvetlen, hosszú távú hatásuk tükrében valószínűsíthetően hogyan befolyásolják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

3.   A középtávú költségvetési keretrendszereken belül elfogadott előrejelzéseknek a III. fejezettel összhangban reális makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseken kell alapulniuk.

9. cikk

Az éves költségvetéssel kapcsolatos jogszabályoknak összhangban kell lenniük a középtávú költségvetési keretből eredő rendelkezésekkel. Az éves költségvetés összeállításának alapját konkrétan a középtávú költségvetési keretből eredő, a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott bevételi és kiadási előrejelzések és prioritások képezik. Az e rendelkezésektől való bármilyen eltérést megfelelően
  indokolni
  kell.

9a cikk

Jelen irányelv nem akadályozza az újonnan választott tagállami kormányokat abban, hogy naprakésszé tegyék
  középtávú
  költségvetési keretüket annak érdekében, hogy az tükrözze az új politikai prioritásaikat, feltéve, ha a tagállamok nyilvánvalóvá teszik a korábbi és az új középtávú költségvetési keretek közötti különbségeket.

VI.   FEJEZET

Az államháztartás átláthatósága és a költségvetési keretrendszerek átfogó hatálya

10. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a II., III. és IV. fejezetnek való megfelelés érdekében hozott intézkedések az államháztartás valamennyi alszektorát átfogó módon és következetesen lefedik. Ez mindenekelőtt a számviteli szabályok és eljárások ▐ következetességét, valamint az alapul szolgáló adatgyűjtési és -feldolgozási rendszerek integritását kívánja meg.

11. cikk

1.
     A tagállamok megfelelő mechanizmusokat hoznak létre az államháztartás alszektoraira kiterjedő koordináció céljából annak érdekében, hogy a költségvetési tervezés, az
  országspecifikus számszerű költségvetési szabályok
  , a költségvetési előrejelzések készítése és különösen a többéves költségvetési keretben rögzítettek szerinti többéves tervezés az államháztartás minden alszektorára
  átfogóan és
  következetesen kiterjedjen.

▐

2.   A költségvetési elszámoltathatóság fokozása érdekében világosan meg kell határozni az állami hatóságok költségvetési felelősségi körét az államháztartás különböző alszektoraiban.

13. cikk

1.   
  Az
  éves
  költségvetési eljárás
  ▐ keretében
  azonosítani kell és be kell mutatni azon központi kormányzati
  szerveket
  és forrásokat, amelyek nem képezik
  a rendes
  költségvetés részét az alszektorok szintjén, valamint egyéb releváns
  információkat ▐.
  Az államháztartás egyenlegére és az államadósságra gyakorolt összhatásukat be kell mutatni az éves költségvetési eljárások keretében és a középtávú költségvetési tervekben.

2.   A tagállamok részletes információkat tesznek közzé az adókiadásoknak a bevételekre gyakorolt hatásáról.

3.   A tagállamok az államháztartás valamennyi alszektora esetében közzéteszik az állami költségvetésre potenciálisan nagy hatást gyakorló függő kötelezettségekre vonatkozó
  releváns
  információkat, ideértve az állami garanciákat, a befagyott hiteleket, valamint az állami tulajdonú vállalkozások működéséből származó kötelezettségeket, azok kiterjedésével együtt ▐.
  A tagállamoknak közzé kell tenniük az államháztartásnak a magán és állami tulajdonú vállalatokban való tőkerészesedésére vonatkozó információkat is.

VII.   FEJEZET

Záró rendelkezések

14. cikk

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2013. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.
  A Tanács ösztönzi a tagállamokat, hogy a maguk számára, illetve az Unió érdekében készítsék el saját megfelelési táblázataikat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják
  ▐ ezen irányelv és
  az átültető intézkedések
  közötti megfelelést ▐,
  és e táblázatokat tegyék közzé.

1a.
     
  A Bizottság a tagállamoktól kapott vonatkozó információk alapján időközi jelentést készít az ezen irányelv végrehajtásának vonatkozásában elért előrelépésekről, amelyet az irányelv hatályba lépésének időpontját követő egy éven belül kell benyújtani.

1b.
     Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal azon főbb rendelkezések szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

14a cikk

1.
     
  Öt évvel a 14. cikk (1) bekezdésében említett átültetési határidőt követően a Bizottság áttekintést tesz közzé az irányelvben foglalt rendelkezések megfelelőségéről.

2.
     
  Az áttekintés többek között az alábbiak megfelelőségét értékeli:

| a) | az államháztartás valamennyi alszektorára vonatkozó statisztikai követelmények; |
| --- | --- |

a)

az államháztartás valamennyi alszektorára vonatkozó statisztikai követelmények;

| b) | a számszerű költségvetési szabályok kialakítása és hatékonysága a tagállamokban; |
| --- | --- |

b)

a számszerű költségvetési szabályok kialakítása és hatékonysága a tagállamokban;

| c) | az államháztartás átláthatóságának általános szintje a tagállamokban. |
| --- | --- |

c)

az államháztartás átláthatóságának általános szintje a tagállamokban.

3.
     
  A Bizottság legkésőbb 2012 végéig értékeli a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok tagállamok számára való megfelelőségét.

15. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

16. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C ....

1

(2)  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

3

(4)  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

4

(5)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o.

5

(6)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

6

(7)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

7

(8)  HL C 321, 2003.12.31., 1. o.

8

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/111

---

2011. június 23., csütörtökKöltségvetési felügyelet az euróövezetben ***I

P7_TA(2011)0290

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0180/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, 121. cikke (6) bekezdésével együtt,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére

   (1)

  ,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, különös érdeke és felelőssége, hogy olyan gazdaságpolitikát folytassanak, amely elősegíti a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését, valamint hogy elkerüljék az azt veszélyeztető politikákat. |
| --- | --- |

(1)

Azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, különös érdeke és felelőssége, hogy olyan gazdaságpolitikát folytassanak, amely elősegíti a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését, valamint hogy elkerüljék az azt veszélyeztető politikákat.

| (2) | A gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása céljából
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)
  lehetővé teszi az euróövezetre vonatkozóan olyan külön intézkedések elfogadását, amelyek túlmutatnak a minden tagállamra alkalmazandó rendelkezéseken. |
| --- | --- |

(2)

A gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása céljából
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ)
  lehetővé teszi az euróövezetre vonatkozóan olyan külön intézkedések elfogadását, amelyek túlmutatnak a minden tagállamra alkalmazandó rendelkezéseken.

| (2a) | A gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és elkövetett hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie. |
| --- | --- |

(2a)

A gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és elkövetett hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie.

| (2b) | A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, amelynek a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló rendezett uniós stratégiára kell épülnie, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a nemzeti költségvetési keretekre vonatkozó minimumkövetelményekre, valamint a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre (többek között az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyeletre). |
| --- | --- |

(2b)

A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, amelynek a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló rendezett uniós stratégiára kell épülnie, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a nemzeti költségvetési keretekre vonatkozó minimumkövetelményekre, valamint a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre (többek között az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyeletre).

| (2c) | A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, és azzal összhangban kell állnia. A különböző ágak közötti összefonódások nem biztosíthatnak mentességet a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alól. |
| --- | --- |

(2c)

A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, és azzal összhangban kell állnia. A különböző ágak közötti összefonódások nem biztosíthatnak mentességet a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alól.

| (2d) | A gazdaságirányítás megerősítésének ki kell terjednie az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és megfelelőbb időben történő bevonására. |
| --- | --- |

(2d)

A gazdaságirányítás megerősítésének ki kell terjednie az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és megfelelőbb időben történő bevonására.

| (2e) | A dinamikus egységes piac megteremtése és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zavartalan működése egyik elemének tekintendő. |
| --- | --- |

(2e)

A dinamikus egységes piac megteremtése és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zavartalan működése egyik elemének tekintendő.

| (2f) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásokban erőteljesebb koordináló szerepet kell játszania, elsősorban a tagállamokra lebontott értékelések, a nyomon követés, a helyszíni kiküldetések, az ajánlások és a figyelmeztetések tekintetében. |
| --- | --- |

(2f)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásokban erőteljesebb koordináló szerepet kell játszania, elsősorban a tagállamokra lebontott értékelések, a nyomon követés, a helyszíni kiküldetések, az ajánlások és a figyelmeztetések tekintetében.

| (2g) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, a nyomon követés, a kiküldetések, az ajánlások és a figyelmeztetések tekintetében. Ezen túlmenően a Tanács szerepét korlátozni kell a szankciókról hozott döntések során, és a Tanácsban a fordított minősített többségi szavazást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2g)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, a nyomon követés, a kiküldetések, az ajánlások és a figyelmeztetések tekintetében. Ezen túlmenően a Tanács szerepét korlátozni kell a szankciókról hozott döntések során, és a Tanácsban a fordított minősített többségi szavazást kell alkalmazni.

| (2h) | Gazdasági párbeszéd indulhat az Európai Parlamenttel, ami lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elemzéseit közzétegye, és a Tanács elnöke, a Bizottság, valamint adott esetben az Európai Tanács elnöke vagy az eurócsoport elnöke számára, hogy vitát folytasson. Az ilyen nyilvános vita lehetőséget biztosítana a nemzeti döntéshozatal átgyűrűző hatásainak megvitatására és az egymásra való nyilvános nyomásgyakorlásra. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 3., 4. és 5. cikkével összhangban felkínálhatja a tanácsi határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt. |
| --- | --- |

(2h)

Gazdasági párbeszéd indulhat az Európai Parlamenttel, ami lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elemzéseit közzétegye, és a Tanács elnöke, a Bizottság, valamint adott esetben az Európai Tanács elnöke vagy az eurócsoport elnöke számára, hogy vitát folytasson. Az ilyen nyilvános vita lehetőséget biztosítana a nemzeti döntéshozatal átgyűrűző hatásainak megvitatására és az egymásra való nyilvános nyomásgyakorlásra. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 3., 4. és 5. cikkével összhangban felkínálhatja a tanácsi határozat által érintett tagállamnak, hogy eszmecserén vegyen részt.

| (3) | Az euróövezetben a költségvetési felügyelet eredményesebb érvényesítése érdekében további szankciókra van szükség. Ezeknek a szankcióknak fokozniuk kell az Unió költségvetési felügyeleti keretének hitelességét. |
| --- | --- |

(3)

Az euróövezetben a költségvetési felügyelet eredményesebb érvényesítése érdekében további szankciókra van szükség. Ezeknek a szankcióknak fokozniuk kell az Unió költségvetési felügyeleti keretének hitelességét.

| (4) | Az ebben a rendeletben meghatározott szabályoknak tisztességes, időszerű, fokozatos és hatékony mechanizmust kell biztosítaniuk a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának – különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletnek (3), valamint a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletnek (4) – a betartása érdekében
  úgy, hogy a költségvetési fegyelem betartásának vizsgálata a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó kritériumok alapján történik
  . |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben meghatározott szabályoknak tisztességes, időszerű, fokozatos és hatékony mechanizmust kell biztosítaniuk a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának – különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletnek (3), valamint a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletnek (4) – a betartása érdekében
  úgy, hogy a költségvetési fegyelem betartásának vizsgálata a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó kritériumok alapján történik
  .

| (5) | Az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra vonatkozóan
  e rendeletben megállapított,
  a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához kapcsolódó szankcióknak ösztönözniük kell a középtávú
  költségvetési célkitűzéshez való alkalmazkodást és e célkitűzés fenntartását
  . |
| --- | --- |

(5)

Az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra vonatkozóan
  e rendeletben megállapított,
  a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához kapcsolódó szankcióknak ösztönözniük kell a középtávú
  költségvetési célkitűzéshez való alkalmazkodást és e célkitűzés fenntartását
  .

| (5a) | A költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó, az Európai Unión belüli gazdaságpolitikai koordináció szempontjából alapvető adatok szándékos vagy súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásának megakadályozása érdekében pénzbírságot kell kivetni az ilyen valótlan bemutatásért felelős tagállamra. |
| --- | --- |

(5a)

A költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó, az Európai Unión belüli gazdaságpolitikai koordináció szempontjából alapvető adatok szándékos vagy súlyos gondatlanságból eredő valótlan bemutatásának megakadályozása érdekében pénzbírságot kell kivetni az ilyen valótlan bemutatásért felelős tagállamra.

| (6) | A statisztikák manipulálása esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó, valamint a Bizottság által ilyen esetek kivizsgálása során követendő szabályok kiegészítése érdekében a bírság összegének megállapítására és a Bizottság által végzendő vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumok tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(6)

A statisztikák manipulálása esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó, valamint a Bizottság által ilyen esetek kivizsgálása során követendő szabályok kiegészítése érdekében a bírság összegének megállapítására és a Bizottság által végzendő vizsgálatok lefolytatására vonatkozó részletes kritériumok tekintetében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (7) | A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez való alkalmazkodást és e célkitűzés betartását oly módon kell biztosítani
  , hogy annak az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak a számára, amely nem ért el kellő eredményeket a költségvetési konszolidáció terén, kamatozó letét elhelyezésének kötelezettségét kell előírni. Ez arra az esetre is vonatkozik, ha egy tagállam
  – még ha a költségvetési hiánya nem is éri el a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket – jelentős mértékben eltér a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától, és nem igazítja ki ezt az eltérést
  . |
| --- | --- |

(7)

A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez való alkalmazkodást és e célkitűzés betartását oly módon kell biztosítani
  , hogy annak az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamnak a számára, amely nem ért el kellő eredményeket a költségvetési konszolidáció terén, kamatozó letét elhelyezésének kötelezettségét kell előírni. Ez arra az esetre is vonatkozik, ha egy tagállam
  – még ha a költségvetési hiánya nem is éri el a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket – jelentős mértékben eltér a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától, és nem igazítja ki ezt az eltérést
  .

| (8) | Az előírt kamatozó letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik az érintett tagállamnak, ha a Tanács meggyőződött arról, hogy a letét elhelyezésének kötelezettségét szükségessé tevő helyzet megszűnt. |
| --- | --- |

(8)

Az előírt kamatozó letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik az érintett tagállamnak, ha a Tanács meggyőződött arról, hogy a letét elhelyezésének kötelezettségét szükségessé tevő helyzet megszűnt.

| (9) | Az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához kapcsolódó szankcióknak a túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozat alapján előírt, nem kamatozó letét elhelyezésére irányuló kötelezettség formáját kell ölteniük
  abban az esetben, ha a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában az érintett tagállamot korábban már kamatozó letét elhelyezésére kötelezték, vagy abban az esetben, ha különösen súlyosan megsértették a Stabilitási és Növekedési Paktumban a költségvetési politikára vonatkozóan megállapított jogi kötelezettségeket
  , továbbá pénzbírság fizetésére irányuló kötelezettség formáját kell ölteniük abban az esetben, ha nem teljesítették a túlzott költségvetési hiány kiigazítására vonatkozó tanácsi ajánlást. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához kapcsolódó szankcióknak a túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozat alapján előírt, nem kamatozó letét elhelyezésére irányuló kötelezettség formáját kell ölteniük
  abban az esetben, ha a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában az érintett tagállamot korábban már kamatozó letét elhelyezésére kötelezték, vagy abban az esetben, ha különösen súlyosan megsértették a Stabilitási és Növekedési Paktumban a költségvetési politikára vonatkozóan megállapított jogi kötelezettségeket
  , továbbá pénzbírság fizetésére irányuló kötelezettség formáját kell ölteniük abban az esetben, ha nem teljesítették a túlzott költségvetési hiány kiigazítására vonatkozó tanácsi ajánlást. ▐

| (9a) | Annak elkerülése érdekében, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága szerinti, e rendeletben előírt szankciókat visszamenőleges hatállyal alkalmazzák, az említett szankciók minden esetben kizárólag az 1466/97/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti azon ajánlások esetében alkalmazandók, amelyeket a Tanács e rendelet hatálybalépését követően fogadott el. Hasonlóképpen annak elkerülése érdekében, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága szerinti, e rendeletben előírt szankciókat visszamenőleges hatállyal alkalmazzák, az említett szankciók minden esetben kizárólag a túlzott költségvetési hiány kiigazítására irányuló azon ajánlások és határozatok esetében alkalmazandók, amelyeket a Tanács e rendelet hatálybalépését követően fogadott el. |
| --- | --- |

(9a)

Annak elkerülése érdekében, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága szerinti, e rendeletben előírt szankciókat visszamenőleges hatállyal alkalmazzák, az említett szankciók minden esetben kizárólag az 1466/97/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti azon ajánlások esetében alkalmazandók, amelyeket a Tanács e rendelet hatálybalépését követően fogadott el. Hasonlóképpen annak elkerülése érdekében, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága szerinti, e rendeletben előírt szankciókat visszamenőleges hatállyal alkalmazzák, az említett szankciók minden esetben kizárólag a túlzott költségvetési hiány kiigazítására irányuló azon ajánlások és határozatok esetében alkalmazandók, amelyeket a Tanács e rendelet hatálybalépését követően fogadott el.

| (10) | Az e rendeletben meghatározott kamatozó letét, nem kamatozó letét és pénzbírság nagyságát úgy kell megállapítani, hogy az biztosítsa a szankciók
  méltányos
  fokozatosságát a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágában, és hogy elegendő mértékű ösztönzést jelentsen az Unió költségvetési keretének betartására azon tagállamok számára, amelyeknek pénzneme az euró. A Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó, az 1467/97/EK rendelet (5) 12. cikkében részletezett pénzbírság egy a GDP 0,2 %-ával megegyező állandó elemből, valamint egy változó elemből áll. Ezért biztosítva van a fokozatosság és a tagállamok egyenlő kezelése, ha az ebben a rendeletben meghatározott kamatozó letét, a nem kamatozó letét és a pénzbírság a GDP 0,2 %-ával, a Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó pénzbírság állandó elemének nagyságával egyenlők. |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben meghatározott kamatozó letét, nem kamatozó letét és pénzbírság nagyságát úgy kell megállapítani, hogy az biztosítsa a szankciók
  méltányos
  fokozatosságát a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágában, és hogy elegendő mértékű ösztönzést jelentsen az Unió költségvetési keretének betartására azon tagállamok számára, amelyeknek pénzneme az euró. A Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó, az 1467/97/EK rendelet (5) 12. cikkében részletezett pénzbírság egy a GDP 0,2 %-ával megegyező állandó elemből, valamint egy változó elemből áll. Ezért biztosítva van a fokozatosság és a tagállamok egyenlő kezelése, ha az ebben a rendeletben meghatározott kamatozó letét, a nem kamatozó letét és a pénzbírság a GDP 0,2 %-ával, a Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó pénzbírság állandó elemének nagyságával egyenlők.

| (10a) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén javasolhassa a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését. |
| --- | --- |

(10a)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén javasolhassa a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését.

| (11) | A Tanács számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság
  ajánlása
  alapján, az érintett tagállam indokolással ellátott kérelmét követően csökkentse vagy törölje az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra kivetett szankciókat. A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén is
  ajánlhassa
  a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság
  ajánlása
  alapján, az érintett tagállam indokolással ellátott kérelmét követően csökkentse vagy törölje az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra kivetett szankciókat. A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén is
  ajánlhassa
  a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését.

| (12) | A nem kamatozó letétet a túlzott hiány kiigazítását követően fel kell szabadítani, míg a letétek kamatait és a beszedett pénzbírságokat
  a pénzügyi támogatás nyújtására szolgáló azon stabilitási mechanizmusokra kell fordítani, amelyeket
  az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok
  az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából hoztak létre
  . |
| --- | --- |

(12)

A nem kamatozó letétet a túlzott hiány kiigazítását követően fel kell szabadítani, míg a letétek kamatait és a beszedett pénzbírságokat
  a pénzügyi támogatás nyújtására szolgáló azon stabilitási mechanizmusokra kell fordítani, amelyeket
  az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok
  az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából hoztak létre
  .

| (13) | A Tanács felhatalmazást kap az ebben a rendeletben meghatározott szankcionálási mechanizmusokat végrehajtó egyedi határozatok elfogadására.
  Az EUMSZ
  121. cikke (1) bekezdésében meghatározottak szerint a tagállamok gazdaságpolitikáinak Tanácsban folytatott összehangolása részeként ezek az egyedi határozatok szervesen követik
  az EUMSZ
  121. és 126. cikkének és az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletnek megfelelően a Tanács által elfogadott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(13)

A Tanács felhatalmazást kap az ebben a rendeletben meghatározott szankcionálási mechanizmusokat végrehajtó egyedi határozatok elfogadására.
  Az EUMSZ
  121. cikke (1) bekezdésében meghatározottak szerint a tagállamok gazdaságpolitikáinak Tanácsban folytatott összehangolása részeként ezek az egyedi határozatok szervesen követik
  az EUMSZ
  121. és 126. cikkének és az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletnek megfelelően a Tanács által elfogadott intézkedéseket.

| (14) | Mivel ez a rendelet az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendelet eredményes érvényesítésére vonatkozó általános szabályokat tartalmaz, a 121. cikk (6) bekezdésében említett rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Mivel ez a rendelet az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendelet eredményes érvényesítésére vonatkozó általános szabályokat tartalmaz, a 121. cikk (6) bekezdésében említett rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni.

| (15) | Mivel az egységes szankcionálási mechanizmus célkitűzését a tagállamok szintjén nem lehet kellőképpen megvalósítani, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

Mivel az egységes szankcionálási mechanizmus célkitűzését a tagállamok szintjén nem lehet kellőképpen megvalósítani, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (15a) | Az e rendelet céljainak elérése érdekében a tagállamokkal folytatandó állandó párbeszéd biztosításához a Bizottságnak felügyeleti látogatásokat kell végrehajtania. |
| --- | --- |

(15a)

Az e rendelet céljainak elérése érdekében a tagállamokkal folytatandó állandó párbeszéd biztosításához a Bizottságnak felügyeleti látogatásokat kell végrehajtania.

| (15b) | A Bizottságnak rendszeres időközönként átfogóan értékelnie kell a gazdaságirányítási rendszert és különösen a rendszerben alkalmazott szankciók hatékonyságát és megfelelőségét. Ezeket az értékeléseket szükség esetén megfelelő javaslatoknak kell kiegészíteniük. |
| --- | --- |

(15b)

A Bizottságnak rendszeres időközönként átfogóan értékelnie kell a gazdaságirányítási rendszert és különösen a rendszerben alkalmazott szankciók hatékonyságát és megfelelőségét. Ezeket az értékeléseket szükség esetén megfelelő javaslatoknak kell kiegészíteniük.

| (15c) | E rendelet végrehajtásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az érintett tagállamok mindenkori gazdasági helyzetét, |
| --- | --- |

(15c)

E rendelet végrehajtásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az érintett tagállamok mindenkori gazdasági helyzetét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

Tárgy

1. cikk

Tárgy és hatály

1.   Ez a rendelet szankciórendszert határoz meg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának okozott érvényesítése érdekében az euróövezetben.

2.   Ez a rendelet azon tagállamokra alkalmazandó, amelyek pénzneme az euró.

Ia.
     
  FEJEZET

Gazdasági párbeszéd

1a. cikk

Az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács és a Bizottság elnökét, és adott esetben az eurócsoport elnökét, hogy e rendelet 3., 4. és 5. cikke értelmében hozott határozatok megvitatása érdekében jelenjen meg a bizottság előtt.

Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja az e határozatok által érintett tagállamnak egy eszmecserén való részvétel lehetőségét.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

(1)   „a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága”: az 1997. júliusi 7-i 1466/97/EK rendelet által szabályozott többoldalú felügyeleti rendszer;

(2)   „a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága”: a Szerződés 126. cikke és az 1997. július 7-i 1467/97/EK rendelet által szabályozott, a tagállamok túlzott hiányának
  elkerülését célzó
  eljárás;

(3)   „kivételes gazdasági körülmények”: olyan körülmények, amelyek között a referenciaértéket túllépő államháztartási hiány kivételesnek tekinthető a Szerződés 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében és az 1467/97/EK rendeletben meghatározottak alapján.

II.   FEJEZET

Szankciók a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában

3. cikk

Kamatozó letét

1.   Ha
  a Tanács határozatot fogad el, amelyben megállapítja, hogy
  valamely
  tagállam nem intézkedett
  az 1466/97/EK rendelet
  6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett tanácsi ajánlásnak megfelelően, a Bizottság a tanácsi ajánlás elfogadásától számított 20 napon belül ajánlja a Tanácsnak, hogy írja elő
  kamatozó letét
  elhelyezését
  . A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve ha a Tanács a Bizottság által történő elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel
  az ajánlás
  elutasításáról határoz. A Tanács
  minősített többséggel
  módosíthatja a
  Bizottság ajánlását
  .

2.   A Bizottság által
  ajánlandó
  kamatozó letét összege az érintett tagállam előző évi bruttó hazai termékének (GDP) 0,2 %-a.

▐

4.   
  Ettől
  eltérve a Bizottság az (1) bekezdésben említett tanácsi ajánlás elfogadásától számított
  10
  napon belül az érintett tagállam által a Bizottságnak küldött, indokolással ellátott kérelem nyomán
  ajánlhatja
  a kamatozó letét összegének csökkentését vagy törlését.

4a.
     
  A letét kamatának tükröznie kell a Bizottság hitelkockázatát és a vonatkozó befektetési időtartamot.

5.   Ha az (1) bekezdésben említett ajánlást szükségessé tevő helyzet már nem áll fenn, a Tanács a Bizottság
  ajánlása
  alapján határoz arról, hogy a letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik az érintett tagállamnak. A Tanács
  minősített többséggel
  módosíthatja a Bizottság
  ajánlását
  .

III.   FEJEZET

Szankciók a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában

4. cikk

Nem kamatozó letét

1.   Ha a Tanács a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerint határozatot hoz arról, hogy valamely
  , a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnál elhelyezett kamatozó letéttel rendelkező tagállamban
  túlzott hiány áll fenn,
  vagy ha különösen súlyosan megsértették a Stabilitási és Növekedési Paktumban a költségvetési politikára vonatkozóan megállapított jogi kötelezettségeket, a Bizottság a tanácsi határozat elfogadásától számított 20 napon belül ajánlja a Tanácsnak, hogy írja elő
  nem kamatozó letét
  elhelyezését
  . A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a Bizottság által történő elfogadástól számított
  10
  napon belül minősített többséggel
  az ajánlás
  elutasításáról határoz. A Tanács
  minősített többséggel
  módosíthatja a
  Bizottság ajánlását
  .

2.   A Bizottság által
  ajánlandó
  nem kamatozó letét összege az érintett tagállam előző évi bruttó hazai termékének (GDP) 0,2 %-a.

▐

4.   
  Ettől
  eltérve a Bizottság kivételes gazdasági körülmények esetén, vagy a Szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi határozat elfogadásától számított
  10
  napon belül az érintett tagállam által a Bizottságnak küldött, indokolással ellátott kérelem nyomán
  ajánlhatja
  a nem kamatozó letét összegének csökkentését vagy törlését.

4a.
     
  A letétet a Bizottságnál kell elhelyezni. Ha a tagállam a 3. cikkel összhangban a Bizottságnál elhelyezett kamatozó letéttel rendelkezik, a kamatozó letétet nem kamatozó letétté kell átalakítani.

Ha a korábban elhelyezett kamatozó letét és az utána járó kamat nagysága túllépi az előírt nem kamatozó letét nagyságát, a fennmaradó különbözetet vissza kell fizetni a tagállam részére.

Ha az előírt nem kamatozó letét nagysága túllépi a korábban elhelyezett kamatozó letét és az utána járó kamat nagyságát, a tagállam a nem kamatozó letét elhelyezésekor kiegyenlíti a fennmaradó különbözetet.

5. cikk

Pénzbírság

1.   
  Az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdése szerinti azon tanácsi határozat elfogadásától számított 20 napon belül, amely megállapítja
  , hogy a tagállam ▐ nem tett eredményes intézkedéseket
  a túlzott hiány kiigazítására, a Bizottság pénzbírság kiszabását ajánlja a Tanácsnak
  . A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a Bizottság által történő elfogadástól számított
  10
  napon belül minősített többséggel
  az ajánlás
  elutasításáról határoz. A Tanács
  minősített többséggel
  módosíthatja
  a Bizottság ajánlását
  .

2.   A Bizottság által
  ajánlandó
  pénzbírság összege az érintett tagállam előző évi GDP-jének 0,2 %-a.

▐

4.   
  Ettől
  eltérve, a Bizottság kivételes gazdasági körülmények esetén, vagy
  az EUMSZ
  126. cikkének (8) bekezdése szerinti tanácsi határozat elfogadásától számított
  10
  napon belül az érintett tagállam által a Bizottságnak küldött, indokolással ellátott kérelem nyomán
  ajánlhatja
  a pénzbírság összegének csökkentését vagy törlését.

4a.
     
  Ha a tagállam a 4. cikkel összhangban a Bizottságnál elhelyezett nem kamatozó letéttel rendelkezik, a nem kamatozó letétet pénzbírsággá kell átalakítani.

Ha a korábban
  elhelyezett
  nem kamatozó letét nagysága túllépi az előírt pénzbírság nagyságát, a fennmaradó különbözetet vissza kell fizetni a tagállam részére.

Ha az előírt pénzbírság nagysága túllépi a korábban elhelyezett nem kamatozó letét
  nagyságát, vagy
  ha előzőleg nem került sor nem kamatozó letét elhelyezésére, a tagállam a pénzbírság kifizetésekor kiegyenlíti a fennmaradó különbözetet.

6. cikk

A nem kamatozó letét visszafizetése

Ha a Tanács a Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően úgy határoz, hogy hatályon kívül helyezi határozatainak valamelyikét vagy mindegyikét, a tagállam által a Bizottságnál elhelyezett nem kamatozó letéteket vissza kell fizetni az érintett tagállamnak.

6a. cikk

A statisztikák manipulálásának szankcionálása

1.
     
  A Tanács a Bizottság ajánlására eljárva határozhat úgy, hogy pénzbírságot vet ki a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó, a Szerződés 121. és 126. cikke, valamint a Szerződéshez csatolt (12.) jegyzőkönyv alkalmazása szempontjából lényeges adatokat szándékosan vagy súlyos gondatlanságból valótlanul bemutató tagállamokra.

2.
     
  Az (1) bekezdésben említett pénzbírságoknak hatékonynak, visszatartó erejűnek és az elkövetett szabálysértés jellegével és súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lenniük. A pénzbírság összege nem haladhatja meg a GDP 0,2 %-át.

3.
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett szabálysértések fennállásának megállapítása érdekében a Bizottság elvégezhet minden szükséges vizsgálatot. A Bizottság vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja, hogy lényeges jelek utalnak olyan tényezők esetleges létezésére, amelyek az e cikk (1) bekezdése szerinti szabálysértést jelezhetnek. A Bizottság a vizsgálatban érintett tagállam által tett megjegyzések figyelembevételével megvizsgálja a feltételezett szabálysértéseket. Feladatainak elvégzése érdekében a Bizottság tájékoztatást kérhet a vizsgálatban érintett tagállamtól, valamint helyszíni vizsgálatokat folytathat és betekintést kaphat a központi és államigazgatás, a helyi irányítás és a társadalombiztosítás minden szintjén működő kormányzati szervek elszámolásaiba. Ha a vizsgálatban érintett tagállam nemzeti joga megköveteli, a helyszíni vizsgálatok előtt bírósági engedélyt kell kérni.

A vizsgálat befejezésekor és a javaslat Tanács elé történő terjesztése előtt a Bizottság lehetőséget biztosít a vizsgálatban érintett tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált ügyekben. A Bizottság a Tanács elé terjesztett javaslatát csak olyan tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt megjegyzéseket fűzni.

A vizsgálat által érintett tagállam védekezéshez való jogát a vizsgálatok során teljes mértékben tiszteletben kell tartani.

4.
     
  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a -8a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a) a pénzbírság összegének megállapítására vonatkozó részletes kritériumok, b) a (3) bekezdésben említett vizsgálatokkal kapcsolatos eljárás részletes szabályai, a vizsgálatokkal együtt járó intézkedések és jelentéstétel, valamint a védekezéshez való jog biztosítását, az iratokba történő betekintést, a jogi képviseletet, a titoktartást, az ideiglenes rendelkezéseket és a pénzbírások beszedését célzó részletes eljárási szabályzat tekintetében.

5.
     
  A Bíróságot korlátlan jogkörrel kell felruházni az olyan határozatok felülvizsgálatára, amelyekben a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban pénzbírságot szabott ki. A Bíróság a kiszabott pénzbírságot törölheti, csökkentheti vagy növelheti.

6b. cikk

A 3–6a. cikkek szerint kiszabott pénzbírságok igazgatási jellegűek.

7. cikk

A kamatok és a pénzbírságok felosztása

A 4. cikknek megfelelően elhelyezett letétek után a Bizottságnak járó kamatok és az 5.
  és 6a.
  cikknek megfelelően beszedett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és azokat
  az európai pénzügyi stabilitási eszközre kell fordítani
  .
  Attól az időponttól kezdve, hogy az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok
  pénzügyi
  segítség nyújtása és az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából újabb stabilitási mechanizmust hoznak létre, a pénzbírságokat és a kamatokat ez utóbbi mechanizmusra kell fordítani.

IV.   FEJEZET

Általános rendelkezések

-8. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett kap hatáskört felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

2.
     
  A Bizottság 6a. cikkben említett felhatalmazása hároméves időtartamra szól a rendelet hatálybalépésétől kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

3.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6a. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

5.
     
  A 6a. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.

8. cikk

A Tanácson belüli szavazás

A 3., 4. és 5. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács csak azon tagállamokat képviselő tagjai szavaznak, amelyek pénzneme az euró, és a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatának figyelembevétele nélkül jár el.

A Tanács előző bekezdésben meghatározott tagjainak a minősített többségét a Szerződés 238. cikke (3) bekezdésének
  b) pontja
  szerint kell meghatározni.

8a. cikk

Felülvizsgálat

1.
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.

A jelentésben többek között értékelni kell a következőket:

| a) | e rendelet hatékonysága, beleértve a Tanács és a Bizottság arra való felhatalmazására biztosított lehetőséget, hogy eljárjanak a monetáris unió megfelelő működésének veszélyeztetésével fenyegető helyzetek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

e rendelet hatékonysága, beleértve a Tanács és a Bizottság arra való felhatalmazására biztosított lehetőséget, hogy eljárjanak a monetáris unió megfelelő működésének veszélyeztetésével fenyegető helyzetek kezelése érdekében;

| b) | az EUMSZ-szel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések. |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ-szel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések.

2.
     
  Adott esetben e jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.

3.
     
  A jelentést továbbítani kell az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

4.
     
  2011 vége előtt a Bizottság jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az „euróértékpapírok” bevezetésének lehetőségéről.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [xx] napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  

  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

1

HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

(2)  HL C ...

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

3

(4)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

4

(5)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

5

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/121

---

2011. június 23., csütörtökA költségvetési egyenleg felügyelete és a gazdaságpolitikák felügyelete és összehangolása ***I

P7_TA(2011)0291

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) (1)

2012/C 390 E/21

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0178/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 121. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére

   (1)

  ,

miután a jogalkotási aktus tervezetét a nemzeti parlamentek megkapták,

a rendes jogalkotási eljárás keretében eljárva,

mivel:

| (1) | A Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ)
  rendelkezéseinek értelmében az Unión belül a tagállamok gazdaságpolitikáinak koordinációja feltételezi a következő irányadó elvek betartását: stabil árak, rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint fenntartható fizetési mérleg. |
| --- | --- |

(1)

A Európai Unió működéséről szóló szerződés (az EUMSZ)
  rendelkezéseinek értelmében az Unión belül a tagállamok gazdaságpolitikáinak koordinációja feltételezi a következő irányadó elvek betartását: stabil árak, rendezett államháztartás és monetáris feltételek, valamint fenntartható fizetési mérleg.

| (2) | A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (2), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (3), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (4) állt. Az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletet 2005-ben módosította az 1055/2005/EK, illetve az 1056/2005/EK rendelet. Ezenkívül 2005. március 20-án a Tanács elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést. |
| --- | --- |

(2)

A Stabilitási és Növekedési Paktum eredetileg a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletből (2), a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletből (3), valamint a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalásból (4) állt. Az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletet 2005-ben módosította az 1055/2005/EK, illetve az 1056/2005/EK rendelet. Ezenkívül 2005. március 20-án a Tanács elfogadta „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló jelentést.

| (3) | A Stabilitási és Növekedési Paktum alapja a rendezett államháztartás mint olyan eszköz céljának kitűzése, amely segít megteremteni a feltételeket a pénzügyi stabilitáson alapuló árstabilitáshoz és a dinamikus, fenntartható növekedéshez,
  ezzel is elősegítve az Unió fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzéseinek megvalósítását
  . |
| --- | --- |

(3)

A Stabilitási és Növekedési Paktum alapja a rendezett államháztartás mint olyan eszköz céljának kitűzése, amely segít megteremteni a feltételeket a pénzügyi stabilitáson alapuló árstabilitáshoz és a dinamikus, fenntartható növekedéshez,
  ezzel is elősegítve az Unió fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló célkitűzéseinek megvalósítását
  .

| (4) | A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága előírja, hogy a tagállamoknak teljesíteniük kell és fenn kell tartaniuk a középtávú költségvetési célkitűzésüket, és e célból stabilitási és konvergenciaprogramot kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(4)

A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága előírja, hogy a tagállamoknak teljesíteniük kell és fenn kell tartaniuk a középtávú költségvetési célkitűzésüket, és e célból stabilitási és konvergenciaprogramot kell benyújtaniuk.

| (4a) | A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága tekintetében hasznos lenne a szigorúbb felügyelet, mivel így biztosítani lehetne, hogy a tagállamok összhangban legyenek az uniós költségvetési koordinációs kerettel, és annak megfeleljenek. |
| --- | --- |

(4a)

A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága tekintetében hasznos lenne a szigorúbb felügyelet, mivel így biztosítani lehetne, hogy a tagállamok összhangban legyenek az uniós költségvetési koordinációs kerettel, és annak megfeleljenek.

| (5) | A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása során szerzett tapasztalat fényében a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmát és a vizsgálatukra
  szolgáló eljárást nemzeti és uniós szinten
  is tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- |

(5)

A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása során szerzett tapasztalat fényében a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmát és a vizsgálatukra
  szolgáló eljárást nemzeti és uniós szinten
  is tovább kell fejleszteni.

| (5a) | A stabilitási és konvergenciaprogramokban meghatározott költségvetési célkitűzéseknek kifejezetten figyelembe kell venniük az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, az Unió és a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokkal és általában a reformprogramokkal összhangban elfogadott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5a)

A stabilitási és konvergenciaprogramokban meghatározott költségvetési célkitűzéseknek kifejezetten figyelembe kell venniük az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, az Unió és a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokkal és általában a reformprogramokkal összhangban elfogadott intézkedéseket.

| (5b) | A stabilitási és konvergenciaprogramokat az elkövetkező évekre vonatkozó nemzeti költségvetésekkel kapcsolatos kulcsfontosságú döntések meghozatala előtt kell benyújtani és értékelni. Ennek megfelelően meg kell határozni a stabilitási és konvergenciaprogramok benyújtásának konkrét határidejét. Figyelembe véve az Egyesült Királyság költségvetési évének sajátos jellegét, külön rendelkezéseket kell megállapítani konvergenciaprogramjainak benyújtási időpontjára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5b)

A stabilitási és konvergenciaprogramokat az elkövetkező évekre vonatkozó nemzeti költségvetésekkel kapcsolatos kulcsfontosságú döntések meghozatala előtt kell benyújtani és értékelni. Ennek megfelelően meg kell határozni a stabilitási és konvergenciaprogramok benyújtásának konkrét határidejét. Figyelembe véve az Egyesült Királyság költségvetési évének sajátos jellegét, külön rendelkezéseket kell megállapítani konvergenciaprogramjainak benyújtási időpontjára vonatkozóan.

| (5c) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében. |
| --- | --- |

(5c)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében.

| (5d) | A Gazdasági és Monetáris Unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és az elkövetett hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie. |
| --- | --- |

(5d)

A Gazdasági és Monetáris Unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok és az elkövetett hibák azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie.

| (5e) | A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, valamint a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre (többek között az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyelet). |
| --- | --- |

(5e)

A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a túlzott költségvetési hiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, valamint a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre (többek között az Európai Rendszerkockázati Testület általi makroprudenciális felügyelet).

| (5f) | A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie és támogatnia kell a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát. A különböző koordinációs ágak közötti összefonódások azonban nem adhatnak alapot a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alóli mentesség nyújtására. |
| --- | --- |

(5f)

A Stabilitási és Növekedési Paktumnak és a teljes gazdaságirányítási keretnek ki kell egészítenie és támogatnia kell a fenntartható növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát. A különböző koordinációs ágak közötti összefonódások azonban nem adhatnak alapot a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezései alóli mentesség nyújtására.

| (5g) | A gazdaságirányítás megerősítése érdekében biztosítani kell az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és jobban időzített részvételét. Az Európai Parlament illetékes bizottsága dönthet úgy, hogy a tanácsi ajánlás 6. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett tagállamot bevonja az eszmecserébe. |
| --- | --- |

(5g)

A gazdaságirányítás megerősítése érdekében biztosítani kell az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és jobban időzített részvételét. Az Európai Parlament illetékes bizottsága dönthet úgy, hogy a tanácsi ajánlás 6. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett tagállamot bevonja az eszmecserébe.

| (5h) | A stabilitási és konvergenciaprogramokat és a nemzeti reformprogramokat koherens módon kell kidolgozni, és benyújtásuk időpontját össze kell hangolni. A programokat a Tanácsnak és a Bizottságnak kell benyújtani, és azokat nyilvánosságra kell hozni. |
| --- | --- |

(5h)

A stabilitási és konvergenciaprogramokat és a nemzeti reformprogramokat koherens módon kell kidolgozni, és benyújtásuk időpontját össze kell hangolni. A programokat a Tanácsnak és a Bizottságnak kell benyújtani, és azokat nyilvánosságra kell hozni.

| (5i) | Az európai szemeszter keretében a felügyeleti és koordinációs ciklus az év elején horizontális felülvizsgálattal kezdődik, amelynek során a Bizottság és a Tanács véleménye alapján az Európai Tanács felméri az Unió és az euróövezet előtt álló főbb kihívásokat, és stratégiai iránymutatást nyújt a szakpolitikákat illetően. Mielőtt az Európai Tanács hozzáfogna a téma vizsgálatához, az éves felügyeleti ciklus kezdete előtt az Európai Parlament még időben megtárgyalja azt. A stabilitási és konvergenciaprogramok és a nemzeti reformprogramok elkészítésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Tanács által nyújtott horizontális iránymutatást. |
| --- | --- |

(5i)

Az európai szemeszter keretében a felügyeleti és koordinációs ciklus az év elején horizontális felülvizsgálattal kezdődik, amelynek során a Bizottság és a Tanács véleménye alapján az Európai Tanács felméri az Unió és az euróövezet előtt álló főbb kihívásokat, és stratégiai iránymutatást nyújt a szakpolitikákat illetően. Mielőtt az Európai Tanács hozzáfogna a téma vizsgálatához, az éves felügyeleti ciklus kezdete előtt az Európai Parlament még időben megtárgyalja azt. A stabilitási és konvergenciaprogramok és a nemzeti reformprogramok elkészítésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az Európai Tanács által nyújtott horizontális iránymutatást.

| (5j) | A Stabilitási és Növekedési Paktum iránti nemzeti felelősségvállalás növelése érdekében a nemzeti költségvetési kereteket az Unióban megvalósuló többoldalú felügyelethez kapcsolódó célkitűzésekhez, és különösen az európai szemeszterhez kell igazítani. |
| --- | --- |

(5j)

A Stabilitási és Növekedési Paktum iránti nemzeti felelősségvállalás növelése érdekében a nemzeti költségvetési kereteket az Unióban megvalósuló többoldalú felügyelethez kapcsolódó célkitűzésekhez, és különösen az európai szemeszterhez kell igazítani.

| (5k) | A meghozott döntésekkel kapcsolatos átláthatóság, felelősségvállalás és elszámoltathatóság fokozása érdekében az egyes tagállamok politikai berendezkedésének megfelelően a nemzeti parlamenteket be kell vonni a szemeszter munkájába, és a stabilitási és konvergenciaprogramok, valamint a nemzeti reformprogramok készítésébe. A szemeszter keretében szükség esetén konzultálni kell a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal, a Gazdaságpolitikai Bizottsággal, a Foglalkoztatási Bizottsággal és a Szociális Védelmi Bizottsággal. Az EUMSZ rendelkezéseinek értelmében, valamint a nemzeti jogi és politikai berendezkedés függvényében az egyéb érdekelteket, köztük a szociális partnereket is be kell vonni a szemeszter munkája kapcsán felmerülő főbb szakpolitikai döntésekbe. |
| --- | --- |

(5k)

A meghozott döntésekkel kapcsolatos átláthatóság, felelősségvállalás és elszámoltathatóság fokozása érdekében az egyes tagállamok politikai berendezkedésének megfelelően a nemzeti parlamenteket be kell vonni a szemeszter munkájába, és a stabilitási és konvergenciaprogramok, valamint a nemzeti reformprogramok készítésébe. A szemeszter keretében szükség esetén konzultálni kell a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal, a Gazdaságpolitikai Bizottsággal, a Foglalkoztatási Bizottsággal és a Szociális Védelmi Bizottsággal. Az EUMSZ rendelkezéseinek értelmében, valamint a nemzeti jogi és politikai berendezkedés függvényében az egyéb érdekelteket, köztük a szociális partnereket is be kell vonni a szemeszter munkája kapcsán felmerülő főbb szakpolitikai döntésekbe.

| (6) | A költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzés betartása lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tekintetében biztonsági tartalékkal rendelkezzenek annak érdekében, hogy biztosítsák
  a fenntartható államháztartást vagy
  a gyors előrelépést a fenntarthatóság felé, a költségvetési mozgástér
  megőrzése mellett,
  különös tekintettel az állami beruházási szükségletekre.
  A középtávú költségvetési célkitűzést – a Stabilitási és Növekedési Paktum céljaival összhangban – rendszeresen aktualizálni kell, mégpedig egy olyan közösen elfogadott módszer alapján, amely megfelelően tükrözi az államháztartás számára felmerülő explicit és implicit kötelezettségek kockázatát. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzés betartása lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tekintetében biztonsági tartalékkal rendelkezzenek annak érdekében, hogy biztosítsák
  a fenntartható államháztartást vagy
  a gyors előrelépést a fenntarthatóság felé, a költségvetési mozgástér
  megőrzése mellett,
  különös tekintettel az állami beruházási szükségletekre.
  A középtávú költségvetési célkitűzést – a Stabilitási és Növekedési Paktum céljaival összhangban – rendszeresen aktualizálni kell, mégpedig egy olyan közösen elfogadott módszer alapján, amely megfelelően tükrözi az államháztartás számára felmerülő explicit és implicit kötelezettségek kockázatát.

| (7) | A középtávú költségvetési célkitűzés elérésére és fenntartására vonatkozó kötelezettséget
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pálya
  elveinek meghatározása révén kell érvényesíteni.
  Ezen elveknek többek között biztosítaniuk kell, hogy a váratlan – azaz a gazdasági növekedés üteme alapján nem várt – bevételeket adósságcsökkentésre irányozzák elő. |
| --- | --- |

(7)

A középtávú költségvetési célkitűzés elérésére és fenntartására vonatkozó kötelezettséget
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pálya
  elveinek meghatározása révén kell érvényesíteni.
  Ezen elveknek többek között biztosítaniuk kell, hogy a váratlan – azaz a gazdasági növekedés üteme alapján nem várt – bevételeket adósságcsökkentésre irányozzák elő.

| (8) | A középtávú költségvetési célkitűzés teljesítésére és fenntartására vonatkozó kötelezettséget az euróövezethez tartozó tagállamokra és
  az azon kívüli
  ▐ tagállamokra egyaránt alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(8)

A középtávú költségvetési célkitűzés teljesítésére és fenntartására vonatkozó kötelezettséget az euróövezethez tartozó tagállamokra és
  az azon kívüli
  ▐ tagállamokra egyaránt alkalmazni kell.

| (9) | Azt, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése érdekében, a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében kell felmérni, amelynek részét képezi a kiadások elemzése a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. E tekintetben és a középtávú célkitűzés eléréséig
  az államháztartási kiadások növekedésének mértéke általában nem
  lépheti
  túl a
  potenciális
  GDP-növekedés ▐ középtávú
  referenciamértékét.
  Az ezt a mértéket túllépő kiadásnövekedést az államháztartási bevételek diszkrecionális növelésének
  kell
  ellensúlyoznia, a diszkrecionális bevételcsökkentést pedig a kiadások csökkentésének
  kell
  kompenzálnia.
  A potenciális GDP-növekedés középtávú referenciamértékét közösen elfogadott módszertannal kell kiszámítani. A Bizottság nyilvánosságra hozza az előrejelzésekre vonatkozó számítási módszert, valamint a potenciális GDP-növekedés annak révén kiszámított középtávú referenciamértékét. Figyelembe kell venni a beruházási kiadások potenciálisan igen nagy mértékű változékonyságát, különösen a kis tagállamok esetében. |
| --- | --- |

(9)

Azt, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése érdekében, a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében kell felmérni, amelynek részét képezi a kiadások elemzése a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. E tekintetben és a középtávú célkitűzés eléréséig
  az államháztartási kiadások növekedésének mértéke általában nem
  lépheti
  túl a
  potenciális
  GDP-növekedés ▐ középtávú
  referenciamértékét.
  Az ezt a mértéket túllépő kiadásnövekedést az államháztartási bevételek diszkrecionális növelésének
  kell
  ellensúlyoznia, a diszkrecionális bevételcsökkentést pedig a kiadások csökkentésének
  kell
  kompenzálnia.
  A potenciális GDP-növekedés középtávú referenciamértékét közösen elfogadott módszertannal kell kiszámítani. A Bizottság nyilvánosságra hozza az előrejelzésekre vonatkozó számítási módszert, valamint a potenciális GDP-növekedés annak révén kiszámított középtávú referenciamértékét. Figyelembe kell venni a beruházási kiadások potenciálisan igen nagy mértékű változékonyságát, különösen a kis tagállamok esetében.

| (9a) | A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető gyorsabb korrekciós pályát kell megkövetelni azoktól a tagállamoktól, amelyek esetében az államadósság mértéke meghaladja a GDP 60 %-át, vagy amelyeknél jelentős kockázatok mutatkoznak a teljes államadósság fenntarthatósága tekintetében. |
| --- | --- |

(9a)

A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető gyorsabb korrekciós pályát kell megkövetelni azoktól a tagállamoktól, amelyek esetében az államadósság mértéke meghaladja a GDP 60 %-át, vagy amelyeknél jelentős kockázatok mutatkoznak a teljes államadósság fenntarthatósága tekintetében.

| (10) | A gazdaságélénkítés elősegítése érdekében lehetővé kell tenni
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való átmeneti eltérést,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy pedig az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .
  A jelentős szerkezeti reformok végrehajtását szintén figyelembe kell venni a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a megfelelő korrekciós pályától való átmeneti eltérés lehetővé tételekor, azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre. E tekintetben külön figyelmet kell fordítani a rendszerszintű nyugdíjreformokra, amelyek esetében az eltérésnek tükröznie kell azt a közvetlen többletköltséget, amely a járulékbefizetéseknek az állami kezelésű pillérből a tőkefedezeti pillérbe történő átirányításából ered. A tőkefedezeti pillér eszközeinek az állami kezelésű pillérbe történő visszautalását egyszeri és átmeneti jellegű intézkedésnek kell tekinteni, ezért az nem vehető figyelembe a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében elért eredmények értékelésének alapjául szolgáló strukturális egyenlegben. |
| --- | --- |

(10)

A gazdaságélénkítés elősegítése érdekében lehetővé kell tenni
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való átmeneti eltérést,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy pedig az euróövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .
  A jelentős szerkezeti reformok végrehajtását szintén figyelembe kell venni a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy a megfelelő korrekciós pályától való átmeneti eltérés lehetővé tételekor, azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre. E tekintetben külön figyelmet kell fordítani a rendszerszintű nyugdíjreformokra, amelyek esetében az eltérésnek tükröznie kell azt a közvetlen többletköltséget, amely a járulékbefizetéseknek az állami kezelésű pillérből a tőkefedezeti pillérbe történő átirányításából ered. A tőkefedezeti pillér eszközeinek az állami kezelésű pillérbe történő visszautalását egyszeri és átmeneti jellegű intézkedésnek kell tekinteni, ezért az nem vehető figyelembe a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében elért eredmények értékelésének alapjául szolgáló strukturális egyenlegben.

| (11) | A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős eltérés esetén
  a Bizottságnak
  figyelmeztetnie kell az érintett tagállamot, ▐
  majd a Tanácsnak egy hónapon belül meg kell vizsgálnia a helyzetet
  , és a szükséges korrekciós intézkedésekre vonatkozó ajánlást kell tennie.
  Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Az érintett tagállamnak be kell számolnia a Tanácsnak a megtett intézkedésről. Ha az érintett tagállam a Tanács által megállapított határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy hatékony intézkedés nem történt, és erről jelentést kell benyújtania az Európai Tanácsnak. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a Bizottság általi elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel annak elutasításáról dönt. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy vizsgálja felül az ajánlásait. Az euróövezetbe tartozó és az ERM2 tagállamai esetében a Bizottság szükség esetén felkérheti az EKB-t arra, hogy vegyen részt a felügyeleti kiszállásokon. A Bizottság jelentést készít a Tanácsnak a kiszállás eredményéről, és dönthet a jelentésében szereplő megállapítások közzétételéről. |
| --- | --- |

(11)

A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős eltérés esetén
  a Bizottságnak
  figyelmeztetnie kell az érintett tagállamot, ▐
  majd a Tanácsnak egy hónapon belül meg kell vizsgálnia a helyzetet
  , és a szükséges korrekciós intézkedésekre vonatkozó ajánlást kell tennie.
  Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Az érintett tagállamnak be kell számolnia a Tanácsnak a megtett intézkedésről. Ha az érintett tagállam a Tanács által megállapított határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedéseket, a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy hatékony intézkedés nem történt, és erről jelentést kell benyújtania az Európai Tanácsnak. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a Bizottság általi elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel annak elutasításáról dönt. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy vizsgálja felül az ajánlásait. Az euróövezetbe tartozó és az ERM2 tagállamai esetében a Bizottság szükség esetén felkérheti az EKB-t arra, hogy vegyen részt a felügyeleti kiszállásokon. A Bizottság jelentést készít a Tanácsnak a kiszállás eredményéről, és dönthet a jelentésében szereplő megállapítások közzétételéről.

| (12) | A részt vevő tagállamokra vonatkozóan az Unió költségvetési felügyeleti keretének való megfelelés biztosítása érdekében egy meghatározott érvényesítési mechanizmust kell létrehozni az EUMSZ 136. cikke alapján olyan esetekre, amikor
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  jelentős eltérés áll fenn. |
| --- | --- |

(12)

A részt vevő tagállamokra vonatkozóan az Unió költségvetési felügyeleti keretének való megfelelés biztosítása érdekében egy meghatározott érvényesítési mechanizmust kell létrehozni az EUMSZ 136. cikke alapján olyan esetekre, amikor
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  jelentős eltérés áll fenn.

| (13) | Az 1466/97/EK rendeletben szereplő hivatkozások esetében figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződés új cikkszámozását. |
| --- | --- |

(13)

Az 1466/97/EK rendeletben szereplő hivatkozások esetében figyelembe kell venni az Európai Unió működéséről szóló szerződés új cikkszámozását.

| (14) | Az 1466/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

Az 1466/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1466/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „1. cikk



  Ez a rendelet a Tanács és a Bizottság többoldalú felügyeletének részeként rögzíti a stabilitási programok és a konvergenciaprogramok tartalmára, beterjesztésére, vizsgálatára és figyelemmel kisérésére vonatkozó szabályokat, hogy korai szakaszban megelőzze a túlzott költségvetési hiány kialakulását, és segítse a gazdaságpolitikák felügyeletét és összehangolását, egyidejűleg támogatva az Unió növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzéseit.” |
| --- | --- |

-1.

A 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ez a rendelet a Tanács és a Bizottság többoldalú felügyeletének részeként rögzíti a stabilitási programok és a konvergenciaprogramok tartalmára, beterjesztésére, vizsgálatára és figyelemmel kisérésére vonatkozó szabályokat, hogy korai szakaszban megelőzze a túlzott költségvetési hiány kialakulását, és segítse a gazdaságpolitikák felügyeletét és összehangolását, egyidejűleg támogatva az Unió növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó célkitűzéseit.”

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk

  E rendelet alkalmazásában:








  a) | „részt vevő tagállam” az a tagállam, amelynek pénzneme az euró; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

E rendelet alkalmazásában:

a)

„részt vevő tagállam” az a tagállam, amelynek pénzneme az euró;

| b) | „
  nem részt vevő tagállam
  ” az a tagállam, amelynek pénzneme nem az euró”. |
| --- | --- |

b)

„
  nem részt vevő tagállam
  ” az a tagállam, amelynek pénzneme nem az euró”.

| 1a. | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:




  „1-A.
     
  SZAKASZ




  A GAZDASÁGPOLITIKAI KOORDINÁCIÓRA VONATKOZÓ EURÓPAI SZEMESZTER



  2-a. cikk



  (1)
     
  A tagállamok gazdaságpolitikájának szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük tartós egymáshoz közelítése érdekében a Tanács az európai gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó szemeszter szerves részeként és az EUMSZ-ben előírt célkitűzésekkel és előírásokkal összhangban gondoskodik a többoldalú felügyeletről.




  (2)
     
  A szemeszter kiterjed:










  a) | az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére; |
| --- | --- | --- |

1a.

A szöveg a következő szakasszal egészül ki:

„1-A.
     
  SZAKASZ

A GAZDASÁGPOLITIKAI KOORDINÁCIÓRA VONATKOZÓ EURÓPAI SZEMESZTER

2-a. cikk

(1)
     
  A tagállamok gazdaságpolitikájának szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük tartós egymáshoz közelítése érdekében a Tanács az európai gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó szemeszter szerves részeként és az EUMSZ-ben előírt célkitűzésekkel és előírásokkal összhangban gondoskodik a többoldalú felügyeletről.

(2)
     
  A szemeszter kiterjed:

a)

az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére;

| b) | az EUMSZ 148. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által érvényesítendő foglalkoztatási iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére; |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ 148. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által érvényesítendő foglalkoztatási iránymutatások kidolgozására és azok végrehajtásának felügyeletére;

| c) | a tagállamok stabilitási és a konvergenciaprogramjainak e rendelet rendelkezéseivel összhangban történő benyújtására és értékelésére; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok stabilitási és a konvergenciaprogramjainak e rendelet rendelkezéseivel összhangban történő benyújtására és értékelésére;

| d) | az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiáját támogató, és a fenti i. és ii. pontban részletezett iránymutatásokkal, valamint az éves felügyeleti ciklus kezdetekor a Bizottság és az Európai Tanács által a tagállamoknak nyújtott általános iránymutatással összhangban kidolgozott nemzeti reformprogramok benyújtására és értékelésére; |
| --- | --- |

d)

az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiáját támogató, és a fenti i. és ii. pontban részletezett iránymutatásokkal, valamint az éves felügyeleti ciklus kezdetekor a Bizottság és az Európai Tanács által a tagállamoknak nyújtott általános iránymutatással összhangban kidolgozott nemzeti reformprogramok benyújtására és értékelésére;

| e) | a makrogazdasági egyensúlyhiány a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, ...-i .../2011/EU rendelet (5) szerinti megelőzésének és kiigazításnak felügyeletére (6). |
| --- | --- |

e)

a makrogazdasági egyensúlyhiány a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, ...-i .../2011/EU rendelet (5) szerinti megelőzésének és kiigazításnak felügyeletére (6).

(3)
     
  A költségvetést és a szerkezet érintő makroszintű szakpolitikai elképzelések kialakításához szükséges időszerű és átfogó szakpolitikai tanácsadás érdekében a szemeszter keretében és e programoknak a Bizottság által végzett értékelését követően a Tanács az EUMSZ 121. és 141. cikkében, az e rendeletben, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, ...-i .../2011/EU rendeletben (7) említett jogi eszközökre támaszkodva iránymutatást nyújt a tagállamok részére.

A tagállamok a számukra nyújtott iránymutatást gazdasági, foglalkoztatási és költségvetési szakpolitikáik kidolgozása során, valamint az elkövetkező évekre vonatkozó nemzeti költségvetésekkel kapcsolatos kulcsfontosságú döntések meghozatal előtt figyelembe veszik. A megvalósítást a Bizottság ellenőrzi.

Amennyiben egy tagállam nem veszi figyelembe a számára nyújtott iránymutatást, akkor:

| a) | konkrét intézkedéseket kijelölő további ajánlásokat nyújthatnak be számára; |
| --- | --- |

a)

konkrét intézkedéseket kijelölő további ajánlásokat nyújthatnak be számára;

| b) | az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság figyelmeztetésben részesítheti; |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság figyelmeztetésben részesítheti;

| c) | az e rendeletben, az 1467/97/EK rendeletben, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, ...-i .../2011/EU (8) rendeletben említett intézkedések foganatosíthatók ellene. |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben, az 1467/97/EK rendeletben, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, ...-i .../2011/EU (8) rendeletben említett intézkedések foganatosíthatók ellene.

Az intézkedések végrehajtását a Bizottság fokozottan ellenőrzi, és ez e rendelet -11. cikke értelmében felügyelő missziókat is magában foglalhat.

(4)
     
  Az Európai Parlament a meghozott döntésekkel kapcsolatos átláthatóság, felelősségérzet és elszámoltathatóság fokozása érdekében a szemeszterben megfelelően részt vesz, különösen az e rendelet 1ab. cikkének megfelelően folytatott gazdasági párbeszéd révén. A szemeszter keretében adott esetben konzultálnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal, az Gazdaságpolitikai Bizottsággal, a Foglalkoztatásügyi Bizottsággal és a Szociális Védelmi Bizottsággal. A szemeszter keretében az EUMSZ és a nemzeti és politikai megállapodásoknak megfelelően konzultálnak az érdekeltekkel – különösen a szociális partnerekkel – az uniós intézmények által megvitatandó főbb politikai dokumentumok kidolgozásáról.

Az EUMSZ 121. cikkének (5) bekezdésével összhangban a Tanács és a Bizottság elnöke és adott esetben az Eurogroup elnöke évente jelentést tesz az Európai Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a többoldalú felügyelet eredményeiről. E jelentések az e rendelet 2-ab. cikkében hivatkozott gazdasági párbeszéd részét képezik.

| 1b. | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:




  „1-Aa.
     
  SZAKASZ




  GAZDASÁGI PÁRBESZÉD



  2-ab. cikk

      
  Az uniós intézmények – különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság – közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága meghívhatja a Tanács, a Bizottság és adott esetben az Európai Tanács vagy az Eurogroup elnökét, hogy jelenjen meg a bizottság előtt az alábbi kérdések megvitatása érdekében:









  a) | az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban Tanács által a gazdaságpolitika fő irányvonalairól nyújtott információk; |
| --- | --- | --- |

1b.

A szöveg a következő szakasszal egészül ki:

„1-Aa.
     
  SZAKASZ

GAZDASÁGI PÁRBESZÉD

2-ab. cikk

a)

az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével összhangban Tanács által a gazdaságpolitika fő irányvonalairól nyújtott információk;

| b) | a Bizottság által az éves felügyeleti ciklus kezdetén a tagállamoknak kiadott általános iránymutatások; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által az éves felügyeleti ciklus kezdetén a tagállamoknak kiadott általános iránymutatások;

| c) | az Európai Tanács által a gazdaságpolitika irányvonalaira vonatkozóan az európai szemeszter kapcsán levont bármifajta következtetés; |
| --- | --- |

c)

az Európai Tanács által a gazdaságpolitika irányvonalaira vonatkozóan az európai szemeszter kapcsán levont bármifajta következtetés;

| d) | az e rendelet értelmében elvégzett többoldalú felügyelet eredményei; |
| --- | --- |

d)

az e rendelet értelmében elvégzett többoldalú felügyelet eredményei;

| e) | az Európai Tanács által a többoldalú felügyelet irányvonalaira és eredményeire vonatkozóan az európai szemeszter kapcsán levont bármifajta következtetés; |
| --- | --- |

e)

az Európai Tanács által a többoldalú felügyelet irányvonalaira és eredményeire vonatkozóan az európai szemeszter kapcsán levont bármifajta következtetés;

| f) | a többéves felügyelet elvégzésére vonatkozó felülvizsgálat az európai szemeszter végén; |
| --- | --- |

f)

a többéves felügyelet elvégzésére vonatkozó felülvizsgálat az európai szemeszter végén;

| g) | a tagállamokhoz intézett tanácsi ajánlások az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése értelmében az e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében és 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jelentős eltérések esetén; |
| --- | --- |

g)

a tagállamokhoz intézett tanácsi ajánlások az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése értelmében az e rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében és 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jelentős eltérések esetén;

(2)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottsága dönthet úgy, hogy tanácsi ajánlás 6. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése értelmében érintett tagállamot bevonja az eszmecserébe.

(3)
     
  A Tanács és a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet végrehajtásáról.”.

| 1c. | A 2a. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „Valamennyi tagállam differenciált középtávú célkitűzést alakít ki költségvetési egyenlegére vonatkozóan. Ezek az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések eltérhetnek az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetre vonatkozó követelménytől, ugyanakkor a GDP 3 %-os költségvetési hiány tekintetében biztonsági tartalékot kell biztosítaniuk. Minden egyes középtávú költségvetési célkitűzésnek biztosítania kell az államháztartás fenntarthatóságát vagy a fenntarthatóság irányába tett gyors előrehaladást, ugyanakkor költségvetési mozgásteret kell biztosítania, figyelembe véve különösen az állami beruházások szükségességét.




  E tényezők figyelembevételével az eurót bevezető tagállamok és az ERM-II. tagállamok számára ki kell jelölni országspecifikus, egy meghatározott skálán belül a GDP -1 %-a és az egyensúly vagy a többlet közötti középtávú költségvetési célkitűzéseket, amelyek ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkoznak.




  A középtávú költségvetési célkitűzéseket háromévente felül kell vizsgálni. „A középtávú
  költségvetési
  célkitűzéseket háromévente, jelentős szerkezeti reform végrehajtásakor pedig minden alkalommal felül kell vizsgálni [...]”




  A tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló ...-i 2011/.../EU

   (9) tanácsi
  irányelvvel összhangban a középtávú költségvetési célkitűzés tiszteletben tartását bele kell venni a nemzeti középtávú költségvetési keretekbe.

   (10) |
| --- | --- |

1c.

A 2a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Valamennyi tagállam differenciált középtávú célkitűzést alakít ki költségvetési egyenlegére vonatkozóan. Ezek az országspecifikus középtávú költségvetési célkitűzések eltérhetnek az egyensúlyközeli vagy többletet tartalmazó helyzetre vonatkozó követelménytől, ugyanakkor a GDP 3 %-os költségvetési hiány tekintetében biztonsági tartalékot kell biztosítaniuk. Minden egyes középtávú költségvetési célkitűzésnek biztosítania kell az államháztartás fenntarthatóságát vagy a fenntarthatóság irányába tett gyors előrehaladást, ugyanakkor költségvetési mozgásteret kell biztosítania, figyelembe véve különösen az állami beruházások szükségességét.

E tényezők figyelembevételével az eurót bevezető tagállamok és az ERM-II. tagállamok számára ki kell jelölni országspecifikus, egy meghatározott skálán belül a GDP -1 %-a és az egyensúly vagy a többlet közötti középtávú költségvetési célkitűzéseket, amelyek ciklikusan igazított, az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes költségvetési helyzetre vonatkoznak.

A középtávú költségvetési célkitűzéseket háromévente felül kell vizsgálni. „A középtávú
  költségvetési
  célkitűzéseket háromévente, jelentős szerkezeti reform végrehajtásakor pedig minden alkalommal felül kell vizsgálni [...]”

A tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló ...-i 2011/.../EU

   (9) tanácsi
  irányelvvel összhangban a középtávú költségvetési célkitűzés tiszteletben tartását bele kell venni a nemzeti középtávú költségvetési keretekbe.

   (10)

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az egyes résztvevő tagállamok a Szerződés 121. cikkének értelmében rendszeres időközönként benyújtják a Tanácshoz és a Bizottsághoz a többoldalú felügyelet céljából szükséges információkat egy stabilitási program formájában, amely lényeges alapot biztosít
  az államháztartás fenntarthatósága számára, ami kedvező hatást gyakorol
  az árstabilitásra és a dinamikus, fenntartható növekedésre,
  valamint
  a munkahelyteremtésre.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az egyes résztvevő tagállamok a Szerződés 121. cikkének értelmében rendszeres időközönként benyújtják a Tanácshoz és a Bizottsághoz a többoldalú felügyelet céljából szükséges információkat egy stabilitási program formájában, amely lényeges alapot biztosít
  az államháztartás fenntarthatósága számára, ami kedvező hatást gyakorol
  az árstabilitásra és a dinamikus, fenntartható növekedésre,
  valamint
  a munkahelyteremtésre.”;

| b) | Az (2) bekezdés
  a), b) és c) pontja
  helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az államháztartási egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzést és az ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát a GDP százalékában, az államadósság arányának várható alakulását, az államháztartási kiadások tervezett növekedési pályáját
  – ideértve a bruttó állóeszköz-felhalmozásra fordítható megfelelő összegeket is, szem előtt tartva különösen a kiadások 5. cikk (1) bekezdése szerinti növekedéséhez szükséges feltételeket és kritériumokat is –,
  az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedési pályáját és a tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések számszerűsítését; |
| --- | --- | --- |

b)

Az (2) bekezdés
  a), b) és c) pontja
  helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az államháztartási egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzést és az ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát a GDP százalékában, az államadósság arányának várható alakulását, az államháztartási kiadások tervezett növekedési pályáját
  – ideértve a bruttó állóeszköz-felhalmozásra fordítható megfelelő összegeket is, szem előtt tartva különösen a kiadások 5. cikk (1) bekezdése szerinti növekedéséhez szükséges feltételeket és kritériumokat is –,
  az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedési pályáját és a tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések számszerűsítését;

| aa) | az elöregedéssel összefüggő rejtett kötelezettségekre vonatkozó információk, mint például az állami garanciák, amelyek potenciálisan nagy hatással lehetnek az államháztartás kiadásaira; |
| --- | --- |

aa)

az elöregedéssel összefüggő rejtett kötelezettségekre vonatkozó információk, mint például az állami garanciák, amelyek potenciálisan nagy hatással lehetnek az államháztartás kiadásaira;

| ab) | tájékoztatás a stabilitási programnak az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és a nemzeti reformprogramokkal való összeegyeztethetőségéről;” |
| --- | --- |

ab)

tájékoztatás a stabilitási programnak az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal és a nemzeti reformprogramokkal való összeegyeztethetőségéről;”

| b) | a várt gazdasági fejlődésre és a lényeges közgazdasági változókra vonatkozó főbb feltételezéseket, amelyek a stabilitási program megvalósítása szempontjából lényegesek, úgymint a kormányzati beruházási kiadások, a reál GDP növekedése, a foglalkoztatás és az infláció; |
| --- | --- |

b)

a várt gazdasági fejlődésre és a lényeges közgazdasági változókra vonatkozó főbb feltételezéseket, amelyek a stabilitási program megvalósítása szempontjából lényegesek, úgymint a kormányzati beruházási kiadások, a reál GDP növekedése, a foglalkoztatás és az infláció;

| c) | a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat – többek között a
  fenntartható
  potenciális növekedés fokozása révén – eredményező jelentős strukturális reformok átfogó költség-haszon elemzését is;” |
| --- | --- |

c)

a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat – többek között a
  fenntartható
  potenciális növekedés fokozása révén – eredményező jelentős strukturális reformok átfogó költség-haszon elemzését is;”

| ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A stabilitási programnak a legvalószínűbb makroszintű költségvetési forgatókönyvön vagy egy óvatosabb forgatókönyvön kell alapulnia. A makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket össze kell vetni a legfrissebb bizottsági előrejelzésekkel és adott esetben más független szervek előrejelzéseivel. A kiválasztott makroszintű költségvetési forgatókönyv és a Bizottság előrejelzései közötti jelentős különbségek leírását indokolással kell ellátni, különösen ha a külső becslések szerinti növekedés jelentősen eltér a bizottsági előrejelzésben megtartott értékektől.




  az a), aa) b) c) és d) pontban foglalt információk jellegét a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben kialakított összehangolt keretnek kell pontosan meghatároznia;” |
| --- | --- |

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A stabilitási programnak a legvalószínűbb makroszintű költségvetési forgatókönyvön vagy egy óvatosabb forgatókönyvön kell alapulnia. A makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket össze kell vetni a legfrissebb bizottsági előrejelzésekkel és adott esetben más független szervek előrejelzéseivel. A kiválasztott makroszintű költségvetési forgatókönyv és a Bizottság előrejelzései közötti jelentős különbségek leírását indokolással kell ellátni, különösen ha a külső becslések szerinti növekedés jelentősen eltér a bizottsági előrejelzésben megtartott értékektől.

az a), aa) b) c) és d) pontban foglalt információk jellegét a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben kialakított összehangolt keretnek kell pontosan meghatároznia;”

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett, az államháztartási egyenleg és az adósságarány változására, az államháztartási kiadások növekedésére, az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedésére, a
  megfelelően számszerűsített
  tervezett diszkrecionális bevételi intézkedésekre, valamint a főbb gazdasági feltételezésekre vonatkozó információk összeállítása évente történik, és lefedi az előző évet, a folyó évet és legalább a következő három évet.


  (4)
     
  Minden egyes programnak információkat kell tartalmaznia a státuszára vonatkozóan, nevezetesen arról, hogy a programot mikor terjesztették a nemzeti parlament elé, és hogy a nemzeti parlament kikérte-e a Tanács véleményét a megelőző programra vonatkozóan, vagy adott esetben kapott-e bármilyen ajánlást, figyelmeztetést, és hogy a parlament jóváhagyta-e a programot.”. |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett, az államháztartási egyenleg és az adósságarány változására, az államháztartási kiadások növekedésére, az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedésére, a
  megfelelően számszerűsített
  tervezett diszkrecionális bevételi intézkedésekre, valamint a főbb gazdasági feltételezésekre vonatkozó információk összeállítása évente történik, és lefedi az előző évet, a folyó évet és legalább a következő három évet.

(4)
     
  Minden egyes programnak információkat kell tartalmaznia a státuszára vonatkozóan, nevezetesen arról, hogy a programot mikor terjesztették a nemzeti parlament elé, és hogy a nemzeti parlament kikérte-e a Tanács véleményét a megelőző programra vonatkozóan, vagy adott esetben kapott-e bármilyen ajánlást, figyelmeztetést, és hogy a parlament jóváhagyta-e a programot.”.

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „4. cikk

  (1)   A stabilitási programokat minden év
  áprilisában – lehetőleg április közepéig, de legkésőbb
  április 30-ig – kell benyújtani. ▐
  (2)   A tagállamok stabilitási programjukat nyilvánosságra hozzák.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   A stabilitási programokat minden év
  áprilisában – lehetőleg április közepéig, de legkésőbb
  április 30-ig – kell benyújtani. ▐

(2)   A tagállamok stabilitási programjukat nyilvánosságra hozzák.”

| 4. | A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  (1)   A Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján a Tanács az
  EUMSZ
  121. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállamok által
  a stabilitási programjaikban
  ismertetett középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e
  (ideértve az adósságráta járulékos alakulásának megfontolását is)
  , a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.
  A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során a Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenlegre vonatkozó megfelelő éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.
  A GDP 60 %-a feletti adósságszinttel vagy kifejezett átfogó adósságfenntarthatósági kockázattal rendelkező
  tagállamok esetében
  a Tanács és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg éves javulása magasabb-e a GDP 0,5 %-ánál. A Tanács
  és a Bizottság
  figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban sor került-e fokozottabb korrekciós erőfeszítésekre, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.
  Figyelembe kell venni különösen a váratlan bevételeket és bevételkieséseket.




  A strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. Ebből a célból a Tanács és a Bizottság értékeli, hogy
  az államháztartási kiadások növekedési pályája a bevételoldalon tett vagy tervezett intézkedések hatásával összefüggésben tekintve
  megfelel-e
  a következő feltételeknek:






  a) | azon tagállamok esetében, amelyek már megvalósították középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lépi túl a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékét
  , kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák; |
| --- | --- | --- |

4.

A 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   A Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján a Tanács az
  EUMSZ
  121. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállamok által
  a stabilitási programjaikban
  ismertetett középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e
  (ideértve az adósságráta járulékos alakulásának megfontolását is)
  , a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez.

A középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során a Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenlegre vonatkozó megfelelő éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.
  A GDP 60 %-a feletti adósságszinttel vagy kifejezett átfogó adósságfenntarthatósági kockázattal rendelkező
  tagállamok esetében
  a Tanács és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg éves javulása magasabb-e a GDP 0,5 %-ánál. A Tanács
  és a Bizottság
  figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban sor került-e fokozottabb korrekciós erőfeszítésekre, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.
  Figyelembe kell venni különösen a váratlan bevételeket és bevételkieséseket.

A strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. Ebből a célból a Tanács és a Bizottság értékeli, hogy
  az államháztartási kiadások növekedési pályája a bevételoldalon tett vagy tervezett intézkedések hatásával összefüggésben tekintve
  megfelel-e
  a következő feltételeknek:

a)

azon tagállamok esetében, amelyek már megvalósították középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lépi túl a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékét
  , kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák;

| b) | azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lép túl egy, a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékénél
  alacsonyabb értékben megállapított mértéket, kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák. Azt a mértéket, amellyel az államháztartási kiadások növekedési rátájának el kell maradnia a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékétől
  , úgy kell meghatározni, hogy az biztosítsa a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megfelelő korrekciót; |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lép túl egy, a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékénél
  alacsonyabb értékben megállapított mértéket, kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák. Azt a mértéket, amellyel az államháztartási kiadások növekedési rátájának el kell maradnia a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékétől
  , úgy kell meghatározni, hogy az biztosítsa a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megfelelő korrekciót;

| c) | azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket
  , az államháztartás bevételi tételeinek diszkrecionális csökkentését ellensúlyozza vagy a kiadáscsökkentés, vagy az államháztartás egyéb bevételi tételeinek diszkrecionális növelése, vagy mindkettő. |
| --- | --- |

c)

azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket
  , az államháztartás bevételi tételeinek diszkrecionális csökkentését ellensúlyozza vagy a kiadáscsökkentés, vagy az államháztartás egyéb bevételi tételeinek diszkrecionális növelése, vagy mindkettő.

Az összesített kiadásokba nem szabad beleszámítani sem a kamatkiadásokat, sem az uniós
  programokra
  fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig a munkanélküli segéllyel kapcsolatos kiadásokat érintő nem diszkrecionális változásokat.

A középtávú
  referenciamértéket
  meghaladó kiadásnövekedés nem tekintendő a középtávú referenciamérték megszegésének, amennyiben azt törvényben előírt bevételnövekedés teljes egészében kompenzálja.

A potenciális GDP-növekedés középtávú referenciamértékét a jövőbeli kilátásokra vonatkozó, illetve a múltbeli tendenciákon alapuló előrejelzések alapján kell meghatározni. Az előrejelzéseket
  rendszeres időközönként frissíteni kell.
  A Bizottság
  nyilvánosságra
  hozza az ezen előrejelzések kalkulálásához használt módszert és a potenciális GDP-arány ez alapján kapott középtávú referenciamértékét.

Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács
  és a Bizottság
  – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős strukturális reformok végrehajtását, amelyek, többek között a potenciális
  fenntartható
  növekedés fokozása révén, közvetlen hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.

Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat végrehajtó tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú költségvetési célkitűzésükhöz vezető korrekciós pályától vagy magától a célkitűzéstől történő olyan mértékű eltérést, amely megfelel a reformok által
  az államháztartási egyenlegre gyakorolt közvetlen inkrementális hatásnak
  , azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.

A Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja továbbá, hogy a stabilitási program tartalma elősegíti-e az euróövezeten belüli tartós
  és tényleges
  konvergencia elérését, a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolását, és hogy az érintett tagállamok gazdaságpolitikái megfelelnek-e a tagállamok és az Unió
  gazdaságpolitikájára és foglalkoztatási politikájára vonatkozó átfogó
  iránymutatásainak.

Amennyiben az érintett tagállam által nem befolyásolható olyan szokatlan esemény következik be, amely az államháztartás strukturális egyenlegére egyetlen éven belül a GDP 0,5 %-át meghaladó arányú hatást gyakorol, illetve az euróövezetet vagy az Unió egészét
  érintő súlyos gazdasági visszaesés időszakaiban a tagállamok számára engedélyezhető a
  harmadik
  albekezdésben említett,
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető
  korrekciós pályától való átmeneti eltérés,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú pénzügyi fenntarthatóságát
  .

(2)   A Tanács
  és a Bizottság
  a stabilitási program vizsgálatát a program benyújtásától számítva legfeljebb három hónapon belül elvégzi. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően szükség esetén
  véleményt fogadhat el a programra vonatkozóan
  . Ha a Tanács az EUMSZ 121. cikkével összhangban úgy véli, hogy a program célkitűzéseit és tartalmát
  – különös tekintettel a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályára –
  meg kell erősíteni, a Tanács saját véleménye alapján felkéri az érintett tagállamot, hogy módosítsa programját.”

| 5. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk

  (1)   
  Az EUMSZ
  121. cikkének (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács
  és a Bizottság
  a részt vevő tagállamok által nyújtott információk, valamint a Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a stabilitási programok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására ▐.
  (2)   Az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett,
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős,
  megfigyelhető
  eltérés esetén, és a túlzott hiány kialakulásának megakadályozása érdekében a Bizottság
  az EUMSZ
  121. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelmeztetésben
  részesíti
  az érintett tagállamot.


  Az első albekezdésben említett korai figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács megvizsgálja a helyzetet, és a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást fogad el a Bizottság ajánlása alapján. Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Ezt az időtartamot három hónapra kell csökkenteni akkor, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyzet különösen súlyos és ezért sürgős intézkedést igényel. A Tanács a Bizottság javaslata alapján az ajánlást nyilvánosságra hozza.




  Az érintett tagállam – az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján született tanácsi ajánlásban megállapított határidőn belül – jelentést készít a Tanácsnak az ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.




  Ha az érintett tagállam a második albekezdésben említett tanácsi ajánlásban előírt határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedést,
  akkor
  a Bizottság haladéktalanul ajánlást terjeszt be a Tanácsnak a hatékony fellépés elmulasztását megállapító határozat elfogadására. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel a javaslat elutasításáról határoz. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozóan a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban felülvizsgált ajánlást fogadjon el. A meghozott határozatokról a Tanács hivatalos jelentést intéz az Európai Tanácshoz.




  Az eljárás – a második albekezdésben említett tanácsi javaslattól a negyedik albekezdésben említett tanácsi határozatig és az Európai Tanácshoz címzett jelentésig – nem lehet hosszabb hat hónapnál.




  (3)
     
  A középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való eltérést – az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül.




  Annak megítéléséhez, hogy az eltérés jelentős-e, az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni:




  azon tagállamok tekintetében, amelyek a középtávú költségvetési célkitűzést még nem érték el, a strukturális egyenleg
  változásának
  értékelésekor azt kell felmérni, hogy az meghaladja-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy legalább a GDP 0,25 %-át átlagosan két egymást követő évben; a kiadások diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli alakulásának értékelésekor azt kell megvizsgálni, hogy annak az államháztartási egyenlegre gyakorolt teljes hatása meghaladta-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy két egymást követő évben összesítve.




  A kiadások alakulásának eltérése
  nem tekintendő jelentősnek, ha az érintett tagállam ▐ túlteljesítette középtávú költségvetési célkitűzését – figyelembe véve a jelentős nagyságú váratlan bevételek lehetőségét – és ha a stabilitási programban meghatározott költségvetési tervek a programidőszakban nem veszélyeztetik ezt a célkitűzést.
  Az eltérés ugyancsak nem tekinthető jelentősnek,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére,
  vagy
  pedig az euroövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

(1)   
  Az EUMSZ
  121. cikkének (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács
  és a Bizottság
  a részt vevő tagállamok által nyújtott információk, valamint a Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a stabilitási programok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására ▐.

(2)   Az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett,
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős,
  megfigyelhető
  eltérés esetén, és a túlzott hiány kialakulásának megakadályozása érdekében a Bizottság
  az EUMSZ
  121. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelmeztetésben
  részesíti
  az érintett tagállamot.

Az első albekezdésben említett korai figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács megvizsgálja a helyzetet, és a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást fogad el a Bizottság ajánlása alapján. Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Ezt az időtartamot három hónapra kell csökkenteni akkor, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyzet különösen súlyos és ezért sürgős intézkedést igényel. A Tanács a Bizottság javaslata alapján az ajánlást nyilvánosságra hozza.

Az érintett tagállam – az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján született tanácsi ajánlásban megállapított határidőn belül – jelentést készít a Tanácsnak az ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.

Ha az érintett tagállam a második albekezdésben említett tanácsi ajánlásban előírt határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedést,
  akkor
  a Bizottság haladéktalanul ajánlást terjeszt be a Tanácsnak a hatékony fellépés elmulasztását megállapító határozat elfogadására. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel a javaslat elutasításáról határoz. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozóan a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban felülvizsgált ajánlást fogadjon el. A meghozott határozatokról a Tanács hivatalos jelentést intéz az Európai Tanácshoz.

Az eljárás – a második albekezdésben említett tanácsi javaslattól a negyedik albekezdésben említett tanácsi határozatig és az Európai Tanácshoz címzett jelentésig – nem lehet hosszabb hat hónapnál.

(3)
     
  A középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való eltérést – az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül.

Annak megítéléséhez, hogy az eltérés jelentős-e, az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni:

azon tagállamok tekintetében, amelyek a középtávú költségvetési célkitűzést még nem érték el, a strukturális egyenleg
  változásának
  értékelésekor azt kell felmérni, hogy az meghaladja-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy legalább a GDP 0,25 %-át átlagosan két egymást követő évben; a kiadások diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli alakulásának értékelésekor azt kell megvizsgálni, hogy annak az államháztartási egyenlegre gyakorolt teljes hatása meghaladta-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy két egymást követő évben összesítve.

A kiadások alakulásának eltérése
  nem tekintendő jelentősnek, ha az érintett tagállam ▐ túlteljesítette középtávú költségvetési célkitűzését – figyelembe véve a jelentős nagyságú váratlan bevételek lehetőségét – és ha a stabilitási programban meghatározott költségvetési tervek a programidőszakban nem veszélyeztetik ezt a célkitűzést.

Az eltérés ugyancsak nem tekinthető jelentősnek,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére,
  vagy
  pedig az euroövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .”

| 6. | Az 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az
  egyes
  ▐
  részt nem vevő tagállamok az EUMSZ
  121. cikkének értelmében rendszeres időközönként
  benyújtják
  a Tanácshoz és a Bizottsághoz a többoldalú felügyelet céljából szükséges információkat egy konvergenciaprogram formájában, amely lényeges alapot biztosít
  az államháztartás fenntarthatósága számára
  ,
  amely kedvező hatást gyakorol az árstabilitásra és a dinamikus, fenntartható növekedésre, valamint a munkahelyteremtésre.” |
| --- | --- | --- |

6.

Az 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az
  egyes
  ▐
  részt nem vevő tagállamok az EUMSZ
  121. cikkének értelmében rendszeres időközönként
  benyújtják
  a Tanácshoz és a Bizottsághoz a többoldalú felügyelet céljából szükséges információkat egy konvergenciaprogram formájában, amely lényeges alapot biztosít
  az államháztartás fenntarthatósága számára
  ,
  amely kedvező hatást gyakorol az árstabilitásra és a dinamikus, fenntartható növekedésre, valamint a munkahelyteremtésre.”

| b) | a (2) bekezdés
  a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép
  :






  „a) | az államháztartási egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzést és az ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát a GDP százalékában, az államadósság arányának várható alakulását, az államháztartási kiadások tervezett növekedési pályáját
  – ideértve a bruttó állóeszköz-felhalmozásra fordítható megfelelő összegeket is, szem előtt tartva különösen a kiadások 9. cikk (1) bekezdése
  szerinti
  növekedése megteremtésének feltételeit és kritériumait –,
  az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedési pályáját és a tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések számszerűsítését, a középtávú monetáris politikai célkitűzéseket, e célkitűzéseknek az ár- és árfolyam-stabilitással és a tartós konvergencia elérésével való kapcsolatát; |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés
  a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép
  :

„a)

az államháztartási egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzést és az ezen célkitűzéshez vezető korrekciós pályát a GDP százalékában, az államadósság arányának várható alakulását, az államháztartási kiadások tervezett növekedési pályáját
  – ideértve a bruttó állóeszköz-felhalmozásra fordítható megfelelő összegeket is, szem előtt tartva különösen a kiadások 9. cikk (1) bekezdése
  szerinti
  növekedése megteremtésének feltételeit és kritériumait –,
  az államháztartási bevételek változatlan politika figyelembevételével tervezett növekedési pályáját és a tervezett diszkrecionális bevételi intézkedések számszerűsítését, a középtávú monetáris politikai célkitűzéseket, e célkitűzéseknek az ár- és árfolyam-stabilitással és a tartós konvergencia elérésével való kapcsolatát;

| aa) | tájékoztatást az elöregedéssel kapcsolatos hallgatólagos kötelezettségekről, valamint az olyan függő kötelezettségekről, köztük az állami garanciákról, amelyek az állami költségvetésre potenciálisan nagy hatást gyakorolhatnak; |
| --- | --- |

aa)

tájékoztatást az elöregedéssel kapcsolatos hallgatólagos kötelezettségekről, valamint az olyan függő kötelezettségekről, köztük az állami garanciákról, amelyek az állami költségvetésre potenciálisan nagy hatást gyakorolhatnak;

| ab) | tájékoztatás a stabilitási programnak az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, a foglalkozáspolitikai iránymutatásokkal és a nemzeti reformprogramokkal való összeegyeztethetőségéről;” |
| --- | --- |

ab)

tájékoztatás a stabilitási programnak az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal, a foglalkozáspolitikai iránymutatásokkal és a nemzeti reformprogramokkal való összeegyeztethetőségéről;”

| b) | a várt gazdasági fejlődésre és a lényeges közgazdasági változókra vonatkozó főbb feltételezéseket, amelyek a konvergenciaprogram megvalósítása szempontjából lényegesek, úgymint a kormányzati beruházási kiadások, a reál GDP növekedése, a foglalkoztatás és az infláció; |
| --- | --- |

b)

a várt gazdasági fejlődésre és a lényeges közgazdasági változókra vonatkozó főbb feltételezéseket, amelyek a konvergenciaprogram megvalósítása szempontjából lényegesek, úgymint a kormányzati beruházási kiadások, a reál GDP növekedése, a foglalkoztatás és az infláció;

| c) | a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat – többek között a potenciális
  fenntartható
  növekedés fokozása révén – eredményező jelentős strukturális reformok átfogó költség-haszon elemzését is;” |
| --- | --- |

c)

a program célkitűzéseinek elérése érdekében tett vagy javasolt költségvetési és egyéb gazdaságpolitikai intézkedések mennyiségi értékelését, amely tartalmazza a közvetlen, hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat – többek között a potenciális
  fenntartható
  növekedés fokozása révén – eredményező jelentős strukturális reformok átfogó költség-haszon elemzését is;”

| ba) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A konvergenciaprogramnak a legvalószínűbb makroszintű költségvetési forgatókönyvön vagy egy óvatosabb forgatókönyvön kell alapulnia. A makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket a legnaprakészebb bizottsági előrejelzésekkel és, adott esetben, egyéb független szervek által készített előrejelzésekkel kell összehasonlítani. A választott makroköltségvetési forgatókönyv és a bizottsági előrejelzés közötti jelentős eltéréseket okfejtéssel ellátva kell leírni, különösen akkor, ha a külső feltételezések szintje vagy növekedése lényegesen eltér a Bizottság előrejelzéseiben foglalt értékektől.




  A (2) bekezdés a), aa), b), c) és d) pontjában említett tájékoztatás pontos jellegét a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve kidolgozott harmonizált keretben határozzák meg.” |
| --- | --- |

ba)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A konvergenciaprogramnak a legvalószínűbb makroszintű költségvetési forgatókönyvön vagy egy óvatosabb forgatókönyvön kell alapulnia. A makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket a legnaprakészebb bizottsági előrejelzésekkel és, adott esetben, egyéb független szervek által készített előrejelzésekkel kell összehasonlítani. A választott makroköltségvetési forgatókönyv és a bizottsági előrejelzés közötti jelentős eltéréseket okfejtéssel ellátva kell leírni, különösen akkor, ha a külső feltételezések szintje vagy növekedése lényegesen eltér a Bizottság előrejelzéseiben foglalt értékektől.

A (2) bekezdés a), aa), b), c) és d) pontjában említett tájékoztatás pontos jellegét a Bizottság által a tagállamokkal együttműködve kidolgozott harmonizált keretben határozzák meg.”

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett, az államháztartási egyenleg és az adósságarány változására, az államháztartási kiadások növekedésére, az államháztartási bevételek
  változatlan
  politika figyelembevételével tervezett növekedésére, a
  megfelelően számszerűsített
  tervezett diszkrecionális bevételi intézkedésekre, valamint a főbb gazdasági feltételezésekre vonatkozó információk összeállítása évente történik, és lefedi az előző évet, a folyó évet és legalább a következő három évet.


  (4)
     
  Az egyes programok tájékoztatást nyújtanak arról, hogy milyen helyet foglalnak el a nemzeti eljárások kontextusában, azaz arról, hogy ismertették-e a programot a nemzeti
  parlament
  számára, hogy a nemzeti parlamentnek volt-e lehetősége arra, hogy megvitassa az előző programra vonatkozó tanácsi véleményt, illetve adott esetben bármilyen ajánlást vagy figyelmeztetést, továbbá hogy a parlament jóváhagyta-e a programot.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett, az államháztartási egyenleg és az adósságarány változására, az államháztartási kiadások növekedésére, az államháztartási bevételek
  változatlan
  politika figyelembevételével tervezett növekedésére, a
  megfelelően számszerűsített
  tervezett diszkrecionális bevételi intézkedésekre, valamint a főbb gazdasági feltételezésekre vonatkozó információk összeállítása évente történik, és lefedi az előző évet, a folyó évet és legalább a következő három évet.

(4)
     
  Az egyes programok tájékoztatást nyújtanak arról, hogy milyen helyet foglalnak el a nemzeti eljárások kontextusában, azaz arról, hogy ismertették-e a programot a nemzeti
  parlament
  számára, hogy a nemzeti parlamentnek volt-e lehetősége arra, hogy megvitassa az előző programra vonatkozó tanácsi véleményt, illetve adott esetben bármilyen ajánlást vagy figyelmeztetést, továbbá hogy a parlament jóváhagyta-e a programot.”

| 7. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk

  (1)   A konvergenciaprogramokat
  minden év áprilisában – lehetőleg április közepéig, de legkésőbb április 30-ig –
  kell benyújtani.
  (2)   A tagállamok konvergenciaprogramjukat nyilvánosságra hozzák.”. |
| --- | --- |

7.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

(1)   A konvergenciaprogramokat
  minden év áprilisában – lehetőleg április közepéig, de legkésőbb április 30-ig –
  kell benyújtani.

(2)   A tagállamok konvergenciaprogramjukat nyilvánosságra hozzák.”.

| 8. | A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „9. cikk

  (1)   A Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján a Tanács
  az EUMSZ
  121. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállamok által
  a konvergenciaprogramjaikban ismertetett
  középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e
  (ideértve az adósságráta járulékos alakulásának megfontolását is)
  , a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez és a tartós konvergencia eléréséhez.
  A Tanács
  és a Bizottság
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban sor került-e fokozottabb korrekciós erőfeszítésekre, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.
  Figyelembe kell venni különösen a váratlan bevételeket és bevételkieséseket. Azon
  tagállamok esetében,
  amelyekben az államadósság mértéke meghaladja a GDP 60 %-át vagy amelyeknél jelentős kockázatok mutatkoznak a teljes államadósság fenntarthatósága tekintetében
  , a Tanács megvizsgálja, hogy az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedéseket nem tartalmazó, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg éves javulása nagyobb-e a GDP 0,5 %-ánál. Az ERM2-tagállamok esetében a Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegre vonatkozó megfelelő éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.


  A strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. Ebből a célból a
  Tanács
  és a Bizottság értékeli
  , hogy az államháztartási kiadások növekedési pályája a bevételoldalon tett vagy
  tervezett
  intézkedések hatásával összefüggésben tekintve
  megfelel-e a következő feltételeknek
  : ▐:






  a) | azon tagállamok esetében, amelyek már megvalósították középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lépi túl a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékét
  , kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák; |
| --- | --- | --- |

8.

A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„9. cikk

(1)   A Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján a Tanács
  az EUMSZ
  121. cikke értelmében a többoldalú felügyelet keretében megvizsgálja az érintett tagállamok által
  a konvergenciaprogramjaikban ismertetett
  középtávú költségvetési célkitűzést, értékeli, hogy a program alapját képező közgazdasági feltételezések reálisak-e
  (ideértve az adósságráta járulékos alakulásának megfontolását is)
  , a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya megfelelő-e, és a korrekciós pálya tiszteletben tartása érdekében tett vagy javasolt intézkedések elegendőek-e a középtávú költségvetési célkitűzésnek a ciklus alatt történő eléréséhez és a tartós konvergencia eléréséhez.

A Tanács
  és a Bizottság
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pálya értékelése során figyelembe veszi, hogy a gazdaságilag kedvező időszakokban sor került-e fokozottabb korrekciós erőfeszítésekre, míg gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek.
  Figyelembe kell venni különösen a váratlan bevételeket és bevételkieséseket. Azon
  tagállamok esetében,
  amelyekben az államadósság mértéke meghaladja a GDP 60 %-át vagy amelyeknél jelentős kockázatok mutatkoznak a teljes államadósság fenntarthatósága tekintetében
  , a Tanács megvizsgálja, hogy az egyszeri és az egyéb átmeneti intézkedéseket nem tartalmazó, ciklikusan kiigazított költségvetési egyenleg éves javulása nagyobb-e a GDP 0,5 %-ánál. Az ERM2-tagállamok esetében a Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja, hogy az érintett tagállam elérte-e a középtávú költségvetési célkitűzésének teljesítéséhez szükséges, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegre vonatkozó megfelelő éves javulást, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul.

A strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, hogy sikerült-e megfelelő eredményeket elérni a középtávú költségvetési célkitűzés elérése tekintetében, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül. Ebből a célból a
  Tanács
  és a Bizottság értékeli
  , hogy az államháztartási kiadások növekedési pályája a bevételoldalon tett vagy
  tervezett
  intézkedések hatásával összefüggésben tekintve
  megfelel-e a következő feltételeknek
  : ▐:

a)

azon tagállamok esetében, amelyek már megvalósították középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lépi túl a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékét
  , kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák;

| b) | azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lép túl egy, a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékénél
  alacsonyabb értékben megállapított mértéket, kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák. Azt a mértéket, amellyel az államháztartási kiadások növekedési rátájának el kell maradnia a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékétől
  , úgy kell meghatározni, hogy az biztosítsa a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megfelelő korrekciót; |
| --- | --- |

b)

azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket, az éves kiadásnövekedés nem lép túl egy, a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékénél
  alacsonyabb értékben megállapított mértéket, kivéve, ha a túllépést diszkrecionális bevételi intézkedésekkel ellensúlyozzák. Azt a mértéket, amellyel az államháztartási kiadások növekedési rátájának el kell maradnia a
  potenciális
  GDP-növekedés középtávú
  referenciamértékétől
  , úgy kell meghatározni, hogy az biztosítsa a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető megfelelő korrekciót;

| c) | azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket,
  az államháztartás bevételi tételeinek diszkrecionális csökkentését ellensúlyozza vagy a kiadáscsökkentés, vagy az államháztartás egyéb bevételi tételeinek diszkrecionális növelése, vagy mindkettő. |
| --- | --- |

c)

azon tagállamok esetében, amelyek még nem valósították meg középtávú költségvetési célkitűzésüket,
  az államháztartás bevételi tételeinek diszkrecionális csökkentését ellensúlyozza vagy a kiadáscsökkentés, vagy az államháztartás egyéb bevételi tételeinek diszkrecionális növelése, vagy mindkettő.

Az összesített kiadásokba nem szabad beleszámítani sem a kamatkiadásokat, sem az uniós programokra fordított azon kiadásokat, amelyeket teljes mértékben ellentételeznek az uniós alapokból származó bevételek, sem pedig a munkanélküli segéllyel kapcsolatos kiadásokat érintő nem diszkrecionális változásokat.

A középtávú referenciamértéket meghaladó kiadásnövekedés nem tekintendő a középtávú referenciamérték megszegésének, amennyiben azt törvényben előírt bevételnövekedés teljes egészében kompenzálja.

A potenciális GDP-növekedés középtávú referenciamértékét a jövőbeli kilátásokra vonatkozó, illetve a múltbeli tendenciákon alapuló előrejelzések alapján kell meghatározni. Az előrejelzéseket rendszeres időközönként frissíteni kell. A Bizottság nyilvánosságra hozza az előrejelzésekre vonatkozó számítási módszert, valamint a potenciális GDP-növekedés annak révén kiszámított középtávú referenciamértékét.

Azon tagállamoknak a középtávú költségvetési célkitűzés eléréséhez vezető korrekciós pályája meghatározásakor, amelyek még nem érték el ezt a célt, valamint a középtávú célkitűzést már elért országoknak ezen célkitűzéstől való átmeneti eltérésének lehetővé tételekor a Tanács
  és a Bizottság
  – azzal a feltétellel, hogy a hiányra vonatkozó
  referenciaérték
  tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, illetve a költségvetés helyzete az elvárások szerint a program időtartama alatt visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez – figyelembe veszi azon jelentős strukturális reformok végrehajtását, amelyek, többek között a potenciális
  fenntartható
  növekedés fokozása révén, közvetlen hosszú távú
  pozitív költségvetési
  hatásokat eredményeznek, és ezáltal az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát igazolhatóan befolyásolják.

Különleges figyelmet kell fordítani a több pilléren alapuló – egy kötelező, tőkefedezeti pillért is magában foglaló – rendszer bevezetésére irányuló nyugdíjreformokra. Az ilyen reformokat
  végrehajtó
  tagállamok számára lehetővé kell tenni a középtávú költségvetési célkitűzésükhöz vezető korrekciós pályától vagy magától a célkitűzéstől történő
  olyan mértékű eltérést, amely megfelel a reformok által az államháztartási egyenlegre gyakorolt közvetlen inkrementális hatásnak
  , azzal a feltétellel, ▐ hogy a hiányra vonatkozó referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre.

A Tanács
  és a Bizottság
  megvizsgálja továbbá, hogy a konvergenciaprogram tartalma elősegíti-e
  a tartós és valós konvergencia elérését
  , a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolását, és hogy az érintett tagállamok gazdaságpolitikái megfelelnek-e a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikájára
  és foglalkoztatáspolitikájára
  vonatkozó átfogó iránymutatásoknak. Az ERM2 tagállamok esetében ezenkívül a Tanács megvizsgálja, hogy a konvergenciaprogram tartalma biztosítja-e az árfolyam-mechanizmusban való zökkenőmentes részvételt.

Amennyiben az érintett tagállam által nem befolyásolható olyan szokatlan esemény következik be, amely jelentős hatást gyakorol az államháztartás pénzügyi helyzetére, illetve az euróövezetet vagy az Unió egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés időszakában a tagállamok számára engedélyezhető a
  harmadik
  albekezdésben említett,
  a középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályától való átmeneti eltérés
  ,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú pénzügyi fenntarthatóságát
  .

(2)   A Tanács
  és a Bizottság
  a konvergenciaprogram benyújtásától számított legfeljebb három hónapon belül elvégzi a program vizsgálatát. A Tanács a Bizottság ajánlása alapján, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően szükség esetén
  véleményt fogad el a programról
  . Ha a Tanács az EUMSZ 121. cikkével összhangban úgy véli, hogy a program célkitűzéseit és tartalmát – különös tekintettel a
  középtávú költségvetési célkitűzéshez vezető korrekciós pályára
  – meg kell erősíteni, a Tanács saját véleménye alapján felkéri az érintett tagállamot, hogy módosítsa programját.”

| 9. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10. cikk

  (1)   
  Az EUMSZ
  121. cikkének (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács
  és a Bizottság
  a tagállamok által nyújtott információk, valamint a Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a konvergenciaprogramok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására ▐.
  Emellett a Tanács
  és a Bizottság
  figyelemmel kíséri
  a kívülálló
  ▐ tagállamok gazdaságpolitikáit a konvergenciaprogramok célkitűzéseinek szempontjából annak biztosítása érdekében, hogy politikájuk a stabilitásra irányuljon, és így megelőzzék a reálárfolyam egyenetlenségeit, és a nominális árfolyam túlzott ingadozásait.
  (2)   Az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének
  harmadik
  albekezdésében említett,
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős,
  megfigyelhető
  eltérés esetén, és a túlzott hiány kialakulásának megakadályozása érdekében a Bizottság az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelmeztetésben
  részesíti
  az érintett tagállamot.


  Az első albekezdésben említett korai figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács megvizsgálja a helyzetet, és a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást fogad el a Bizottság ajánlása alapján. Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Ezt az időtartamot három hónapra kell csökkenteni akkor, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyzet különösen súlyos és ezért sürgős intézkedést igényel. A Tanács a Bizottság javaslata alapján az ajánlást nyilvánosságra hozza.




  Az érintett tagállam – az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján született tanácsi ajánlásban megállapított határidőn belül – jelentést készít a Tanácsnak az említett ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.




  Ha az érintett tagállam a második albekezdésben említett tanácsi ajánlásban előírt határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedést, akkor a Bizottság haladéktalanul ajánlást terjeszt be a Tanácsnak a hatékony fellépés elmulasztását megállapító határozat elfogadására. E határozat meghozatalakor a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozóan a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban felülvizsgált ajánlást fogadjon el. A meghozott határozatokról a Tanács hivatalos jelentést intéz az Európai Tanácshoz.




  Az eljárás – a második albekezdésben említett tanácsi javaslattól a negyedik albekezdésben említett tanácsi határozatig és az Európai Tanácshoz címzett jelentésig – nem lehet hosszabb hat hónapnál.




  (3)
     
  A középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való eltérést – az 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül.




  Annak megítéléséhez, hogy
  az eltérés
  jelentős-e
  ,
  különösen az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni
  :


  azon tagállamok tekintetében, amelyek a középtávú költségvetési célkitűzést még nem érték el, a strukturális egyenleg változásának értékelésekor azt kell felmérni
  ,
  hogy az meghaladja-e a GDP 0,5 %-át
  egyetlen éven belül vagy legalább a GDP
  0,25 %-át
  átlagosan két egymást követő évben;
  a kiadások diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli alakulásának értékelésekor azt kell megvizsgálni, hogy annak az államháztartási egyenlegre gyakorolt teljes hatása meghaladta-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy két egymást követő évben összesítve.




  A kiadások alakulásának eltérése
  nem tekintendő jelentősnek, ha az érintett tagállam ▐ túlteljesítette középtávú költségvetési célkitűzését – figyelembe véve
  a jelentős nagyságú váratlan bevételek lehetőségét
  – és ha a
  konvergenciaprogramban
  meghatározott költségvetési tervek a programidőszakban nem veszélyeztetik ezt a célkitűzést.
  Az eltérés ugyancsak nem tekinthető jelentősnek,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy pedig az euroövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .” |
| --- | --- |

9.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

(1)   
  Az EUMSZ
  121. cikkének (3) bekezdésével összhangban a többoldalú felügyelet részeként a Tanács
  és a Bizottság
  a tagállamok által nyújtott információk, valamint a Bizottság és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság értékelése alapján figyelemmel kíséri a konvergenciaprogramok végrehajtását, különös tekintettel a költségvetési egyenlegnek a középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való tényleges vagy várható jelentős eltérésének megállapítására ▐.

Emellett a Tanács
  és a Bizottság
  figyelemmel kíséri
  a kívülálló
  ▐ tagállamok gazdaságpolitikáit a konvergenciaprogramok célkitűzéseinek szempontjából annak biztosítása érdekében, hogy politikájuk a stabilitásra irányuljon, és így megelőzzék a reálárfolyam egyenetlenségeit, és a nominális árfolyam túlzott ingadozásait.

(2)   Az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének
  harmadik
  albekezdésében említett,
  a középtávú célkitűzéshez vezető korrekciós pályától
  való jelentős,
  megfigyelhető
  eltérés esetén, és a túlzott hiány kialakulásának megakadályozása érdekében a Bizottság az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdésével összhangban figyelmeztetésben
  részesíti
  az érintett tagállamot.

Az első albekezdésben említett korai figyelmeztetés elfogadásától számított egy hónapon belül a Tanács megvizsgálja a helyzetet, és a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozó ajánlást fogad el a Bizottság ajánlása alapján. Az ajánlásban meg kell határozni az eltérés kezelésére rendelkezésre álló időtartamot, amely nem lehet öt hónapnál hosszabb. Ezt az időtartamot három hónapra kell csökkenteni akkor, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyzet különösen súlyos és ezért sürgős intézkedést igényel. A Tanács a Bizottság javaslata alapján az ajánlást nyilvánosságra hozza.

Az érintett tagállam – az EUMSZ 121. cikkének (4) bekezdése alapján született tanácsi ajánlásban megállapított határidőn belül – jelentést készít a Tanácsnak az említett ajánlás nyomán hozott intézkedésekről.

Ha az érintett tagállam a második albekezdésben említett tanácsi ajánlásban előírt határidőn belül nem hoz megfelelő intézkedést, akkor a Bizottság haladéktalanul ajánlást terjeszt be a Tanácsnak a hatékony fellépés elmulasztását megállapító határozat elfogadására. E határozat meghozatalakor a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el. A Bizottság ugyanakkor javasolhatja a Tanácsnak, hogy a szükséges politikai intézkedésekre vonatkozóan a 121. cikk (4) bekezdésével összhangban felülvizsgált ajánlást fogadjon el. A meghozott határozatokról a Tanács hivatalos jelentést intéz az Európai Tanácshoz.

Az eljárás – a második albekezdésben említett tanácsi javaslattól a negyedik albekezdésben említett tanácsi határozatig és az Európai Tanácshoz címzett jelentésig – nem lehet hosszabb hat hónapnál.

(3)
     
  A középtávú költségvetési célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető megfelelő korrekciós pályától való eltérést – az 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében fel kell mérni, és egyúttal el kell végezni a kiadások elemzését is, a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásának figyelembevétele nélkül.

Annak megítéléséhez, hogy
  az eltérés
  jelentős-e
  ,
  különösen az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni
  :

azon tagállamok tekintetében, amelyek a középtávú költségvetési célkitűzést még nem érték el, a strukturális egyenleg változásának értékelésekor azt kell felmérni
  ,
  hogy az meghaladja-e a GDP 0,5 %-át
  egyetlen éven belül vagy legalább a GDP
  0,25 %-át
  átlagosan két egymást követő évben;
  a kiadások diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli alakulásának értékelésekor azt kell megvizsgálni, hogy annak az államháztartási egyenlegre gyakorolt teljes hatása meghaladta-e a GDP 0,5 %-át egyetlen éven belül vagy két egymást követő évben összesítve.

A kiadások alakulásának eltérése
  nem tekintendő jelentősnek, ha az érintett tagállam ▐ túlteljesítette középtávú költségvetési célkitűzését – figyelembe véve
  a jelentős nagyságú váratlan bevételek lehetőségét
  – és ha a
  konvergenciaprogramban
  meghatározott költségvetési tervek a programidőszakban nem veszélyeztetik ezt a célkitűzést.

Az eltérés ugyancsak nem tekinthető jelentősnek,
  ha azt az érintett tagállam által nem befolyásolható szokatlan esemény okozza, amely jelentős hatással van az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy pedig az euroövezetet vagy az EU egészét érintő
  súlyos gazdasági visszaesés esetén,
  azzal a feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti az államháztartás középtávú fenntarthatóságát
  .”

| 9a. | A szöveg a következő szakasszal egészül ki:




  „3A.
     
  SZAKASZ




  A STATISZTIKAI FÜGGETLENSÉG ELVE



  10a cikk



  Annak biztosítása érdekében, hogy a többoldalú felügyelet megfelelő és független statisztikai adatokon alapuljon, a tagállamok szavatolják a nemzeti statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét, ami megfelel az európai statisztikai gyakorlati kódexben foglaltaknak az európai statisztikáról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban (11). Ehhez legalább a következőkre van szükség:










  a) | kizárólag szakmai kritériumokon alapuló, átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlat; |
| --- | --- | --- |

9a.

A szöveg a következő szakasszal egészül ki:

„3A.
     
  SZAKASZ

A STATISZTIKAI FÜGGETLENSÉG ELVE

10a cikk

Annak biztosítása érdekében, hogy a többoldalú felügyelet megfelelő és független statisztikai adatokon alapuljon, a tagállamok szavatolják a nemzeti statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét, ami megfelel az európai statisztikai gyakorlati kódexben foglaltaknak az európai statisztikáról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban (11). Ehhez legalább a következőkre van szükség:

a)

kizárólag szakmai kritériumokon alapuló, átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlat;

| b) | éves vagy többéves költségvetési előirányzatok; |
| --- | --- |

b)

éves vagy többéves költségvetési előirányzatok;

| c) | a kulcsfontosságú statisztikai adatok közzétételi időpontjának meghatározása jóval a közzétételt megelőzően. |
| --- | --- |

c)

a kulcsfontosságú statisztikai adatok közzétételi időpontjának meghatározása jóval a közzétételt megelőzően.

| 9b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „-11. cikk



  (1)
     
  A Bizottság e rendelet célkitűzéseivel összhangban állandó párbeszédet folytat a tagállami hatóságokkal. A Bizottság e célból ellenőrzéseket hajt végre különösen annak érdekében, hogy felmérje az érintett tagállam aktuális gazdasági helyzetét és az e rendeletben meghatározott célok teljesítése során adódó esetleges kockázatokat és nehézségeket.




  (2)
     
  A helyszíni ellenőrzések céljából fokozott ellenőrzésekre kerülhet sor azon tagállamokban, amelyek vonatkozásában a 6. cikk (2) bekezdése és a 10. cikk (2) bekezdése értelmében ajánlásokat adtak ki. Az érintett tagállamok rendelkezésre bocsátják az ellenőrző látogatás előkészítéséhez és lefolytatásához szükséges valamennyi információt.




  (3)
     
  Amennyiben az ellenőrzés olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, vagy amely részt vesz az ERM 2-ben, a Bizottság felkérheti az Európai Központi Bankot, hogy – adott esetben – vegyen részt az ellenőrző látogatáson.




  (4)
     
  A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot a (2) bekezdésben említett látogatás eredményéről, és adott esetben határozhat úgy, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza.




  (5)
     
  A (2) bekezdésben említett ellenőrző látogatások szervezésekor a Bizottság az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamoknak.” |
| --- | --- |

9b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„-11. cikk

(1)
     
  A Bizottság e rendelet célkitűzéseivel összhangban állandó párbeszédet folytat a tagállami hatóságokkal. A Bizottság e célból ellenőrzéseket hajt végre különösen annak érdekében, hogy felmérje az érintett tagállam aktuális gazdasági helyzetét és az e rendeletben meghatározott célok teljesítése során adódó esetleges kockázatokat és nehézségeket.

(2)
     
  A helyszíni ellenőrzések céljából fokozott ellenőrzésekre kerülhet sor azon tagállamokban, amelyek vonatkozásában a 6. cikk (2) bekezdése és a 10. cikk (2) bekezdése értelmében ajánlásokat adtak ki. Az érintett tagállamok rendelkezésre bocsátják az ellenőrző látogatás előkészítéséhez és lefolytatásához szükséges valamennyi információt.

(3)
     
  Amennyiben az ellenőrzés olyan tagállamot érint, melynek pénzneme az euró, vagy amely részt vesz az ERM 2-ben, a Bizottság felkérheti az Európai Központi Bankot, hogy – adott esetben – vegyen részt az ellenőrző látogatáson.

(4)
     
  A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot a (2) bekezdésben említett látogatás eredményéről, és adott esetben határozhat úgy, hogy az eredményeket nyilvánosságra hozza.

(5)
     
  A (2) bekezdésben említett ellenőrző látogatások szervezésekor a Bizottság az előzetes megállapításait észrevételezésre megküldi az érintett tagállamoknak.”

| 9c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „12a. cikk


  Felülvizsgálat



  (1)
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.




  A jelentésben többek között értékelni kell a következőket:










  a) | a rendelet hatékonyságát, |
| --- | --- | --- |

9c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Felülvizsgálat

(1)
     
  Az e rendelet hatálybalépésétől számított három éven belül, majd ezt követően ötévenként a Bizottság jelentést tesz közzé a rendelet végrehajtásáról.

A jelentésben többek között értékelni kell a következőket:

a)

a rendelet hatékonyságát,

| b) | az EUMSZ-szel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések. |
| --- | --- |

b)

az EUMSZ-szel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések.

(2)
     
  Adott esetben a jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.

(3)
     
  A jelentést továbbítják az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

| 10. | A 99. cikkre való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében a 121. cikkre való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

10.

A 99. cikkre való hivatkozások helyébe a rendelet teljes szövegében a 121. cikkre való hivatkozás lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

1

(2)  HL L 209, 1997.8.2., 1. o.

2

(3)  HL L 209, 1997.8.2., 6. o.

3

(4)  HL C 236, 1997.8.2., 1. o.

4

(5)

5

| (+) | A rendelet száma és dátuma. |
| --- | --- |

(+)

(+

A rendelet száma és dátuma.

(6)  
  HL L ...”.

6

HL L ...”.

(7)

7

| (++) | A rendelet száma. |
| --- | --- |

(++)

(++

A rendelet száma.

(8)

8

| (+) | A rendelet száma. |
| --- | --- |

(+)

(+

A rendelet száma.

(9)

9

| (+) | Az irányelv száma és időpontja. |
| --- | --- |

(+)

(+

Az irányelv száma és időpontja.

(10)  
  HL L ...”.

10

HL L ...”.

(11)  

  HL L 87., 2009.3.31, 164. o.”

11

HL L 87., 2009.3.31, 164. o.”

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/139 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/139

---

2011. június 23., csütörtökAz euróövezetben tapasztalható túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságok korrigálását célzó végrehajtási intézkedések ***I

P7_TA(2011)0292

Az Európai Parlament 2011. június 23-án elfogadott módosításai a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) (1)

2012/C 390 E/22

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

[2. módosítás]

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (2)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0182/2011).

(2)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

---

2011. június 23., csütörtökAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben 121. cikke (6) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére

   (1)

  ,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (-1) | A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a költségvetési hiány kilengéseinek megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre. |
| --- | --- |

(-1)

A továbbfejlesztett gazdaságirányítási keretnek számos, egymással összefüggő és összhangban lévő, a fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos politikára kell támaszkodnia, ideértve elsősorban a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló uniós stratégiát, különös figyelmet fordítva a belső piac fejlesztésére és erősítésére, a nemzetközi kereskedelem és a versenyképesség elősegítésére, a költségvetési hiány kilengéseinek megelőzésére és kiigazítására szolgáló hatékony keretrendszerre (a Stabilitási és Növekedési Paktum), a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzésére és kiigazítására szolgáló szilárd keretrendszerre, a tagállami költségvetési keret minimumkövetelményeire, a megerősített pénzpiaci szabályozásra és felügyeletre.

| (-1a) | A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében. |
| --- | --- |

(-1a)

A Bizottságnak a megerősített felügyeleti eljárásban erőteljesebb szereppel kell rendelkeznie a tagállamokra lebontott értékelések, nyomon követés, küldetések, ajánlások és figyelmeztetések tekintetében.

| (1) | A tagállami gazdaságpolitikák Unión belüli, a Szerződésben előírt
  koordinációját az átfogó gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások összefüggésében kell kidolgozni
  , magában kell foglalnia az árstabilitás, a rendezett
  és fenntartható
  államháztartás és monetáris feltételek, valamint a fenntartható fizetési mérleg alapelveinek teljesítését. |
| --- | --- |

(1)

A tagállami gazdaságpolitikák Unión belüli, a Szerződésben előírt
  koordinációját az átfogó gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások összefüggésében kell kidolgozni
  , magában kell foglalnia az árstabilitás, a rendezett
  és fenntartható
  államháztartás és monetáris feltételek, valamint a fenntartható fizetési mérleg alapelveinek teljesítését.

| (2) | A gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie. |
| --- | --- |

(2)

A gazdasági és monetáris unió működésének első évtizede során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy az Unióban olyan megfelelőbb gazdaságirányításra van szükség, amelynek a közösen megállapított szabályok és politikák iránti erőteljesebb nemzeti felelősségvállalásra, valamint a nemzeti gazdaságpolitikák szilárdabb uniós szintű felügyeleti keretére kell épülnie.

| (2a) | A dinamikus egységes piac megteremtése és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zavartalan működése elemének tekintendő. |
| --- | --- |

(2a)

A dinamikus egységes piac megteremtése és fenntartása a gazdasági és monetáris unió megfelelő és zavartalan működése elemének tekintendő.

| (3) | Különösen a tagállamok gazdaságpolitikai felügyeletét indokolt a költségvetési felügyeleten túlmenően is kiterjeszteni a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzése érdekében és azért, hogy az érintett tagállamok számára még az eltérések megszilárdulása,
  valamint a gazdasági és pénzügyi folyamatok túlzottan kedvezőtlen irányba mutató tartós elmozdulása
  előtt segítséget lehessen nyújtani a vonatkozó korrekciós tervek elkészítéséhez. Ezt a költségvetési felügyelet elmélyítésével együtt lenne helyénvaló megvalósítani. |
| --- | --- |

(3)

Különösen a tagállamok gazdaságpolitikai felügyeletét indokolt a költségvetési felügyeleten túlmenően is kiterjeszteni a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzése érdekében és azért, hogy az érintett tagállamok számára még az eltérések megszilárdulása,
  valamint a gazdasági és pénzügyi folyamatok túlzottan kedvezőtlen irányba mutató tartós elmozdulása
  előtt segítséget lehessen nyújtani a vonatkozó korrekciós tervek elkészítéséhez. Ezt a költségvetési felügyelet elmélyítésével együtt lenne helyénvaló megvalósítani.

| (4) | Az említett egyensúlyhiányok kezelése érdekében jogszabályban meghatározott eljárásra van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az említett egyensúlyhiányok kezelése érdekében jogszabályban meghatározott eljárásra van szükség.

| (5) | Az
  EUMSZ
  121. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett többoldalú felügyeletet a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és korrekciójára szolgáló konkrét szabályokkal indokolt kiegészíteni. Az eljárást
  feltétlenül szükséges
  beágyazni az éves többoldalú felügyeleti ciklusba. |
| --- | --- |

(5)

Az
  EUMSZ
  121. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett többoldalú felügyeletet a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és korrekciójára szolgáló konkrét szabályokkal indokolt kiegészíteni. Az eljárást
  feltétlenül szükséges
  beágyazni az éves többoldalú felügyeleti ciklusba.

| (5a) | A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyelete a megbízható statisztikai adatokon alapul. A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak a 223/2009/EK rendeletben meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét. Ezen túlmenően a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyelete tekintetében a megbízható költségvetési adatok hozzáférhetősége is releváns. Ezt a követelményt az euróövezetben a költségvetési felügyelet eredményes érvényesítéséről szóló [.../...]/EU rendeletben, különösen annak 6a. cikkében szereplő szabályok biztosítják. |
| --- | --- |

(5a)

A makrogazdasági egyensúlyhiány felügyelete a megbízható statisztikai adatokon alapul. A megbízható és független statisztikák garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak a 223/2009/EK rendeletben meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai függetlenségét. Ezen túlmenően a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyelete tekintetében a megbízható költségvetési adatok hozzáférhetősége is releváns. Ezt a követelményt az euróövezetben a költségvetési felügyelet eredményes érvényesítéséről szóló [.../...]/EU rendeletben, különösen annak 6a. cikkében szereplő szabályok biztosítják.

| (5b) | A gazdaságirányítás megerősítését többek között az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és megfelelőbb időben történő bevonásán keresztül kell elérni. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 3. cikkével összhangban felajánlhatja a tanácsi határozat által érintett tagállamnak a véleménycserén való részvétel lehetőségét. |
| --- | --- |

(5b)

A gazdaságirányítás megerősítését többek között az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szorosabb és megfelelőbb időben történő bevonásán keresztül kell elérni. Az Európai Parlament illetékes bizottsága e rendelet 3. cikkével összhangban felajánlhatja a tanácsi határozat által érintett tagállamnak a véleménycserén való részvétel lehetőségét.

| (6) | A [.../...]/EU rendelet végrehajtását meg kell erősíteni azáltal, hogy
  az ajánlások végrehajtásának, illetve a megfelelő korrekciós intézkedési terv készítésére vonatkozó kötelezettség elmulasztása esetén kamatozó letét elhelyezésére kötelezik a tagállamot, amely letét a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány kiigazításáról szóló ajánlás végrehajtásának ismételt elmulasztása esetén ugyanazon az egyensúlyhiány esetén követendő eljárás keretében éves pénzbírsággá alakul. Ezeket a végrehajtási intézkedéseket
  az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra ▐
  kell alkalmazni.


  ▐ |
| --- | --- |

(6)

A [.../...]/EU rendelet végrehajtását meg kell erősíteni azáltal, hogy
  az ajánlások végrehajtásának, illetve a megfelelő korrekciós intézkedési terv készítésére vonatkozó kötelezettség elmulasztása esetén kamatozó letét elhelyezésére kötelezik a tagállamot, amely letét a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány kiigazításáról szóló ajánlás végrehajtásának ismételt elmulasztása esetén ugyanazon az egyensúlyhiány esetén követendő eljárás keretében éves pénzbírsággá alakul. Ezeket a végrehajtási intézkedéseket
  az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamokra ▐
  kell alkalmazni.

▐

| (8) | Amennyiben egy tagállam nem tartja be a Tanácsnak ▐ az ajánlásait,
  kamatozó letét elhelyezését szabják ki, vagy
  pénzbírságot kell fizetnie addig, amíg a Tanács el nem ismeri az ajánlásnak megfelelő korrekciós intézkedéseknek az adott tagállam általi végrehajtását. |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben egy tagállam nem tartja be a Tanácsnak ▐ az ajánlásait,
  kamatozó letét elhelyezését szabják ki, vagy
  pénzbírságot kell fizetnie addig, amíg a Tanács el nem ismeri az ajánlásnak megfelelő korrekciós intézkedéseknek az adott tagállam általi végrehajtását.

| (9) | Ezen kívül a tagállamnak akkor is évente pénzbírságot kell fizetnie, ha ismételten elmulasztja benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak a tanácsi ajánlás végrehajtására alkalmas korrekciós intézkedési tervet, addig, amíg a Tanács meg nem állapítja, hogy az adott tagállam megfelelő korrekciós intézkedési tervet nyújtott be az ajánlás végrehajtásához. |
| --- | --- |

(9)

Ezen kívül a tagállamnak akkor is évente pénzbírságot kell fizetnie, ha ismételten elmulasztja benyújtani a Tanácsnak és a Bizottságnak a tanácsi ajánlás végrehajtására alkalmas korrekciós intézkedési tervet, addig, amíg a Tanács meg nem állapítja, hogy az adott tagállam megfelelő korrekciós intézkedési tervet nyújtott be az ajánlás végrehajtásához.

| (10) | A tagállamok közötti egyenlő bánásmód érdekében célszerű, hogy
  a kamatozó letét és
  a pénzbírság minden, az eurót hivatalos pénznemként használó tagállam számára azonos legyen, mégpedig az érintett tagállam előző évi bruttó nemzeti termékének (GDP) 0,1 %-a. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamok közötti egyenlő bánásmód érdekében célszerű, hogy
  a kamatozó letét és
  a pénzbírság minden, az eurót hivatalos pénznemként használó tagállam számára azonos legyen, mégpedig az érintett tagállam előző évi bruttó nemzeti termékének (GDP) 0,1 %-a.

| (10a) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén javasolhassa a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését. |
| --- | --- |

(10a)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni azt is, hogy kivételes gazdasági körülmények esetén javasolhassa a szankció nagyságának csökkentését vagy a szankció törlését.

| (11) | A
  túlzott
  makrogazdasági egyensúlyhiányok kiigazítására vonatkozó eredményes végrehajtási intézkedéseket elmulasztó tagállamok
  szankcionálásának
  eljárását úgy szükséges kidolgozni, hogy a
  szankció
  kiszabása szabályként és ne kivételként legyen előírva. |
| --- | --- |

(11)

A
  túlzott
  makrogazdasági egyensúlyhiányok kiigazítására vonatkozó eredményes végrehajtási intézkedéseket elmulasztó tagállamok
  szankcionálásának
  eljárását úgy szükséges kidolgozni, hogy a
  szankció
  kiszabása szabályként és ne kivételként legyen előírva.

| (12) | Az e rendelet 3. cikkében említett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és azokat a pénzügyi támogatás nyújtására szolgáló azon stabilitási mechanizmusokra kell fordítani, amelyeket az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából hoztak létre. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelet 3. cikkében említett pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és azokat a pénzügyi támogatás nyújtására szolgáló azon stabilitási mechanizmusokra kell fordítani, amelyeket az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából hoztak létre.

| (13) | A rendeletben szereplő
  szankció
  kiszabására vonatkozó egyedi határozatok elfogadásának hatáskörét a Tanácsra indokolt ruházni. A tagállamok gazdaságpolitikája kapcsán az
  EUMSZ
  121. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, Tanácson belüli koordináció részeként ezek az egyedi határozatok a Tanács által az
  EUMSZ
  121. cikkével és az [.../...]/EU rendelettel összhangban elfogadott intézkedések figyelemmel kísérésének részét alkotják. |
| --- | --- |

(13)

A rendeletben szereplő
  szankció
  kiszabására vonatkozó egyedi határozatok elfogadásának hatáskörét a Tanácsra indokolt ruházni. A tagállamok gazdaságpolitikája kapcsán az
  EUMSZ
  121. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, Tanácson belüli koordináció részeként ezek az egyedi határozatok a Tanács által az
  EUMSZ
  121. cikkével és az [.../...]/EU rendelettel összhangban elfogadott intézkedések figyelemmel kísérésének részét alkotják.

| (14) | Mivel e rendelet az [.../...]/EU rendelet hatékony végrehajtására vonatkozó általános szabályokat tartalmazza, azt a Szerződés 121. cikke (6) bekezdése szerinti rendes jogalkotási eljárás keretével összhangban szükséges elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Mivel e rendelet az [.../...]/EU rendelet hatékony végrehajtására vonatkozó általános szabályokat tartalmazza, azt a Szerződés 121. cikke (6) bekezdése szerinti rendes jogalkotási eljárás keretével összhangban szükséges elfogadni.

| (15) | Mivel a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére és megelőzésére szolgáló hatékony kereteket a tagállamok a közöttük levő mély kereskedelmi és pénzügyi összekapcsolódások és a nemzeti gazdaságpolitikáknak az euróövezetbe és az egész Unióba továbbgyűrűző hatásai miatt nem tudják megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanebben a cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére és megelőzésére szolgáló hatékony kereteket a tagállamok a közöttük levő mély kereskedelmi és pénzügyi összekapcsolódások és a nemzeti gazdaságpolitikáknak az euróövezetbe és az egész Unióba továbbgyűrűző hatásai miatt nem tudják megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyanebben a cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   A rendelet a
  túlzott
  makrogazdasági egyensúlyhiányok hatékony korrekciójára szolgáló
  szankciók
  rendszerét határozza meg az euróövezetre vonatkozóan.

(2)   Ezt a rendeletet azon tagállamokban kell alkalmazni, amelyek pénzneme az euró.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az [.../...]/EU rendelet 2. cikke szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

E rendelet alkalmazásában továbbá:

„kivételes gazdasági körülmények”: olyan körülményt jelentenek, ahol a referenciaérték feletti államháztartási hiány az 1467/97/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározottak szerint az
  EUMSZ
  126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében minősült kivételesnek.

3. cikk

Szankciók

1.   A
  tanácsi határozat
  a Bizottság
  ajánlása
  alapján eljárva
  kamatozó letét elhelyezéséről határoz
  , amennyiben
  korrekciós intézkedésekre vonatkozó tanácsi határozatot fogadnak el
  ▐
  a .../2011/EU
  rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban, ▐ amennyiben a Tanács ▐ azt állapítja meg, hogy az érintett tagállam
  nem hajtotta végre a szükséges korrekciós intézkedést.

1a.
     
  A Tanács a Bizottság javaslata alapján tanácsi határozattal évente fizetendő pénzbírságot szab ki, amennyiben:

| a) | ugyanazon egyensúlyhiány-eljárás során két egymást követő tanácsi ajánlást fogadnak el a .../2011/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállam nem nyújtott be megfelelő korrekciós intézkedési tervet, |
| --- | --- |

a)

ugyanazon egyensúlyhiány-eljárás során két egymást követő tanácsi ajánlást fogadnak el a .../2011/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, amennyiben a Tanács úgy ítéli meg, hogy az érintett tagállam nem nyújtott be megfelelő korrekciós intézkedési tervet,

| b) | a [.../.../EU] rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban ugyanazon egyensúlyhiány-eljárás során két egymást követő, a teljesítés elmulasztását megállapító tanácsi határozatot fogadnak el, |
| --- | --- |

b)

a [.../.../EU] rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban ugyanazon egyensúlyhiány-eljárás során két egymást követő, a teljesítés elmulasztását megállapító tanácsi határozatot fogadnak el,

A pénzbírságot a meghatározott kamatozó letét éves pénzbírsággá való átalakításával kell kiszabni a 3. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

1b.
     
  Az (1) és (1a) bekezdésben említett határozatokat a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az az ajánlásnak a Bizottság általi elfogadásától számított tíz napon belül minősített többséggel annak elutasításáról dönt. A Tanács minősített többséggel módosíthatja az ajánlást.

1c.
     
  A tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlást az (1) és az (1a) bekezdésekben meghatározott feltételek teljesülésétől számított húsz napon belül kell kiadni.

2.   A
  kamatozó letétnek vagy
  az évente fizetendő pénzbírságnak a Bizottság által
  ajánlott
  összege az érintett tagállam előző évi GDP-jének 0,1 %-a.

3.   A (2) bekezdéstől eltérve a Bizottság, kivételes gazdasági körülmények esetén vagy a tagállam által a Bizottsághoz az (1)
  és (1a)
  bekezdésben említett
  feltételek teljesülésétől
  számított tíz napon belül benyújtott indokolással ellátott kérését követően javasolhatja
  a kamatozó letét vagy
  a pénzbírság összegének csökkentését vagy annak elengedését.

4.   Amennyiben egy tagállam egy naptári évre vonatkozóan
  elhelyezte a kamatozó letétet vagy
  befizette az éves pénzbírságot és ezután a Tanács az [.../...]/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésével összhangban azt állapítja meg, hogy az érintett tagállam a szóban forgó év során végrehajtotta a szükséges korrekciós intézkedést,
  az adott évre elhelyezett letét időarányos részét a felhalmozott kamatokkal együtt vagy
  az adott évre fizetett pénzbírság időarányos részét visszatérítik a tagállam számára.

4. cikk

A pénzbírságok
  bevételezése

Az e
  rendelet 3.
  cikkében említett
  pénzbírságok a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és
  azokat az európai pénzügyi stabilitási eszközre kell fordítani
  .
  Attól az időponttól kezdve, hogy az eurót hivatalos pénznemként használó tagállamok az egész euróövezet stabilitásának megőrzése céljából újabb stabilitási mechanizmust hoznak létre, a pénzbírságokat erre a mechanizmusra kell fordítani.

5. cikk

Tanácson belüli szavazás

A 3. cikkben említett intézkedések esetében a Tanácsban csak azon országokat képviselő tagok szavaznak, amelyek hivatalos pénzneme az euró, és a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el.

A Tanács tagjainak az
  első
  bekezdésben említett minősített többsége a Szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontja szerint értelmezendő.

5a. cikk

Gazdasági párbeszéd

Az uniós intézmények, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti párbeszéd fokozása, valamint a nagyobb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása érdekében az Európai Parlament illetékes bizottsága felkérheti a Tanács és a Bizottság elnökét, és adott esetben az eurócsoport elnökét, hogy a rendelet 3. cikke értelmében hozott határozatok megvitatása érdekében jelenjen meg a bizottság előtt.

Az Európai Parlament illetékes bizottsága felajánlhatja a határozat által érintett tagállamnak a véleménycserén való részvételt.

5b. cikk

Felülvizsgálat

1.
     
  E rendelet hatálybalépését követő három éven belül, azután pedig ötévente, a Bizottság jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról. A jelentés többek között a következőket értékeli:

| a) | a rendelet hatékonyságát, |
| --- | --- |

a)

a rendelet hatékonyságát,

| b) | a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések |
| --- | --- |

b)

a Szerződéssel összhangban a tagállamok gazdaságpolitikáinak szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményük folyamatos közelítése terén tett előrelépések

2.
     
  Amennyiben szükséges, ezt a jelentést a rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.

3.
     
  A jelentést és minden azt kísérő javaslatot az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt, [...]-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 150., 2011.5.20., 1. o.

1

(2)  HL C.,,. o.

2

(3)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

3

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/145

---

2011. június 23., csütörtökA fogyasztók jogai ***I

P7_TA(2011)0293

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztók jogairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 390 E/23

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2008)0614),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 95. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C6-0349/2008),

| — | tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásairól” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 114. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. július 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. április 22-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2009. április 22-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0038/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0038/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (3);

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Tanács magyar elnökségének és a közeljövőben hivatalba lépő lengyel, dán és ciprusi elnökségének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Tanács magyar elnökségének és a közeljövőben hivatalba lépő lengyel, dán és ciprusi elnökségének ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 317., 23.12.2009, 54. o.

(2)  HL C 200., 2009.8.25., 76. o.

(3)  Ez az álláspont helyettesíti a 2011. március 24-én elfogadott módosításokat (Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0116).

---

2011. június 23., csütörtökP7_TC1-COD(2008)0196

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/83/EU irányelv.)

2011. június 23., csütörtökMELLÉKLET

Az Európai Parlament nyilatkozata a megfelelési táblázatokról

Az Európai Parlament sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelvre irányuló javaslattal összefüggésben a Tanács nem volt kész elfogadni a megfelelési táblázatok kötelező nyilvánosságra hozatalát. Ezennel kijelentjük, hogy az Európai Parlament és a Tanács között a 2011. június 6-i háromoldalú párbeszéd keretében ezen irányelvre vonatkozóan elért megállapodás nem érinti a megfelelési táblázatról folytatott intézményközi tárgyalások eredményét.

Az Európai Parlament felhívja a Bizottságot, hogy a megállapodás plenáris ülésen történő elfogadása után tizenkét hónapon belül nyújtson számára tájékoztatást, az átültetésre előirányzott időtartam letelte után pedig nyújtson be jelentést a tagállamok arra vonatkozó gyakorlatáról, hogy miképpen állítják össze saját, az ezen irányelv és az átültetési intézkedések közötti megfelelést a lehetőségekhez képest a legnagyobb mértékben tükröző táblázataikat, továbbá tegye ezeket nyilvánossá.

Az Európai Parlament üdvözli a többek között a fogyasztói jogokról szóló irányelvben elért megállapodást az ezen irányelv, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv azon rendelkezéseire vonatkozó kötelező jelentéstételi követelményekről, amelyek a szabályozást illetően választási lehetőséget biztosítanak a tagállamoknak (29., 32. és 33. cikk).

A Tanács magyar elnökségének és a közeljövőben hivatalba lépő lengyel, dán és ciprusi elnökségének nyilatkozata a megfelelési táblázatokról

Ezennel kijelentjük, hogy a Tanács és az Európai Parlament között a 2011. június 6-i háromoldalú párbeszéd keretében a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan elért megállapodás nem érinti a megfelelési táblázatokról folytatott intézményközi tárgyalások eredményét

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/146

---

2011. június 23., csütörtökA rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések ***I

P7_TA(2011)0294

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

2012/C 390 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0607), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0607),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0342/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0342/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0091/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 26. o.

---

2011. június 23., csütörtökP7_TC1-COD(2010)0301

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. június 23-án került elfogadásra a 2000/25/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtási eljárás keretében forgalomba hozott traktorokra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló 2011/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/72/EU irányelv.)

---

| 18.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 390/147 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 390/147

---

2011. június 23., csütörtökKiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok *

P7_TA(2011)0295

Az Európai Parlament 2011. június 23-i jogalkotási állásfoglalása a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

2012/C 390 E/25

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0618), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0618),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen a 31. és a 32. cikkre, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7 0387/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen a 31. és a 32. cikkre, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7 0387/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0214/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0214/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvre irányuló javaslat


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A
  Szerződés 2. cikkének b) pontja a munkavállalók és a lakosság egészségének védelme érdekében egységes alapvető biztonsági előírások kidolgozásáról rendelkezik. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

(1)

A
  Szerződés 2. cikkének b) pontja a munkavállalók és a lakosság egészségének védelme érdekében egységes alapvető biztonsági előírások kidolgozásáról rendelkezik.

| (1) | Az Euratom
  -Szerződés 2. cikkének b) pontja a munkavállalók és a lakosság egészségének védelme érdekében egységes biztonsági előírások kidolgozásáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

Az Euratom
  -Szerződés 2. cikkének b) pontja a munkavállalók és a lakosság egészségének védelme érdekében egységes biztonsági előírások kidolgozásáról rendelkezik.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| (2) | A
  Szerződés 30. cikke kimondja, hogy a Közösségen belül alapvető előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A
  Szerződés 30. cikke kimondja, hogy a Közösségen belül alapvető előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmére vonatkozóan.

| (2) | Az Euratom
  -Szerződés 30. cikke kimondja, hogy a Közösségen belül alapvető előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az Euratom
  -Szerződés 30. cikke kimondja, hogy a Közösségen belül alapvető előírásokat kell megállapítani a lakosság és a munkavállalók egészségének az ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelmére vonatkozóan.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | A
  Szerződés 37. cikke előírja a tagállamok számára, hogy mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan az általános adatokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(3)

A
  Szerződés 37. cikke előírja a tagállamok számára, hogy mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan az általános adatokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

| (3) | Az Euratom
  -Szerződés 37. cikke előírja a tagállamok számára, hogy mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan az általános adatokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

(3)

Az Euratom
  -Szerződés 37. cikke előírja a tagállamok számára, hogy mindennemű radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervre vonatkozóan az általános adatokat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| (3a) | Az 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (1) rendelkezik a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről. |
| --- | --- |

(3a)

Az 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (1) rendelkezik a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | A
  munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló,
  1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (2) minden olyan tevékenységre vonatkozik, amely mesterséges vagy – amennyiben természetes radionuklidok feldolgozására kerül(t) sor radioaktív, hasadó vagy hasadóanyagot termelő tulajdonságaik miatt – természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár. Az irányelv hatálya az ilyen tevékenységekből származó anyagok engedélyezett kibocsátására is kiterjed. Az irányelv rendelkezéseit különös jogszabályok egészítik ki. |
| --- | --- |

(4)

A
  munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló,
  1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (2) minden olyan tevékenységre vonatkozik, amely mesterséges vagy – amennyiben természetes radionuklidok feldolgozására kerül(t) sor radioaktív, hasadó vagy hasadóanyagot termelő tulajdonságaik miatt – természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár. Az irányelv hatálya az ilyen tevékenységekből származó anyagok engedélyezett kibocsátására is kiterjed. Az irányelv rendelkezéseit különös jogszabályok egészítik ki.

| (4) | Az 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3)

  megállapítja az alapvető biztonsági előírásokat. Ez az irányelv
  minden olyan tevékenységre vonatkozik, amely mesterséges vagy – amennyiben természetes radionuklidok feldolgozására kerül(t) sor radioaktív, hasadó vagy hasadóanyagot termelő tulajdonságaik miatt – természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár. Az irányelv hatálya az ilyen tevékenységekből származó anyagok engedélyezett kibocsátására is kiterjed. Az irányelv rendelkezéseit különös jogszabályok egészítik ki. |
| --- | --- |

(4)

Az 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3)

  megállapítja az alapvető biztonsági előírásokat. Ez az irányelv
  minden olyan tevékenységre vonatkozik, amely mesterséges vagy – amennyiben természetes radionuklidok feldolgozására kerül(t) sor radioaktív, hasadó vagy hasadóanyagot termelő tulajdonságaik miatt – természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár. Az irányelv hatálya az ilyen tevékenységekből származó anyagok engedélyezett kibocsátására is kiterjed. Az irányelv rendelkezéseit különös jogszabályok egészítik ki.

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | Mivel nukleáris ügyekben sem az Euratom-Szerződés, sem az EUMSZ nem biztosít együttdöntési hatáskört a Parlamentet számára, rendkívül fontos új jogalapot találni a nukleáris téren a jövőben folyó jogalkotásnak. |
| --- | --- |

(4a)

Mivel nukleáris ügyekben sem az Euratom-Szerződés, sem az EUMSZ nem biztosít együttdöntési hatáskört a Parlamentet számára, rendkívül fontos új jogalapot találni a nukleáris téren a jövőben folyó jogalkotásnak.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| (15a) | A három egykori uniós tagjelölt ország – Litvánia, Szlovákia és Bulgária – régi, szovjet tervezésű atomerőműveket üzemeltetett, amelyeket nem lehetett gazdaságosan az uniós biztonsági előírásoknak megfelelően felújítani; következésképpen ezen erőműveket bezárták, majd leszerelték. |
| --- | --- |

(15a)

A három egykori uniós tagjelölt ország – Litvánia, Szlovákia és Bulgária – régi, szovjet tervezésű atomerőműveket üzemeltetett, amelyeket nem lehetett gazdaságosan az uniós biztonsági előírásoknak megfelelően felújítani; következésképpen ezen erőműveket bezárták, majd leszerelték.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| (15b) | E három tagország atomerőműveinek leszerelése olyan jelentős pénzügyi és gazdasági terhet jelentett számukra, amelyet nem tudtak teljes egészében viselni, ezért az Unió pénzügyi támogatást nyújtott e tagállamoknak a leszerelési és hulladékprojektek költségei egy részének fedezésére és a gazdasági következmények ellentételezésére. |
| --- | --- |

(15b)

E három tagország atomerőműveinek leszerelése olyan jelentős pénzügyi és gazdasági terhet jelentett számukra, amelyet nem tudtak teljes egészében viselni, ezért az Unió pénzügyi támogatást nyújtott e tagállamoknak a leszerelési és hulladékprojektek költségei egy részének fedezésére és a gazdasági következmények ellentételezésére.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| (18) | A NAÜ 2006-ban korszerűsítette teljes normagyűjteményét, és közzétette a biztonsági alapelveket,37 amelyeket az Európai Atomenergia-közösség, az OECD/NEA és más nemzetközi szervezetek együttesen
  támogattak
  . A közös támogató szervezetek véleménye szerint a biztonsági alapelvek alkalmazása megkönnyíti a nemzetközi biztonsági előírások betartását, és nagyobb összhangot teremt az egyes tagállamok által alkalmazott intézkedések között. Ezért ajánlatos lenne, ha valamennyi tagállam támogatná ezeket az alapelveket, és ösztönözné alkalmazásukat. Ezeket az alapelveket a NAÜ-nek valamennyi tevékenységére, a tagállamoknak pedig a NAÜ által támogatott minden tevékenységre kötelezően alkalmaznia kell. A tagállamok, illetve a támogató szervezetek az alapelveket tevékenységeik vonatkozásában saját belátásuk szerint alkalmazhatják. |
| --- | --- |

(18)

A NAÜ 2006-ban korszerűsítette teljes normagyűjteményét, és közzétette a biztonsági alapelveket,37 amelyeket az Európai Atomenergia-közösség, az OECD/NEA és más nemzetközi szervezetek együttesen
  támogattak
  . A közös támogató szervezetek véleménye szerint a biztonsági alapelvek alkalmazása megkönnyíti a nemzetközi biztonsági előírások betartását, és nagyobb összhangot teremt az egyes tagállamok által alkalmazott intézkedések között. Ezért ajánlatos lenne, ha valamennyi tagállam támogatná ezeket az alapelveket, és ösztönözné alkalmazásukat. Ezeket az alapelveket a NAÜ-nek valamennyi tevékenységére, a tagállamoknak pedig a NAÜ által támogatott minden tevékenységre kötelezően alkalmaznia kell. A tagállamok, illetve a támogató szervezetek az alapelveket tevékenységeik vonatkozásában saját belátásuk szerint alkalmazhatják.

| (18) | A NAÜ 2006-ban korszerűsítette teljes normagyűjteményét, és közzétette a biztonsági alapelveket37, amelyeket az Európai Atomenergia-közösség, az OECD/NEA és más nemzetközi szervezetek együttesen
  fejlesztettek ki
  . A közös támogató szervezetek véleménye szerint a biztonsági alapelvek alkalmazása megkönnyíti a nemzetközi biztonsági előírások betartását, és nagyobb összhangot teremt az egyes tagállamok által alkalmazott intézkedések között. Ezért ajánlatos lenne, ha valamennyi tagállam támogatná ezeket az alapelveket, és ösztönözné alkalmazásukat. Ezeket az alapelveket a NAÜ-nek valamennyi tevékenységére, a tagállamoknak pedig a NAÜ által támogatott minden tevékenységre kötelezően alkalmaznia kell. A tagállamok, illetve a támogató szervezetek az alapelveket tevékenységeik vonatkozásában saját belátásuk szerint alkalmazhatják. |
| --- | --- |

(18)

A NAÜ 2006-ban korszerűsítette teljes normagyűjteményét, és közzétette a biztonsági alapelveket37, amelyeket az Európai Atomenergia-közösség, az OECD/NEA és más nemzetközi szervezetek együttesen
  fejlesztettek ki
  . A közös támogató szervezetek véleménye szerint a biztonsági alapelvek alkalmazása megkönnyíti a nemzetközi biztonsági előírások betartását, és nagyobb összhangot teremt az egyes tagállamok által alkalmazott intézkedések között. Ezért ajánlatos lenne, ha valamennyi tagállam támogatná ezeket az alapelveket, és ösztönözné alkalmazásukat. Ezeket az alapelveket a NAÜ-nek valamennyi tevékenységére, a tagállamoknak pedig a NAÜ által támogatott minden tevékenységre kötelezően alkalmaznia kell. A tagállamok, illetve a támogató szervezetek az alapelveket tevékenységeik vonatkozásában saját belátásuk szerint alkalmazhatják.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| (19a) | A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény jogokat biztosít a nyilvánosság számára, és kötelezettségeket ír elő a részes felek és a hatóságok számára az információhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog területén környezeti ügyekben, beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését. |
| --- | --- |

(19a)

A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i Aarhusi Egyezmény jogokat biztosít a nyilvánosság számára, és kötelezettségeket ír elő a részes felek és a hatóságok számára az információhoz való hozzáférés, a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog területén környezeti ügyekben, beleértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| (19b) | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményt (4) és ajánlást (5) fogadott el a sugárvédelemről minden olyan tevékenység vonatkozásában, amely során a munkavállalók munkavégzés közben ionizáló sugárzásnak vannak kitéve, és a mindenkori ismeretek alapján megfelelő intézkedések megtételét kéri a munkavállalók hatékony védelmének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(19b)

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményt (4) és ajánlást (5) fogadott el a sugárvédelemről minden olyan tevékenység vonatkozásában, amely során a munkavállalók munkavégzés közben ionizáló sugárzásnak vannak kitéve, és a mindenkori ismeretek alapján megfelelő intézkedések megtételét kéri a munkavállalók hatékony védelmének biztosítása érdekében.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| (22a) | Az Európai Parlament szintén kijelentette, hogy valamennyi tagállamban az összes atomenergia-ipari vállalkozás számára megfelelő pénzügyi forrásoknak kell rendelkezésre állnia a leállítás – többek között a hulladékgazdálkodás – valamennyi költségének fedezésére, a „szennyező fizet” elv érvényesítése és az állami támogatások igénybevételének elkerülése érdekében, és felszólította a Bizottságot, hogy készítsen pontos iránymutatásokat a pénzügyi források tagállamokban való felhasználása tekintetében, figyelemmel a leállításra, valamint a keletkező radioaktív hulladék kezelésére, kondicionálására és végleges elhelyezésére (6). |
| --- | --- |

(22a)

Az Európai Parlament szintén kijelentette, hogy valamennyi tagállamban az összes atomenergia-ipari vállalkozás számára megfelelő pénzügyi forrásoknak kell rendelkezésre állnia a leállítás – többek között a hulladékgazdálkodás – valamennyi költségének fedezésére, a „szennyező fizet” elv érvényesítése és az állami támogatások igénybevételének elkerülése érdekében, és felszólította a Bizottságot, hogy készítsen pontos iránymutatásokat a pénzügyi források tagállamokban való felhasználása tekintetében, figyelemmel a leállításra, valamint a keletkező radioaktív hulladék kezelésére, kondicionálására és végleges elhelyezésére (6).

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| (23) | Az Unióban és világszerte is egyre inkább elismerik, hogy
  az atomenergiát felelősségteljesen
  kell
  felhasználni, ideértve különösen
  a nukleáris
  biztonságot és védelmet
  . Ebben a vonatkozásban
  az atomenergia
  biztonságos, optimális és fenntartható
  alkalmazásának
  biztosítása érdekében foglalkozni kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének kérdésével. |
| --- | --- |

(23)

Az Unióban és világszerte is egyre inkább elismerik, hogy
  az atomenergiát felelősségteljesen
  kell
  felhasználni, ideértve különösen
  a nukleáris
  biztonságot és védelmet
  . Ebben a vonatkozásban
  az atomenergia
  biztonságos, optimális és fenntartható
  alkalmazásának
  biztosítása érdekében foglalkozni kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének kérdésével.

| (23) | Az Unióban és világszerte is egyre inkább elismerik
  – különösen a közelmúltban Japánban bekövetkezett
  ,
  súlyos nukleáris baleset után –,
  hogy
  szigorítani
  kell a nukleáris
  biztonságra és védelemre vonatkozó szabályokat
  . Ebben a vonatkozásban
  a
  biztonságos, optimális és fenntartható
  tárolás és/vagy végleges elhelyezés
  biztosítása érdekében foglalkozni kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének
  nagy jelentőségű
  kérdésével. |
| --- | --- |

(23)

Az Unióban és világszerte is egyre inkább elismerik
  – különösen a közelmúltban Japánban bekövetkezett
  ,
  súlyos nukleáris baleset után –,
  hogy
  szigorítani
  kell a nukleáris
  biztonságra és védelemre vonatkozó szabályokat
  . Ebben a vonatkozásban
  a
  biztonságos, optimális és fenntartható
  tárolás és/vagy végleges elhelyezés
  biztosítása érdekében foglalkozni kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének
  nagy jelentőségű
  kérdésével.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| (23a) | E tekintetben ki kell emelni, hogy a kiégett fűtőelemekben található anyagok jelentős arányban hasznosíthatók. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását tehát a keletkező hulladékok végleges elhelyezésével párhuzamosan számításba kell venni. |
| --- | --- |

(23a)

E tekintetben ki kell emelni, hogy a kiégett fűtőelemekben található anyagok jelentős arányban hasznosíthatók. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását tehát a keletkező hulladékok végleges elhelyezésével párhuzamosan számításba kell venni.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| (25) | Az atomreaktorok működése során kiégett fűtőelemek is keletkeznek. A tagállamok maguk határozzák meg a kiégettfűtőelem-ciklusra vonatkozó stratégiájukat, és a kiégett fűtőelemeket tekinthetik értékes, újra feldolgozható erőforrásnak, de azokat hulladéknak is minősíthetik, és dönthetnek a végleges elhelyezésükről. Bármelyik megoldást választják is a tagállamok, az újrafeldolgozás során szétválasztott, nagy aktivitású hulladékok, illetve a kiégett fűtőelemek hulladékként történő végleges elhelyezésének kérdését meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(25)

Az atomreaktorok működése során kiégett fűtőelemek is keletkeznek. A tagállamok maguk határozzák meg a kiégettfűtőelem-ciklusra vonatkozó stratégiájukat, és a kiégett fűtőelemeket tekinthetik értékes, újra feldolgozható erőforrásnak, de azokat hulladéknak is minősíthetik, és dönthetnek a végleges elhelyezésükről. Bármelyik megoldást választják is a tagállamok, az újrafeldolgozás során szétválasztott, nagy aktivitású hulladékok, illetve a kiégett fűtőelemek hulladékként történő végleges elhelyezésének kérdését meg kell vizsgálni.

| (25) | Az atomreaktorok működése során kiégett fűtőelemek is keletkeznek. A tagállamok maguk határozzák meg a kiégettfűtőelem-ciklusra vonatkozó stratégiájukat, és a kiégett fűtőelemeket tekinthetik értékes, újra feldolgozható
  és újrahasznosítható
  erőforrásnak, de azokat hulladéknak is minősíthetik, és dönthetnek a végleges elhelyezésükről. Bármelyik megoldást választják is a tagállamok, az újrafeldolgozás során szétválasztott, nagy aktivitású hulladékok, illetve a kiégett fűtőelemek hulladékként történő végleges elhelyezésének kérdését meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(25)

Az atomreaktorok működése során kiégett fűtőelemek is keletkeznek. A tagállamok maguk határozzák meg a kiégettfűtőelem-ciklusra vonatkozó stratégiájukat, és a kiégett fűtőelemeket tekinthetik értékes, újra feldolgozható
  és újrahasznosítható
  erőforrásnak, de azokat hulladéknak is minősíthetik, és dönthetnek a végleges elhelyezésükről. Bármelyik megoldást választják is a tagállamok, az újrafeldolgozás során szétválasztott, nagy aktivitású hulladékok, illetve a kiégett fűtőelemek hulladékként történő végleges elhelyezésének kérdését meg kell vizsgálni.

Módosítás 115

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| (25a) | A pihentető medencékben tárolt kiégett fűtőelemek további környezeti radioaktivitási forrást jelentenek, különösen, ha a hűtőmedencék nincsenek lefedve. |
| --- | --- |

(25a)

A pihentető medencékben tárolt kiégett fűtőelemek további környezeti radioaktivitási forrást jelentenek, különösen, ha a hűtőmedencék nincsenek lefedve.

Módosítás 132

Irányelvre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| (27) | A radioaktív hulladékot – ideértve a hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemeket is – hosszú távon el kell zárni és el kell szigetelni a lakosságtól és az élő környezettől. A hulladék különleges jellegéből (radionuklid-tartalmából) adódóan a lakosság és a környezet ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmének biztosítása érdekében intézkedéseket kell hozni, ideértve a kezelés végpontját jelentő, megfelelő létesítményekben történő végleges elhelyezést is. A radioaktív hulladékok tárolása – ideértve a hosszú távú tárolást is – csak köztes megoldást jelent,
  azonban nem lehet a végleges elhelyezés alternatívája
  . |
| --- | --- |

(27)

A radioaktív hulladékot – ideértve a hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemeket is – hosszú távon el kell zárni és el kell szigetelni a lakosságtól és az élő környezettől. A hulladék különleges jellegéből (radionuklid-tartalmából) adódóan a lakosság és a környezet ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmének biztosítása érdekében intézkedéseket kell hozni, ideértve a kezelés végpontját jelentő, megfelelő létesítményekben történő végleges elhelyezést is. A radioaktív hulladékok tárolása – ideértve a hosszú távú tárolást is – csak köztes megoldást jelent,
  azonban nem lehet a végleges elhelyezés alternatívája
  .

| (27) | A radioaktív hulladékot – ideértve a hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemeket is –
  megfelelően kezelni kell,
  hosszú távon el kell zárni és el kell szigetelni a lakosságtól és az élővilágtól. A hulladék különleges jellegéből (radionuklid-tartalmából) adódóan a lakosság és a környezet ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmének biztosítása érdekében intézkedéseket kell hozni, ideértve a kezelés végpontját jelentő, megfelelő létesítményekben
  a visszafordíthatóság elvén alapuló visszanyerhetőség opciójával
  történő végleges elhelyezést is. A radioaktív hulladékok tárolása – ideértve a hosszú távú tárolást is – csak köztes megoldást jelent. |
| --- | --- |

(27)

A radioaktív hulladékot – ideértve a hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemeket is –
  megfelelően kezelni kell,
  hosszú távon el kell zárni és el kell szigetelni a lakosságtól és az élővilágtól. A hulladék különleges jellegéből (radionuklid-tartalmából) adódóan a lakosság és a környezet ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmének biztosítása érdekében intézkedéseket kell hozni, ideértve a kezelés végpontját jelentő, megfelelő létesítményekben
  a visszafordíthatóság elvén alapuló visszanyerhetőség opciójával
  történő végleges elhelyezést is. A radioaktív hulladékok tárolása – ideértve a hosszú távú tárolást is – csak köztes megoldást jelent.

Módosítás 133

Irányelvre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| (27a) | A radioaktív hulladékok végleges elhelyezésével járó kockázatok a fukushimai baleset révén nyilvánvalóvá váltak, és az Unió és a szomszédos országok magas szeizmikus vagy cunamikockázatot hordozó területein (mint például a törökországi Akkuyuban) már meglévő vagy a jövőben építendő nukleáris létesítményekben is előfordulhatnak hasonló balesetek. Az Uniónak az összes megfelelő intézkedést meg kell tennie a radioaktív hulladék ilyen területen történő végleges elhelyezésének megakadályozására. |
| --- | --- |

(27a)

A radioaktív hulladékok végleges elhelyezésével járó kockázatok a fukushimai baleset révén nyilvánvalóvá váltak, és az Unió és a szomszédos országok magas szeizmikus vagy cunamikockázatot hordozó területein (mint például a törökországi Akkuyuban) már meglévő vagy a jövőben építendő nukleáris létesítményekben is előfordulhatnak hasonló balesetek. Az Uniónak az összes megfelelő intézkedést meg kell tennie a radioaktív hulladék ilyen területen történő végleges elhelyezésének megakadályozására.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| (28) | Ezeket az intézkedéseket olyan nemzeti osztályozási rendszerekkel kell alátámasztani, amelyek maradéktalanul figyelembe veszik a radioaktív hulladékok egyes típusait és azok sajátos tulajdonságait. A különböző hulladékosztályokba való besorolás pontos kritériumainak az adott tagállamban a hulladékok jellegéből, valamint a végleges elhelyezés kapcsán rendelkezésre álló vagy megfontolás alatt lévő lehetőségekből fakadóan fennálló sajátos körülményektől kell függniük. |
| --- | --- |

(28)

Ezeket az intézkedéseket olyan nemzeti osztályozási rendszerekkel kell alátámasztani, amelyek maradéktalanul figyelembe veszik a radioaktív hulladékok egyes típusait és azok sajátos tulajdonságait. A különböző hulladékosztályokba való besorolás pontos kritériumainak az adott tagállamban a hulladékok jellegéből, valamint a végleges elhelyezés kapcsán rendelkezésre álló vagy megfontolás alatt lévő lehetőségekből fakadóan fennálló sajátos körülményektől kell függniük.

| (28) | Ezeket az intézkedéseket olyan nemzeti osztályozási rendszerekkel kell alátámasztani, amelyek maradéktalanul figyelembe veszik a radioaktív hulladékok egyes típusait és azok sajátos tulajdonságait. A különböző hulladékosztályokba való besorolás pontos kritériumainak az adott tagállamban a hulladékok jellegéből, valamint a végleges elhelyezés kapcsán rendelkezésre álló vagy megfontolás alatt lévő lehetőségekből fakadóan fennálló sajátos körülményektől kell függniük.
  A tagállamok közötti kommunikáció és információcsere elősegítése, valamint az átláthatóság biztosítása érdekében a nemzeti programban részletesen be kell mutatni egy osztályozási rendszert. |
| --- | --- |

(28)

Ezeket az intézkedéseket olyan nemzeti osztályozási rendszerekkel kell alátámasztani, amelyek maradéktalanul figyelembe veszik a radioaktív hulladékok egyes típusait és azok sajátos tulajdonságait. A különböző hulladékosztályokba való besorolás pontos kritériumainak az adott tagállamban a hulladékok jellegéből, valamint a végleges elhelyezés kapcsán rendelkezésre álló vagy megfontolás alatt lévő lehetőségekből fakadóan fennálló sajátos körülményektől kell függniük.
  A tagállamok közötti kommunikáció és információcsere elősegítése, valamint az átláthatóság biztosítása érdekében a nemzeti programban részletesen be kell mutatni egy osztályozási rendszert.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| (29) | A rövid felezési idejű
  ,
  kis és közepes aktivitású
  hulladékokat jellemzően
  a felszínhez közeli létesítményekben
  helyezik el
  . 30 évnyi kutatás után
  műszaki szempontból széles körben elfogadott az az álláspont, hogy
  a
  nagy aktivitású hulladékok és hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemek kezelésének végpontjaként a
  mélységi geológiai elhelyezés a
  legbiztonságosabb és legfenntarthatóbb megoldás
  . Ezért
  a végleges elhelyezésre
  kell
  törekedni
  . |
| --- | --- |

(29)

A rövid felezési idejű
  ,
  kis és közepes aktivitású
  hulladékokat jellemzően
  a felszínhez közeli létesítményekben
  helyezik el
  . 30 évnyi kutatás után
  műszaki szempontból széles körben elfogadott az az álláspont, hogy
  a
  nagy aktivitású hulladékok és hulladéknak minősülő kiégett fűtőelemek kezelésének végpontjaként a
  mélységi geológiai elhelyezés a
  legbiztonságosabb és legfenntarthatóbb megoldás
  . Ezért
  a végleges elhelyezésre
  kell
  törekedni
  .

| (29) | A rövid felezési idejű kis és közepes aktivitású
  hulladékok elhelyezésének módja széles skálán mozog
  a felszínhez közeli létesítményekben
  (épületekben, földfelszín alatt, illetve 10–40 méteres mélységben) való elhelyezéstől egészen a legbiztonságosabb, 70–100 méteres mélységben fekvő geológiai közegekben való elhelyezésig
  .
  Csaknem valamennyi kis és közepes aktivitású, hosszú élettartamú radioaktív hulladék tárolásra kerül.
  30 évnyi kutatás után a mélységi geológiai elhelyezés
  megvalósíthatósága tudományos igazolást nyert, és
  a
  nagy aktivitású radioaktív hulladékok kezelésének végpontjaként biztonságos és gazdaságos lehetőséget jelenthet
  .
  A radioaktív hulladékok geológiai elhelyezésének gyakorlati megvalósításával foglakozó technológiai platform (IGDTP) keretében végzett tevékenységek megkönnyíthetnék a témával kapcsolatos szakértelemhez és technológiához való hozzáférést. Különböző egyéb lehetőségeket is vizsgálnak, mint például a felszíni vagy felszínközeli gépesített tárolást, a „száraz szikla” technológiát, vagy a mélyre fúrt (3 000–5 000 méternyi mélységű) üregekben való elhelyezést, beleértve a visszafordíthatóság és visszanyerhetőség lehetőségét.
  Ezért
  valamennyi lehetőség kutatását tovább
  kell
  folytatni
  . |
| --- | --- |

(29)

A rövid felezési idejű kis és közepes aktivitású
  hulladékok elhelyezésének módja széles skálán mozog
  a felszínhez közeli létesítményekben
  (épületekben, földfelszín alatt, illetve 10–40 méteres mélységben) való elhelyezéstől egészen a legbiztonságosabb, 70–100 méteres mélységben fekvő geológiai közegekben való elhelyezésig
  .
  Csaknem valamennyi kis és közepes aktivitású, hosszú élettartamú radioaktív hulladék tárolásra kerül.
  30 évnyi kutatás után a mélységi geológiai elhelyezés
  megvalósíthatósága tudományos igazolást nyert, és
  a
  nagy aktivitású radioaktív hulladékok kezelésének végpontjaként biztonságos és gazdaságos lehetőséget jelenthet
  .
  A radioaktív hulladékok geológiai elhelyezésének gyakorlati megvalósításával foglakozó technológiai platform (IGDTP) keretében végzett tevékenységek megkönnyíthetnék a témával kapcsolatos szakértelemhez és technológiához való hozzáférést. Különböző egyéb lehetőségeket is vizsgálnak, mint például a felszíni vagy felszínközeli gépesített tárolást, a „száraz szikla” technológiát, vagy a mélyre fúrt (3 000–5 000 méternyi mélységű) üregekben való elhelyezést, beleértve a visszafordíthatóság és visszanyerhetőség lehetőségét.
  Ezért
  valamennyi lehetőség kutatását tovább
  kell
  folytatni
  .

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| (29a) | Tekintettel a radioaktív hulladékok átalakítással vagy a sugárzás intenzitásának és az élettartamnak a csökkentését célzó egyéb módon történő ártalmatlanításával kapcsolatos kutatásra, hosszú távon is figyelembe kell venni a radioaktív hulladékok reverzibilis, mélységi geológiai tárolását. |
| --- | --- |

(29a)

Tekintettel a radioaktív hulladékok átalakítással vagy a sugárzás intenzitásának és az élettartamnak a csökkentését célzó egyéb módon történő ártalmatlanításával kapcsolatos kutatásra, hosszú távon is figyelembe kell venni a radioaktív hulladékok reverzibilis, mélységi geológiai tárolását.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| (30) | Bár a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos politikájáért minden tagállam maga felelős, ennek a politikának tiszteletben kell tartania a NAÜ megfelelő biztonsági alapelveit. Minden tagállam etikai kötelessége, hogy a meglévő, illetve a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatosan várhatóan keletkező kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatosan nem hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire. |
| --- | --- |

(30)

Bár a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos politikájáért minden tagállam maga felelős, ennek a politikának tiszteletben kell tartania a NAÜ megfelelő biztonsági alapelveit. Minden tagállam etikai kötelessége, hogy a meglévő, illetve a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatosan várhatóan keletkező kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatosan nem hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire.

| (30) | Bár a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos politikájáért minden tagállam maga felelős, ennek a politikának
  nemcsak
  tiszteletben kell tartania a NAÜ megfelelő biztonsági alapelveit
  , hanem a legmagasabb szintű biztonsági szabványokat is elő kell írnia, amelyek tükrözik szabályozási és üzemeltetési szinten a legjobb gyakorlatokat és a rendelkezésre álló legjobb technológiát
  . Minden tagállam etikai kötelessége, hogy a
  korábbi, a
  meglévő, illetve a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatosan várhatóan keletkező kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatosan nem hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire.
  A tagállamoknak ezért olyan leszerelési politikát kell kidolgozniuk, amely garantálja, hogy a létesítmények leszerelésére a bezárásukat követő lehető legrövidebb időn belül és a legbiztonságosabb módon kerül sor. |
| --- | --- |

(30)

Bár a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos politikájáért minden tagállam maga felelős, ennek a politikának
  nemcsak
  tiszteletben kell tartania a NAÜ megfelelő biztonsági alapelveit
  , hanem a legmagasabb szintű biztonsági szabványokat is elő kell írnia, amelyek tükrözik szabályozási és üzemeltetési szinten a legjobb gyakorlatokat és a rendelkezésre álló legjobb technológiát
  . Minden tagállam etikai kötelessége, hogy a
  korábbi, a
  meglévő, illetve a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatosan várhatóan keletkező kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatosan nem hárítson indokolatlan terheket a jövő nemzedékeire.
  A tagállamoknak ezért olyan leszerelési politikát kell kidolgozniuk, amely garantálja, hogy a létesítmények leszerelésére a bezárásukat követő lehető legrövidebb időn belül és a legbiztonságosabb módon kerül sor.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| (31) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelése érdekében valamennyi tagállamnak létre kell hoznia egy olyan nemzeti rendszert, amely a megfelelő jogalkotás, szabályozás és a hatásköröket egyértelműen megállapító szervezet révén
  biztosítja
  a politikai kötelezettségvállalást és a lépésről lépésre történő döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(31)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelése érdekében valamennyi tagállamnak létre kell hoznia egy olyan nemzeti rendszert, amely a megfelelő jogalkotás, szabályozás és a hatásköröket egyértelműen megállapító szervezet révén
  biztosítja
  a politikai kötelezettségvállalást és a lépésről lépésre történő döntéshozatalt.

| (31) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelése érdekében valamennyi tagállamnak létre kell hoznia egy olyan nemzeti rendszert, amely a megfelelő jogalkotás, szabályozás és a hatásköröket egyértelműen megállapító szervezet révén
  garantálja
  a politikai kötelezettségvállalást és a lépésről lépésre történő döntéshozatalt
  az Aarhusi Egyezménynek megfelelően
  . |
| --- | --- |

(31)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelése érdekében valamennyi tagállamnak létre kell hoznia egy olyan nemzeti rendszert, amely a megfelelő jogalkotás, szabályozás és a hatásköröket egyértelműen megállapító szervezet révén
  garantálja
  a politikai kötelezettségvállalást és a lépésről lépésre történő döntéshozatalt
  az Aarhusi Egyezménynek megfelelően
  .

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

32 a preambulumbekezdés (új)

| (32a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére és tárolására elégséges források álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(32a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére és tárolására elégséges források álljanak rendelkezésre.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

32 b preambulumbekezdés (új)

| (32b) | További pénzeszközöket kell biztosítani energiaprojektekre, beleértve a jövőbeni lehetséges leszerelési, és következésképpen a hulladékkezelési projekteket is. |
| --- | --- |

(32b)

További pénzeszközöket kell biztosítani energiaprojektekre, beleértve a jövőbeni lehetséges leszerelési, és következésképpen a hulladékkezelési projekteket is.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| (33) | Olyan nemzeti programot kell kidolgozni, amely biztosítja a politikai döntések egyértelmű rendelkezések formájában történő érvényesülését a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok keletkezésétől a végleges elhelyezésig tartó kezelésük valamennyi lépésének időben történő végrehajtására vonatkozóan. A programnak ki kell terjednie a radioaktív hulladékok kezelésével, előfeldolgozásával, feldolgozásával, kondicionálásával, tárolásával és végleges elhelyezésével kapcsolatos valamennyi tevékenységre. A nemzeti program lehet referenciadokumentum vagy dokumentumcsomag. |
| --- | --- |

(33)

Olyan nemzeti programot kell kidolgozni, amely biztosítja a politikai döntések egyértelmű rendelkezések formájában történő érvényesülését a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok keletkezésétől a végleges elhelyezésig tartó kezelésük valamennyi lépésének időben történő végrehajtására vonatkozóan. A programnak ki kell terjednie a radioaktív hulladékok kezelésével, előfeldolgozásával, feldolgozásával, kondicionálásával, tárolásával és végleges elhelyezésével kapcsolatos valamennyi tevékenységre. A nemzeti program lehet referenciadokumentum vagy dokumentumcsomag.

| (33) | Olyan nemzeti programot kell kidolgozni, amely biztosítja a politikai döntések egyértelmű rendelkezések formájában történő érvényesülését a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok keletkezésétől a végleges elhelyezésig tartó kezelésük valamennyi lépésének időben történő végrehajtására vonatkozóan. A programnak ki kell terjednie a radioaktív hulladékok
  és kiégett fűtőelemek
  kezelésével, előfeldolgozásával, feldolgozásával, kondicionálásával, tárolásával és végleges elhelyezésével kapcsolatos valamennyi tevékenységre
  és meg kell felelnie az Aarhusi Egyezményben meghatározott elveknek
  . A nemzeti program lehet referenciadokumentum vagy dokumentumcsomag. |
| --- | --- |

(33)

Olyan nemzeti programot kell kidolgozni, amely biztosítja a politikai döntések egyértelmű rendelkezések formájában történő érvényesülését a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok keletkezésétől a végleges elhelyezésig tartó kezelésük valamennyi lépésének időben történő végrehajtására vonatkozóan. A programnak ki kell terjednie a radioaktív hulladékok
  és kiégett fűtőelemek
  kezelésével, előfeldolgozásával, feldolgozásával, kondicionálásával, tárolásával és végleges elhelyezésével kapcsolatos valamennyi tevékenységre
  és meg kell felelnie az Aarhusi Egyezményben meghatározott elveknek
  . A nemzeti program lehet referenciadokumentum vagy dokumentumcsomag.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

34 a preambulumbekezdés (új)

| (34a) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének egész folyamata során gondoskodni kell a munkavállalók megóvásáról és biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok általi védelméről, munkájuktól vagy beosztásuktól függetlenül, és a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére szolgáló valamennyi eszköz tekintetében figyelembe kell venni a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt hosszú távú következményeket is. A munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó uniós és tagállami szabályozás a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével foglalkozó munkavállalókra is érvényes, és az ilyen szabályozás betartása elmulasztásának azonnali és szigorú szankciókhoz kell vezetnie. |
| --- | --- |

(34a)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének egész folyamata során gondoskodni kell a munkavállalók megóvásáról és biztonsági és egészségvédelmi jogszabályok általi védelméről, munkájuktól vagy beosztásuktól függetlenül, és a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére szolgáló valamennyi eszköz tekintetében figyelembe kell venni a munkavállalók egészségére és biztonságára gyakorolt hosszú távú következményeket is. A munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó uniós és tagállami szabályozás a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével foglalkozó munkavállalókra is érvényes, és az ilyen szabályozás betartása elmulasztásának azonnali és szigorú szankciókhoz kell vezetnie.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| (35) | Az átláthatóság fontos szerepet tölt be a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése során. Ezt a lakosság hatékony
  tájékoztatásával
  és az érintett felek döntéshozatali folyamatban történő részvételi lehetőségének biztosításával kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(35)

Az átláthatóság fontos szerepet tölt be a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése során. Ezt a lakosság hatékony
  tájékoztatásával
  és az érintett felek döntéshozatali folyamatban történő részvételi lehetőségének biztosításával kell megvalósítani.

| (35) | Az átláthatóság fontos szerepet tölt be a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése során
  , és kulcsfontosságú a lakosság bizalma a tárolók biztonságát vezérlő elveket és a hulladékgazdálkodási programokat illetően
  . Ezt a lakosság hatékony
  tájékoztatásának
  és az érintett felek
  , a helyi és regionális hatóságok, valamint a lakosság
  döntéshozatali folyamatban történő részvételi lehetőségének biztosításával kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(35)

Az átláthatóság fontos szerepet tölt be a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése során
  , és kulcsfontosságú a lakosság bizalma a tárolók biztonságát vezérlő elveket és a hulladékgazdálkodási programokat illetően
  . Ezt a lakosság hatékony
  tájékoztatásának
  és az érintett felek
  , a helyi és regionális hatóságok, valamint a lakosság
  döntéshozatali folyamatban történő részvételi lehetőségének biztosításával kell megvalósítani.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| (36) | A tagállamok közötti, illetve a nemzetközi szinten folytatott együttműködés – a szakértelemhez és technológiához való hozzáférés révén – megkönnyítheti és felgyorsíthatja a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamok közötti, illetve a nemzetközi szinten folytatott együttműködés – a szakértelemhez és technológiához való hozzáférés révén – megkönnyítheti és felgyorsíthatja a döntéshozatalt.

| (36) | A tagállamok közötti, illetve a nemzetközi szinten folytatott együttműködés – a
  kiváló minőségű
  szakértelemhez és technológiához
  , valamint a bevált gyakorlatokhoz
  való hozzáférés révén – megkönnyítheti és felgyorsíthatja a döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamok közötti, illetve a nemzetközi szinten folytatott együttműködés – a
  kiváló minőségű
  szakértelemhez és technológiához
  , valamint a bevált gyakorlatokhoz
  való hozzáférés révén – megkönnyítheti és felgyorsíthatja a döntéshozatalt.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| (37) | Néhány tagállam úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények
  –
  többek között a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények
  – közös
  használata előnyös megoldást jelenthet, amennyiben az az érintett
  tagállamok
  közötti megállapodáson alapul. |
| --- | --- |

(37)

Néhány tagállam úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények
  –
  többek között a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények
  – közös
  használata előnyös megoldást jelenthet, amennyiben az az érintett
  tagállamok
  közötti megállapodáson alapul.

| (37) | Néhány tagállam úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények
  –
  többek között a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények
  – közös
  használata előnyös
  , biztonságos és költséghatékony
  megoldást jelenthet, amennyiben az az érintett
  országok
  közötti megállapodáson alapul.
  E tekintetben ügyelni kell az egyedi szabályozások akadályozásának elkerülésére, többek között a kutatóreaktorokból származó kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos, korábban létrejött megállapodásokat illetően. Az irányelvben pontosan meg kell határozni az ilyen közös projektek elindítása előtt teljesítendő, szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(37)

Néhány tagállam úgy ítéli meg, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények
  –
  többek között a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények
  – közös
  használata előnyös
  , biztonságos és költséghatékony
  megoldást jelenthet, amennyiben az az érintett
  országok
  közötti megállapodáson alapul.
  E tekintetben ügyelni kell az egyedi szabályozások akadályozásának elkerülésére, többek között a kutatóreaktorokból származó kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos, korábban létrejött megállapodásokat illetően. Az irányelvben pontosan meg kell határozni az ilyen közös projektek elindítása előtt teljesítendő, szükséges feltételeket.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| (39) | A biztonsági elemzés és a fokozatos megközelítés szolgál alapul a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény kialakításával, működtetésével és bezárásával kapcsolatban meghozott döntésekhez, és lehetővé teszi azoknak a bizonytalan területeknek a meghatározását, amelyekre összpontosítani kell annak érdekében, hogy a végleges elhelyezésre szolgáló rendszer biztonságát befolyásoló szempontokat – ideértve a természetes (geológiai) és a mesterséges gátakkal és az ezek viselkedésének várható időbeli alakulásával kapcsolatos szempontokat is – jobban meg lehessen ismerni. A biztonsági elemzésnek tartalmaznia kell a biztonsági értékelés megállapításait és a biztonsági értékelés szilárdságával és megbízhatóságával kapcsolatos információkat, valamint az abban foglalt feltevéseket.
  Az elemzésben
  ezért
  fel kell tüntetni
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, illetve a hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek biztonságát alátámasztó
  érveket és bizonyítékokat
  . |
| --- | --- |

(39)

A biztonsági elemzés és a fokozatos megközelítés szolgál alapul a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény kialakításával, működtetésével és bezárásával kapcsolatban meghozott döntésekhez, és lehetővé teszi azoknak a bizonytalan területeknek a meghatározását, amelyekre összpontosítani kell annak érdekében, hogy a végleges elhelyezésre szolgáló rendszer biztonságát befolyásoló szempontokat – ideértve a természetes (geológiai) és a mesterséges gátakkal és az ezek viselkedésének várható időbeli alakulásával kapcsolatos szempontokat is – jobban meg lehessen ismerni. A biztonsági elemzésnek tartalmaznia kell a biztonsági értékelés megállapításait és a biztonsági értékelés szilárdságával és megbízhatóságával kapcsolatos információkat, valamint az abban foglalt feltevéseket.
  Az elemzésben
  ezért
  fel kell tüntetni
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, illetve a hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek biztonságát alátámasztó
  érveket és bizonyítékokat
  .

| (39) | A biztonsági elemzés és a fokozatos megközelítés szolgál alapul a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény kialakításával, működtetésével és bezárásával kapcsolatban meghozott döntésekhez, és lehetővé teszi azoknak a bizonytalan területeknek a meghatározását, amelyekre összpontosítani kell annak érdekében, hogy a végleges elhelyezésre szolgáló rendszer biztonságát befolyásoló szempontokat – ideértve a természetes (geológiai) és a mesterséges gátakkal és az ezek viselkedésének várható időbeli alakulásával kapcsolatos szempontokat is – jobban meg lehessen ismerni. A biztonsági elemzésnek tartalmaznia kell a biztonsági értékelés megállapításait és a biztonsági értékelés szilárdságával és megbízhatóságával kapcsolatos információkat, valamint az abban foglalt feltevéseket.
  A biztonságosság igazolásának
  ezért a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, illetve a hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek biztonságát alátámasztó
  érveken és bizonyítékokon kell alapulnia
  . |
| --- | --- |

(39)

A biztonsági elemzés és a fokozatos megközelítés szolgál alapul a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény kialakításával, működtetésével és bezárásával kapcsolatban meghozott döntésekhez, és lehetővé teszi azoknak a bizonytalan területeknek a meghatározását, amelyekre összpontosítani kell annak érdekében, hogy a végleges elhelyezésre szolgáló rendszer biztonságát befolyásoló szempontokat – ideértve a természetes (geológiai) és a mesterséges gátakkal és az ezek viselkedésének várható időbeli alakulásával kapcsolatos szempontokat is – jobban meg lehessen ismerni. A biztonsági elemzésnek tartalmaznia kell a biztonsági értékelés megállapításait és a biztonsági értékelés szilárdságával és megbízhatóságával kapcsolatos információkat, valamint az abban foglalt feltevéseket.
  A biztonságosság igazolásának
  ezért a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítmények, illetve a hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek biztonságát alátámasztó
  érveken és bizonyítékokon kell alapulnia
  .

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| (40) | Elismerve, hogy a nemzeti rendszerben figyelembe kell venni a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatos valamennyi kockázatot, ez az irányelv nem érinti azokat a nem radiológiai kockázatokat, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(40)

Elismerve, hogy a nemzeti rendszerben figyelembe kell venni a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatos valamennyi kockázatot, ez az irányelv nem érinti azokat a nem radiológiai kockázatokat, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak.

| (40) | Elismerve, hogy a nemzeti rendszerben figyelembe kell venni a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatos valamennyi kockázatot, ez az irányelv nem érinti azokat a nem radiológiai
  következményekkel járó, nem radiológiai
  kockázatokat, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(40)

Elismerve, hogy a nemzeti rendszerben figyelembe kell venni a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékokkal kapcsolatos valamennyi kockázatot, ez az irányelv nem érinti azokat a nem radiológiai
  következményekkel járó, nem radiológiai
  kockázatokat, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| (41) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos szakértelem és képességek megőrzésének és továbbfejlesztésének – a magas szintű biztonság megteremtése egyik lényeges elemeként – a korábbi üzemeltetési tapasztalatokból, a tudományos kutatásból és műszaki fejlődésből, illetve a valamennyi résztvevő közötti műszaki együttműködésből levont tanulságok együttesén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(41)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos szakértelem és képességek megőrzésének és továbbfejlesztésének – a magas szintű biztonság megteremtése egyik lényeges elemeként – a korábbi üzemeltetési tapasztalatokból, a tudományos kutatásból és műszaki fejlődésből, illetve a valamennyi résztvevő közötti műszaki együttműködésből levont tanulságok együttesén kell alapulnia.

| (41) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos szakértelem és képességek megőrzésének és továbbfejlesztésének – a magas szintű
  környezet- és egészségvédelem,
  biztonság
  és átláthatóság
  megteremtése egyik lényeges elemeként – a korábbi üzemeltetési tapasztalatokból, a tudományos kutatásból és műszaki fejlődésből, illetve a valamennyi résztvevő közötti műszaki együttműködésből levont tanulságok együttesén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(41)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos szakértelem és képességek megőrzésének és továbbfejlesztésének – a magas szintű
  környezet- és egészségvédelem,
  biztonság
  és átláthatóság
  megteremtése egyik lényeges elemeként – a korábbi üzemeltetési tapasztalatokból, a tudományos kutatásból és műszaki fejlődésből, illetve a valamennyi résztvevő közötti műszaki együttműködésből levont tanulságok együttesén kell alapulnia.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

42 a preambulumbekezdés (új)

| (42a) | Ebben a tekintetben az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (ENSREG) nagymértékben hozzájárulhatna ezen irányelv egységes végrehajtásához, ezáltal is elősegítve a nemzeti szabályozó hatóságok közötti konzultációt, a helyes gyakorlatok cseréjét és az együttműködést. |
| --- | --- |

(42a)

Ebben a tekintetben az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (ENSREG) nagymértékben hozzájárulhatna ezen irányelv egységes végrehajtásához, ezáltal is elősegítve a nemzeti szabályozó hatóságok közötti konzultációt, a helyes gyakorlatok cseréjét és az együttműködést.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

42 b preambulumbekezdés (új)

| (42b) | Ez az irányelv hasznos eszközként szolgálhat annak ellenőrzéséhez, hogy a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítményekkel vagy tevékenységekkel összefüggésben az Euratom-Szerződés alapján biztosított pénzügyi vagy technikai segítség formájában uniós támogatásban részesülő projektek tartalmazzák-e a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésének biztosításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(42b)

Ez az irányelv hasznos eszközként szolgálhat annak ellenőrzéséhez, hogy a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok kezelésére szolgáló létesítményekkel vagy tevékenységekkel összefüggésben az Euratom-Szerződés alapján biztosított pénzügyi vagy technikai segítség formájában uniós támogatásban részesülő projektek tartalmazzák-e a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok biztonságos kezelésének biztosításához szükséges intézkedéseket.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az irányelv biztosítja, hogy a tagállamok a lakosság
  és
  a munkavállalók ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelme érdekében a
  magas
  szintű nukleáris biztonságra
  vonatkozóan
  megfelelő nemzeti előírásokat
  alkalmazzanak
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggésben.

(2)   Az irányelv biztosítja, hogy a tagállamok a lakosság
  , a
  munkavállalók és a
  természeti környezet
  ionizáló sugárzásból eredő veszélyekkel szembeni védelme érdekében a
  legmagasabb
  szintű nukleáris biztonságra
  vonatkozó,
  megfelelő nemzeti előírásokat
  alkalmazzák
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggésben.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

(3)   Az irányelv
  támogatja és ösztönzi
  a lakosság tájékoztatását és részvételét a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése vonatkozásában.

(3)   Az irányelv
  biztosítja
  a lakosság
  szükséges
  tájékoztatását és részvételét a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése vonatkozásában.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  Ez az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg a tagállamok számára, jóllehet a tagállamok dönthetnek úgy, hogy szigorúbb követelményeket írnak elő a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozóan.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

(1)   
  Ez
  az irányelv a következőkre alkalmazandó:

(1)   
  A 2009/71/Euratom
  irányelv
  sérelme nélkül, ez
  az irányelv a következőkre alkalmazandó:

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a kiégett fűtőelemek kezelésének valamennyi szakaszára, amennyiben a kiégett fűtőelemek békés célú atomreaktorok működése során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik; |
| --- | --- |

a)

a kiégett fűtőelemek kezelésének valamennyi szakaszára, amennyiben a kiégett fűtőelemek békés célú atomreaktorok működése során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik;

| a) | a kiégett fűtőelemek kezelésének valamennyi szakaszára, amennyiben a kiégett fűtőelemek békés célú atomreaktorok működése során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik
  az EU területén, beleértve a katonai védelmi programokból származó kiégett fűtőelemet, amennyiben az ilyen fűtőelemet tartósan kizárólag békés célú tevékenységekre fordítják, és azok keretében kezelik
  ; |
| --- | --- |

a)

a kiégett fűtőelemek kezelésének valamennyi szakaszára, amennyiben a kiégett fűtőelemek békés célú atomreaktorok működése során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik
  az EU területén, beleértve a katonai védelmi programokból származó kiégett fűtőelemet, amennyiben az ilyen fűtőelemet tartósan kizárólag békés célú tevékenységekre fordítják, és azok keretében kezelik
  ;

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | a radioaktív hulladékok kezelésének a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó valamennyi szakaszára, amennyiben a radioaktív hulladékok békés célú tevékenységek során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik; |
| --- | --- |

b)

a radioaktív hulladékok kezelésének a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó valamennyi szakaszára, amennyiben a radioaktív hulladékok békés célú tevékenységek során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik;

| b) | a radioaktív hulladékok kezelésének a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó
  , és azt is magába foglaló
  valamennyi szakaszára, amennyiben a radioaktív hulladékok békés célú tevékenységek során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik
  az EU területén
  ; |
| --- | --- |

b)

a radioaktív hulladékok kezelésének a keletkezéstől a végleges elhelyezésig tartó
  , és azt is magába foglaló
  valamennyi szakaszára, amennyiben a radioaktív hulladékok békés célú tevékenységek során keletkeznek, illetve azokat békés célú tevékenységek keretében kezelik
  az EU területén
  ;

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

3. cikk – (-1) pont (új)

| -1. | „engedélyezett kibocsátások”: szabályozott nukleáris létesítményekből vagy normális működési tevékenységből eredő, gáz vagy folyékony halmazállapotú radioaktív anyag környezetbe történő tervezett és szabályozott kibocsátása az illetékes szabályozó hatóság által engedélyezett keretek között, és a 96/29/Euratom irányelv alapelveit és határértékeit figyelembe véve; |
| --- | --- |

-1.

„engedélyezett kibocsátások”: szabályozott nukleáris létesítményekből vagy normális működési tevékenységből eredő, gáz vagy folyékony halmazállapotú radioaktív anyag környezetbe történő tervezett és szabályozott kibocsátása az illetékes szabályozó hatóság által engedélyezett keretek között, és a 96/29/Euratom irányelv alapelveit és határértékeit figyelembe véve;

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 pont

| 3. | „végleges elhelyezés”: a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok engedélyezett létesítményben való elhelyezése a
  visszanyerés szándéka nélkül
  ; |
| --- | --- |

3.

„végleges elhelyezés”: a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok engedélyezett létesítményben való elhelyezése a
  visszanyerés szándéka nélkül
  ;

| 3. | „végleges elhelyezés”: a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok engedélyezett létesítményben való
  , lehetőség szerint végleges
  elhelyezése a
  reverzibilitás elvének kellő figyelembevételével
  ; |
| --- | --- |

3.

„végleges elhelyezés”: a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok engedélyezett létesítményben való
  , lehetőség szerint végleges
  elhelyezése a
  reverzibilitás elvének kellő figyelembevételével
  ;

Módosítás 42 és 134

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 6 pont

| 6. | „radioaktív hulladék”: olyan gáz, folyékony vagy szilárd halmazállapotú radioaktív anyag, amelynek további felhasználását a tagállam, illetve olyan természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a döntését a tagállam elfogadja
  ,
  nem tervezi, és amelynek radioaktív hulladékként való ellenőrzését valamely hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság végzi a tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint; |
| --- | --- |

6.

„radioaktív hulladék”: olyan gáz, folyékony vagy szilárd halmazállapotú radioaktív anyag, amelynek további felhasználását a tagállam, illetve olyan természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a döntését a tagállam elfogadja
  ,
  nem tervezi, és amelynek radioaktív hulladékként való ellenőrzését valamely hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság végzi a tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint;

| 6. | „radioaktív hulladék”: olyan gáz, folyékony vagy szilárd halmazállapotú radioaktív,
  technológiailag a lehető legkisebb térfogatúra redukált
  anyag
  beleértve a kiégett fűtőelemeket és az újrafeldolgozásból származó radioaktív anyagot is –
  , amelynek további felhasználását
  –
  a
  jövőbeli technológiai haladást és fejlődést figyelembe véve – a
  tagállam, illetve olyan természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a döntését a tagállam elfogadja, nem
  veszi fontolóra vagy
  nem tervezi, és amelynek radioaktív hulladékként való ellenőrzését valamely hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság végzi a tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint; |
| --- | --- |

6.

„radioaktív hulladék”: olyan gáz, folyékony vagy szilárd halmazállapotú radioaktív,
  technológiailag a lehető legkisebb térfogatúra redukált
  anyag
  beleértve a kiégett fűtőelemeket és az újrafeldolgozásból származó radioaktív anyagot is –
  , amelynek további felhasználását
  –
  a
  jövőbeli technológiai haladást és fejlődést figyelembe véve – a
  tagállam, illetve olyan természetes vagy jogi személy, akinek vagy amelynek a döntését a tagállam elfogadja, nem
  veszi fontolóra vagy
  nem tervezi, és amelynek radioaktív hulladékként való ellenőrzését valamely hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság végzi a tagállam jogszabályi és szabályozási keretei szerint;

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 9 a pont (új)

| 9a. | „telephely”: földrajzi terület, ahol engedélyezett létesítmény áll (ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok végleges elhelyezésre szolgáló létesítményt), illetve ahol engedélyezett tevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

9a.

„telephely”: földrajzi terület, ahol engedélyezett létesítmény áll (ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok végleges elhelyezésre szolgáló létesítményt), illetve ahol engedélyezett tevékenységet folytatnak;

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 9 b pont (új)

| 9b. | „biztonsági értékelés”: szisztematikus eljárás, amelyre a tervezési folyamat alatt kerül sor, biztosítva, hogy a javasolt kialakítás minden vonatkozó biztonsági követelményt kielégítsen, és amely hivatalos biztonsági vizsgálatot tartalmaz, de nem korlátozódik csupán arra; |
| --- | --- |

9b.

„biztonsági értékelés”: szisztematikus eljárás, amelyre a tervezési folyamat alatt kerül sor, biztosítva, hogy a javasolt kialakítás minden vonatkozó biztonsági követelményt kielégítsen, és amely hivatalos biztonsági vizsgálatot tartalmaz, de nem korlátozódik csupán arra;

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 9 c pont (új)

| 9c. | „biztonsági elemzés”: egy létesítmény vagy tevékenység biztonságát alátámasztó érvek és bizonyítékok összessége, ideértve a biztonsági értékelés eredményeit és az ezekre az eredményekre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot; a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény biztonsági elemzése a fejlesztés egy bizonyos állapotára is vonatkozhat; ebben az esetben a biztonsági elemzésnek el kell ismernie a bizonytalan területek vagy megoldatlan kérdések meglétét, és iránymutatást kell tartalmaznia azokra az intézkedésekre vonatkozóan, amelyekkel ezek a kérdések a fejlesztés későbbi szakaszaiban megoldhatók; |
| --- | --- |

9c.

„biztonsági elemzés”: egy létesítmény vagy tevékenység biztonságát alátámasztó érvek és bizonyítékok összessége, ideértve a biztonsági értékelés eredményeit és az ezekre az eredményekre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot; a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény biztonsági elemzése a fejlesztés egy bizonyos állapotára is vonatkozhat; ebben az esetben a biztonsági elemzésnek el kell ismernie a bizonytalan területek vagy megoldatlan kérdések meglétét, és iránymutatást kell tartalmaznia azokra az intézkedésekre vonatkozóan, amelyekkel ezek a kérdések a fejlesztés későbbi szakaszaiban megoldhatók;

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 13 pont

| 13. | „tárolás”: kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok későbbi
  visszanyerés céljából
  engedélyezett létesítményben történő raktározása
  . |
| --- | --- |

13.

„tárolás”: kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok későbbi
  visszanyerés céljából
  engedélyezett létesítményben történő raktározása
  .

| 13. | „tárolás”: kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok későbbi
  visszanyeréséig
  engedélyezett létesítményben történő
  ideiglenes
  raktározása
  ; |
| --- | --- |

13.

„tárolás”: kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok későbbi
  visszanyeréséig
  engedélyezett létesítményben történő
  ideiglenes
  raktározása
  ;

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozóan nemzeti politikákat dolgoznak ki és tartanak fenn.
  A tagállamokban
  keletkező kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok
  kezelésével kapcsolatban a végső felelősség a tagállamokat terheli
  .

(1)   A tagállamok a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozóan nemzeti politikákat dolgoznak ki és tartanak fenn.
  Minden tagállam viseli a végső felelősséget a területén
  keletkező kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok
  kezeléséért
  .

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére vonatkozó nemzeti politikákat a hosszú távú biztonság tekintetében jól megalapozott, lépcsőzetes döntéshozatali folyamatban hajtsák végre.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy:

(2)   A tagállamok biztosítják,
  hogy a nemzeti politikák a következő elveken alapuljanak
  :

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | a radioaktív hulladékok keletkezését – a megfelelő tervezési, üzemeltetési és leszerelési eljárás, többek között a hagyományos anyagok újrafeldolgozása és újrahasznosítása révén – az aktivitás és a mennyiség tekintetében a lehető legalacsonyabb szinten tartják; |
| --- | --- |

a)

a radioaktív hulladékok keletkezését – a megfelelő tervezési, üzemeltetési és leszerelési eljárás, többek között a hagyományos anyagok újrafeldolgozása és újrahasznosítása révén – az aktivitás és a mennyiség tekintetében a lehető legalacsonyabb szinten tartják;

| a) | a radioaktív hulladékok keletkezését – a megfelelő tervezési, üzemeltetési és leszerelési eljárás, többek között
  az
  anyagok újrafeldolgozása és újrahasznosítása révén – az aktivitás és a mennyiség tekintetében,
  az „ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint” elve (ALARA-elv)
  figyelembevételével a lehető legalacsonyabb szinten tartják; |
| --- | --- |

a)

a radioaktív hulladékok keletkezését – a megfelelő tervezési, üzemeltetési és leszerelési eljárás, többek között
  az
  anyagok újrafeldolgozása és újrahasznosítása révén – az aktivitás és a mennyiség tekintetében,
  az „ésszerűen elérhető legalacsonyabb szint” elve (ALARA-elv)
  figyelembevételével a lehető legalacsonyabb szinten tartják;

Módosítás 121

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d pont

| d) | a kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat
  hosszú távon is
  biztonságosan
  kezelik. |
| --- | --- |

d)

a kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat
  hosszú távon is
  biztonságosan
  kezelik.

| d) | a kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat
  annyi ideig kezelik
  biztonságosan
  , amíg veszélyt jelentenek a lakosságra és a környezetre; |
| --- | --- |

d)

a kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat
  annyi ideig kezelik
  biztonságosan
  , amíg veszélyt jelentenek a lakosságra és a környezetre;

Módosítás 122

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| da) | a munkavállalók és a lakosság nincs kitéve a kiégett fűtőelemeknek és a radioaktív hulladékoknak; |
| --- | --- |

da)

a munkavállalók és a lakosság nincs kitéve a kiégett fűtőelemeknek és a radioaktív hulladékoknak;

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

| db) | intézkedéseket hoznak a jövőbeli egészségügyi és környezeti kockázatoknak kitett munkavállalók és általában a lakosság védelmére; |
| --- | --- |

db)

intézkedéseket hoznak a jövőbeli egészségügyi és környezeti kockázatoknak kitett munkavállalók és általában a lakosság védelmére;

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d c pont (új)

| dc) | a radioaktív hulladék kezelésének költségeit – beleértve a kiégett fűtőelemek kezelésének költségeit is – azok viselik, akiknél a hulladék keletkezett. |
| --- | --- |

dc)

a radioaktív hulladék kezelésének költségeit – beleértve a kiégett fűtőelemek kezelésének költségeit is – azok viselik, akiknél a hulladék keletkezett.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d d pont (új)

| dd) | államilag ellenőrzött alapokban kezelik azon pénzügyi tartalékokat, amelyeket a hulladékot kibocsátóknak nyújtaniuk kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezeléséből származó összes költség fedezésére annak biztosítása érdekében, hogy azok az állandó, biztonságos végleges elhelyezéshez rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

dd)

államilag ellenőrzött alapokban kezelik azon pénzügyi tartalékokat, amelyeket a hulladékot kibocsátóknak nyújtaniuk kell a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezeléséből származó összes költség fedezésére annak biztosítása érdekében, hogy azok az állandó, biztonságos végleges elhelyezéshez rendelkezésre álljanak;

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d e pont (új)

| de) | az illetékes nemzeti hatóságokat bevonják annak ellenőrzésébe, hogy a megfelelő pénzügyi források rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

de)

az illetékes nemzeti hatóságokat bevonják annak ellenőrzésébe, hogy a megfelelő pénzügyi források rendelkezésre álljanak;

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d f pont (új)

| df) | a nemzeti parlamenteket bevonják annak ellenőrzésébe, hogy a megfelelő pénzügyi források rendelkezésre álljanak; |
| --- | --- |

df)

a nemzeti parlamenteket bevonják annak ellenőrzésébe, hogy a megfelelő pénzügyi források rendelkezésre álljanak;

Módosítás 135

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Mivel a kiégett fűtőelemek tárolására szolgáló pihentető medencék jelentős kockázatokat rejtenek, különösen, ha nem fedettek, a pihentető medencékből az összes kiégett fűtőelemet a lehető leghamarabb száraz tárolókba kell áthelyezni. E folyamat során elsőbbséget kell biztosítani a legrégebbi pihentető medencéknek.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

a bizottságot minden ilyen jellegű megállapodásról értesíteni kell;

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A tagállamok önkéntes alapon dönthetnek úgy, hogy a többi tagállammal együttműködve közös vagy regionális, végleges elhelyezésre szolgáló létesítményeket hoznak létre, egy adott helyszín kedvező geológiai vagy technológiai adottságainak kihasználása és a közös projekt költségeinek megosztása érdekében.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 c bekezdés (új)

(3c)
     
  Egy ilyen projekt kormányközi megállapodás keretében történő elindítása előtt az érintett tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kezdeményezés eleget tegyen a szükséges előírásoknak, legalább a következőkre kiterjedően:

| a) | a nyilvánosság hozzájárulását és támogatását folyamatosan fenn kell tartani minden érintett tagállamban a projektfejlesztés és az intézkedés teljes időtartama alatt a nyilvánosság konzultációs folyamatban való részvételének, valamint az információkhoz való hozzáférésének biztosítása által; |
| --- | --- |

a)

a nyilvánosság hozzájárulását és támogatását folyamatosan fenn kell tartani minden érintett tagállamban a projektfejlesztés és az intézkedés teljes időtartama alatt a nyilvánosság konzultációs folyamatban való részvételének, valamint az információkhoz való hozzáférésének biztosítása által;

| b) | az illetékes szabályozó testületek, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködést, és az általuk történő ellenőrzést biztosítani kell; a biztonsági elemzést és az azt alátámasztó biztonsági értékelést minden érintett tagállamnak el kell készítenie, érintve a létesítmény tényfeltáró, a kiválasztási és a végrehajtási szakaszát; |
| --- | --- |

b)

az illetékes szabályozó testületek, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködést, és az általuk történő ellenőrzést biztosítani kell; a biztonsági elemzést és az azt alátámasztó biztonsági értékelést minden érintett tagállamnak el kell készítenie, érintve a létesítmény tényfeltáró, a kiválasztási és a végrehajtási szakaszát;

| c) | a felelősség kérdésével és a felelősség területeinek egyértelmű kijelölésével kapcsolatban megegyezésre kell jutni, annak figyelembe vételével, hogy minden tagállam maga viseli a végső felelősséget a saját radioaktív hulladékáért; |
| --- | --- |

c)

a felelősség kérdésével és a felelősség területeinek egyértelmű kijelölésével kapcsolatban megegyezésre kell jutni, annak figyelembe vételével, hogy minden tagállam maga viseli a végső felelősséget a saját radioaktív hulladékáért;

| d) | a pénzügyi megállapodásokat úgy kell megkötni, hogy azok garantálják, hogy az alapok a tároló létesítmény élettartama alatt, valamint az annak bezárását követő időszakban is rendelkezésre álljanak, valamint hogy megfelelő emberi erőforrás legyen mozgósítható az elegendő létszámú, megfelelően képzett személyzet biztosítására; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi megállapodásokat úgy kell megkötni, hogy azok garantálják, hogy az alapok a tároló létesítmény élettartama alatt, valamint az annak bezárását követő időszakban is rendelkezésre álljanak, valamint hogy megfelelő emberi erőforrás legyen mozgósítható az elegendő létszámú, megfelelően képzett személyzet biztosítására;

| e) | az érintett tagállamok nemzeti programjainak keretében előzetes értesítést kell adni a jogi keretről, a szervezeti felépítésről, a technikai tervekről és előkészületekről annak bemutatására, hogy a tervezett hulladékelhelyezési lehetőség világos határidőn belül meg fog felelni az ezen irányelvben lefektetett követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

az érintett tagállamok nemzeti programjainak keretében előzetes értesítést kell adni a jogi keretről, a szervezeti felépítésről, a technikai tervekről és előkészületekről annak bemutatására, hogy a tervezett hulladékelhelyezési lehetőség világos határidőn belül meg fog felelni az ezen irányelvben lefektetett követelményeknek;

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Radioaktív hulladékok nem európai uniós tagállamba történő exportja semmilyen esetben sem lehetséges; kiégett fűtőelemek EU-n kívüli szállítását azzal a feltétellel lehet engedélyezni, hogy az újrafeldolgozást követően visszaszállítják azokat az EU-ba.

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 d bekezdés (új)

(3d)
     
  Szeizmikus régiókban, illetve tengerszint-emelkedés vagy cunamik jelentős kockázatát jelentő parti területeken meg kell tiltani mindenféle, nukleáris hulladékkezelő létesítmény telepítését.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó szakpolitika végrehajtására irányuló nemzeti program; |
| --- | --- |

a)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó szakpolitika végrehajtására irányuló nemzeti program;

| a) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó szakpolitika végrehajtására irányuló,
  a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó
  nemzeti program,
  amely biztosítja, hogy minden radioaktívhulladék-termelő ugyanolyan feltételekkel férjen hozzá a radioaktív hulladékok biztonságos elhelyezésének lehetőségéhez; |
| --- | --- |

a)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó szakpolitika végrehajtására irányuló,
  a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó
  nemzeti program,
  amely biztosítja, hogy minden radioaktívhulladék-termelő ugyanolyan feltételekkel férjen hozzá a radioaktív hulladékok biztonságos elhelyezésének lehetőségéhez;

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| ba) | a munkavállalók egészségvédelmére és biztonságára, oktatására és képzésére vonatkozó nemzeti előírások; |
| --- | --- |

ba)

a munkavállalók egészségvédelmére és biztonságára, oktatására és képzésére vonatkozó nemzeti előírások;

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

| c) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek és létesítmények engedélyezési rendszere, ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok kezelését végző, engedéllyel nem rendelkező létesítmény üzemeltetésének a tilalmát is; |
| --- | --- |

c)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek és létesítmények engedélyezési rendszere, ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok kezelését végző, engedéllyel nem rendelkező létesítmény üzemeltetésének a tilalmát is;

| c) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek és létesítmények engedélyezési rendszere, ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok kezelését végző, engedéllyel nem rendelkező létesítmény üzemeltetésének a tilalmát is
  , valamint annak biztosítását, hogy valamennyi termelő valamennyi radioaktív hulladékát megkülönböztetésmentes módon kezeljék
  ; |
| --- | --- |

c)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével összefüggő tevékenységek és létesítmények engedélyezési rendszere, ideértve a kiégett fűtőelemek vagy radioaktív hulladékok kezelését végző, engedéllyel nem rendelkező létesítmény üzemeltetésének a tilalmát is
  , valamint annak biztosítását, hogy valamennyi termelő valamennyi radioaktív hulladékát megkülönböztetésmentes módon kezeljék
  ;

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – d pont

| d) | megfelelő intézményi ellenőrzési, rendszeres hatósági vizsgálati, dokumentációs és jelentéstételi rendszer; |
| --- | --- |

d)

megfelelő intézményi ellenőrzési, rendszeres hatósági vizsgálati, dokumentációs és jelentéstételi rendszer;

| d) | megfelelő intézményi ellenőrzési, rendszeres hatósági vizsgálati, dokumentációs és jelentéstételi rendszer
  , valamint a teljes folyamatban részt vevő munkavállalók munkahelyi biztonságuk és egészségvédelmük érdekében szükséges képzése
  ; |
| --- | --- |

d)

megfelelő intézményi ellenőrzési, rendszeres hatósági vizsgálati, dokumentációs és jelentéstételi rendszer
  , valamint a teljes folyamatban részt vevő munkavállalók munkahelyi biztonságuk és egészségvédelmük érdekében szükséges képzése
  ;

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| ea) | intézkedések a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladék kezeléséhez kapcsolódó tevékenységek és létesítmények számára hosszú távon megfelelő erőforrások garantálására; |
| --- | --- |

ea)

intézkedések a kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladék kezeléséhez kapcsolódó tevékenységek és létesítmények számára hosszú távon megfelelő erőforrások garantálására;

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| fa) | intézkedések annak biztosítására, hogy a kiégett fűtőelemek kezeléséhez és elhelyezéséhez szükséges alapokat az illetékes szabályozó hatóság állapítsa meg olyan átlátható folyamat alapján, amelyet rendszeresen felülvizsgálnak, és amely során minden érdekelt féllel rendszeresen egyeztetnek; |
| --- | --- |

fa)

intézkedések annak biztosítására, hogy a kiégett fűtőelemek kezeléséhez és elhelyezéséhez szükséges alapokat az illetékes szabályozó hatóság állapítsa meg olyan átlátható folyamat alapján, amelyet rendszeresen felülvizsgálnak, és amely során minden érdekelt féllel rendszeresen egyeztetnek;

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

| fb) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével járó összes költség kiszámítása; az e tekintetben nyújtott információknak meg kell nevezniük többek között a költségeket viselő intézményeket is; |
| --- | --- |

fb)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével járó összes költség kiszámítása; az e tekintetben nyújtott információknak meg kell nevezniük többek között a költségeket viselő intézményeket is;

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   A tagállamok – az üzemeltetési tapasztalatok, a
  8. cikkben
  említett biztonsági elemzésekből levont tanulságok, a
  technológiai fejlődés
  és a kutatás eredményeinek figyelembevételével – biztosítják a nemzeti rendszer fenntartását és szükség szerinti továbbfejlesztését.

(2)   a tagállamok – az üzemeltetési tapasztalatok, a
  3. cikk (9c) pontjában
  említett biztonsági elemzésekből levont tanulságok, az
  elérhető legjobb technológia (BAT), az egészségügyi
  és
  biztonsági előírások és
  a kutatás eredményeinek figyelembevételével – biztosítják a nemzeti rendszer fenntartását és szükség szerinti továbbfejlesztését;

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| (1a) | a tagállamok biztosítják a szabályozó hatóságaik működésének demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

(1a)

a tagállamok biztosítják a szabályozó hatóságaik működésének demokratikus ellenőrzését;

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Az illetékes szabályozó hatóság hatáskörökkel és forrásokkal rendelkezik abból a célból, hogy rendszeresen nukleáris biztonságra vonatkozó értékeléseket, vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezzen, és szükség esetén végrehajtási intézkedéseket foganatosítson a szóban forgó létesítményekben akár azok leállítása alatt is. Ezen értékelések részét képezi a munkavállalók egészsége és biztonsága, az alvállalkozókat is beleértve, valamint a személyzet létszáma és képzése.

Módosítás 137

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Az illetékes szabályozó hatóság elrendelheti bizonyos tevékenységek leállítását, amennyiben az értékelések azt mutatták, hogy az adott tevékenységek nem biztonságosak. A szabályozó hatóság ezzel, és bármely más témával kapcsolatos értékeléseit közzéteszik;

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonsága tekintetében az engedélyes rendelkezzen az elsődleges felelősséggel.
  Ez a felelősség nem ruházható át.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének biztonsága tekintetében az
  az
  engedélyes rendelkezzen az elsődleges felelősséggel
  , amelyre az érintett tagállam illetékes hatósága a kiégett fűtőelemekkel és radioaktív hulladékkal kapcsolatos teljes feladatot bízta
  .

Módosítás 130

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló tevékenységre, vagy az EU területén radioaktív hulladékok elhelyezésére szolgáló létesítmény működtetésének engedélyezésére irányuló kérelem részeként biztonsági elemzés és azt alátámasztó biztonsági értékelés is készüljön, valamint hogy szükség esetén a létesítmény fennállása, illetve a tevékenység folytatása során ezek szükség szerint frissítésre kerüljenek. A biztonsági elemzésnek és az azt alátámasztó biztonsági értékeléseknek ki kell térniük a kiégett fűtőelemek tárolására szolgáló pihentető medencék, a tárolásra vagy végleges elhelyezésre szolgáló létesítmények helyének kiválasztására, tervezésére, megépítésére, működtetésére, illetve leszerelésére, valamint az azt követő, akár passzív eszközökkel elért, hosszú távra szóló biztonságra, és ismertetniük kell a terület biztonságával összefüggő valamennyi szempontot, a létesítmény tervezését, az ideiglenes tárolásra szolgáló hűtőmedencéket (beleértve az ott tárolt kiégett fűtőelemek mennyiségének rendszeres jelentését), a létesítmény vagy egyes részeinek leszerelését és a vezetői ellenőrző intézkedéseket, továbbá a rendszeres hatósági ellenőrzéseket. A biztonsági elemzésnek és az azt alátámasztó biztonsági értékelésnek ki kell terjednie a munkavállalókat (beleértve az alvállalkozók által foglalkoztatottakat) fenyegető egészségügyi és biztonsági kockázatok értékelésére, valamint a létesítmény mindenkori biztonságos üzemeltetéséhez szükséges személyzet képzettségi szintjére és létszámára, hogy baleset esetén intézkedni lehessen.

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az engedéllyel rendelkezők jelentést tegyenek az illetékes szabályozó hatóságoknak és a többi illetékes szervezetnek, valamint hogy a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a tevékenységeikkel vagy létesítményeikkel kapcsolatos információkat.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság felügyelete alatt álló engedélyesek számára, hogy tevékenységeik és létesítményeik biztonságát szisztematikus és ellenőrizhető módon rendszeresen értékeljék és ellenőrizzék, valamint ésszerű mértékben folyamatosan javítsák.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság felügyelete alatt álló engedélyesek számára, hogy tevékenységeik
  biztonságát – beleértve a munkavállalók
  és
  alvállalkozók egészségét és biztonságát, valamint
  létesítményeik biztonságát
  is –
  szisztematikus és ellenőrizhető módon rendszeresen értékeljék és ellenőrizzék, valamint
  – az elvárható
  ésszerű mértékben
  –
  folyamatosan javítsák
  az elérhető legjobb technológiának (BAT) megfelelően
  .
  Az engedélyesek értékeléseik eredményéről tájékoztatják a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságot és egyéb, megfelelő hatáskörrel rendelkező szervezeteket, munkavállalóik képviselőit, alvállalkózóikat és a nyilvánosságot.

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

(3)   A (2) bekezdésben említett
  értékeléseknek
  ki kell terjedniük annak ellenőrzésére is, hogy érvényben vannak-e a balesetek megelőzése és azok következményeinek enyhítése érdekében hozott intézkedések, ideértve olyan védelmi célú fizikai gátak és az engedélyes által alkalmazott adminisztratív eljárások ellenőrzését is, amelyek működésképtelensége esetén a munkavállalókat és a lakosságot
  jelentős mértékű
  ionizáló sugárzás érné.

(3)   A (2) bekezdésben említett
  intézkedéseket engedélykérelem részeként hivatalosan be kell nyújtani a tevékenység biztonságának szükséges értékelését elvégző illetékes szabályozó hatóságoz, és azoknak
  ki kell terjedniük annak ellenőrzésére is, hogy érvényben vannak-e a balesetek
  és fizikai támadások
  megelőzése és azok következményeinek enyhítése érdekében hozott intézkedések, ideértve olyan védelmi célú fizikai gátak és az engedélyes által alkalmazott adminisztratív eljárások ellenőrzését is, amelyek működésképtelensége esetén a munkavállalókat
  ,
  a lakosságot
  és a természeti környezetet
  ionizáló sugárzás érné.

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő az engedélyesek számára, hogy olyan irányítási rendszereket hozzanak létre és tartsanak fenn, amelyek
  kiemelt
  kérdésként kezelik a biztonságot, és amelyeket a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság rendszeresen
  ellenőriz
  .

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő az engedélyesek számára, hogy olyan irányítási rendszereket hozzanak létre és tartsanak fenn, amelyek
  elsődleges
  kérdésként kezelik a biztonságot
  és a védelmet
  , és amelyeket a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság
  és a munkavállalók munkavédelmi és munkaegészségügyi kérdésekkel foglalkozó képviselői
  rendszeresen
  ellenőriznek
  .

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő az engedélyesek számára, hogy gondoskodjanak a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének a biztonságával kapcsolatos, az (1)–(4) bekezdésben megállapított kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrások meglétéről.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti rendszer írja elő az engedélyesek számára, hogy
  hosszabb távon is
  gondoskodjanak a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésének a biztonságával kapcsolatos, az (1)–(4) bekezdésben megállapított kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrások meglétéről
  .

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az engedélyesek a lehető legkorábban tájékoztassák a határon túli regionális és helyi hatóságokat hulladékkezelő létesítmény kialakítására vonatkozó tervükről, amennyiben a létesítmény az országhatártól mérve olyan távolságon belül található, hogy az építkezés, működés vagy a létesítmény elhagyása vagy üzemzavara, illetve egy vele kapcsolatos baleset vagy rendkívüli esemény után a határon túlra átnyúló hatások valószínűnek minősíthetők.

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

7 a cikk (új)

7a. cikk

Megjelölés és dokumentálás

A tagállamok biztosítják, hogy az engedélyesek időálló formában megjelöljék a tárolókat és dokumentálják a kiégett fűtőelemek, valamint a radioaktív hulladékok végleges elhelyezését. A dokumentáció a leltár vegyi, toxikológiai, radiológiai összetevőit, illetve a halmazállapot (szilárd, folyékony vagy gáz) megjelölését egyaránt tartalmazza.

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

Biztonsági elemzés

(1)
     
  A létesítmény vagy tevékenység engedélyezési kérelmének keretében biztonsági elemzést, illetve azt alátámasztó biztonsági értékelést kell készíteni. Az említett dokumentációt a létesítmény, illetve a tevékenység fejlesztése során – szükség esetén – aktualizálni kell. A biztonsági elemzés és a biztonsági értékelés terjedelmének és részletességének arányban kell állnia a tevékenység bonyolultságával és a létesítmény vagy a tevékenység által jelentett veszélyek nagyságrendjével.

(2)
     
  A biztonsági elemzésnek és az azt alátámasztó biztonsági értékelésnek ki kell terjednie a létesítmény tervezésére, helyének kiválasztására, megépítésére, működtetésére és leszerelésére, illetve a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény bezárására; a biztonsági elemzésben meg kell adni az értékelés során alkalmazott előírásokat. Foglalkozni kell a bezárás utáni hosszú távú biztonság kérdésével, különösen azzal, hogy azt hogyan lehet passzív eszközökkel a lehető legteljesebb mértékben biztosítani.

(3)
     
  A létesítményre vonatkozó biztonsági elemzésnek ismertetnie kell a terület biztonságával összefüggő valamennyi szempontot, a létesítmény tervezését és a vezetői ellenőrző intézkedéseket, továbbá a rendszeres hatósági ellenőrzéseket. A biztonsági elemzésnek és az azt alátámasztó biztonsági értékelésnek ismertetnie kell a biztosított védettség szintjét, és biztosítania kell a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságot, valamint az egyéb érdekelt feleket arról, hogy a biztonsági követelményeket be fogják tartani.

(4)
     
  A biztonsági elemzést és az azt alátámasztó biztonsági értékelést jóváhagyásra be kell nyújtani a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatósághoz.

törölve

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8a. cikk

Nyilvántartás és nyomon követés (különösen a munkavállalók egészsége és biztonsága tekintetében)

(1)
     
  A tagállamok a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése terén nyilvántartási és nyomon követési rendszert hoznak létre.

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvántartási és nyomonkövetési rendszer képes legyen a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék helyének, valamint azok keletkezése, használata, szállítása, tárolása vagy elhelyezése körülményeinek meghatározására.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a kiégett fűtőelemekkel és a radioaktív hulladékkal a munkájuk során kapcsolatba került munkavállalókkal kapcsolatos információkat az engedélyes vagy egy állami szerv a munkahelyi eredetű megbetegedések hosszú távú nyomon követhetőségének biztosítása érdekében tárolja.

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

8 b cikk (új)

8b. cikk

Eljárások és szankciók

A tagállamok az általános elveknek megfelelően biztosítják, hogy az ezen irányelvből eredő kötelezettségek megszegése esetén közigazgatási vagy bírósági eljárás induljon, illetve a jogsértéssel arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciókat alkalmazzanak.

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti rendszer – a szükséges szakértelem és képességek megőrzése és fejlesztése érdekében – tartalmazzon olyan oktatási és képzési intézkedéseket, amelyek a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését illetően felelős valamennyi fél igényeit figyelembe veszik.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti rendszer – a
  műszaki és tudományos fejlettség aktuális szintjének megfelelő
  , szükséges –
  tudományos és műszaki
  – szakértelem és képességek megőrzése, fejlesztése, illetve
  továbbadása
  érdekében – rendelkezzen olyan oktatás, valamint
  rendszeres és preventív
  képzés biztosításáról, amely megfelel a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése terén felelősséget viselő valamennyi fél igényeinek.
  A tagállamok különös figyelmet fordítanak a helyszínen tartózkodó, közvetetten érintett felekre, és arra, hogy korszerű és megfelelő oktatásban és képzésben részesüljenek a radioaktív hulladékokkal és a kiégett fűtőelemekkel végzett műveletek megkezdése előtt. A tagállamok a folyamatban részt vevő valamennyi fél biztonsága és egészségvédelme érdekében biztosítják, hogy az engedélyesek képesek legyenek ezen intézkedések végrehajtására és finanszírozására. A munkavállalók oktatásának és képzésének meg kell felelnie a nemzetközileg elismert szabványoknak, hogy az egészség és biztonság tekintetében fokozzák a nukleáris iparban az általános felelősséget. A tagállamok ugyancsak gondoskodnak arról, hogy a nemzeti rendszer tartalmazzon olyan intézkedéseket, amelyek a végleges elhelyezésre vonatkozó meglévő projektekkel kapcsolatos további tudományos kutatásokat támogatják.

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell róla, hogy a nemzeti keret tartalmazzon olyan programokat, amelyek a radioaktív hulladékok termelésének csökkentésére és a radioaktív hulladékok kezelésére irányuló kutatásokat támogatják.

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti
  rendszer –
  a
  radioaktívhulladék-termelők felelősségének figyelembevételével – biztosítsa, hogy a
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez a
  megfelelő
  pénzügyi források szükség esetén rendelkezésre álljanak.

(1)
     A tagállamok
  a nemzeti rendszerben
  gondoskodnak arról, hogy
  szükség esetén elégséges pénzügyi források álljanak rendelkezésre
  a
  leszereléshez és a
  kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez
  kapcsolódó valamennyi kiadás fedezéséhez, ezáltal is teljes mértékben tiszteletben tartva
  a
  radioaktívhulladék-termelők felelősségét – a szennyező fizet elvnek megfelelően, – és elkerülve állami támogatás igénybevételét
  .

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A nemzeti szinten meghatározandó eljárásokkal összhangban a tagállamok a következőkről gondoskodnak:

| a) | a hulladékkezelési stratégiákra vonatkozó költségelemzés megfelelően elkészüljön, különös tekintettel az alacsony, közepes és nagy aktivitású, hosszú élettartamú radioaktív hulladék hosszú távú kezelésére vonatkozó – a hulladékok természetét figyelembe vevő – megoldások alkalmazásával kapcsolatos költségek elemzésére. E költségekhez tartoznak nevezetesen a nukleáris létesítmények leszerelésével és a radioaktív hulladékot kezelő létesítményekkel kapcsolatos költségek, a végleges bezárások, a karbantartás és az ellenőrzés költségei; |
| --- | --- |

a)

a hulladékkezelési stratégiákra vonatkozó költségelemzés megfelelően elkészüljön, különös tekintettel az alacsony, közepes és nagy aktivitású, hosszú élettartamú radioaktív hulladék hosszú távú kezelésére vonatkozó – a hulladékok természetét figyelembe vevő – megoldások alkalmazásával kapcsolatos költségek elemzésére. E költségekhez tartoznak nevezetesen a nukleáris létesítmények leszerelésével és a radioaktív hulladékot kezelő létesítményekkel kapcsolatos költségek, a végleges bezárások, a karbantartás és az ellenőrzés költségei;

| b) | az a) pontban említett költségek fedezetének céljából tartalékokat hoznak létre, és e tartalékok kizárólagos fedezete érdekében megtörténik a szükséges források elkülönítése; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett költségek fedezetének céljából tartalékokat hoznak létre, és e tartalékok kizárólagos fedezete érdekében megtörténik a szükséges források elkülönítése;

| c) | megfelelő módon ellenőrzik a tartalékok megfelelőségét, és kezelik az a) pontban említett költségek fedezésére szolgáló forrásokat, az időszakos kiigazítás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

megfelelő módon ellenőrzik a tartalékok megfelelőségét, és kezelik az a) pontban említett költségek fedezésére szolgáló forrásokat, az időszakos kiigazítás biztosítása érdekében;

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  A végleges elhelyezés költségeit a tagállamok nyilvánosan és átlátható módon állapítják meg és értékelik évente újra. A radioaktívhulladék-termelők kötelezettségét ennek megfelelően igazítják ki.

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 c bekezdés (új)

(1c)
     
  A tagállamok felállítanak vagy kineveznek egy olyan nemzeti testületet, amely képes szakértői véleményt nyilvánítani a pénzeszközök kezeléséről és az erőmű-leszerelési költségekkel kapcsolatos kérdésekről, a (1a) bekezdésben említettek szerint. Ennek a testületnek függetlennek kell lennie az alapok befizetőitől.

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 d bekezdés (új)

(1d)
     
  A tagállamok az illetékes nemzeti testület eljárásának következtetéseiről rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak a 16. cikkben rögzített feltételeknek megfelelően.

Módosítás 92

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelését illetően megfelelő minőségbiztosítási programokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kiégett fűtőelemek
  biztonságosságát
  és a radioaktív hulladékok kezelését illetően megfelelő minőségbiztosítási programokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre.

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

A tagállamok biztosítják, hogy a balesetek és a radioaktív hulladékok hosszú távú kezelése által harmadik személyeknek okozott mindenfajta kárért – beleértve a földi, vízi és tengeri környezetben keletkező károkat – a teljes körű felelősséget az engedélyesek viseljék.

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok biztosítják
  , hogy
  a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos
  információk
  a munkavállalók és a
  nyilvánosság rendelkezésére álljanak
  . Ez a kötelezettség magában foglalja annak biztosítását, hogy a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság a hatáskörébe tartozó területekről tájékoztassa a nyilvánosságot. Az információkat a nemzeti jogszabályoknak és a nemzetközi kötelezettségeknek megfelelően
  nyilvánosan hozzáférhetővé
  kell
  tenni, amennyiben ez nem veszélyeztet a nemzeti jogszabályokban
  vagy a
  nemzetközi kötelezettségvállalásokban elismert egyéb érdekeket, többek között a védettséget
  .

(1)   A tagállamok biztosítják a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos
  valamennyi,
  a munkavállalók és a
  lakosság egészségének megőrzéséhez, valamint biztonságuk és védelmük biztosításához szükséges információ rendszeres közzétételét
  . Ez a kötelezettség magában foglalja annak biztosítását, hogy a hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóság a hatáskörébe tartozó területekről tájékoztassa a nyilvánosságot. Az információkat a nemzeti jogszabályoknak és a nemzetközi kötelezettségeknek
  , különösen az Aarhusi Egyezménynek
  megfelelően kell
  a nyilvánosság rendelkezésére bocsátani. A munkavállalók és a lakosság egészségét és biztonságát közvetlenül érintő (különösen a radioaktív
  vagy
  mérgező kibocsátásokra és az ilyen kibocsátásoknak való kitettségre vonatkozó) információkat
  a
  körülményektől függetlenül nyilvánosságra kell hozni
  .

Módosítás 94

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság számára elérhetővé tegyék a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére fordított, a 10. cikkben említett pénzügyi forrásokkal kapcsolatos információkat, megfelelően figyelembe véve a termelőkre eső költséghányadot.

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 1 b bekezdés (új)

(1b)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok elhelyezésére szolgáló, a szomszédos országokhoz közeli telephelyekkel és azok kezelésével kapcsolatos minden döntésbe bevonják a lakosságot és az érintett országok intézményeit.

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

(2)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a lakosság lehetőséget kapjon a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos döntéshozatali folyamatban való tényleges részvételre.

törölve

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

12 a cikk (új)

12a. cikk

Lakossági részvétel

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a lakosság képviselőinek idejekorán alkalma legyen ténylegesen részt venni a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésére irányuló – a 13. cikkel összhangban összeállítandó – nemzeti programok előkészítésében vagy felülvizsgálatában, valamint hogy hozzáférhessenek a már kidolgozott programokhoz. A tagállamok a programokat egy nyilvánosan hozzáférhető weboldalon közzéteszik.

(2)
     
  E célból a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a nyilvánosságot közzététel révén vagy más alkalmas módon – például ha rendelkezésre áll, elektronikus média útján – tájékoztatják az e programokra, illetve azok módosítására vagy felülvizsgálatára vonatkozó minden javaslatról, valamint az e javaslatokkal kapcsolatos minden információt a nyilvánosság rendelkezésére bocsátanak, beleértve többek között a döntéshozatalban történő részvételhez való joggal, valamint az észrevételek és kérdések benyújtása tekintetében hatáskörrel rendelkező hatósággal kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

a)

a nyilvánosságot közzététel révén vagy más alkalmas módon – például ha rendelkezésre áll, elektronikus média útján – tájékoztatják az e programokra, illetve azok módosítására vagy felülvizsgálatára vonatkozó minden javaslatról, valamint az e javaslatokkal kapcsolatos minden információt a nyilvánosság rendelkezésére bocsátanak, beleértve többek között a döntéshozatalban történő részvételhez való joggal, valamint az észrevételek és kérdések benyújtása tekintetében hatáskörrel rendelkező hatósággal kapcsolatos információkat;

| b) | a lakossság képviselői észrevételeiket és véleményüket kifejezésre juttathatják, amennyiben a programokra vonatkozó határozatok meghozatala előtt még minden opció nyitva áll; |
| --- | --- |

b)

a lakossság képviselői észrevételeiket és véleményüket kifejezésre juttathatják, amennyiben a programokra vonatkozó határozatok meghozatala előtt még minden opció nyitva áll;

| c) | a határozatok meghozatalának céljából a nyilvánosság részvételének eredményeit kellő mértékben figyelembe veszik; |
| --- | --- |

c)

a határozatok meghozatalának céljából a nyilvánosság részvételének eredményeit kellő mértékben figyelembe veszik;

| d) | a nyilvánosság által kifejezésre juttatott észrevételeket és véleményeket megvizsgálva a hatáskörrel rendelkező hatóság ésszerű erőfeszítéseket tesz, hogy a nyilvánosságot tájékoztassa a meghozott határozatokról és a határozatok alapjául szolgáló indokokról és megfontolásokról, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatáról történő tájékoztatást. |
| --- | --- |

d)

a nyilvánosság által kifejezésre juttatott észrevételeket és véleményeket megvizsgálva a hatáskörrel rendelkező hatóság ésszerű erőfeszítéseket tesz, hogy a nyilvánosságot tájékoztassa a meghozott határozatokról és a határozatok alapjául szolgáló indokokról és megfontolásokról, beleértve a nyilvánosság részvételének folyamatáról történő tájékoztatást.

(3)
     
  A tagállamok meghatározzák, hogy a (2) bekezdés értelmében a nyilvánosság mely része jogosult a részvételre. Az e cikk alapján a nyilvánosság részvételére vonatkozó részletes intézkedéseket a tagállamok határozzák meg oly módon, hogy lehetővé tegyék a nyilvánosság hatékony felkészülését és részvételét. Az időkeretet úgy kell meghatározni, hogy elegendő időt biztosítson a nyilvánosság e cikkben előírt részvételének különböző szakaszaira.

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

(2)   A nemzeti programoknak összhangban kell lenniük a 4–12. cikk rendelkezéseivel.

(2)   A nemzeti programoknak összhangban kell lenniük a 4–
  12a
  . cikk rendelkezéseivel.

Módosítás 99

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

(3)   A tagállamok nemzeti programjaikat – a technikai és tudományos fejlődés megfelelő figyelembevételével – rendszeresen felülvizsgálják és aktualizálják.

(3)   A tagállamok nemzeti programjaikat – a technikai és tudományos fejlődés megfelelő figyelembevételével
  , és a többi tagállam radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos tapasztalatairól adott visszajelzéseinek, valamint a nemzetközi szakértői értékelések eredményeinek integrálásával
  –rendszeresen felülvizsgálják és aktualizálják.

Módosítás 100

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Amennyiben azok megvalósítása valószínűleg határon átnyúló következményekkel is jár, a tagállamok a lehető legkorábban tájékoztatják a határon túli regionális és helyi hatóságokat nemzeti programjaikról.

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 3 b bekezdés (új)

(3b)
     
  Nemzeti programjaikban a tagállamok világosan megnevezik a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére rendelkezésre álló pénzügyi erőforrásokat.

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – -1 pont (új)

| -1. | a radioaktív hulladékok integrált részletes osztályozási rendszere, amely kiterjed a radioaktív hulladékok kezelésének valamennyi szakaszára, a radioaktív hulladékok keletkezésétől kezdve elhelyezésükkel bezárólag; |
| --- | --- |

-1.

a radioaktív hulladékok integrált részletes osztályozási rendszere, amely kiterjed a radioaktív hulladékok kezelésének valamennyi szakaszára, a radioaktív hulladékok keletkezésétől kezdve elhelyezésükkel bezárólag;

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 1 pont

| 1. | leltár valamennyi meglévő kiégett fűtőelemről és radioaktív hulladékról, továbbá a jövőben keletkező mennyiségek előrejelzéséről, ideértve a leszerelésből származó kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat is. A leltárban egyértelműen fel kell tüntetni az anyagok helyét és mennyiségét,
  továbbá – megfelelő osztályozás alkalmazásával –
  a veszély mértékét; |
| --- | --- |

1.

leltár valamennyi meglévő kiégett fűtőelemről és radioaktív hulladékról, továbbá a jövőben keletkező mennyiségek előrejelzéséről, ideértve a leszerelésből származó kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat is. A leltárban egyértelműen fel kell tüntetni az anyagok helyét és mennyiségét,
  továbbá – megfelelő osztályozás alkalmazásával –
  a veszély mértékét;

| 1. | a (-1) pont alatt említett osztályozási rendszer alapján
  leltár valamennyi meglévő kiégett fűtőelemről és radioaktív hulladékról, továbbá a jövőben keletkező mennyiségek előrejelzéséről, ideértve a leszerelésből származó kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat is. A leltárban egyértelműen fel kell tüntetni az anyagok helyét és mennyiségét, a veszély mértékét
  , továbbá a hulladék eredetét
  ; |
| --- | --- |

1.

a (-1) pont alatt említett osztályozási rendszer alapján
  leltár valamennyi meglévő kiégett fűtőelemről és radioaktív hulladékról, továbbá a jövőben keletkező mennyiségek előrejelzéséről, ideértve a leszerelésből származó kiégett fűtőelemeket és radioaktív hulladékokat is. A leltárban egyértelműen fel kell tüntetni az anyagok helyét és mennyiségét, a veszély mértékét
  , továbbá a hulladék eredetét
  ;

Módosítás 128

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 2 pont

| (2) | koncepciók, tervek és műszaki megoldások a keletkezéstől a végleges elhelyezésig; |
| --- | --- |

(2)

koncepciók, tervek és műszaki megoldások a keletkezéstől a végleges elhelyezésig;

| (2) | koncepciók, tervek és műszaki megoldások a keletkezéstől a
  tárolásig vagy
  végleges elhelyezésig
  . Kiemelt figyelmet kell fordítani a régebbi radioaktív hulladékra, valamint a köztes tárolómedencékben elhelyezett kiégett fűtőelemekre
  ; |
| --- | --- |

(2)

koncepciók, tervek és műszaki megoldások a keletkezéstől a
  tárolásig vagy
  végleges elhelyezésig
  . Kiemelt figyelmet kell fordítani a régebbi radioaktív hulladékra, valamint a köztes tárolómedencékben elhelyezett kiégett fűtőelemekre
  ;

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 3 pont

| 3. | a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény bezárása utáni időszakra vonatkozó koncepciók és tervek, ideértve azt az időtartamot is, amíg az intézményi ellenőrzéseket fenn kell tartani, illetve azokat az eszközöket, amelyek segítségével a létesítménnyel kapcsolatos információkat hosszú távon meg lehet őrizni; |
| --- | --- |

3.

a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény bezárása utáni időszakra vonatkozó koncepciók és tervek, ideértve azt az időtartamot is, amíg az intézményi ellenőrzéseket fenn kell tartani, illetve azokat az eszközöket, amelyek segítségével a létesítménnyel kapcsolatos információkat hosszú távon meg lehet őrizni;

| 3. | a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény bezárása utáni időszakra vonatkozó koncepciók és tervek, ideértve azt az időtartamot is, amíg az intézményi ellenőrzéseket fenn kell tartani, illetve azokat az eszközöket, amelyek segítségével
  biztosítható
  a
  létesítmény felügyelete és karbantartása, és hosszú távon meg lehet őrizni a
  létesítménnyel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

3.

a végleges elhelyezésre szolgáló létesítmény bezárása utáni időszakra vonatkozó koncepciók és tervek, ideértve azt az időtartamot is, amíg az intézményi ellenőrzéseket fenn kell tartani, illetve azokat az eszközöket, amelyek segítségével
  biztosítható
  a
  létesítmény felügyelete és karbantartása, és hosszú távon meg lehet őrizni a
  létesítménnyel kapcsolatos információkat;

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 7 a pont (új)

| 7a. | a 10. cikk (1a) bekezdésének a) pontjában említett költségelemzés és a megfelelő tartalékok kiszámításához igénybe vett módszerek leírása; |
| --- | --- |

7a.

a 10. cikk (1a) bekezdésének a) pontjában említett költségelemzés és a megfelelő tartalékok kiszámításához igénybe vett módszerek leírása;

Módosítás 106

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 8 pont

| 8. | az érvényben lévő finanszírozási rendszer(ek) leírása annak biztosítására, hogy valamennyi programköltség az előre látható ütemterv szerint kiegyenlítésre kerülhessen. |
| --- | --- |

8.

az érvényben lévő finanszírozási rendszer(ek) leírása annak biztosítására, hogy valamennyi programköltség az előre látható ütemterv szerint kiegyenlítésre kerülhessen.

| 8. | a 10. cikk (1a) bekezdésének b) pontja értelmében elkülönített eszközvagyon összetételével és kezelésével kapcsolatos döntések, valamint
  az érvényben lévő finanszírozási rendszer(ek) leírása annak biztosítására, hogy valamennyi programköltség az előre látható ütemterv szerint
  , továbbá a „szennyező fizet” elvének szigorú betartásával
  kiegyenlítésre kerülhessen. |
| --- | --- |

8.

a 10. cikk (1a) bekezdésének b) pontja értelmében elkülönített eszközvagyon összetételével és kezelésével kapcsolatos döntések, valamint
  az érvényben lévő finanszírozási rendszer(ek) leírása annak biztosítására, hogy valamennyi programköltség az előre látható ütemterv szerint
  , továbbá a „szennyező fizet” elvének szigorú betartásával
  kiegyenlítésre kerülhessen.

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 8 a pont (új)

| 8a. | kötelező érvényű és ellenőrizhető határidők a nemzeti programok megvalósítására és a fenti 1–8. pontban meghatározott követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

8a.

kötelező érvényű és ellenőrizhető határidők a nemzeti programok megvalósítására és a fenti 1–8. pontban meghatározott követelmények teljesítésére.

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

14 cikk – 8 b pont (új)

| 8b. | oktatási és szakképzési tervek a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez szükséges szakértelem és készségek fenntartására és fejlesztésére. |
| --- | --- |

8b.

oktatási és szakképzési tervek a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséhez szükséges szakértelem és készségek fenntartására és fejlesztésére.

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A Bizottság ellenőrzi a 14. cikk 8a) pontja szerinti, a tagállamok nemzeti programjainak végrehajtására meghatározott határidők betartását.

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A Bizottság ezeket a pontosításokat és a tagállamok által a nemzeti hulladékkezelési programjukkal összefüggésben elért eredményeket figyelembe veszi, amikor az Euratom-Szerződés alapján a kiégett fűtőelemek vagy a radioaktív hulladékok kezelését szolgáló létesítmények vagy tevékenységek kapcsán dönt a pénzügyi vagy technikai segítségnyújtás rendelkezésre bocsátásáról, illetőleg az Euratom-Szerződés 43. cikke alapján véleményt alkot a tervezett beruházási projektekről.

törölve

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

(3)   A tagállamok rendszeresen, de legalább tízévente megszervezik nemzeti rendszereik és hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságaik, valamint nemzeti programjaik és azok végrehajtásának önellenőrzését, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok magas színvonalú kezelésének elérése érdekében pedig nemzeti rendszereikre, hatóságaikra és/vagy programjaikra vonatkozóan nemzetközi szakértői felülvizsgálatot kérnek. A szakértői felülvizsgálatok eredményéről jelentést tesznek a
  tagállamoknak
  és a
  Bizottságnak
  .

(3)   A tagállamok rendszeresen, de legalább tízévente megszervezik nemzeti rendszereik és hatáskörrel rendelkező szabályozó hatóságaik, valamint nemzeti programjaik és azok végrehajtásának önellenőrzését, a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok magas színvonalú kezelésének elérése érdekében pedig nemzeti rendszereikre, hatóságaikra és/vagy programjaikra vonatkozóan nemzetközi szakértői felülvizsgálatot kérnek. A szakértői felülvizsgálatok eredményéről jelentést tesznek a
  Bizottságnak, amely a szakértői felülvizsgálatok eredményeit összevont formában tartalmazó, időszakos jelentéseket terjeszt az Európai Parlament
  és a
  Tanács elé
  .

Módosítás 138

Irányelvre irányuló javaslat

16 a cikk (új)

16a. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság a tagállamok által a 16. cikk (3) bekezdésének megfelelően elvégzett szakértői felülvizsgálatokat követően legkésőbb két éven belül jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé a kiégett fűtőanyagok és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó koncepció felülvizsgálatával, valamint a 4. cikk (3) bekezdésében meghatározott kiviteli rendelkezésekkel kapcsolatban. A felülvizsgálat során különösen a végleges hulladéklerakóban elhelyezett hulladékok visszafordíthatóságának és visszanyerhetőségének kérdését kell vizsgálni, az ezen a területen elért kutatási eredmények és egyéb tudományos szakismeretek fényében. Ezen irányelvet – amennyiben szükséges – a jelentés benyújtását követően felül kell vizsgálni, hogy tükrözze a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos legújabb technológiai kutatásokat.

Módosítás 113

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... -ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ... (7)-ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

---

(1)  

  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(2)  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

(3)  
  A munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (

  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

  ).

(4)  
  C115. sz. egyezmény a munkavállalók ionizáló sugárzással szembeni védelméről, elfogadva 1960. június 22-én.

(5)  
  R114. sz. ajánlás a munkavállalók ionizáló sugárzással szembeni védelméről, elfogadva 1960. június 22-én.

(6)  
  Az Európai Parlament 2005. november 16-i állásfoglalása az atomerőművek leállítására elkülönített pénzügyi források felhasználásáról (HL C 280. E, 2006.11.18., 117. o.).

(7)  
  HL: Ezen irányelv hatálybalépésének napja után két évvel.

---