# Europos Sąjungos C 348/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.348.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 348 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. lapkričio 14d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.348.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 348

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. lapkričio 14d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 348/01 | Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos. 2011 finansiniai metai | 1 |
| 2012/C 348/02 | Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 130 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2012/C 348/01

Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos. 2011 finansiniai metai

1

2012/C 348/02

Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas Audito Rūmų patikinimo pareiškimas. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita

130

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 14.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 348/1

---

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS. 2011 FINANSINIAI METAI

2012/C 348/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

| I DALIS. | Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS.

Balansas

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

Pinigų srautų lentelė

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| II DALIS. | Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS.

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

2011 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė institucijos ir įstaigos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamosiose pastabose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Sąjungos finansinė būklė.

(parašas)

Philippe TAVERNE

Komisijos apskaitos pareigūnas

2012 m. liepos 18 d.

I   DALIS.

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos
   (1)

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

1

TURINYS

TURINYS

Balansas

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

Pinigų srautų lentelė

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Neapibrėžtasis turtas ir neapibrėžtieji įsipareigojimai ir kita informacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skolinimosi ir skolinimo veikla ES |
| --- | --- |

7.

| 8. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įvykiai po balanso sudarymo dienos |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidavimo apimtis |
| --- | --- |

11.

BALANSAS

BALANSAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS: |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 149 | 108 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 5 071 | 4 813 |
| Ilgalaikės investicijos | | | |
| Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos | 2.3 | 374 | 492 |
| Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas | 2.4 | 2 272 | 2 063 |
| Finansinis turtas ilgalaikės paskolos | 2.5 | 41 400 | 11 640 |
| Ilgalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2.6 | 289 | 40 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | 2.7 | 44 723 | 44 118 |
| | | 94 278 | 63 274 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS: |
| Atsargos | 2.8 | 94 | 91 |
| Trumpalaikės investicijos: | | | |
| Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas | 2.9 | 3 619 | 2 331 |
| Trumpalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos: | | | |
| Finansinis turtas. Trumpalaikės paskolos | 2.10 | 102 | 2 170 |
| Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2.11 | 9 477 | 11 331 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | 2.12 | 11 007 | 10 078 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.13 | 18 935 | 22 063 |
| | | 43 234 | 48 064 |
| IŠ VISO TURTO | | 137 512 | 111 338 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams | 2.14 | (34 835) | (37 172) |
| Ilgalaikiai atidėjiniai | 2.15 | (1 495) | (1 317) |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.16 | (41 179) | (11 445) |
| Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai | 2.17 | (2 059) | (2 104) |
| | | (79 568) | (52 038) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Trumpalaikiai atidėjiniai | 2.18 | (270) | (214) |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.19 | (51) | (2 004) |
| Mokėtinos sumos | 2.20 | (91 473) | (84 529) |
| | | (91 794) | (86 747) |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ | | (171 362) | (138 785) |
| GRYNASIS TURTAS | | (33 850) | (27 447) |
| Rezervai | 2.21 | 3 608 | 3 484 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2) | 2.22 | (37 458) | (30 931) |
| GRYNASIS TURTAS | | (33 850) | (27 447) |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

ILGALAIKIS TURTAS:

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

149

108

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

5 071

4 813

Ilgalaikės investicijos

Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

2.3

2.3

374

492

Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas

Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas

2.4

2.4

2 272

2 063

Finansinis turtas ilgalaikės paskolos

2.5

2.5

41 400

11 640

Ilgalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos

2.6

2.6

289

40

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

2.7

2.7

44 723

44 118

94 278

63 274

TRUMPALAIKIS TURTAS:

Atsargos

2.8

2.8

94

91

Trumpalaikės investicijos:

Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas

Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas

2.9

2.9

3 619

2 331

Trumpalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos:

Finansinis turtas. Trumpalaikės paskolos

Finansinis turtas. Trumpalaikės paskolos

2.10

2.10

102

2 170

Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

2.11

2.11

9 477

11 331

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

2.12

2.12

11 007

10 078

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.13

2.13

18 935

22 063

43 234

48 064

IŠ VISO TURTO

137 512

111 338

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

2.14

2.14

(34 835)

(37 172)

Ilgalaikiai atidėjiniai

2.15

2.15

(1 495)

(1 317)

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.16

2.16

(41 179)

(11 445)

Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai

2.17

2.17

(2 059)

(2 104)

(79 568)

(52 038)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Trumpalaikiai atidėjiniai

2.18

2.18

(270)

(214)

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.19

2.19

(51)

(2 004)

Mokėtinos sumos

2.20

2.20

(91 473)

(84 529)

(91 794)

(86 747)

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

(171 362)

(138 785)

GRYNASIS TURTAS

(33 850)

33 850

(27 447)

27 447

Rezervai

2.21

2.21

3 608

3 484

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2)

2

2.22

2.22

(37 458)

(30 931)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(33 850)

(33 850)

(27 447)

(27 447)

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 3.1 | 124 677 | 122 328 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 5 376 | 8 188 |
| | | 130 053 | 130 516 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (8 976) | (8 614) |
| Veiklos išlaidos | 3.4 | (123 778) | (103 764) |
| | | (132 754) | (112 378) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) | | (2 701) | 18 138 |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 1 491 | 1 178 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (1 355) | (661) |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | | 1 212 | (1 003) |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms ir įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | 3.7 | (436) | (420) |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | | (1 789) | 17 232 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

124 677

122 328

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

5 376

8 188

130 053

130 516

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(8 976)

(8 614)

Veiklos išlaidos

3.4

3.4

(123 778)

(103 764)

(132 754)

(112 378)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS)

(2 701)

(2 701)

18 138

18 138

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

1 491

1 178

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(1 355)

(661)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

1 212

(1 003)

Bendrosioms ir asocijuotosioms ir įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

3.7

3.7

(436)

(420)

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | (1 789) | 17 232 |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 33 | 28 |
| Nusidėvėjimas | | 361 | 358 |
| Ilgalaikių paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (29 760) | (876) |
| Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (605) | (2 574) |
| Ilgalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (249) | 15 |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | (3) | (14) |
| Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (929) | (642) |
| Trumpalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 3 922 | (4 543) |
| Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 178 | (152) |
| Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 29 734 | 886 |
| Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (45) | (74) |
| Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 56 | 1 |
| Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (1 953) | 1 964 |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | 6 944 | (9 355) |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (4 539) | (2 254) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | (75) | (149) |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (2 337) | (70) |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (693) | (374) |
| Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (91) | (176) |
| Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (1 288) | (540) |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | (3 128) | (1 309) |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) | | (3 128) | (1 309) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 2.13 | 22 063 | 23 372 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 2.13 | 18 935 | 22 063 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Ekonominės veiklos metų rezultatas

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

33

28

Nusidėvėjimas

361

358

Ilgalaikių paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(29 760)

(876)

Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(605)

(2 574)

Ilgalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(249)

15

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

(3)

(14)

Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(929)

(642)

Trumpalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

3 922

(4 543)

Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

178

(152)

Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

29 734

886

Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(45)

(74)

Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

56

1

Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(1 953)

1 964

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

6 944

(9 355)

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(4 539)

(2 254)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

(75)

(149)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(2 337)

(70)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(693)

(374)

Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(91)

(176)

Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(1 288)

(540)

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

(3 128)

(3 128)

(1 309)

(1 309)

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas)

(3 128)

(1 309)

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

2.13

2.13

22 063

23 372

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

2.13

2.13

18 935

22 063

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai
  (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos
  (B) | Grynasis turtas =(A)+(B) |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Ekonominės veiklos metų rezultatas |
| LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 273 | (273) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (130) | | | | (130) |
| Kita | | 4 | (21) | | (17) |
| 2009 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| 2009 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (2 254) | | (2 254) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | | | 17 232 | 17 232 |
| LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 165 | (165) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (47) | | | | (47) |
| Kita | | 2 | (30) | | (28) |
| 2010 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 4 | 17 228 | (17 232) | 0 |
| 2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (4 539) | | (4 539) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | | | | (1 789) | (1 789) |
| LIKUTIS 2011 M. GRUODŽIO 31 D. | (108) | 3 716 | (35 669) | (1 789) | (33 850) |

mln. EUR

Rezervai

(A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos

(B)

Grynasis turtas =(A)+(B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Garantijų fondo rezervo pokytis

273

(273)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

(130)

(130)

Kita

4

(21)

(17)

2009 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

14

6 873

(6 887)

0

2009 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(2 254)

(2 254)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

17 232

17 232

LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D.

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

Garantijų fondo rezervo pokytis

165

(165)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

(47)

(47)

Kita

2

(30)

(28)

2010 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

4

17 228

(17 232)

0

2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(4 539)

(4 539)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(1 789)

(1 789)

LIKUTIS 2011 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2011 M. GRUODŽIO 31 D.

(108)

(108)

3 716

3 716

(35 669)

(35 669)

(1 789)

(1 789)

(33 850)

(33 850)

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 16 9) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 133 straipsnį Europos Sąjungos finansinės ataskaitos parengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos.

Rengdama finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų balanso ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 50 kontroliuojamų subjektų, 5 bendrąsias ir 4 asocijuotąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 11.1 pastaboje. Palyginti su 2010 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtraukti dar 7 kontroliuojami subjektai (1 institucija ir 6 agentūros). Šis papildomų subjektų įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi.

11.1

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Bendrosios įmonės

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Sąjunga ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl yra neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto balansinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos asocijuotųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų. Tais atvejais, kai Europos Sąjunga turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau Europos Sąjunga šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas pateikta 11.2 pastaboje).

11.2

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euro yra Europos Sąjungos funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami eurais taikant gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO kursas

EURO kursas

| Valiuta | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,7870 | 25,0610 |
| DKK | 7,4342 | 7,4535 |
| EEK | Nėra duomenų | 15,6466 |
| GBP | 0,8353 | 0,8607 |
| HUF | 314,5800 | 277,9500 |
| LVL | 0,6995 | 0,7094 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,4580 | 3,9750 |
| RON | 4,3233 | 4,2620 |
| SEK | 8,9120 | 8,9655 |
| CHF | 1,2156 | 1,2504 |
| JPY | 100,2000 | 108,6500 |
| USD | 1,2939 | 1,3362 |

Valiuta

2011 12 31

2010 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,7870

25,0610

DKK

7,4342

7,4535

EEK

Nėra duomenų

15,6466

GBP

0,8353

0,8607

HUF

314,5800

277,9500

LVL

0,6995

0,7094

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,4580

3,9750

RON

4,3233

4,2620

SEK

8,9120

8,9655

CHF

1,2156

1,2504

JPY

100,2000

108,6500

USD

1,2939

1,3362

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip parduoti turimas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1.   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir nuvertėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudojimui vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

1.5.2.   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir nuvertėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Sąjunga ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Sąjunga nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

Nusidėvėjimo normos

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo norma |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10 %–25 % |
| Baldai | 10 %–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10 %–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė techninė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10 %–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo norma

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10 %–25 %

Baldai

10 %–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10 %–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė techninė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10 %–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Nuoma

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai Europos Sąjungai iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3.   
  Nefinansinio turto nuvertėjimas

Nefinansinio turto nuvertėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Tikrinama, ar nenuvertėjo amortizuojamas turtas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Nuvertėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais pripažintos nuvertėjimo priežastys nebeaktualios, nuvertėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4.   
  Investicijos

Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Jeigu esama nuvertėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą Europos Sąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau nuvertėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas nuvertėjimo nuostolis.

1.5.3

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai parodomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve.

1.5.5

Tikrosios vertės nustatymas

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV). Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti nuvertėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip nuvertėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

1.5.5.   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

Europos Sąjunga savo finansinį turtą klasifikuoja pagal šias kategorijas: finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; paskolų ir gautinų sumų; investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą; ir parduoti laikomo finansinio turto. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Sąjunga. Išvestinės priemonės taip pat patenka į šią kategoriją. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii)   Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių Europos Sąjunga ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Sąjunga neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą, taip pat klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Sąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neparodomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, parodomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

| — | ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

—

ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

| — | Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, Europos Sąjunga savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFSM, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą. |
| --- | --- |

—

Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, Europos Sąjunga savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFSM, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą.

| — | Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Sąjunga perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Paskesnis vertinimas

Paskesnis vertinimas

| i) | Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. |
| --- | --- |

i)

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

| ii) | Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. |
| --- | --- |

ii)

Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

| iii) | Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. |
| --- | --- |

iii)

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

| iv) | Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.
  Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.
  Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius. |
| --- | --- |

iv)

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius.

Finansinio turto nuvertėjimas

Finansinio turto nuvertėjimas

Europos Sąjunga kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinis turtas nuvertėja ir nuvertėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turtas nuvertėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

a)   Amortizuota savikaina parodomas turtas

Amortizuota savikaina parodomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad nuvertėjo paskolos, gautinos sumos arba investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą, parodomos amortizuota savikaina, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba investicijai į iki išpirkimo termino laikomą turtą taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam nuvertėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į įkeistą turtą, atėmus jo įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu nuvertėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimą, pirmiau pripažintas nuvertėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

b)   Tikrąja verte parodomas turtas

Tikrąja verte parodomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto nuvertėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominio rezultato ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių nuvertėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimo nuostolį, nuvertėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6.   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias Europos Sąjunga patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.5.7.   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu lėšų gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo sumą grąžinti Europos Sąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies), o ši suma pripažįstama kaip išlaidos.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8.   
  Gautinos sumos

Gautinos sumos

Gautinos sumos parodomos pradine suma, atėmus nuvertėjimą. Gautinos sumos nuvertėja tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Sąjunga negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje.

1.5.14

1.5.9.   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10.   
  Išmokos darbuotojams

Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Pensijų įsipareigojimai

Europos Sąjunga taiko fiksuotų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su fiksuotų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Fiksuotų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Fiksuotų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Sąjunga rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11.   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Sąjunga turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12.   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. Europos Sąjungos patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

1.5.5

1.5.13.   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos Sąjunga.

1.5.14.   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Pagal Europos Sąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstami to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1.   
  Įplaukos

Įplaukos

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Sąjunga taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, Europos Sąjunga įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl nuvertėjimo nuostolių, vertinant nuvertėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   
  Išlaidos

Išlaidos

Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Sąjunga. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. ES yra būdingos neprekybinių operacijų išlaidos, sudarančios didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos lėšų gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1.   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2.   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 236 |
| Papildomas įsigijimas | 80 |
| Perleidimas | (13) |
| Kiti pokyčiai | (2) |
| Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 301 |
| Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d. | (128) |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | (33) |
| Perleidimas | 8 |
| Kiti pokyčiai | 1 |
| Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d. | (152) |
| Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. | 149 |
| Grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 108 |

mln. EUR

Suma

Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

236

Papildomas įsigijimas

80

Perleidimas

(13)

Kiti pokyčiai

(2)

Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

301

301

Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d.

(128)

Amortizacijos sąnaudos per metus

(33)

Perleidimas

8

Kiti pokyčiai

1

Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d.

(152)

(152)

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d.

149

149

Grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

108

108

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

Į statomą turtą 2011 m. gruodžio 31 d. įtraukta 219 mln. EUR turto, susijusio su projektu „Galileo“, ES pasaulinės navigacijos palydovinė sistema, kuri kuriama Europos kosmoso agentūrai (EKA) padedant. Kai sistema bus užbaigta, ją sudarys 30 palydovų, 2 kontrolės centrai ir 16 antžeminių stočių. Balanse nurodyta suma parodo Komisijos patirtas šio projekto sąnaudas nuo 2011 m. spalio 22 d., kada buvo sėkmingai paleisti du šios sistemos palydovai. Iki tos dienos, kaip paaiškinta ankstesnėse metinėse ataskaitose, Komisijos nuomone, vykdomas projekto etapas – moksliniai tyrimai, todėl pagal ES apskaitos taisykles, visos patirtos sąnaudos laikytos išlaidomis. Planuojama, kad nuo projekto pradžios iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapas ir pirmoji visiško operacinio pajėgumo etapo dalis ES kainuos 3 788 mln. EUR. Kitam finansinės perspektyvos laikotarpiui numatyta išleisti dar 5 500 mln. EUR, kad iki 2020 m. sistema būtų visiškai paleista, naudojama, teiktų „Galileo“ paslaugas, ir kad būtų pasirengta naujos kartos palydovų išdėstymui – visa tai bus finansuojama vien tik iš ES biudžeto. Per tą laikotarpį mokslinių tyrimų išlaidomis pripažinta 268 mln. EUR suma.

Kitus du palydovus planuojama paleisti 2012 m. rudenį, kai tik vienas po kito bus baigti jų bandymai ir tai bus projekto tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapo pabaiga. Šį etapą kartu finansuoja ES ir EKA pagal abiejų šalių sudarytą dotacijos susitarimą; EKA oficialiai perduos statomą turtą ES. Šiam teisiniam perdavimui reikės EKA tarybos pritarimo. EKA valstybėmis narėmis yra visos ES valstybės narės ir Norvegija bei Šveicarija. Dabar Komisija neturi priežasčių manyti, kad kuri nors iš EKA valstybių narių kliudys tokiam perdavimui.

| mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė techninė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas | IŠ VISO |
| Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Papildomas įsigijimas | 89 | 37 | 19 | 112 | 22 | 28 | 335 | 642 |
| Perleidimas | 0 | (11) | (19) | (44) | (12) | (6) | 0 | (92) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 22 | 1 | 0 | 4 | 0 | (2) | (24) | 1 |
| Kiti pokyčiai | (20) | 9 | 3 | 2 | 4 | 2 | (1) | (1) |
| Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje | 4 118 | 528 | 229 | 557 | 228 | 2 685 | 645 | 8 990 |
| Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | (132) | (47) | (14) | (63) | (22) | (95) | | (373) |
| Atkurtas nusidėvėjimas | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 7 | | 12 |
| Perleidimas | 0 | 11 | 16 | 44 | 11 | 0 | | 82 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 1 | | (1) |
| Kiti pokyčiai | 0 | (7) | (1) | (1) | (2) | (1) | | (12) |
| Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje | (1 999) | (425) | (166) | (396) | (137) | (796) | | (3 919) |
| grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 2 119 | 103 | 63 | 161 | 91 | 1 889 | 645 | 5 071 |
| grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |

mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė techninė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas

IŠ VISO

Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje

4 027

492

226

483

214

2 663

335

8 440

Papildomas įsigijimas

89

37

19

112

22

28

335

642

Perleidimas

0

(11)

(19)

(44)

(12)

(6)

0

(92)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

22

1

0

4

0

(2)

(24)

1

Kiti pokyčiai

(20)

9

3

2

4

2

(1)

(1)

Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje

Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje

4 118

4 118

528

528

229

229

557

557

228

228

2 685

2 685

645

645

8 990

8 990

Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje

(1 868)

(382)

(167)

(378)

(124)

(708)

(3 627)

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

(132)

(47)

(14)

(63)

(22)

(95)

(373)

Atkurtas nusidėvėjimas

1

0

0

4

0

7

12

Perleidimas

0

11

16

44

11

0

82

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

0

0

(2)

0

1

(1)

Kiti pokyčiai

0

(7)

(1)

(1)

(2)

(1)

(12)

Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje

Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje

(1 999)

(1 999)

(425)

(425)

(166)

(166)

(396)

(396)

(137)

(137)

(796)

(796)

(3 919)

(3 919)

grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

2 119

2 119

103

103

63

63

161

161

91

91

1 889

1 889

645

645

5 071

5 071

grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d.

2 159

110

59

105

90

1 955

335

4 813

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.17 ir 2.20.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

2.17

2.20.1

FINANSINĖ NUOMA

FINANSINĖ NUOMA

| mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Sukauptos sąnaudos
  (A) | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso
  A+B | Paskesnės turto išlaidos
  (C) | Turto vertė
  A+B+C | Nusidėvėjimas
  (E) | Grynoji balansinė vertė =A+B+C+E |
| < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų (B) |
| Žemė ir pastatai | 931 | 59 | 280 | 1 315 | 1 654 | 2 585 | 62 | 2 647 | (771) | 1 876 |
| Kitas materialusis turtas | 23 | 7 | 7 | 1 | 15 | 38 | 0 | 38 | (25) | 13 |
| Iš viso 2011 12 31 | 954 | 66 | 287 | 1 316 | 1 669 | 2 623 | 62 | 2 685 | (796) | 1 889 |
| Iš viso 2010 12 31 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |

mln. EUR

Aprašymas

Sukauptos sąnaudos

(A)

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

A+B

Paskesnės turto išlaidos

(C)

Turto vertė

A+B+C

Nusidėvėjimas

(E)

Grynoji balansinė vertė =A+B+C+E

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų (B)

Žemė ir pastatai

931

59

280

1 315

1 654

2 585

62

2 647

(771)

1 876

1 876

Kitas materialusis turtas

23

7

7

1

15

38

0

38

(25)

13

13

Iš viso 2011 12 31

954

66

287

1 316

1 669

2 623

62

2 685

(796)

1 889

Iš viso 2010 12 31

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

2.3.   NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale | 2.3.1 | 62 | 138 |
| Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale | 2.3.2 | 312 | 354 |
| Iš viso investicijų | | 374 | 492 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

2.3.1

2.3.1

62

138

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

2.3.2

2.3.2

312

354

Iš viso investicijų

374

492

2.3.1.   
  Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

| mln. EUR |
| --- |
| | BĮG | SESAR | ITER | NVI | KEV | Iš viso |
| Suma 2010 12 31 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |
| Įnašas | 0 | 18 | 92 | 19 | 59 | 188 |
| Grynojo rezultato dalis | 0 | (29) | (104) | (72) | (59) | (264) |
| Suma 2011 12 31 | 0 | 0 | 0 | 25 | 37 | 62 |

mln. EUR

BĮG

SESAR

ITER

NVI

KEV

Iš viso

Suma 2010 12 31

0

11

12

78

37

138

Įnašas

0

18

92

19

59

188

Grynojo rezultato dalis

0

(29)

(104)

(72)

(59)

(264)

Suma 2011 12 31

Suma 2011 12 31

0

0

0

0

0

0

25

25

37

37

62

62

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią bendrųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Ilgalaikis turtas | 211 | 176 |
| Trumpalaikis turtas | 123 | 165 |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | 0 | 0 |
| Dabartiniai įsiskolinimai | (314) | (208) |
| Įplaukos | 8 | 7 |
| Išlaidos | (379) | (247) |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Ilgalaikis turtas

211

176

Trumpalaikis turtas

123

165

Ilgalaikiai įsipareigojimai

0

0

Dabartiniai įsiskolinimai

(314)

(208)

Įplaukos

8

7

Išlaidos

(379)

(247)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2011 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl įplaukų negavo ir išlaidų nepatyrė.

Bendroji įmonė SESAR

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 59,37 % SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 102 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja Europos Sąjunga, Kinija, Indija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija ir JAV. ITER įkurta, kad: valdytų ITER įrenginius, skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei, ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, Komisija privalo jį nurodyti savo ataskaitose. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 47 % ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 4 mln. EUR.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. NVI ir KEV yra įtrauktos į šią išlaidų kategoriją, tačiau trys kitos: ARTEMIS, „Švarus dangus“ ir ENIAC, nors ir teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turėtų būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis (todėl kaip tokios įmonės įtrauktos į 2.3.2 pastabą), kadangi Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos, bet jų bendrai nekontroliuoja.

2.3.2

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Bendroji įmonė NVI remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekdama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatindama tokioje veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 96,51 % NVI kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 1 mlrd. EUR.

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

KEV bendrosios įmonės tikslas – sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, siekiant suaktyvinti mokslinių tyrimų veiklą ir padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 89,32 % KEV kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis ES įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 470 mln. EUR.

2.3.2.   
  Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

| mln. EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | „Švarus dangus“ | ENIAC | Iš viso |
| Suma 2010 12 31 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |
| Įnašas | 0 | 11 | 117 | 14 | 142 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | (3) | (25) | (131) | (15) | (174) |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | (10) | 0 | 0 | 0 | (10) |
| Suma 2011 12 31 | 292 | 0 | 0 | 20 | 312 |

mln. EUR

EIF

ARTEMIS

„Švarus dangus“

ENIAC

Iš viso

Suma 2010 12 31

305

14

14

21

354

Įnašas

0

11

117

14

142

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

(3)

(25)

(131)

(15)

(174)

Kiti nuosavybės pokyčiai

(10)

0

0

0

(10)

Suma 2011 12 31

Suma 2011 12 31

292

292

0

0

0

0

20

20

312

312

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią asocijuotųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Turtas | 460 | 447 |
| Įsipareigojimai | (162) | (93) |
| Įplaukos | 28 | 25 |
| Perteklius (deficitas) | (167) | (180) |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Turtas

460

447

Įsipareigojimai

(162)

(93)

Įplaukos

28

25

Perteklius (deficitas)

(167)

(180)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis yra 720 mln. EUR.

| mln. EUR |
| --- |
| EIF | Visas EIF kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 3 000 | 900 |
| Apmokėta | (600) | (180) |
| Nepareikalauta | 2 400 | 720 |

mln. EUR

EIF

Visas EIF kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

3 000

900

Apmokėta

(600)

(180)

Nepareikalauta

2 400

720

Bendroji įmonė ARTEMIS

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 420 mlrd. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 3 mln. EUR.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimo veiklą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 800 mlrd. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 5 mln. EUR.

Bendroji įmonė ENIAC

Bendroji įmonė ENIAC

ENIAC paskirtis – apibrėžti bendrai sutartą nanoelektronikos srities mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant plėtoti ir įtvirtinti šios srities universaliuosius gebėjimus. Šių tikslų bus siekiama sutelkiant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius siekiant paremti veiklą, projektų forma vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje. Visas ES įsipareigojimas yra 450 mln. EUR. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 96,77 % ENIAC kapitalo dalies.

2.4.   FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Garantijų fondas | 1 475 | 1 346 |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas | 188 | 188 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 134 | 137 |
| ETP steigimo programa | 234 | 199 |
| Europos fondas Pietryčių Europai | 111 | 102 |
| Ekologiško augimo fondas | 69 | 20 |
| GEEREF | 38 | 56 |
| Mikrofinansų priemonė „Progress“ | 18 | 14 |
| Kitos investicijos | 5 | 1 |
| Iš viso | 2 272 | 2 063 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Garantijų fondas

1 475

1 346

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

188

188

Rizikos kapitalo operacijos

134

137

ETP steigimo programa

234

199

Europos fondas Pietryčių Europai

111

102

Ekologiško augimo fondas

69

20

GEEREF

38

56

Mikrofinansų priemonė „Progress“

18

14

Kitos investicijos

5

1

Iš viso

2 272

2 063

2.4.1.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo grynasis turtas
   (3)

Garantijų fondo grynasis turtas

3

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Parduoti laikomas turtas | 1 174 | 1 154 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 302 | 193 |
| Iš viso turto | 1 476 | 1 347 |
| Iš viso įsipareigojimų | (1) | (1) |
| Grynasis turtas | 1 475 | 1 346 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Parduoti laikomas turtas

1 174

1 154

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

302

193

Iš viso turto

Iš viso turto

1 476

1 347

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(1)

(1)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 475

1 475

1 346

1 346

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 83 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas yra 1–10 metų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES biudžetą kaip įplaukos.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % negrąžintų paskolų likučio metų pabaigoje.

2.4.2.   
  Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

Čia įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti lėšų gavėjams plėtoti savo verslą.

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį nuvertėjimą.

| mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Visas EBRD kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Visas akcinis kapitalas | 28 380 | 900 |
| Apmokėta | (6 199) | (188) |
| Nepareikalauta | 22 181 | 712 |

mln. EUR

ERPB

Visas EBRD kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Visas akcinis kapitalas

28 380

900

Apmokėta

(6 199)

(188)

Nepareikalauta

22 181

712

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius finansuoti. Jas valdo Europos investicijų bankas ir jos yra finansuojamos įgyvendinant Europos kaimynystės politiką.

rizikos kapitalo operacijas

ETP steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, daugiametę programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą ir Technologijų perdavimo bandomąjį projektą, kuriuos patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus. Metų pabaigoje skirta dar 126 mln. EUR ETP steigimo programai ir MVĮ finansavimo priemonei, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

ETP steigimo programa

Europos fondas Pietryčių Europai (EFSE) – kintamojo akcinio kapitalo investicinė bendrovė (SICAV) – taip pat priskiriamas prie šios kategorijos. Bendras EFSE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, nuolat teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus.

Europos fondas Pietryčių Europai (EFSE)

Bendras Ekologiško augimo fondo (buvęs Pietryčių Europos Energijos vartojimo efektyvumo fondas) tikslas – skirti tikslinį finansavimą įmonėms ir namų ūkiams pagal partnerystės susitarimus su finansų įstaigomis, taip pat tiesiogiai, ir taip didinti energijos vartojimo efektyvumą bei skatinti atsinaujinančiosios energijos gamybą Pietryčių Europoje. Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas (GEEREF) – novatoriškas fondas, iš kurio skiriamas bendro pobūdžio rizikos kapitalas privačių investicijų į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos projektus besivystančiose ir pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse pavidalu.

Ekologiško augimo fondo

Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas (GEEREF)

2.5.   FINANSINIS TURTAS. ILGALAIKĖS PASKOLOS

FINANSINIS TURTAS. ILGALAIKĖS PASKOLOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB | 2.5.1 | 170 | 162 |
| Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos | 2.5.2 | 41 230 | 11 478 |
| Iš viso | 41 400 | 11 640 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB

2.5.1

2.5.1

170

162

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

2.5.2

2.5.2

41 230

11 478

Iš viso

41 400

11 640

2.5.1.   
  Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

| mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | EAPB paskolos darbuotojams | Iš viso |
| Iš viso 2010 12 31 | 140 | 22 | 162 |
| Naujos paskolos | 31 | 0 | 31 |
| Grąžinta suma | (17) | (5) | (22) |
| Valiutos kurso pokyčiai | (4) | — | (4) |
| Balansinės vertės pokyčiai | 1 | 2 | 3 |
| Iš viso 2011 12 31 | 151 | 19 | 170 |

mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

EAPB paskolos darbuotojams

Iš viso

Iš viso 2010 12 31

140

22

162

Naujos paskolos

31

0

31

Grąžinta suma

(17)

(5)

(22)

Valiutos kurso pokyčiai

(4)

—

(4)

Balansinės vertės pokyčiai

1

2

3

Iš viso 2011 12 31

151

19

170

Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 7,73 % ir 14,507 %.

2.5.2.   
  Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

| mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomo paskolos | MB | EFSM | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2010 12 31 | 503 | 469 | 12 246 | — | 264 | 13 482 |
| Naujos paskolos | 126 | — | 1 350 | 28 000 | — | 29 476 |
| Grąžinta suma | (36) | (20) | (2 000) | — | — | (2 056) |
| Valiutos kurso pokyčiai | — | — | — | — | 6 | 6 |
| Balansinės vertės pokyčiai | 2 | 2 | 29 | 344 | (4) | 373 |
| Iš viso 2011 12 31 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 266 | 41 281 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 5 | — | — | — | 46 | 51 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 220 | 41 230 |

mln. EUR

MFP

Euratomo paskolos

MB

EFSM

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2010 12 31

503

469

12 246

—

264

13 482

Naujos paskolos

126

—

1 350

28 000

—

29 476

Grąžinta suma

(36)

(20)

(2 000)

—

—

(2 056)

Valiutos kurso pokyčiai

—

—

—

—

6

6

Balansinės vertės pokyčiai

2

2

29

344

(4)

373

Iš viso 2011 12 31

595

451

11 625

28 344

266

41 281

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

5

5

—

—

—

—

—

—

46

46

51

51

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

220

220

41 230

41 230

Didelis šių sumų padidėjimas susijęs su EFSM paskolomis, išmokėtomis per 2011 m., ir parodo ES skolinimosi didėjimą (žr. 2.16 pastabą). Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7 pastaboje.

2.16

7

2.6.   ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Valstybės narės | 268 | 14 |
| EAPB paskolos darbuotojams | 7 | 9 |
| Garantijos ir indėliai | 11 | 14 |
| Kita | 3 | 3 |
| Iš viso | 289 | 40 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Valstybės narės

268

14

EAPB paskolos darbuotojams

7

9

Garantijos ir indėliai

11

14

Kita

3

3

Iš viso

289

40

Iš pirmiau nurodytų sumų, 273 mln. EUR (2010 m. – 14 mln. EUR) yra susiję su neprekybinėmis operacijomis. Didelis ilgalaikių gautinų sumų iš valstybių narių padidėjimas yra susijęs su EŽŪGF ir kaimo plėtros neįvykdytais sprendimais dėl atitikties patvirtinimo. Šios sumos turi būti susigrąžintos dalimis 2012–2013 m. teikiant finansinę paramą kai kurioms valstybėms narėms. 2013 m. susigrąžintinos sumos įtrauktos į pirmiau pateiktą lentelę, o 2012 m. susigrąžintinos sumos – į trumpalaikių gautinų sumų lentelę (žr. 2.11.1 pastabą).

2.11.1

2.7.   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Išankstinis finansavimas | 2.7.1 | 40 625 | 40 298 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | 2.7.2 | 4 098 | 3 820 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 44 723 | 44 118 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Išankstinis finansavimas

2.7.1

2.7.1

40 625

40 298

Iš anksto padengtos išlaidos

2.7.2

2.7.2

4 098

3 820

Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

44 723

44 118

2.7.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – kaip ilgalaikis turtas.

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš lėšų gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2011 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 1 330 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 1 083 mln. EUR (2010 m. – atitinkamai 1 227 mln. EUR ir 1 059 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2011 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 3,3 mlrd. EUR (2010 m. – 3,2 mlrd. EUR). Šis fondas yra atskiras nuo Europos Sąjungos subjektas ir į šias ataskaitas neįtraukiamas, žr. 11.2.3 pastabą.

11.2.3

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 1 219 | 1 695 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 774 | 620 |
| Decentralizuotas valdymas | 697 | 441 |
| Pasidalijamasis valdymas | 37 249 | 37 055 |
| Jungtinis valdymas | 686 | 487 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 40 625 | 40 298 |

mln. EUR

Valdymo rūšis

2011 12 31

2010 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

1 219

1 695

Netiesioginis centralizuotas valdymas

774

620

Decentralizuotas valdymas

697

441

Pasidalijamasis valdymas

37 249

37 055

Jungtinis valdymas

686

487

Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

40 625

40 298

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas sudaro didelę viso ES turto dalį, todėl jam skiriamas tinkamas nuolatinis dėmesys. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą lėšų srautą projektui pradėti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus. Į visus šiuos elementus Komisija tinkamai atsižvelgė siekdama gerinti tolesnius veiksmus dėl išankstinio finansavimo.

Išsamiau panagrinėjus, kaip keitėsi išankstinis finansavimas, matyti, kad jis 2007–2009 m. sparčiai didėjo – tai sutapo su pirmaisiais 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metais. Tuo laiku pradėtos naujos programos ir veiksmai, todėl Komisija ėmė teikti paramą išmokėdama išankstinio finansavimo lėšas. 2011 m. išankstinio finansavimo lėšų pirmą kartą išmokėta mažiau ir ši tendencija patvirtina, kad pirmaisiais 2007–2013 m. finansinės programos metais stebėtas padidėjimas yra įprastas reiškinys, siejamas su išlaidų pagal daugiametes programas ypatumais. Būtent 2011 m. bendra išankstinio finansavimo suma sumažėjo 1,5 % arba 743 mln. EUR, palyginti su 2010 m., – šis pokytis daugiausiai siejamas su trumpalaikio finansavimo pagal pasidalijamojo valdymo principą sumomis (žr. 2.12.1 pastabą). Tačiau šį sumažėjimą kompensuoja iš anksto padengtų išlaidų padidėjimas dėl pripažinto naujo turto, susijusio su avansu išmokėtomis sumomis pagal pagalbos schemas, kurias Komisija kompensuoja valstybėms narėms (žr. toliau).

2.12.1

2.7.2.   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Finansų inžinerijos priemonės | 3 378 | 3 820 |
| Pagalbos schemos | 720 | — |
| Iš viso | 4 098 | 3 820 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Finansų inžinerijos priemonės

3 378

3 820

Pagalbos schemos

720

—

Iš viso

4 098

3 820

Įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas iš ES biudžeto galima mokėti lėšas valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansų inžinerijos priemonių (paskolų, garantijų arba investicijų į nuosavybės vertybinius popierius forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės. Tačiau iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir įprasto išankstinio finansavimo atveju), todėl jos Komisijos balanse laikomos turtu. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių avansu išmokėtų lėšų panaudojimo ataskaitų, o kai kuriais atvejais netgi jų nurodyti Komisijai teikiamose išlaidų suvestinėse. Todėl remiantis iš valstybių narių gauta informacija apie lėšų panaudojimą, kiekvienų metų pabaigoje apskaičiuojama šio turto vertė.

Kartu į savo balansą 2010 m. įtraukusi finansų inžinerijos priemones, Komisija taip pat išanalizavo panašias schemas, pagal kurias lėšos valstybėms narėms išmokamos avansu. Ji valstybių narių paprašė informacijos apie avansu pagal įvairias pagalbos schemas (valstybės pagalbos, EŽŪGF rinkos priemonių) gautų lėšų panaudojimą ir išmokas iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo. Tačiau 2010 m. pabaigoje iš valstybių narių negauta pakankamos informacijos, kad Komisija galėtų patikimai apskaičiuoti 2010 m. gruodžio 31 d. turimas nepanaudotas sumas. Dabar iš gautos informacijos matyti, kad šios sumos nebūtų buvę reikšmingos. Dėl 2011 m. atlikto darbo dabar Komisija gali geriau apskaičiuoti šias nepanaudotas avansu išmokėtas sumas pagal iš valstybių narių surinktą informaciją, todėl dabar Komisijos balanse 2011 m. gruodžio 31 d. įrašytas turtas išskaidomas į ilgalaikį (pirmiau nurodyta 720 mln. EUR suma) ir trumpalaikį (1 792 mln. EUR suma, žr. 2.12.2 pastabą), atsižvelgiant į tai, kada numatoma panaudoti avansu išmokamas lėšas. Pripažinus šį turtą, tokia pačia suma mažinamos 2011 m. išlaidos.

2.12.2

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.8.   ATSARGOS

ATSARGOS

| mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Mokslinės veiklos medžiagos | 78 | 71 |
| Kita | 16 | 20 |
| Iš viso | 94 | 91 |

mln. EUR

Aprašymas

2011 12 31

2010 12 31

Mokslinės veiklos medžiagos

78

71

Kita

16

20

Iš viso

94

91

2.9.   FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

Parduoti laikomas finansinis turtas įgyjamas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius.

PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Likviduojama EAPB | 1 463 | 1 283 |
| BUFI investicijos | 1 358 | 515 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė | 547 | 419 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams | 97 | 111 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 151 | — |
| Kita | 3 | 3 |
| Iš viso | 3 619 | 2 331 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Likviduojama EAPB

1 463

1 283

BUFI investicijos

1 358

515

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė

547

419

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams

97

111

Europos cheminių medžiagų agentūra

151

—

Kita

3

3

Iš viso

3 619

2 331

Likviduojamos EAPB atveju visos parduoti laikomo turto investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2011 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių galutinio išpirkimo terminas 2012 m., vertė buvo 481 mln. EUR (2008 m. – 294 mln. EUR).

Nors buvo naujų įsigijimų ir pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, ir pagal Paskolų garantijų priemonę TEN-T projektams (taip pat žr. 5.1.2 pastabą), didelį padidėjimą, palyginti su praėjusiaisiais metais, labiausiai nulėmė laikinai surinktų baudų padidėjusios sumos įrašymas į specialiai sukurtą Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato valdomą fondą (BUFI). Iki 2010 m. šios sumos buvo laikomos specialiose banko sąskaitose – žr. 2.13.2 pastabą (rezervuotos piniginės lėšos).

5.1.2

2.13.2

2.10.   FINANSINIS TURTAS. TRUMPALAIKĖS PASKOLOS

FINANSINIS TURTAS. TRUMPALAIKĖS PASKOLOS

Šios sumos — tai pirmiausia paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (dėl išsamesnės informacijos žr. 2.5.2 pastabą). Pernai čia buvo įrašyta 2 mlrd. EUR suma dėl MB paskolos Vengrijai, kuri buvo grąžinta 2011 m. gruodžio mėn. Be to, į šią kategoriją įrašyta 51 mln. EUR terminuotų indėlių suma, pirmiausia susijusi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos Sąjungos įstaigų vertimo centru.

2.5.2

2.11.   KITOS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

KITOS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 2.11.1 | 6 189 | 6 786 |
| Įvairios gautinos sumos | — | 21 | 20 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 2.11.2 | 3 267 | 4 525 |
| Iš viso | 9 477 | 11 331 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Trumpalaikės gautinos sumos

2.11.1

2.11.1

6 189

6 786

Įvairios gautinos sumos

—

21

20

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

2.11.2

2.11.2

3 267

4 525

Iš viso

9 477

11 331

Apskaičiuota, kad pirmiau nurodytos sumos iš viso sudaro 8 955 mln. EUR (2010 m. – 11 009 mln. EUR), susijusių su neprekybinėmis operacijomis.

2.11.1.   
  Trumpalaikės gautinos sumos

Trumpalaikės gautinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| Sąskaitų grupė | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė | Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė |
| Klientai | 379 | (94) | 285 | 207 | (79) | 128 |
| Baudos | 3 369 | (244) | 3 125 | 4 584 | (406) | 4 178 |
| Valstybės narės | 4 243 | (1 550) | 2 693 | 4 011 | (1 625) | 2 386 |
| Kita | 89 | (3) | 86 | 96 | (2) | 94 |
| Iš viso | 8 080 | (1 891) | 6 189 | 8 898 | (2 112) | 6 786 |

mln. EUR

Sąskaitų grupė

2011 12 31

2010 12 31

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Klientai

379

(94)

285

207

(79)

128

Baudos

3 369

(244)

3 125

4 584

(406)

4 178

Valstybės narės

4 243

(1 550)

2 693

4 011

(1 625)

2 386

Kita

89

(3)

86

96

(2)

94

Iš viso

8 080

(1 891)

6 189

8 898

(2 112)

6 786

Klientai

Klientai

Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti metų pabaigoje kaip nustatytos teisės į gautinas sumas ir dar neįrašyti į kitas kategorijas balanso turto pusėje.

Baudos

Baudos

Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis. 2011 m. gruodžio 31 d. dėl nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 3 012 mln. EUR garantijų (2010 m. – 2 585 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš gautinų sumų 209 mln. EUR buvo mokėtini po 2011 m. gruodžio 31 d.

Iš valstybių narių gautinos sumos

Iš valstybių narių gautinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos |
| EŽŪGF | 1 439 | 1 130 |
| EŽŪFKP | 23 | — |
| PLKPP | 37 | 19 |
| SAPARD | 142 | 146 |
| Vertės sumažinimas | (771) | (814) |
| Iš viso | 870 | 481 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM | 41 | 46 |
| Nuosavi ištekliai |
| Nustatyti A sąskaitoje | 29 | 81 |
| Nustatyti atskirojoje sąskaitoje | 1 263 | 1 285 |
| Vertės sumažinimas | (779) | (811) |
| Kita | 114 | 391 |
| Iš viso | 627 | 946 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos |
| Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos | 963 | 561 |
| Kita | 192 | 352 |
| Iš viso | 1 155 | 913 |
| Iš viso | 2 693 | 2 386 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF

1 439

1 130

EŽŪFKP

23

—

PLKPP

37

19

SAPARD

142

146

Vertės sumažinimas

(771)

(814)

Iš viso

870

481

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

41

41

46

46

Nuosavi ištekliai

Nuosavi ištekliai

Nustatyti A sąskaitoje

29

81

Nustatyti atskirojoje sąskaitoje

1 263

1 285

Vertės sumažinimas

(779)

(811)

Kita

114

391

Iš viso

627

946

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos

963

561

Kita

192

352

Iš viso

1 155

913

Iš viso

2 693

2 386

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias lėšų gavėjai turi sumokėti į EŽŪGF gruodžio 31 d., kaip spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Koreguojant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti.

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

2.11.2.   
  Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Sukauptos pajamos | 2 952 | 3 445 |
| Būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 296 | 1 061 |
| Kita | 19 | 19 |
| Iš viso | 3 267 | 4 525 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Sukauptos pajamos

2 952

3 445

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos

296

1 061

Kita

19

19

Iš viso

3 267

4 525

Pagrindinė šios kategorijos suma – sukauptos pajamos.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Nuosavi ištekliai | 2 644 | 2 657 |
| Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. | 111 | 72 |
| EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų | — | 520 |
| Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos | 16 | 43 |
| Kitos sukauptos pajamos | 181 | 153 |
| Iš viso sukauptų pajamų | 2 952 | 3 445 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Nuosavi ištekliai

2 644

2 657

Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn.

111

72

EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų

—

520

Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos

16

43

Kitos sukauptos pajamos

181

153

Iš viso sukauptų pajamų

2 952

3 445

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos labai sumažėjo dėl to, kad pagerėjo valstybių narių finansų inžinerijos priemonėms perduotų lėšų, kurios dar turi būti deklaruotos Komisijai arba jos kompensuotos metų pabaigoje, apskaita. Šios sumos dabar atskaitomos nuo sukauptų sąnaudų, su kuriomis jos susijusios.

Kitos sukauptos pajamos – tai pirmiausia pajamos iš delspinigių, bankų palūkanos ir palūkanos už išankstinio finansavimo sumas.

2.12.   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Išankstinis finansavimas | 2.12.1 | 8 089 | 9 123 |
| Iš anksto padengtos išlaidos | 2.12.2 | 2 918 | 955 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 11 007 | 10 078 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Išankstinis finansavimas

2.12.1

2.12.1

8 089

9 123

Iš anksto padengtos išlaidos

2.12.2

2.12.2

2 918

955

Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

11 007

10 078

2.12.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

| mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 3 048 | 3 038 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 3 037 | 2 368 |
| Decentralizuotas valdymas | 330 | 536 |
| Pasidalijamasis valdymas | 761 | 2 177 |
| Jungtinis valdymas | 803 | 894 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 110 | 110 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 8 089 | 9 123 |

mln. EUR

Valdymo rūšis

2011 12 31

2010 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

3 048

3 038

Netiesioginis centralizuotas valdymas

3 037

2 368

Decentralizuotas valdymas

330

536

Pasidalijamasis valdymas

761

2 177

Jungtinis valdymas

803

894

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

110

110

Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

8 089

9 123

Trumpalaikis išankstinis finansavimas pagal pasidalijamojo valdymo principą labai sumažėjo dėl didelės pažangos užbaigiant 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programas (daugiausiai dėl Fondo kaimo plėtrai, Regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo). Nors 2010 m. naujiems projektams (2011–2013 m. programos) išmokėtos išankstinio finansavimo sumos, jos klasifikuotos kaip ilgalaikis turtas, kaip paaiškinta 2.7 pastaboje.

2.7

2.12.2.   
  Iš anksto padengtos išlaidos

Iš anksto padengtos išlaidos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Finansų inžinerijos priemonės | 1 126 | 955 |
| Pagalbos schemos | 1 792 | — |
| Iš viso | 2 918 | 955 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Finansų inžinerijos priemonės

1 126

955

Pagalbos schemos

1 792

—

Iš viso

2 918

955

Kaip paaiškinta 2.7.2 pastaboje, šios sumos susijusios su lėšomis, valstybėms narėms išmokėtomis įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas, siekiant kompensuoti paramos gavėjams avansu išmokėtas sumas, kurios taikant priemonę iki metų pabaigos dar nebuvo panaudotos. Tikimasi, kad pirmiau nurodytos sumos bus panaudotos 2012 m.

2.7.2

2.13.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | 7 450 | 10 123 |
| Einamosios sąskaitos | 1 099 | 1 150 |
| Avansinių lėšų sąskaitos | 43 | 39 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | (5) | 1 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 2 028 | 1 670 |
| Iš viso | 10 615 | 12 983 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 8 320 | 9 080 |
| Iš viso | 18 935 | 22 063 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

7 450

10 123

Einamosios sąskaitos

1 099

1 150

Avansinių lėšų sąskaitos

43

39

Pervedimai (pinigai kelyje)

(5)

1

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

2 028

1 670

Iš viso

10 615

12 983

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

8 320

8 320

9 080

9 080

Iš viso

18 935

22 063

2.13.1.   
  Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias Komisija laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms.

Sumos, parodytos kaip trumpalaikiai indėliai, pirmiausia susijusios su lėšomis, kurias Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurios skirtos konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms programoms įgyvendinti. Metų pabaigoje buvo įsipareigota skirti 118 mln. EUR, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

2.13.2.   
  Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai. Jeigu kita šalis pateikė apeliacinį skundą arba nežinoma, ar ji pateiks apeliacinį skundą, ta suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas 5.2 pastaboje.

5.2

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.14.   PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 30 617 | 32 801 |
| Pensijos – kiti | 777 | 840 |
| Bendroji sveikatos draudimo sistema | 3 441 | 3 531 |
| Iš viso | 34 835 | 37 172 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Pensijos – darbuotojai

30 617

32 801

Pensijos – kiti

777

840

Bendroji sveikatos draudimo sistema

3 441

3 531

Iš viso

34 835

37 172

2.14.1.   
  Pensijos – darbuotojai

Pensijos – darbuotojai

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią darbuotojų pensijų sistemą numatytos išmokos (Europos pareigūnų pensijų sistema, EPPS) įtraukiamos į ES biudžetą. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2011 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Šiems įsipareigojimams apskaičiuoti taikomas prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| Aktuarinės prielaidos | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Nominali diskonto norma | 4,9 % | 4,6 % |
| Tikėtina infliacijos norma | 1,8 % | 2,1 % |
| Reali diskonto norma | 3,0 % | 2,4 % |
| Santuokos tikimybė: vyrai / moterys | 84 % / 38 % | 84 % / 38 % |
| Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas | 0 % | 0 % |
| 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė | Taip | Taip |

Aktuarinės prielaidos

2011 12 31

2010 12 31

Nominali diskonto norma

4,9 %

4,6 %

Tikėtina infliacijos norma

1,8 %

2,1 %

Reali diskonto norma

3,0 %

2,4 %

Santuokos tikimybė: vyrai / moterys

84 % / 38 %

84 % / 38 %

Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas

0 %

0 %

2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė

Taip

Taip

Labai didelis pensijų įsipareigojimų sumažėjimas paaiškinamas tuo, kad labai padidėjo taikoma diskonto norma, dėl kurios susidaro didelis aktuarinis metų pelnas.

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

| mln. EUR |
| --- |
| | Darbuotojų pensijų įsipareigojimai | Sveikatos draudimas |
| Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | 36 639 | 3 791 |
| Aptarnavimo / įprastos išlaidos | 1 255 | 169 |
| Palūkanų išlaidos | 1 716 | 180 |
| Sumokėtos išmokos | (1 187) | (112) |
| Aktuarinis pelnas | (4 226) | (317) |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 36 | 0 |
| Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje | 34 233 | 3 711 |
| Įsipareigojimai dėl pensijų koeficiento | 834 | nėra duomenų |
| Pensijų apmokestinimo sumažinimas | (4 450) | nėra duomenų |
| Plano turtas | 0 | (270) |
| Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje | 30 617 | 3 441 |

mln. EUR

Darbuotojų pensijų įsipareigojimai

Sveikatos draudimas

Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

36 639

3 791

Aptarnavimo / įprastos išlaidos

1 255

169

Palūkanų išlaidos

1 716

180

Sumokėtos išmokos

(1 187)

(112)

Aktuarinis pelnas

(4 226)

(317)

Pokytis dėl naujų darbuotojų

36

0

Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje

34 233

3 711

Įsipareigojimai dėl pensijų koeficiento

834

nėra duomenų

Pensijų apmokestinimo sumažinimas

(4 450)

nėra duomenų

Plano turtas

0

(270)

Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje

Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje

30 617

30 617

3 441

3 441

2.14.2.   
  Pensijos – kiti

Pensijos – kiti

Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis.

2.14.3.   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai dėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių bendrųjų įsipareigojimų vertė – 3 711 mln. EUR. Plano turtas (270 mln. EUR) išskaitomas iš bendrųjų įsipareigojimų ir gaunama grynoji suma. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju.

2.15.   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2010 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Įverčio pokytis | Suma 2011 12 31 |
| Teismo bylos | 306 | 95 | (29) | (4) | 0 | 0 | 368 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 905 | 0 | 0 | (8) | (29) | 137 | 1 005 |
| Finansiniai | 86 | 41 | 0 | 0 | (30) | 3 | 100 |
| Kiti | 20 | 4 | (2) | 0 | 0 | 0 | 22 |
| Iš viso | 1 317 | 140 | (31) | (12) | (59) | 140 | 1 495 |

mln. EUR

Suma 2010 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Įverčio pokytis

Suma 2011 12 31

Teismo bylos

306

95

(29)

(4)

0

0

368

Branduolinės įrangos išmontavimas

905

0

0

(8)

(29)

137

1 005

Finansiniai

86

41

0

0

(30)

3

100

Kiti

20

4

(2)

0

0

0

22

Iš viso

1 317

140

(31)

(12)

(59)

140

1 495

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti praėjus daugiau negu 12 mėnesių nuo metų pabaigos, įvertis. Didžiausia sumos dalis susijusi su metų pabaigoje nebaigtomis teismo bylomis dėl EŽŪGF išlaidų finansinėmis korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis.

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2008 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anksčiau – 1 145 mln. EUR) sąmatos pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atidėjinys. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis įvertis indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 20 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Šie atidėjiniai atitinka apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę, 2001 m. MVĮ garantijų priemonę, 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP) ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ (garantijos), pagal kurią Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais metinę kreivę).

2.16.   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Ilgalaikės pasiskolintos lėšos | 2.16.1 | 41 200 | 11 445 |
| Garantijų fondo likvidavimas (4) | 2.4.1 | (21) | — |
| Iš viso | 41 179 | 11 445 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

2.16.1

2.16.1

41 200

11 445

Garantijų fondo likvidavimas (4)

4

2.4.1

2.4.1

(21)

—

Iš viso

41 179

11 445

2.16.1.   
  Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

Ilgalaikės pasiskolintos lėšos

| mln. EUR |
| --- |
| | MFP | Euratomo paskolos | MB | EFSM | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2010 12 31 | 503 | 469 | 12 246 | 0 | 231 | 13 449 |
| Naujos pasiskolintos lėšos | 126 | 0 | 1 350 | 28 000 | 0 | 29 476 |
| Grąžinta suma | (36) | (20) | (2 000) | 0 | 0 | (2 056) |
| Valiutos kurso pokyčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| Balansinės vertės pokyčiai | 2 | 2 | 29 | 344 | (1) | 376 |
| Iš viso 2011 12 31 | 595 | 451 | 11 625 | 28 344 | 236 | 41 251 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 5 | 0 | 0 | 0 | 46 | 51 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 590 | 451 | 11 625 | 28 344 | 190 | 41 200 |

mln. EUR

MFP

Euratomo paskolos

MB

EFSM

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2010 12 31

503

469

12 246

0

231

13 449

Naujos pasiskolintos lėšos

126

0

1 350

28 000

0

29 476

Grąžinta suma

(36)

(20)

(2 000)

0

0

(2 056)

Valiutos kurso pokyčiai

0

0

0

0

6

6

Balansinės vertės pokyčiai

2

2

29

344

(1)

376

Iš viso 2011 12 31

595

451

11 625

28 344

236

41 251

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

5

5

0

0

0

0

0

0

46

46

51

51

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

590

590

451

451

11 625

11 625

28 344

28 344

190

190

41 200

41 200

Į šią kategoriją įtruktos Europos Sąjungos pasiskolintos lėšos, kurių grąžinimo terminas ilgesnis nei vieni metai. Pasiskolintas lėšas sudaro skolos pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 41 011 mln. EUR (2010 m. – 13 211 mln. EUR). Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius. Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7 pastaboje.

7

2.17.   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 1 603 | 1 672 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 367 | 382 |
| Kiti | 89 | 50 |
| Iš viso | 2 059 | 2 104 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Finansinės nuomos skolos

1 603

1 672

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

367

382

Kiti

89

50

Iš viso

2 059

2 104

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.18.   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma 2010 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių | Įverčio pokytis | Suma 2011 12 31 |
| Teismo bylos | 29 | 11 | (18) | (5) | 0 | 0 | 17 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 21 | 0 | 0 | (21) | 29 | 0 | 29 |
| Finansiniai | 140 | 27 | (2) | (33) | 30 | 3 | 165 |
| Kiti | 24 | 56 | (1) | (20) | 0 | 0 | 59 |
| Iš viso | 214 | 94 | (21) | (79) | 59 | 3 | 270 |

mln. EUR

Suma 2010 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių

Įverčio pokytis

Suma 2011 12 31

Teismo bylos

29

11

(18)

(5)

0

0

17

Branduolinės įrangos išmontavimas

21

0

0

(21)

29

0

29

Finansiniai

140

27

(2)

(33)

30

3

165

Kiti

24

56

(1)

(20)

0

0

59

Iš viso

214

94

(21)

(79)

59

3

270

Į šią kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia išmokėti greičiau kaip per vienus metus.

2.19.   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtrauktos pasiskolintos lėšos (žr. 2.16 pastabą), kurias reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

2.16

2.20.   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 2.20.1 | 81 | 78 |
| Trumpalaikės mokėtinos sumos | 2.20.2 | 22 211 | 17 615 |
| Įvairios mokėtinos sumos | — | 100 | 97 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 2.20.3 | 69 081 | 66 739 |
| Iš viso | 91 473 | 84 529 |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

2.20.1

2.20.1

81

78

Trumpalaikės mokėtinos sumos

2.20.2

2.20.2

22 211

17 615

Įvairios mokėtinos sumos

—

100

97

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

2.20.3

2.20.3

69 081

66 739

Iš viso

91 473

84 529

2.20.1.   
  Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 66 | 65 |
| Kiti | 15 | 13 |
| Iš viso | 81 | 78 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Finansinės nuomos įsipareigojimai

66

65

Kiti

15

13

Iš viso

81

78

2.20.2.   
  Trumpalaikės mokėtinos sumos

Trumpalaikės mokėtinos sumos

| mln. EUR |
| --- |
| Rūšis | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Valstybės narės | 22 200 | 17 035 |
| Tiekėjai ir kita | 1 511 | 1 292 |
| Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos | (1 500) | (712) |
| Iš viso | 22 211 | 17 615 |

mln. EUR

Rūšis

2011 12 31

2010 12 31

Valstybės narės

22 200

17 035

Tiekėjai ir kita

1 511

1 292

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos

(1 500)

(712)

Iš viso

22 211

17 615

Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su Komisijos gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, dotacijos taip ir klasifikuojamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip išlaidos, o likusi dalis pateikiama kaip „Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos“ (žr. toliau). Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

Valstybės narės

Valstybės narės

Čia pradinės sumos siejamos su neapmokėtais prašymais kompensuoti išlaidas, susijusias su struktūrinių fondų veikla (ESF –5,8 mlrd. EUR, ERPF ir SF – 14 mlrd. EUR).

Tiekėjai ir kita

Tiekėjai ir kita

Į šią kategoriją įtrauktos su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos.

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos sumažintos gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalimi, kuri laikoma neatitinkančia reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais. Mokėtinos sumos taip pat sumažintos gautuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos, bet dar iki metų pabaigos neišmokėtos, iš anksto padengtų išlaidų sumos dalimi (1 mlrd. EUR).

2.20.3.   
  Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 68 577 | 66 326 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 490 | 407 |
| Su konsoliduotaisiais subjektais susijusios sumos | 14 | 6 |
| Iš viso | 69 081 | 66 739 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Sukauptos sąnaudos

68 577

66 326

Būsimųjų laikotarpių pajamos

490

407

Su konsoliduotaisiais subjektais susijusios sumos

14

6

Iš viso

69 081

66 739

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra: |
| EŽŪGF: Išlaidos 10 16–12 31 | 33 774 | 33 015 |
| EŽŪGF: tiesioginė pagalba | 10 701 | 10 703 |
| EŽŪGF: Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 224 | 400 |
| EŽŪGF: Kita | 23 | (303) |
| EŽŪFKP | 12 127 | 10 792 |
| Iš viso | 56 849 | 54 607 |
| Struktūriniai veiksmai: |
| EŽF | 56 | 116 |
| ERDF ir Sanglaudos fondas | 4 791 | 4 894 |
| ISPA | 172 | 74 |
| ESF | 1 687 | 2 182 |
| Iš viso | 6 706 | 7 266 |
| Kitos sukauptos sąnaudos: |
| MTTP | 1 157 | 1 267 |
| Kita | 3 865 | 3 186 |
| Iš viso | 5 022 | 4 453 |
| Iš viso sukauptų sąnaudų | 68 577 | 66 326 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Žemės ūkis ir kaimo plėtra:

Žemės ūkis ir kaimo plėtra:

EŽŪGF: Išlaidos 10 16–12 31

33 774

33 015

EŽŪGF: tiesioginė pagalba

10 701

10 703

EŽŪGF: Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

224

400

EŽŪGF: Kita

23

(303)

EŽŪFKP

12 127

10 792

Iš viso

56 849

54 607

Struktūriniai veiksmai:

Struktūriniai veiksmai:

EŽF

56

116

ERDF ir Sanglaudos fondas

4 791

4 894

ISPA

172

74

ESF

1 687

2 182

Iš viso

6 706

7 266

Kitos sukauptos sąnaudos:

Kitos sukauptos sąnaudos:

MTTP

1 157

1 267

Kita

3 865

3 186

Iš viso

5 022

4 453

Iš viso sukauptų sąnaudų

68 577

66 326

2011 m. gruodžio 31 d. būsimųjų laikotarpių pajamų suma didelė dėl to, kad dvi valstybės narės iš anksto sumokėjo 2011 m. nuosavų išteklių įnašus.

GRYNASIS TURTAS IR REZERVAI

GRYNASIS TURTAS IR REZERVAI

2.21.   REZERVAI

REZERVAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | (108) | (61) |
| Kiti rezervai: |
| Garantijų fondas | 1 911 | 1 746 |
| Perkainojimo rezervas | 57 | 57 |
| Kita | 1 748 | 1 742 |
| Iš viso | 3 716 | 3 545 |
| Iš viso | 3 608 | 3 484 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Tikrosios vertės rezervas

(108)

(108)

(61)

(61)

Kiti rezervai:

Garantijų fondas

1 911

1 746

Perkainojimo rezervas

57

57

Kita

1 748

1 742

Iš viso

3 716

3 545

Iš viso

3 608

3 484

2.21.1.   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą. 2011 m. iš tikrosios vertės rezervo paimta grynoji 24 mln. EUR suma, susijusi su sukauptos tikrosios vertės sumažinimu, ir pripažinta ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, susijusioje su parduoti laikomu turtu.

Į tikrosios vertės rezervą metų pabaigoje įtraukta 87 mln. EUR suma, susijusi su vertės sumažinimu dėl ES turimų Graikijos vyriausybės obligacijų (kurių nominalioji vertė – 129 mln. EUR). Tačiau reikėtų pažymėti, kad šios obligacijos 2012 m. pradžioje buvo iškeistos į naujas obligacijas, kurių terminai panašūs, bet kurios nepatenka į privačiojo sektoriaus dalyvavimo restruktūrizuojant skolą aprėptį. Todėl visos sumos, kurias reikėjo grąžinti 2012 m. kovo 20 d. (39 mln. EUR) ir gegužės 18 d. (15,7 mln. EUR) buvo visiškai grąžintos laiku. Išsamesnės informacijos apie finansinio turto tikrosios vertės apskaitą žr. 1.5.5 pastaboje.

1.5.5

2.21.2.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Dėl Garantijų fondo veiklos taip pat žr. 2.4.1 pastabą. Šis rezervas atitinka Fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

2.4.1

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervas

Šį rezervą sudaro tam tikrų Komisijos žemės ir pastatų iki 2005 m. atliktas perkainojimas.

Kiti rezervai

Kiti rezervai

Suma visų pirma susijusi su likviduojamos EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervu. Šis rezervas buvo sudarytas dėl EAPB veiklos nutraukimo.

2.22.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2010 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 30 931 |
| 2010 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 4 539 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 165 |
| Kiti rezervo pokyčiai | 34 |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas (perteklius) | 1 789 |
| 2011 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 37 458 |
| Paskirstoma: |
| Išmokos darbuotojams | 34 835 |
| Kitos sumos | 2 623 |

mln. EUR

Suma

2010 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

30 931

30 931

2010 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

4 539

Garantijų fondo rezervo pokytis

165

Kiti rezervo pokyčiai

34

Ekonominės veiklos metų rezultatas (perteklius)

1 789

2011 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

37 458

Paskirstoma:

Paskirstoma:

Išmokos darbuotojams

34 835

Kitos sumos

2 623

Ši suma atitinka iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijos jau patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir dengiamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Iš tikrųjų didžiąją dalį sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėn. laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Iš esmės tik Komisijos išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams išskaidymas.

| mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Trumpalaikės: 2012 m. mokėtinos sumos | 1 335 |
| Ilgalaikės: po 2012 m. mokėtinos sumos | 33 500 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2011 12 31 | 34 835 |

mln. EUR

Suma

Trumpalaikės: 2012 m. mokėtinos sumos

1 335

Ilgalaikės: po 2012 m. mokėtinos sumos

33 500

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2011 12 31

34 835

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto vykdymo rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITOS PASTABOS

3.1.   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių: | 3.1.1 | | |
| BNP ištekliai | | 88 442 | 91 178 |
| PVM ištekliai | | 14 763 | 12 517 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | | | |
| Muitai | | 16 528 | 16 065 |
| Cukraus mokesčiai | | 161 | 150 |
| Iš viso tradicinių nuosavų išteklių | | 16 689 | 16 215 |
| Biudžeto koregavimas | 3.1.2 | 4 533 | 2 135 |
| Įnašai iš trečiųjų šalių (įskaitant ELPA šalis) | | 250 | 283 |
| Iš viso | | 124 677 | 122 328 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Įplaukos iš nuosavų išteklių:

3.1.1

3.1.1

BNP ištekliai

88 442

91 178

PVM ištekliai

14 763

12 517

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Muitai

16 528

16 528

16 065

16 065

Cukraus mokesčiai

161

161

150

150

Iš viso tradicinių nuosavų išteklių

16 689

16 215

Biudžeto koregavimas

3.1.2

3.1.2

4 533

2 135

Įnašai iš trečiųjų šalių (įskaitant ELPA šalis)

250

283

Iš viso

124 677

122 328

3.1.1.   
  Nuosavųjų išteklių įplaukos

Nuosavųjų išteklių įplaukos

Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos Sąjungos veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis. Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso (korekcija JK naudai), taip pat bendras Nyderlandų ir Švedijos metinių BNP grindžiamų įnašų sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

Reikėtų pažymėti, kad Komisijos atlikti patikrinimai ir Audito Rūmų atliktas auditas išryškino tam tikrus trūkumus Belgijos sąskaitų patvirtinimo ir apskaitos trūkumus, kurie turi poveikį į ES biudžetą kaip tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI) pervedamų sumų patikimumui. Dabar Belgijos prašoma grąžinti 169 mln. EUR (bendroji, 126 mln. EUR grynoji) suma dar negrąžinta laukiant paskesnio audito ir kontrolės dėl Belgijos TNI sumų, įrašytų į Komisijos sąskaitą, teisingumo rezultatų.

3.1.2.   
  Biudžeto koregavimas

Biudžeto koregavimas

Biudžeto koregavimai apima 2010 m. biudžeto perteklių (4 539 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES kitais metais, – taigi, tai yra 2011 m. įplaukos.

3.2.   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Baudos | 3.2.1 | 868 | 3 077 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 65 | 25 |
| Išlaidų susigrąžinimas: | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 76 | 49 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 17 | 11 |
| Decentralizuotas valdymas | | 106 | 71 |
| Jungtinis valdymas | | 3 | — |
| Pasidalijamasis valdymas | | 845 | 1 776 |
| Iš viso | | 1 047 | 1 907 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų: | 3.2.4 | | |
| Personalas | | 1 141 | 1 073 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 94 | 13 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 119 | 121 |
| Iš viso | | 1 354 | 1 207 |
| Įvairios veiklos įplaukos: | 3.2.5 | | |
| Koregavimas / atidėjiniai | | 59 | 157 |
| Valiutos keitimo pelnas | | 476 | 460 |
| Kita | | 1 507 | 1 355 |
| Iš viso | | 2 042 | 1 972 |
| Iš viso | | 5 376 | 8 188 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Baudos

3.2.1

3.2.1

868

3 077

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

65

25

Išlaidų susigrąžinimas:

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

76

49

Netiesioginis centralizuotas valdymas

17

11

Decentralizuotas valdymas

106

71

Jungtinis valdymas

3

—

Pasidalijamasis valdymas

845

1 776

Iš viso

1 047

1 907

Įplaukos iš administracinių operacijų:

3.2.4

3.2.4

Personalas

1 141

1 073

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

94

13

Kitos administracinės įplaukos

119

121

Iš viso

1 354

1 207

Įvairios veiklos įplaukos:

3.2.5

3.2.5

Koregavimas / atidėjiniai

59

157

Valiutos keitimo pelnas

476

460

Kita

1 507

1 355

Iš viso

2 042

1 972

Iš viso

5 376

8 188

3.2.1.   
  Baudos

Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Komisija priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui.

3.2.2.   
  Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos visų pirma yra susijusios su pieno mokesčiais, kurie yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas – bausti pieno gamintojams, kurie viršija savo referencines kvotas. Kadangi jie nesusieti su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, jie iš esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis.

3.2.3.   
  Išlaidų susigrąžinimas

Išlaidų susigrąžinimas

Prie šios kategorijos priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojama išskaita iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Į šią kategoriją taip pat įtrauktas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusiųjų metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio. Tačiau šioje kategorijoje neparodytas visas ES lėšų susigrąžinimo mastas, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkančių lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos.

Pagrindinė suma – 845 mln. EUR – yra susijusi su pasidalijamuoju valdymu ir ji susideda iš 721 mln. EUR Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) ir 109 mln. EUR struktūriniams veiksmams.

a)   Žemės ūkis. EŽŪGF

Žemės ūkis. EŽŪGF

Su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) susijusios sumos, priskiriamos prie šios kategorijos ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 721 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 686 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 686 mln. EUR,

| — | sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 35 mln. EUR: nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 174 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimą – 139 mln. EUR (991 mln. EUR 2011 m. pabaigoje, palyginti su 1 130 mln. EUR 2010 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.11.1 pastabą. |
| --- | --- |

—

sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 35 mln. EUR: nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 174 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimą – 139 mln. EUR (991 mln. EUR 2011 m. pabaigoje, palyginti su 1 130 mln. EUR 2010 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.11.1 pastabą.

2.11.1

b)   Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinimas buvo 109 mln. EUR (2010 m. – 279 mln. EUR). Pagrindinės šios subkategorijos sumos – Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kurių tikslas – susigrąžinti 127 mln. EUR ankstesniųjų metų nepagrįstų išlaidų, kurių vertė 127 mln. EUR, ir 28 mln. EUR sukauptų pajamų svyravimas (padidėjimas) metų pabaigoje (kurį kompensuoja 46 mln. EUR korekcija).

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos netinkamai, |
| --- | --- |

—

oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos netinkamai,

| — | atliekant koregavimą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei; |
| --- | --- |

—

atliekant koregavimą, kai užbaigiama programa, dėl kurio sumažinamas ES įnašas, jeigu valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti vykdomos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei;

| — | susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu. |
| --- | --- |

—

susigrąžinant sumas užbaigus programą, kai baigiamos teisinės procedūros, kurios dar buvo vykdomos užbaigimo metu.

Kiti su struktūriniais veiksmais susiję vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

3.2.4.   
  Įplaukos iš administracinių operacijų

Įplaukos iš administracinių operacijų

Šios įplaukos susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: įmokos į darbuotojų pensijų sistemą ir pajamų mokestis.

3.2.5.   
  Įvairios veiklos įplaukos

Įvairios veiklos įplaukos

535 mln. EUR (2010 m. – 430 mln. EUR) susijusi su iš narystės siekiančių narių gautomis sumomis. Valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą, taip pat įtraukiamas į šią kategoriją. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusias operacijas ne euro, bet kita valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas. Per metus gautas 94 mln. EUR grynasis valiutos keitimo pelnas (2010 m. – 23 mln. EUR).

3.5

3.3.   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Išlaidos darbuotojams | 5 416 | 5 171 |
| Nusidėvėjimas ir nuvertėjimas | 412 | 384 |
| Kitos administracinės išlaidos | 3 148 | 3 059 |
| Iš viso | 8 976 | 8 614 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Išlaidos darbuotojams

5 416

5 171

Nusidėvėjimas ir nuvertėjimas

412

384

Kitos administracinės išlaidos

3 148

3 059

Iš viso

8 976

8 614

Į šią kategoriją įtrauktos 358 mln. EUR išlaidos susijusios su veiklos nuomos išlaidomis – sumomis, kurias įsipareigota sumokėti per šių nuomos sutarčių galiojimo laikotarpį.

| mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 318 | 1 203 | 790 | 2 311 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 22 | 35 | 1 | 58 |
| Iš viso | 340 | 1 238 | 791 | 2 369 |

mln. EUR

Aprašymas

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

318

1 203

790

2 311

IT medžiaga ir kita įranga

22

35

1

58

Iš viso

340

1 238

791

2 369

3.4.   VEIKLOS IŠLAIDOS

VEIKLOS IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 10 356 | 10 123 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 4 119 | 4 045 |
| Decentralizuotas valdymas | | 766 | 933 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 104 067 | 85 432 |
| Jungtinis valdymas | | 1 714 | 1 868 |
| Iš viso | | 121 022 | 102 401 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Koregavimas / atidėjiniai | | 251 | 68 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 382 | 439 |
| Kita | | 2 123 | 856 |
| Iš viso | | 2 756 | 1 363 |
| Iš viso | | 123 778 | 103 764 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

10 356

10 123

Netiesioginis centralizuotas valdymas

4 119

4 045

Decentralizuotas valdymas

766

933

Pasidalijamasis valdymas

104 067

85 432

Jungtinis valdymas

1 714

1 868

Iš viso

121 022

102 401

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Koregavimas / atidėjiniai

251

68

Valiutos keitimo nuostoliai

382

439

Kita

2 123

856

Iš viso

2 756

1 363

Iš viso

123 778

103 764

Veiklos išlaidos labai padidėjo dėl pasidalijamojo valdymo, kai pagausėjus veiklos pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpį 2011 m. padidėjo išlaidų pripažinimas. Pagrindiniai pokyčiai stebimi sanglaudos ir regioninės plėtros srityse (19 mlrd. EUR). Atsižvelgiant į santykinai stabilias veiklos įplaukas, dėl šio smarkaus veiklos išlaidų padidėjimo 2011 m. susidarė 2,7 mlrd. EUR veiklos deficitas.

3.4.1.   
  Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

Europos Komisijos veiklos išlaidos priskiriamos prie įvairių finansinės programos išlaidų kategorijų ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Didžioji išlaidų dalis priskiriama prie pasidalijamojo valdymo kategorijos, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽŪGF išlaidos ir iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių (Regioninės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės fondo) finansuojami veiksmai.

3.4.2.   
  Kitos veiklos išlaidos

Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus dėl 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius ne euro, bet kita valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.6

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąnaudos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Mokslinių tyrimų sąnaudos | 327 | 295 |
| Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos | 145 | 157 |
| Pripažintos išlaidomis | 472 | 452 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Mokslinių tyrimų sąnaudos

327

295

Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos

145

157

Pripažintos išlaidomis

Pripažintos išlaidomis

472

472

452

452

3.5.   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Dividendų pajamos | 5 | 1 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 40 | 42 |
| Iš pradelstų mokėjimų | 89 | 382 |
| Iš parduoti laikomo turto | 113 | 100 |
| Iš paskolų | 921 | 394 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 132 | 110 |
| Kita | 5 | 2 |
| Iš viso | 1 300 | 1 030 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 3 | 11 |
| Kita | 178 | 83 |
| Iš viso | 181 | 94 |
| Dabartinės vertės koregavimas | 1 | 1 |
| Valiutos keitimo pelnas | 4 | 52 |
| Iš viso | 1 491 | 1 178 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

5

5

1

1

Palūkanų pajamos:

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

40

42

Iš pradelstų mokėjimų

89

382

Iš parduoti laikomo turto

113

100

Iš paskolų

921

394

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

132

110

Kita

5

2

Iš viso

1 300

1 030

Kitos finansinės pajamos:

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

3

11

Kita

178

83

Iš viso

181

94

Dabartinės vertės koregavimas

Dabartinės vertės koregavimas

1

1

1

1

Valiutos keitimo pelnas

Valiutos keitimo pelnas

4

4

52

52

Iš viso

1 491

1 178

3.6.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

FINANSINĖS IŠLAIDOS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuomai | 91 | 93 |
| Pasiskolintoms lėšoms | 903 | 380 |
| Kita | 30 | 23 |
| Iš viso | 1 024 | 496 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimas | 74 | 60 |
| Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos | 47 | 55 |
| Parduoti laikomo turto nuvertėjimo nuostoliai | 12 | 5 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 5 | 1 |
| Kita | 144 | 42 |
| Iš viso | 282 | 163 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 49 | 2 |
| Iš viso | 1 355 | 661 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

Nuomai

91

93

Pasiskolintoms lėšoms

903

380

Kita

30

23

Iš viso

1 024

496

Kitos finansinės išlaidos:

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimas

74

60

Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos

47

55

Parduoti laikomo turto nuvertėjimo nuostoliai

12

5

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

5

1

Kita

144

42

Iš viso

282

163

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

49

49

2

2

Iš viso

1 355

661

3.7.   BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO DEFICITO DALIS

Remdamasi nuosavybės apskaitos metodu Komisija į savo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą įtraukia savo bendrųjų ir asocijuotųjų įmonių grynojo deficito dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1

2.3.2

3.8.   ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

2011 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažintos 130 391 mln. EUR (2010 m. 129 597 mln. EUR) įplaukos iš neprekybinių operacijų.

3.9.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų išskaidymas pagal Komisijos politikos sritį, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes grupes: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima ES išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi ES institucijų ir įstaigų funkcionavimui užtikrinti. Reikia atkreipti dėmesį, kad su agentūromis susijusi informacija įtraukiama į atitinkamą politikos sritį. Taip pat reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis.

| mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita | Likviduojama EAPB | Kitos institucijos | Konsolidacijos eliminavimas | Iš viso |
| Baudos | 868 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 868 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 906 | 138 | 3 | 0 | 2 | (2) | 1 047 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 142 | 2 | 993 | 0 | 664 | (447) | 1 354 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 2 502 | 98 | 580 | 7 | 132 | (1 277) | 2 042 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 4 483 | 238 | 1 576 | 7 | 798 | (1 726) | 5 376 |
| Administracinės išlaidos: |
| Išlaidos darbuotojams | (2 171) | (325) | (1 250) | 0 | (1 702) | 32 | (5 416) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (109) | (1) | (121) | 0 | (181) | 0 | (412) |
| Kitos administracinės išlaidos | (955) | (286) | (858) | 0 | (1 624) | 575 | (3 148) |
| | (3 235) | (612) | (2 229) | 0 | (3 507) | 607 | (8 976) |
| Veiklos išlaidos: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (7 338) | (3 681) | (179) | 0 | 0 | 842 | (10 356) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (3 423) | (682) | (32) | 0 | 0 | 18 | (4 119) |
| Decentralizuotas valdymas | (210) | (556) | 0 | 0 | 0 | 0 | (766) |
| Pasidalijamasis valdymas | (103 988) | (80) | 1 | 0 | 0 | 0 | (104 067) |
| Jungtinis valdymas | (169) | (1 545) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 714) |
| Kitos veiklos išlaidos | (2 420) | (134) | (399) | (52) | (10) | 259 | (2 756) |
| | (117 548) | (6 678) | (609) | (52) | (10) | 1 119 | (123 778) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (120 783) | (7 290) | (2 838) | (52) | (3 517) | 1 726 | (132 754) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (116 300) | (7 052) | (1 262) | (45) | (2 719) | 0 | (127 378) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 124 677 |
| Deficitas iš einamosios veiklos | (2 701) |
| Grynosios finansinės įplaukos | 136 |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | 1 212 |
| Asocijuotosioms / bendrosioms įmonėms tenkanti deficito dalis | (436) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | (1 789) |

mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita

Likviduojama EAPB

Kitos institucijos

Konsolidacijos eliminavimas

Iš viso

Baudos

868

0

0

0

0

0

868

Žemės ūkio mokesčiai

65

0

0

0

0

0

65

Išlaidų susigrąžinimas

906

138

3

0

2

(2)

1 047

Įplaukos iš administracinių operacijų

142

2

993

0

664

(447)

1 354

Įvairios veiklos įplaukos

2 502

98

580

7

132

(1 277)

2 042

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

4 483

4 483

238

238

1 576

1 576

7

7

798

798

(1 726)

(1 726)

5 376

5 376

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

Išlaidos darbuotojams

(2 171)

(325)

(1 250)

0

(1 702)

32

(5 416)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(109)

(1)

(121)

0

(181)

0

(412)

Kitos administracinės išlaidos

(955)

(286)

(858)

0

(1 624)

575

(3 148)

(3 235)

(612)

(2 229)

0

(3 507)

607

(8 976)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(7 338)

(3 681)

(179)

0

0

842

(10 356)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(3 423)

(682)

(32)

0

0

18

(4 119)

Decentralizuotas valdymas

(210)

(556)

0

0

0

0

(766)

Pasidalijamasis valdymas

(103 988)

(80)

1

0

0

0

(104 067)

Jungtinis valdymas

(169)

(1 545)

0

0

0

0

(1 714)

Kitos veiklos išlaidos

(2 420)

(134)

(399)

(52)

(10)

259

(2 756)

(117 548)

(6 678)

(609)

(52)

(10)

1 119

(123 778)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(120 783)

(7 290)

(2 838)

(52)

(3 517)

1 726

(132 754)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(116 300)

(116 300)

(7 052)

(7 052)

(1 262)

(1 262)

(45)

(45)

(2 719)

(2 719)

0

0

(127 378)

(127 378)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

124 677

Deficitas iš einamosios veiklos

Deficitas iš einamosios veiklos

(2 701)

(2 701)

Grynosios finansinės įplaukos

136

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

1 212

Asocijuotosioms / bendrosioms įmonėms tenkanti deficito dalis

(436)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(1 789)

(1 789)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 7 | 858 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 4 | 0 | 23 | 807 | 7 | 1 | 5 | 24 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 14 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 | 39 | 0 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 4 | 54 | 161 | 41 | 121 | 207 | 40 | 723 | 9 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 4 | 79 | 1 019 | 64 | 993 | 226 | 41 | 767 | 33 |
| Administracinės išlaidos: | (66) | (199) | (89) | (110) | (127) | (374) | (119) | (402) | (133) |
| Išlaidos darbuotojams | (60) | (143) | (83) | (84) | (106) | (255) | (86) | (231) | (107) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (16) | 0 | (1) | 0 | (13) | (1) | (4) | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (6) | (40) | (6) | (25) | (21) | (106) | (32) | (167) | (26) |
| Veiklos išlaidos: | (66) | (1 116) | (1 492) | (11 044) | (57 063) | (1 427) | (256) | (4 207) | (1 251) |
| Centralizuotas tiesioginis valdymas | (66) | (665) | 0 | (148) | (30) | (802) | (239) | (2 739) | (1 230) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | (313) | 0 | (2) | 0 | (501) | (1) | (1 369) | (14) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (29) | (5) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (10 841) | (56 883) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | (94) | 0 | (6) | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (44) | (1 492) | (18) | (145) | (56) | (16) | (99) | (7) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (132) | (1 315) | (1 581) | (11 154) | (57 190) | (1 801) | (375) | (4 609) | (1 384) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (128) | (1 236) | (562) | (11 090) | (56 197) | (1 575) | (334) | (3 842) | (1 351) |
| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninė politika | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Baudos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 868 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 5 | 0 | 15 | 0 | 7 | 7 | 1 | 906 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 40 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 9 | 26 | 142 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 70 | 10 | 206 | (2) | 1 | 232 | 359 | 266 | 2 502 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 110 | 15 | 207 | 13 | 1 | 240 | 375 | 296 | 4 483 |
| Administracinės išlaidos: | (346) | (60) | (196) | (81) | (94) | (204) | (347) | (288) | (3 235) |
| Išlaidos darbuotojams | (245) | (39) | (134) | (65) | (42) | (107) | (223) | (161) | (2 171) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (26) | 0 | (7) | 0 | (2) | (1) | (26) | (12) | (109) |
| Kitos administracinės išlaidos | (75) | (21) | (55) | (16) | (50) | (96) | (98) | (115) | (955) |
| Veiklos išlaidos: | (194) | (764) | (59) | (35 821) | (15) | (1 447) | (631) | (695) | (117 548) |
| Centralizuotas tiesioginis valdymas | (57) | (246) | (24) | (45) | (15) | (163) | (440) | (429) | (7 338) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 174) | (49) | 0 | (3 423) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (176) | 0 | 0 | 0 | 0 | (210) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (514) | 0 | (35 600) | 0 | 0 | 0 | (150) | (103 988) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) | 0 | 0 | (169) |
| Kitos veiklos išlaidos | (137) | (4) | (35) | 0 | 0 | (109) | (142) | (116) | (2 420) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (540) | (824) | (255) | (35 902) | (109) | (1 651) | (978) | (983) | (120 783) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (430) | (809) | (48) | (35 889) | (108) | (1 411) | (603) | (687) | (116 300) |

mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

7

858

0

0

0

0

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

65

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

0

4

0

23

807

7

1

5

24

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

14

0

0

0

12

0

39

0

Įvairios veiklos įplaukos

4

54

161

41

121

207

40

723

9

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

4

79

1 019

64

993

226

41

767

33

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(66)

(66)

(199)

(199)

(89)

(89)

(110)

(110)

(127)

(127)

(374)

(374)

(119)

(119)

(402)

(402)

(133)

(133)

Išlaidos darbuotojams

(60)

(143)

(83)

(84)

(106)

(255)

(86)

(231)

(107)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(16)

0

(1)

0

(13)

(1)

(4)

0

Kitos administracinės išlaidos

(6)

(40)

(6)

(25)

(21)

(106)

(32)

(167)

(26)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(66)

(66)

(1 116)

(1 116)

(1 492)

(1 492)

(11 044)

(11 044)

(57 063)

(57 063)

(1 427)

(1 427)

(256)

(256)

(4 207)

(4 207)

(1 251)

(1 251)

Centralizuotas tiesioginis valdymas

(66)

(665)

0

(148)

(30)

(802)

(239)

(2 739)

(1 230)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

(313)

0

(2)

0

(501)

(1)

(1 369)

(14)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(29)

(5)

0

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(10 841)

(56 883)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

(94)

0

(6)

0

(68)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(44)

(1 492)

(18)

(145)

(56)

(16)

(99)

(7)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(132)

(1 315)

(1 581)

(11 154)

(57 190)

(1 801)

(375)

(4 609)

(1 384)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(128)

(128)

(1 236)

(1 236)

(562)

(562)

(11 090)

(11 090)

(56 197)

(56 197)

(1 575)

(1 575)

(334)

(334)

(3 842)

(3 842)

(1 351)

(1 351)

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninė politika

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Baudos

0

0

0

0

0

0

0

3

868

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

65

Išlaidų susigrąžinimas

0

5

0

15

0

7

7

1

906

Įplaukos iš administracinių operacijų

40

0

1

0

0

1

9

26

142

Įvairios veiklos įplaukos

70

10

206

(2)

1

232

359

266

2 502

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

110

15

207

13

1

240

375

296

4 483

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(346)

(346)

(60)

(60)

(196)

(196)

(81)

(81)

(94)

(94)

(204)

(204)

(347)

(347)

(288)

(288)

(3 235)

(3 235)

Išlaidos darbuotojams

(245)

(39)

(134)

(65)

(42)

(107)

(223)

(161)

(2 171)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(26)

0

(7)

0

(2)

(1)

(26)

(12)

(109)

Kitos administracinės išlaidos

(75)

(21)

(55)

(16)

(50)

(96)

(98)

(115)

(955)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(194)

(194)

(764)

(764)

(59)

(59)

(35 821)

(35 821)

(15)

(15)

(1 447)

(1 447)

(631)

(631)

(695)

(695)

(117 548)

(117 548)

Centralizuotas tiesioginis valdymas

(57)

(246)

(24)

(45)

(15)

(163)

(440)

(429)

(7 338)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

0

0

(1 174)

(49)

0

(3 423)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(176)

0

0

0

0

(210)

Pasidalijamasis valdymas

0

(514)

0

(35 600)

0

0

0

(150)

(103 988)

Jungtinis valdymas

0

0

0

0

0

(1)

0

0

(169)

Kitos veiklos išlaidos

(137)

(4)

(35)

0

0

(109)

(142)

(116)

(2 420)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(540)

(824)

(255)

(35 902)

(109)

(1 651)

(978)

(983)

(120 783)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(430)

(430)

(809)

(809)

(48)

(48)

(35 889)

(35 889)

(108)

(108)

(1 411)

(1 411)

(603)

(603)

(687)

(687)

(116 300)

(116 300)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Išorės santykiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 20 | 0 | 9 | 106 | 3 | 138 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Įvairios veiklos įplaukos | 10 | 0 | 90 | (1) | (1) | 98 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 32 | 0 | 99 | 105 | 2 | 238 |
| Administracinės išlaidos: | (99) | (71) | (331) | (78) | (33) | (612) |
| Išlaidos darbuotojams | (23) | (65) | (167) | (47) | (23) | (325) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (1) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) |
| Kitos administracinės išlaidos | (75) | (6) | (164) | (31) | (10) | (286) |
| Veiklos išlaidos: | (3 381) | (8) | (1 217) | (958) | (1 114) | (6 678) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (1 699) | (5) | (833) | (547) | (597) | (3 681) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (627) | 0 | (18) | (37) | 0 | (682) |
| Decentralizuotas valdymas | (209) | 0 | (37) | (310) | 0 | (556) |
| Pasidalijamasis valdymas | (80) | 0 | 0 | 0 | 0 | (80) |
| Jungtinis valdymas | (638) | (3) | (326) | (63) | (515) | (1 545) |
| Kitos veiklos išlaidos | (128) | 0 | (3) | (1) | (2) | (134) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (3 480) | (79) | (1 548) | (1 036) | (1 147) | (7 290) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (3 448) | (79) | (1 449) | (931) | (1 145) | (7 052) |

mln. EUR

Išorės santykiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

20

0

9

106

3

138

Įplaukos iš administracinių operacijų

2

0

0

0

0

2

Įvairios veiklos įplaukos

10

0

90

(1)

(1)

98

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

32

0

99

105

2

238

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(99)

(99)

(71)

(71)

(331)

(331)

(78)

(78)

(33)

(33)

(612)

(612)

Išlaidos darbuotojams

(23)

(65)

(167)

(47)

(23)

(325)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(1)

0

0

0

0

(1)

Kitos administracinės išlaidos

(75)

(6)

(164)

(31)

(10)

(286)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(3 381)

(3 381)

(8)

(8)

(1 217)

(1 217)

(958)

(958)

(1 114)

(1 114)

(6 678)

(6 678)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 699)

(5)

(833)

(547)

(597)

(3 681)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(627)

0

(18)

(37)

0

(682)

Decentralizuotas valdymas

(209)

0

(37)

(310)

0

(556)

Pasidalijamasis valdymas

(80)

0

0

0

0

(80)

Jungtinis valdymas

(638)

(3)

(326)

(63)

(515)

(1 545)

Kitos veiklos išlaidos

(128)

0

(3)

(1)

(2)

(134)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(3 480)

(79)

(1 548)

(1 036)

(1 147)

(7 290)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(3 448)

(3 448)

(79)

(79)

(1 449)

(1 449)

(931)

(931)

(1 145)

(1 145)

(7 052)

(7 052)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA

| mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kita | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Kitos veiklos įplaukos: |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 7 | 0 | 835 | 0 | 52 | 0 | 99 | 0 | 993 |
| Įvairios veiklos įplaukos | (1) | 8 | 1 | 30 | 0 | 35 | 0 | 43 | 464 | 580 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 0 | 15 | 1 | 866 | 0 | 87 | 0 | 143 | 464 | 1 576 |
| Administracinės išlaidos: | (121) | (57) | (188) | (1 299) | (86) | (58) | (11) | (444) | 35 | (2 229) |
| Išlaidos darbuotojams | (79) | (44) | (159) | (526) | (70) | (44) | (10) | (353) | 35 | (1 250) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | (1) | 0 | (3) | 0 | (121) |
| Kitos administracinės išlaidos | (40) | (12) | (29) | (659) | (16) | (13) | (1) | (88) | 0 | (858) |
| Veiklos išlaidos: | (134) | (13) | (1) | (24) | (41) | (2) | 0 | (16) | (378) | (609) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (102) | (13) | 0 | (19) | (41) | (3) | 0 | (1) | 0 | (179) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (32) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | (1) | (5) | 0 | 0 | 0 | (15) | (378) | (399) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (255) | (70) | (189) | (1 323) | (127) | (60) | (11) | (460) | (343) | (2 838) |
| Grynosios veiklos išlaidos | (255) | (55) | (188) | (457) | (127) | 27 | (11) | (317) | 121 | (1 262) |

mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kita

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Kitos veiklos įplaukos:

Išlaidų susigrąžinimas

1

0

0

1

0

0

0

1

0

3

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

7

0

835

0

52

0

99

0

993

Įvairios veiklos įplaukos

(1)

8

1

30

0

35

0

43

464

580

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

0

15

1

866

0

87

0

143

464

1 576

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(121)

(121)

(57)

(57)

(188)

(188)

(1 299)

(1 299)

(86)

(86)

(58)

(58)

(11)

(11)

(444)

(444)

35

35

(2 229)

(2 229)

Išlaidos darbuotojams

(79)

(44)

(159)

(526)

(70)

(44)

(10)

(353)

35

(1 250)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

(1)

0

(114)

0

(1)

0

(3)

0

(121)

Kitos administracinės išlaidos

(40)

(12)

(29)

(659)

(16)

(13)

(1)

(88)

0

(858)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(134)

(134)

(13)

(13)

(1)

(1)

(24)

(24)

(41)

(41)

(2)

(2)

0

0

(16)

(16)

(378)

(378)

(609)

(609)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(102)

(13)

0

(19)

(41)

(3)

0

(1)

0

(179)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(32)

0

0

0

0

0

0

0

0

(32)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

0

0

1

0

0

0

1

Kitos veiklos išlaidos

0

0

(1)

(5)

0

0

0

(15)

(378)

(399)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(255)

(70)

(189)

(1 323)

(127)

(60)

(11)

(460)

(343)

(2 838)

Grynosios veiklos išlaidos

Grynosios veiklos išlaidos

(255)

(255)

(55)

(55)

(188)

(188)

(457)

(457)

(127)

(127)

27

27

(11)

(11)

(317)

(317)

121

121

(1 262)

(1 262)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Informacija apie pinigų srautus suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų lentelė rengiama naudojant netiesioginį metodą. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš operacijų užsienio valiuta, pateikiami Europos Sąjungos ataskaitose nurodoma valiuta (euro), taikant užsienio valiutos keitimo į euro kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansinės veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Ji apima didžiąją vykdomos veiklos dalį. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jomis siekiama bendrųjų tikslų, taigi jos yra ir ES kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos prie investicinės veiklos. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

5.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA INFORMACIJA

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Gautos garantijos |
| Įvykdymo garantijos | 300 | 301 |
| Kitos garantijos | 34 | 30 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 19 | 8 |
| Iš viso neapibrėžtojo turto | 353 | 339 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Gautos garantijos

Įvykdymo garantijos

300

301

Kitos garantijos

34

30

Kitas neapibrėžtasis turtas

19

8

Iš viso neapibrėžtojo turto

353

339

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus.

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.1 | 24 394 | 22 171 |
| Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui | 5.2 | 8 951 | 9 627 |
| EŽŪGF, kaimo plėtra, pasirengimas narystei. Nepriimti teismo sprendimai | 5.3 | 2 345 | 1 772 |
| Sanglaudos politika. Nepriimti teismo sprendimai | 5.4 | 318 | — |
| Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais | 5.5 | 251 | 458 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | | 2 | 4 |
| Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų | | 36 261 | 34 032 |
| Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. |

mln. EUR

Pastaba

2011 12 31

2010 12 31

Suteiktos garantijos

5.1

5.1

24 394

22 171

Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui

5.2

5.2

8 951

9 627

EŽŪGF, kaimo plėtra, pasirengimas narystei. Nepriimti teismo sprendimai

5.3

5.3

2 345

1 772

Sanglaudos politika. Nepriimti teismo sprendimai

5.4

5.4

318

—

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

5.5

5.5

251

458

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

2

4

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

36 261

34 032

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto.

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto

5.1.   SUTEIKTOS GARANTIJOS

SUTEIKTOS GARANTIJOS

5.1.1.   
  Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| 65 % garantija | 20 362 | 18 217 |
| 70 % garantija | 1 992 | 2 281 |
| 75 % garantija | 534 | 695 |
| 100 % garantija | 724 | 789 |
| Iš viso | 23 612 | 21 982 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

65 % garantija

20 362

18 217

70 % garantija

1 992

2 281

75 % garantija

534

695

100 % garantija

724

789

Iš viso

23 612

21 982

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2011 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Nepasiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai. 2011 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma siekė 23 612 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia ES su rizika susijusi pozicija. 2011 m. gruodžio 31 d. apie 83 % EIB skolinimo operacijų (valstybių ir vietos valdžios institucijų skolinimo operacijų) taikoma bendroji garantija, o likusioms EIB operacijoms teikiama tik politinės rizikos garantija.

5.1.2.   
  Kitos suteiktos garantijos

Kitos suteiktos garantijos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 726 | 161 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT) | 39 | 11 |
| MEDA: Maroko garantijos | 17 | 17 |
| Iš viso | 782 | 189 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

726

161

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

39

11

MEDA: Maroko garantijos

17

17

Iš viso

782

189

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

Pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė reikalavimus atitinkantiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą.

2011 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas RPFP buvo 776 mln. EUR. Šią sumą EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2011 m. gruodžio 31 d. – 547 mln. EUR) ir terminuotus indėlius (240 mln. EUR). Pirmiau nurodyta 726 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai vykdant RSFF operacijas, įvertis. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria RPFP.

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGTT)

Iš Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams suteikiamos garantijos siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudota tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė – bendras Komisijos ir EIB finansinis produktas, todėl pagal TEN-T reglamentą numatyta 2007–2013 m. iš ES biudžeto skirti 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, taigi taikant priemonę bus galima iš viso panaudoti 1 mlrd. EUR.

2011 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas PGTT buvo 155 mln. EUR. Šią sumą EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2011 m. gruodžio 31 d. – 97 mln. EUR) ir terminuotus indėlius (57 mln. EUR). 2011 m. pabaigoje pasirašyta 519 mln. EUR paskolų, taigi joms taikoma garantija. Pirmiau nurodyta 39 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų ir garantijų įsipareigojimai vykdant LGTT operacijas, įvertis. Tai yra 7,5 % visų garantuotų sumų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria PGTT.

RPFP ir PGTT priemonių turtas įtrauktas į Komisijos balansą kaip trumpalaikis parduoti laikomas turtas (žr. 2.9 pastabą) ir piniginės lėšos (2.13 pastaba).

2.9

2.13

MEDA

MEDA

Kaip programos MEDA dalį Komisija, pasitelkusi specialų fondą, sukūrė garantijų mechanizmą, kuris bus naudingas dviems Maroko organizacijoms: „Caisse Centrale de Garantie“ ir „Fonds Dar Ad-Damane“. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijos garantija padengė 17 mln. EUR.

5.2.   BAUDOS

BAUDOS

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus teikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos įtrauktos į ekonominės veiklos metų rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.3.   EŽŪGF, KAIMO PLĖTRA, PASIRENGIMAS NARYSTEI. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

EŽŪGF, KAIMO PLĖTRA, PASIRENGIMAS NARYSTEI. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kaimo plėtros, pasirengimo narystei finansinių korekcijų kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės.

5.4.   IEŠKINIAI PAGAL SANGLAUDOS POLITIKĄ. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

IEŠKINIAI PAGAL SANGLAUDOS POLITIKĄ. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms kartu su ieškiniais pagal sanglaudos politiką, kol nenustatyta žodinio bylos nagrinėjimo data arba nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas.

5.5.   SUMOS, SUSIJUSIOS SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS

SUMOS, SUSIJUSIOS SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS

Ši kategorija susijusi su šiuo metu prieš Komisiją pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti pakankamai sunkų institucijos padarytą teisinės normos, asmenims suteikiančios teises, pažeidimą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesioginį priežastinį ryšį tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

KITA SVARBI INFORMACIJA

KITA SVARBI INFORMACIJA

ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAR NEPANAUDOTUS ASIGNAVIMUS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus | 165 236 | 155 642 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Įsipareigojimai pagal dar nepanaudotus asignavimus

165 236

155 642

Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas (RAL, „Reste à Liquider“) yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) įsipareigojimai nepanaikinti, suma. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė. 2011 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma iš viso buvo 207 443 mln. EUR. Minėta suma yra šis neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2011 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas.

SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 142 916 | 210 638 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 264 | 263 |
| Žuvininkystės susitarimai | 37 | 130 |
| Programa „Galileo“ | 320 | 513 |
| GMES programa | 400 | 390 |
| TEN-T | 3 416 | 3 530 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 4 493 | 3 920 |
| Iš viso | 151 846 | 219 384 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

Struktūriniai veiksmai

142 916

210 638

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

264

263

Žuvininkystės susitarimai

37

130

Programa „Galileo“

320

513

GMES programa

400

390

TEN-T

3 416

3 530

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

4 493

3 920

Iš viso

151 846

219 384

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad Komisija nusprendė prisiimti ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Jie gali būti susiję su daugiametėmis programomis, kaip antai struktūrinių veiksmų programos, arba sumomis, kurias Europos Komisija yra įsipareigojusi sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, valymo ir kitų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais projektais, pavyzdžiui, statybos darbais).

Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytomis sumomis.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinė perspektyva
  (A) | Prisiimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007–2011 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus
  (=B-C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (=A-C) |
| Sanglaudos politikos fondai | 347 550 | 347 542 | 240 438 | 107 104 | 107 112 |
| Gamtos ištekliai | 100 549 | 100 545 | 69 818 | 30 727 | 30 731 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 11 259 | 8 162 | 6 186 | 1 976 | 5 073 |
| Iš viso | 459 358 | 456 249 | 316 442 | 139 807 | 142 916 |

mln. EUR

2007–2013 m. finansinė perspektyva

(A)

Prisiimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007–2011 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

(=B-C)

Didžiausias įsipareigojimas

(=A-C)

Sanglaudos politikos fondai

347 550

347 542

240 438

107 104

107 112

Gamtos ištekliai

100 549

100 545

69 818

30 727

30 731

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

11 259

8 162

6 186

1 976

5 073

Iš viso

459 358

456 249

316 442

139 807

142 916

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Šie įsipareigojimai susiję su finansiniais protokolais su Viduržemio jūros baseino valstybėmis, nepriklausančiomis ES. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutrauktos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

Programa „Galileo“

Programa „Galileo“

Šias sumas įsipareigota skirti programai „Galileo“ - pasaulinės navigacijos palydovinė sistemos kūrimui, žr. taip pat 2.2 pastabą.

2.2

GMES programa

GMES programa

Komisija su ESA 2008–2013 m. laikotarpiui sudarė sutartį dėl Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento įgyvendinimo. Visa orientacinė šiam laikotarpiui numatyta suma yra 728 mln. EUR.

TEN-T įsipareigojimai

TEN-T įsipareigojimai

Ši suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dotacijomis. Programa taikoma projektams, kuriais plėtojamas transeuropinis transporto tinklas, ir siekiama paremti tiek infrastruktūros projektus, tiek mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais skatinama į naują transporto infrastruktūrą įtraukti naujas technologijas ir naujoviškus procesus. Visa orientacinė šiai programai numatyta suma yra 8 013 mln. EUR.

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Čia įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Didžiausia įtraukta suma (2 572 mln.) susijusi su Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūros susitarimais dėl viešųjų pirkimų įgyvendinant ITER projektą. Dar viena didelė suma (438 mln. EUR) susijusi su Parlamento sudarytomis statybų sutartimis.

6.   FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.1.   ĮVADAS

ĮVADAS

Šioje pastaboje apžvelgiamas klaidų ir nustatytų pažeidimų taisymas, visų pirma pagal pasidalijamojo valdymo principą vykdomoje ES biudžeto dalyje (t. y. apie 80 % viso biudžeto). Pagal pasidalijamojo valdymo principą Komisija valstybėms narėms paveda ES programų įgyvendinimą, t. y. ES įnašas sumokamas valstybėms narėms, paprastai konkrečiai mokėjimo agentūrai, kuri vėliau moka lėšas gavėjams. Todėl už lėšų gavėjų klaidų ir pažeidimų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą pirmiausia atsakingos valstybės narės, o Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros funkciją (t. y. tikrina, ar valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai).

Į šią pastabą įtrauktos tik ES lygmeniu atliktos finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos. Valstybių narių atliktos finansinės korekcijos po savo pačių auditų Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojamos, nes valstybės narės šias sumas daugumoje atvejų gali dar kartą panaudoti kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Vis dėlto valstybės narės Komisijai privalo Komisijai teikti naujausią informaciją apie panaikinimus, susigrąžintas ir dar nesusigrąžintas struktūrinių fondų lėšas, ir atskirai nurodyti ES korekcijas 2007–2013 m. laikotarpio ataskaitose, siekiant išvengti bet kokios sutapties. Tačiau ši informacija toliau neatskleidžiama dėl patikimumo priežasčių, nes išlieka abejonių dėl kai kurių valstybių narių ir (arba) apie tam tikras programas pateiktų duomenų kokybės ir išsamumo, kaip nurodyta ES audito preliminariai nustatytuose faktuose dėl valstybėse narėse įvykdyto lėšų susigrąžinimo.

6.1.1.   
  Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos yra pagrindinė klaidų ir pažeidimų taisymo priemonė pasidalijamojo valdymo srityje. Finansinį koregavimą vykdo Europos Komisija, užtikrindama, kad iš ES lėšų nebūtų dengiamos galiojančių taisyklių ir reglamentų neatitinkančios išlaidos. Finansinis koregavimas gali būti atliekamas ir kai valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemose nustatoma didelių trūkumų. Galutinis koregavimo mechanizmo tikslas – užtikrinti, kad visos valstybės narės deklaruotos išlaidos (remiantis deklaracijomis mokamas ES įnašas) būtų teisėtos ir tinkamos. Komisijos pateikiami vykdomieji raštai nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti – tik vienas iš finansinio koregavimo būdų.

Finansinis koregavimas vykdomas trimis pagrindiniais etapais:

| 1) | Svarstomos
  finansinės korekcijos

  Šios sumos įvertis nustatomas taip:






  — | Pagal žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką svarstomų finansinių korekcijų suma yra grindžiama išlaidų, kurios, panašu, nebus dengiamos ES lėšomis pagal būsimus sprendimus dėl atitikties, sumos įverčiu. Sprendimai dėl EŽŪGF korekcijų priimami kiekvieniems finansiniams metams, kuriais patirtos išlaidos, todėl įmanoma apskaičiuoti finansinių korekcijų vidurkį kiekvienais pasibaigusiais finansiniais metais ir ekstrapoliuoti šį procentinį dydį vėlesniems finansiniams metams, kurių duomenys dar tikrinami. Šio metodo patikimumas nuolatos vertinamas lyginant įverčio sumą su atitinkamais metais atliktų atitikties auditų rezultatais. |
| --- | --- | --- |

1)

Svarstomos
  finansinės korekcijos

Svarstomos

finansinės korekcijos

Šios sumos įvertis nustatomas taip:

—

Pagal žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką svarstomų finansinių korekcijų suma yra grindžiama išlaidų, kurios, panašu, nebus dengiamos ES lėšomis pagal būsimus sprendimus dėl atitikties, sumos įverčiu. Sprendimai dėl EŽŪGF korekcijų priimami kiekvieniems finansiniams metams, kuriais patirtos išlaidos, todėl įmanoma apskaičiuoti finansinių korekcijų vidurkį kiekvienais pasibaigusiais finansiniais metais ir ekstrapoliuoti šį procentinį dydį vėlesniems finansiniams metams, kurių duomenys dar tikrinami. Šio metodo patikimumas nuolatos vertinamas lyginant įverčio sumą su atitinkamais metais atliktų atitikties auditų rezultatais.

žemės ūkio ir kaimo plėtros

| — | Pagal sanglaudos politiką nurodyta svarstomų finansinių korekcijų suma grindžiama Komisijos, Audito Rūmų arba OLAF audito metu nustatytais faktais; visų jų atveju atitinkamas generalinis direktoratas imasi tolesnių veiksmų per tebevykstančias prieštaravimo procedūras su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Tai yra geriausias atsargus įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po auditų, ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar į prieš sustabdymą pateiktus raštus) 2011 m. gruodžio 31 d. Ši suma tikrai keisis pasibaigus prieštaravimo procedūroms, per kurias valstybėms narėms suteikiama galimybė savo reikalavimus pagrįsti papildomais įrodymais. |
| --- | --- |

—

Pagal sanglaudos politiką nurodyta svarstomų finansinių korekcijų suma grindžiama Komisijos, Audito Rūmų arba OLAF audito metu nustatytais faktais; visų jų atveju atitinkamas generalinis direktoratas imasi tolesnių veiksmų per tebevykstančias prieštaravimo procedūras su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Tai yra geriausias atsargus įvertis, atsižvelgiant į tai, kaip imamasi tolesnių veiksmų po auditų, ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar į prieš sustabdymą pateiktus raštus) 2011 m. gruodžio 31 d. Ši suma tikrai keisis pasibaigus prieštaravimo procedūroms, per kurias valstybėms narėms suteikiama galimybė savo reikalavimus pagrįsti papildomais įrodymais.

sanglaudos politiką

svarstomų

| 2) | Finansinės korekcijos, dėl kurių
  nuspręsta / kurios patvirtintos

  Finansinės korekcijos suma tiksliai nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta, t. y. priimtas sprendimas Komisijos sprendimu arba ją patvirtina (t. y. jai pritaria) valstybė narė. Įgyvendinant 2007–2013 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas, 2000–2006 m.) pakeistas Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Sprendimai dėl finansinių korekcijų daugiausia priimami patikrinus valstybių narių deklaruotas išlaidas, kurioms taikomos sąskaitų patvirtinimo procedūros:






  — | Komisija priima sprendimą dėl metinio finansinio patvirtinimo, kuriuo ji oficialiai patvirtina mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, grindžiamas valdymo tikrinimu ir tvirtinimu; tai taip pat apima sprendimą dėl finansinio patvirtinimo, susijusio su mokėjimo terminų nesilaikymu. Todėl finansinės korekcijos gali būti taikomos teisinių arba teisės aktais nustatytų terminų neatitinkančioms išmokoms. |
| --- | --- | --- |

2)

Finansinės korekcijos, dėl kurių
  nuspręsta / kurios patvirtintos

Finansinės korekcijos, dėl kurių

nuspręsta / kurios patvirtintos

Finansinės korekcijos suma tiksliai nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta, t. y. priimtas sprendimas Komisijos sprendimu arba ją patvirtina (t. y. jai pritaria) valstybė narė. Įgyvendinant 2007–2013 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros politiką, EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas, 2000–2006 m.) pakeistas Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Sprendimai dėl finansinių korekcijų daugiausia priimami patikrinus valstybių narių deklaruotas išlaidas, kurioms taikomos sąskaitų patvirtinimo procedūros:

nuspręsta

patvirtina

žemės ūkio ir kaimo plėtros

—

Komisija priima sprendimą dėl metinio finansinio patvirtinimo, kuriuo ji oficialiai patvirtina mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, grindžiamas valdymo tikrinimu ir tvirtinimu; tai taip pat apima sprendimą dėl finansinio patvirtinimo, susijusio su mokėjimo terminų nesilaikymu. Todėl finansinės korekcijos gali būti taikomos teisinių arba teisės aktais nustatytų terminų neatitinkančioms išmokoms.

| — | Komisija priima sprendimą dėl daugiamečio valstybių narių išlaidų atitikties galiojančioms ES taisyklėms ir reglamentams patvirtinimo. |
| --- | --- |

—

Komisija priima sprendimą dėl daugiamečio valstybių narių išlaidų atitikties galiojančioms ES taisyklėms ir reglamentams patvirtinimo.

Sanglaudos politikos srityje dėl finansinių korekcijų nusprendžiama arba jos patvirtinamos po Komisijos, Europos Audito Rūmų arba OLAF patikrinimų ir auditų.

Sanglaudos politikos

| 3) | Finansinio koregavimo
  vykdymas


  EŽŪGF atveju finansinis koregavimas visada vykdomas sumas išskaitant iš mėnesinių deklaracijų. Kaimo plėtros atveju finansinis koregavimas vykdomos išduodant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti.

  Įgyvendinant sanglaudos politiką finansinis koregavimas vykdomas, kaip nurodyta toliau:






  a) | jeigu po oficialios prieštaravimo procedūros su valstybe nare, kurios metu, be kita ko, sustabdomi mokėjimai programai, valstybė narė nesutinka su korekcija, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija; šiuo atveju Komisija per tris mėnesius nuo oficialaus valstybės narės išklausymo (per šešis mėnesius 2007–2013 m. programų atveju) priima oficialų sprendimą dėl finansinės korekcijos ir pateikia vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, kad atgautų lėšas iš valstybės narės. Šiais atvejais grynąja suma sumažinamas ES įnašas, skirtas veiklos programai, kurios finansinė korekcija atliekama (valstybė narė neturi galimybės pakartotinai panaudoti koreguotos sumos kitoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms); |
| --- | --- | --- |

3)

Finansinio koregavimo
  vykdymas

Finansinio koregavimo

vykdymas

EŽŪGF atveju finansinis koregavimas visada vykdomas sumas išskaitant iš mėnesinių deklaracijų. Kaimo plėtros atveju finansinis koregavimas vykdomos išduodant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti.

EŽŪGF

vykdomas

Kaimo plėtros

Įgyvendinant sanglaudos politiką finansinis koregavimas vykdomas, kaip nurodyta toliau:

Įgyvendinant sanglaudos politiką

a)

jeigu po oficialios prieštaravimo procedūros su valstybe nare, kurios metu, be kita ko, sustabdomi mokėjimai programai, valstybė narė nesutinka su korekcija, kurios prašo arba kurią siūlo Komisija; šiuo atveju Komisija per tris mėnesius nuo oficialaus valstybės narės išklausymo (per šešis mėnesius 2007–2013 m. programų atveju) priima oficialų sprendimą dėl finansinės korekcijos ir pateikia vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, kad atgautų lėšas iš valstybės narės. Šiais atvejais grynąja suma sumažinamas ES įnašas, skirtas veiklos programai, kurios finansinė korekcija atliekama (valstybė narė neturi galimybės pakartotinai panaudoti koreguotos sumos kitoms reikalavimus atitinkančioms operacijoms);

vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

| b) | jeigu pritarusi korekcijai valstybė narė jos sumą išskaito (panaikina) iš paskesnio mokėjimo prašymo Komisijai prieš baigdama lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu (panaikinimas) arba baigusi lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu ir sumas susigrąžinusi iš lėšų gavėjo (lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu); abiem atvejais (valstybei narei sumą panaikinus arba susigrąžinus nacionaliniu lygmeniu, ji išskaitoma iš paskesnio mokėjimo prašymo) pagal galiojančius reglamentus leidžiama netinkamas išlaidas pakeisti kitomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis ir gali būti pakartotinai panaudota reikalavimus atitinkančioms operacijoms, po kurių patiriamos tinkamos išlaidos. Šiais atvejais poveikio Komisijos sąskaitoms nėra, nes nėra sumažinamas konkrečios programos finansavimas iš ES lėšų. Taip ES finansiniai interesai apsaugomi nuo pažeidimų ir sukčiavimo. Kad būtų galima atlikti finansinį koregavimą, leidimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje privalo patvirtinti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba mokėjimo prašymą (nelygu atvejis). Esant vykdomajam raštui sumoms išieškoti, įvykdymas pripažįstamas išdavimo metu ir prieš įmokant lėšas, nes vykdomieji raštai sumoms išieškoti dėl finansinių korekcijų išduodami valstybėms narėms, o lėšos visada grąžinamos prieš nurodytą datą arba nurodytą datą, arba kompensuojamos iš vėlesnių mokėjimų; |
| --- | --- |

b)

jeigu pritarusi korekcijai valstybė narė jos sumą išskaito (panaikina) iš paskesnio mokėjimo prašymo Komisijai prieš baigdama lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu (panaikinimas) arba baigusi lėšų susigrąžinimo procedūras nacionaliniu lygmeniu ir sumas susigrąžinusi iš lėšų gavėjo (lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu); abiem atvejais (valstybei narei sumą panaikinus arba susigrąžinus nacionaliniu lygmeniu, ji išskaitoma iš paskesnio mokėjimo prašymo) pagal galiojančius reglamentus leidžiama netinkamas išlaidas pakeisti kitomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis ir gali būti pakartotinai panaudota reikalavimus atitinkančioms operacijoms, po kurių patiriamos tinkamos išlaidos. Šiais atvejais poveikio Komisijos sąskaitoms nėra, nes nėra sumažinamas konkrečios programos finansavimas iš ES lėšų. Taip ES finansiniai interesai apsaugomi nuo pažeidimų ir sukčiavimo. Kad būtų galima atlikti finansinį koregavimą, leidimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje privalo patvirtinti vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba mokėjimo prašymą (nelygu atvejis). Esant vykdomajam raštui sumoms išieškoti, įvykdymas pripažįstamas išdavimo metu ir prieš įmokant lėšas, nes vykdomieji raštai sumoms išieškoti dėl finansinių korekcijų išduodami valstybėms narėms, o lėšos visada grąžinamos prieš nurodytą datą arba nurodytą datą, arba kompensuojamos iš vėlesnių mokėjimų;

panaikinimas

lėšų susigrąžinimas nacionaliniu lygmeniu

| c) | užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, finansinės korekcijos suma yra išskaitoma iš galutinio valstybės narės pateikto prašymo kompensuoti išlaidas arba Komisija ją panaikina panaikindama įsipareigojimą. |
| --- | --- |

c)

užbaigiant programą, kai valstybė narė negali pakartotinai panaudoti lėšų, finansinės korekcijos suma yra išskaitoma iš galutinio valstybės narės pateikto prašymo kompensuoti išlaidas arba Komisija ją panaikina panaikindama įsipareigojimą.

išskaitoma

panaikina

6.1.2.   
  Susigrąžintos lėšos

Susigrąžintos lėšos

Lėšų susigrąžinimas – tik vienas finansinio koregavimo būdų, kuris turi būti atskirai nurodytas, atsižvelgiant į tai, kad jis susijęs su faktiniu lėšų grąžinimu į biudžetą (arba atskaitymu).

Pagal Finansinį reglamentą leidimus suteikiantis pareigūnas parengia vykdomuosius raštus nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti. Sumos susigrąžinamos skolininkui (pvz., valstybei narei) atliekant tiesioginį banko pervedimą arba Komisijai atskaitant atitinkamą sumą iš kitų valstybei narei mokėtinų sumų. Finansiniame reglamente numatytos papildomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad būtų surinktos sumos pagal pradelstus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, dėl kurių Komisijos apskaitos pareigūnas imasi specialių tolesnių veiksmų.

Žemės ūkio srityje valstybės narės privalo nustatyti klaidas ir pažeidimus ir susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas taikydamos nacionalines taisykles ir procedūras. EŽŪGF atveju iš lėšų gavėjų susigrąžinamos sumos įskaitomos Komisijai, atėmus vidutiniškai 20 %, kuriuos pasilieka valstybės narės, ir įtraukiamos kaip įplaukos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. EŽŪFKP atveju susigrąžintina suma išskaitoma iš kito mokėjimo prašymo, prieš jį išsiunčiant Komisijos tarnyboms, sumos, todėl atitinkama suma gali būti pakartotinai panaudota programai. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinti lėšų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją.

Žemės ūkio

Sanglaudos politikos srityje už nepagrįstai išmokėtų sumų, prie kurių prireikus pridedami delspinigiai, susigrąžinimą iš lėšų gavėjų pirmiausia atsakingos valstybės narės (ne Komisija). Šioje pastaboje informacija apie valstybių narių susigrąžintas sumas nepateikiama, čia pateikiama informaciją tik apie Komisijos susigrąžintas lėšas. 2007–2013 m. valstybės narės teisiškai privalo pateikti Komisijai aiškius struktūrinius duomenis apie panaikintas bendro finansavimo sumas prieš baigdamos nacionalinę lėšų susigrąžinimo procedūrą ir nacionaliniu lygmeniu faktiškai susigrąžindamos sumas iš lėšų gavėjų.

Sanglaudos politikos

6.1.3.   
  Mokėjimų sustabdymas ir laikinas nutraukimas

Mokėjimų sustabdymas ir laikinas nutraukimas

Pagal sektoriams taikomus teisės aktus Komisija, be kitų dalykų, gali:

| — | 2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:






  a) | yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų; |
| --- | --- | --- |

—

2007–2013 m. programų atveju nutraukti mokėjimą daugiausia 6 mėn., jeigu:

nutraukti

a)

yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų;

| b) | Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas. |
| --- | --- |

b)

Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, kai pateikiama informacija, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas.

| — | įgyvendinant tiek 2000–2006 m., tiek 2007–2013 m. programas, sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:






  a) | yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių; arba |
| --- | --- | --- |

—

įgyvendinant tiek 2000–2006 m., tiek 2007–2013 m. programas, sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei, jeigu:

sustabdyti

a)

yra įrodymų, patvirtinančių, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių; arba

| b) | patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba |
| --- | --- |

b)

patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas; arba

| c) | valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus. |
| --- | --- |

c)

valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus.

Jeigu valstybė narė nesiima reikiamų priemonių, Komisija gali skirti finansinę korekciją.

6.1.4.   
  Kitos valdymo rūšys

Kitos valdymo rūšys

Kalbant apie tą ES biudžeto dalį, kuriai taikomas tiesioginio valdymo principas, galiojančių taisyklių ir reglamentų neatitinkančios išlaidos turi būti susigrąžintos pagal Komisijos pateiktą vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba išskaitytos iš paskesnės išlaidų ataskaitos. Jeigu atitinkamą sumą iš išlaidų ataskaitos išskaito pats lėšų gavėjas, ši informacija negali būti registruojama Komisijos apskaitos sistemoje. Už nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą taikant decentralizuoto ir netiesioginio centralizuoto valdymo principus yra atsakingos valstybės narės, trečiosios šalys arba agentūros. Pagal jungtinio valdymo principą taip pat taikomos taisomosios priemonės, apibrėžtos su tarptautinėmis organizacijomis sudarytuose susitarimuose.

Reikėtų pažymėti, kad visos sumos suapvalintos iki milijonų eurų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad dėl skaičių apvalinimo kai kurių lentelėse pateikiamų finansinių duomenų sumos gali būti netikslios. Jeigu nurodytas 0 – sumos mažesnės kaip 500 000 EUR. Nuliui prilygstančios sumos pažymėtos brūkšneliu (-).

6.2.   SUVESTINĖS LENTELĖS

SUVESTINĖS LENTELĖS

Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m.

Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m.

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Finansinės korekcijos: |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 6.3.1 | 733 | 1 128 |
| Sanglaudos politika | 6.4.1 | 673 | 925 |
| Kita | 6.5 | 0 | 0 |
| Finansinių korekcijų tarpinė suma | | 1 406 | 2 053 |
| Susigrąžintos lėšos |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 6.3.1 | 335 | 292 |
| Sanglaudos politika | 6.4.4 | 50 | 24 |
| Kita | 6.5 | 377 | 301 |
| Susigrąžintų lėšų tarpinė suma | | 762 | 617 |
| Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m., iš viso | 2 168 | 2 670 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Finansinės korekcijos:

Finansinės korekcijos:

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

6.3.1

6.3.1

733

1 128

Sanglaudos politika

6.4.1

6.4.1

673

925

Kita

6.5

6.5

0

0

Finansinių korekcijų tarpinė suma

1 406

2 053

Susigrąžintos lėšos

Susigrąžintos lėšos

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

6.3.1

6.3.1

335

292

Sanglaudos politika

6.4.4

6.4.4

50

24

Kita

6.5

6.5

377

301

Susigrąžintų lėšų tarpinė suma

762

617

Dėl kurių nuspręsta / kurie patvirtinti 2011 m., iš viso

2 168

2 670

2011 m. atliktos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

2011 m. atliktos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

| mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2011 m. | 2010 m. |
| Finansinės korekcijos: |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 6.3.2 | 483 | 814 |
| Sanglaudos politika | 6.4.2 | 624 | 737 |
| Kita | 6.5 | 0 | 0 |
| Finansinių korekcijų tarpinė suma | | 1 107 | 1 551 |
| Susigrąžintos lėšos |
| Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 6.3.2 | 339 | 286 |
| Sanglaudos politika | 6.4.4 | 48 | 25 |
| Kita | 6.5 | 346 | 274 |
| Susigrąžintų lėšų tarpinė suma | | 733 | 585 |
| Iš viso atlikta 2011 m. | 1 840 | 2 136 |

mln. EUR

Pastaba

2011 m.

2010 m.

Finansinės korekcijos:

Finansinės korekcijos:

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

6.3.2

6.3.2

483

814

Sanglaudos politika

6.4.2

6.4.2

624

737

Kita

6.5

6.5

0

0

Finansinių korekcijų tarpinė suma

1 107

1 551

Susigrąžintos lėšos

Susigrąžintos lėšos

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

6.3.2

6.3.2

339

286

Sanglaudos politika

6.4.4

6.4.4

48

25

Kita

6.5

6.5

346

274

Susigrąžintų lėšų tarpinė suma

733

585

Iš viso atlikta 2011 m.

1 840

2 136

6.3.   ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.3.1   
  Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių nuspręsta 2011 m.

Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių nuspręsta 2011 m.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| EŽŪGF: |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | (63) | 33 |
| Atitikties patikrinimas | 728 | 1 022 |
| Kaimo plėtra: |
| 2000–2006 m. LKPP | 3 | 49 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 6 | 3 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 58 | 20 |
| Finansinių korekcijų tarpinė suma | 733 | 1 128 |
| EŽŪGF: |
| EŽŪGF pažeidimai | 174 | 178 |
| Kaimo plėtra: |
| TRDI susigrąžintos lėšos | 8 | 10 |
| SAPARD susigrąžintos lėšos | 30 | 5 |
| EŽŪFKP pažeidimai | 123 | 98 |
| Susigrąžintų lėšų tarpinė suma | 335 | 292 |
| Iš viso | 1 068 | 1 420 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

EŽŪGF:

EŽŪGF:

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

(63)

33

Atitikties patikrinimas

728

1 022

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

2000–2006 m. LKPP

3

49

2000–2006 m. SAPARD

6

3

2007–2013 m. EŽŪFKP

58

20

Finansinių korekcijų tarpinė suma

733

1 128

EŽŪGF:

EŽŪGF:

EŽŪGF pažeidimai

174

178

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

TRDI susigrąžintos lėšos

8

10

SAPARD susigrąžintos lėšos

30

5

EŽŪFKP pažeidimai

123

98

Susigrąžintų lėšų tarpinė suma

335

292

Iš viso

1 068

1 420

Išskaidytos EŽŪGF sumos pagal valstybę narę nurodytos 1 priede.

Visos pirmiau nurodytos sumos yra įtrauktos į Komisijos ekonominės veiklos ataskaitą.

2011 m. sumažėjo atitikties patvirtinimo procedūrų, kurių 2009–2010 m. buvo padaugėję. 2010 m. jų buvo išimtinai daug, nes tarp procedūrų, dėl kurių nuspręsta tais metais, buvo neįvykdyta atitikties patvirtinimo procedūra dėl 471 mln. EUR, dėl kurios sprendimas buvo priimtas metų pabaigoje, o ji įvykdyta 2011 m. Procedūrų, dėl kurių nuspręsta 2011 m., skaičius dabar panašus į 2009 m. ir ankstesnių metų skaičių.

Neigiama finansinio patvirtinimo suma (63 mln. EUR) susidarė dėl sumų, išmokėtų tam tikroms valstybėms narėms (daugiausiai Italijai ir Jungtinei Karalystei) ir viršijusių sumas, kurios tais metais turėjo būti susigrąžintos.

Reikėtų pažymėti, kad į sumas, įtrauktas į kaimo plėtros sumų finansines korekcijas, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos, bei į toliau nurodytas vykdytas finansines korekcijas taip pat įskaičiuotos dėl pažeidimų susigrąžintinos lėšos – 0,2 mln. EUR 2011 m. (3 mln. EUR 2010 m.). Šias sumas Europos Komisija surinko iš valstybių narių susigrąžindama nepagrįstai išmokėtas lėšas.

6.3.2.   
  2011 m. atliktos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

2011 m. atliktos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| EŽŪGF: |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | (63) | 33 |
| Atitikties patikrinimas | 506 | 728 |
| Kaimo plėtra: |
| 2000–2006 m. LKPP | 3 | 49 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 6 | 3 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 31 | 0 |
| Finansinių korekcijų tarpinė suma | 483 | 814 |
| EŽŪGF: |
| EŽŪGF pažeidimai | 178 | 172 |
| Kaimo plėtra: |
| TRDI susigrąžintos lėšos | 8 | 10 |
| SAPARD susigrąžintos lėšos | 30 | 5 |
| EŽŪFKP pažeidimai | 123 | 98 |
| Susigrąžintų lėšų tarpinė suma | 339 | 286 |
| Iš viso | 822 | 1 101 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

EŽŪGF:

EŽŪGF:

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

(63)

33

Atitikties patikrinimas

506

728

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

2000–2006 m. LKPP

3

49

2000–2006 m. SAPARD

6

3

2007–2013 m. EŽŪFKP

31

0

Finansinių korekcijų tarpinė suma

483

814

EŽŪGF:

EŽŪGF:

EŽŪGF pažeidimai

178

172

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

TRDI susigrąžintos lėšos

8

10

SAPARD susigrąžintos lėšos

30

5

EŽŪFKP pažeidimai

123

98

Susigrąžintų lėšų tarpinė suma

339

286

Iš viso

822

1 101

Išskaidytos EŽŪGF sumos pagal valstybę narę nurodytos 2 priede.

6.3.3.   
  Finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

Finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

EŽŪGF finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta. 1999–2011 m. suvestiniai duomenys

EŽŪGF finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta. 1999–2011 m. suvestiniai duomenys

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. pabaiga | 2010 m. pabaiga |
| EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros | 7 717 | 7 035 |

mln. EUR

2011 m. pabaiga

2010 m. pabaiga

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo procedūros

7 717

7 035

Išskaidytos suvestinės EŽŪGF patvirtintos sumos pagal valstybę narę nurodytos 3 priede.

2011 m. suvestiniai duomenys atitinka sumas pagal iki 2011 m. spalio 15 d. (t. y. EŽŪGF finansinių metų pabaigos) priimtus sprendimus Nr. 1–36 dėl atitikties patvirtinimo. Bendra suma, dėl kurios nuspręsta per 2011 m. kalendorinius metus, lygi 728 mln. EUR (žr. 6.3.1 pastabą), ir į ją įeina 682 mln. EUR suma, kaip suma, dėl kurios nuspręsta 2011 m. finansiniais metais, lygi suvestinių duomenų 2011 m. pabaigoje ir suvestinių duomenų 2010 m. pabaigoje (pirmiau nurodytoje lentelėje) pokyčiui.

6.3.1

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad formaliai atsižvelgta į visus sprendimus dėl atitikties patvirtinimo, kurie priimti kaip Komisijos sprendimai, o sprendimai dėl finansinio patvirtinimo paprastai vykdomi ilgiau, todėl turės poveikį ateinančiais metais.

Kaimo plėtros srities korekcijos, dėl kurių nuspręsta. 2000–2011 m. suvestiniai duomenys

Kaimo plėtros srities korekcijos, dėl kurių nuspręsta. 2000–2011 m. suvestiniai duomenys

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. pabaiga | 2010 m. pabaiga |
| Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos: |
| 2000–2006 m. LKPP | 64 | 61 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 24 | 17 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 79 | 21 |
| Iš viso | 167 | 98 |

mln. EUR

2011 m. pabaiga

2010 m. pabaiga

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

Kaimo plėtros srities finansinės korekcijos:

2000–2006 m. LKPP

64

61

2000–2006 m. SAPARD

24

17

2007–2013 m. EŽŪFKP

79

21

Iš viso

167

98

6.3.4.   
  Svarstomos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

Svarstomos finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas

Svarstomos finansinės korekcijos

Svarstomos finansinės korekcijos

| mln. EUR |
| --- |
| | Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31 | 2011 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2011 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31 | Svarstomos finansinės korekcijos 2011 12 31 |
| EŽŪGF: |
| EŽŪGF. Būsimi sprendimai dėl atitikties ir finansinio patvirtinimo | 2 288 | 573 | (665) | 8 | 2 204 |
| Kaimo plėtra: |
| 2000–2006 m. LKPP | 7 | 29 | (3) | 1 | 34 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 68 | 36 | (6) | (20) | 77 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 123 | 179 | (58) | 261 | 505 |
| Iš viso svarstomų finansinių korekcijų | 2 486 | 818 | (732) | 250 | 2 821 |

mln. EUR

Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31

2011 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2011 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31

Svarstomos finansinės korekcijos 2011 12 31

EŽŪGF:

EŽŪGF:

EŽŪGF. Būsimi sprendimai dėl atitikties ir finansinio patvirtinimo

2 288

573

(665)

8

2 204

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

2000–2006 m. LKPP

7

29

(3)

1

34

2000–2006 m. SAPARD

68

36

(6)

(20)

77

2007–2013 m. EŽŪFKP

123

179

(58)

261

505

Iš viso svarstomų finansinių korekcijų

2 486

818

(732)

250

2 821

Svarstomų EŽŪGF finansinių korekcijų suma 2011 m. pabaigoje rodo, kad įtvirtintas būsimų sprendimų dėl atitikties įvertinimo metodas.

Svarstomų finansinių korekcijų sumažėjusi suma rodo, kad vykdomas SAPARD ir LKPP programų užbaigimo etapas.

Kiek tai susiję su EŽŪFKP, padidėjimą iš esmės galima paaiškinti vertinimo metodo pokyčiais. Iki pernai naudotas ekstrapoliacijos metodas buvo pagrįstas ankstesniais duomenimis, t. y. iš tikrųjų 2000–2006 m. EŽŪGF svarstytais atvejais. Tada tas įvertis buvo palygintas su pirmaisiais EŽŪFKP programų įgyvendinimo metais iš tikrųjų svarstytų atvejų skaičiumi. Tačiau paskutiniais metais pasitvirtino, kad pagal šį metodą gaunamos mažesnės sumos nei faktinės svarstomų atvejų sumos. Todėl ekstrapoliacijos metodas buvo pritaikytas ir suderintas su EŽŪGF naudojamu metodu, nes abu fondai taiko tą pačią patvirtinimo procedūrą. Svarstomos nurodytos sumos dabar parodo realesnę būsimų finansinių korekcijų padėtį.

Svarstomas lėšų susigrąžinimas

Svarstomas lėšų susigrąžinimas

| mln. EUR |
| --- |
| | 2010 12 31 svarstomos susigrąžintinos lėšos | 2011 m. svarstomos susigrąžintinos lėšos | Susigrąžintinos lėšos dėl kurių nuspręsta 2011 m | Susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31 | 2011 12 31 svarstomos susigrąžintinos lėšos |
| EŽŪGF: |
| EŽŪGF pažeidimai | 323 | 199 | (174) | (95) | 253 |
| Kaimo plėtra: |
| 2000–2006 m. LKPP | 7 | 6 | (8) | 7 | 12 |
| 2000–2006 m. SAPARD | 94 | 6 | (30) | (19) | 50 |
| 2007–2013 m. EŽŪFKP | 22 | 65 | (123) | 81 | 45 |
| Iš viso svarstomas susigrąžintinų lėšų | 446 | 275 | (335) | (26) | 360 |

mln. EUR

2010 12 31 svarstomos susigrąžintinos lėšos

2011 m. svarstomos susigrąžintinos lėšos

Susigrąžintinos lėšos dėl kurių nuspręsta 2011 m

Susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31

2011 12 31 svarstomos susigrąžintinos lėšos

EŽŪGF:

EŽŪGF:

EŽŪGF pažeidimai

323

199

(174)

(95)

253

Kaimo plėtra:

Kaimo plėtra:

2000–2006 m. LKPP

7

6

(8)

7

12

2000–2006 m. SAPARD

94

6

(30)

(19)

50

2007–2013 m. EŽŪFKP

22

65

(123)

81

45

Iš viso svarstomas susigrąžintinų lėšų

446

275

(335)

(26)

360

6.4.   SANGLAUDOS POLITIKOS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

SANGLAUDOS POLITIKOS SRITIES FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

6.4.1.   
  Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m.

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m.

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. pagal programavimo laikotarpį

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. pagal programavimo laikotarpį

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) |
| — | 1994–1999 m. programos |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

—

1994–1999 m. programos

13

136

| — | 2000–2006 m. programos |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. programos

440

788

| — | 2007–2013 m. programos |
| --- | --- |

—

2007–2013 m. programos

220

2

Iš viso

673

925

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 4 priede.

Dėl 1994–1999 m. laikotarpio 2011 m. pranešta apie labai mažai korekcijų, nes didžioji dauguma programų užbaigtos. Jų skaičius ateityje toliau mažės. Dėl 2000–2006 m. laikotarpio apie finansines korekcijas pranešta ir jos patvirtintos tebevykstant užbaigimo procesui. Tačiau tebevykdomi net užbaigtų programų auditai. Tikėtina, kad finansinių korekcijų, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta per 2007–2013 m. ataskaitinį laikotarpį, palyginti su pernai, ir toliau daugės per ateinančius metus dėl vykdomų audito patikrų vietoje.

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m., ir jų atlikimas 2011 m.

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m., ir jų atlikimas 2011 m.

| mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF (5) | EŽŪOGF (Orientavimo skyrius) | IŠ VISO |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | 6 | — | — | — | — | 6 |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 2 | — | 1 | 0 | 1 | 4 |
| Dar neatlikta | 3 | — | — | — | — | 3 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 11 | — | 1 | 0 | 1 | 13 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | 217 | 72 | 8 | 0 | 0 | 297 |
| Atlikta valstybių narių | (10) | 4 | — | — | — | (6) |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 5 | 3 | — | — | 0 | 8 |
| Dar neatlikta | 199 | (62) | 0 | 3 | — | 140 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 |
| 2007–2013 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | — | — | — | — | — | 0 |
| Atlikta valstybių narių | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | — | — | — | — | — | 0 |
| Dar neatlikta | 0 | — | 59 | — | — | 59 |
| Tarpinė 2007–2013 m. suma | 3 | — | 218 | — | — | 220 |
| Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 |
| Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m. | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |

mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF (5)

5

EŽŪOGF (Orientavimo skyrius)

IŠ VISO

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

6

—

—

—

—

6

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

2

—

1

0

1

4

Dar neatlikta

3

—

—

—

—

3

Tarpinė 1994–1999 m. suma

11

—

1

0

1

13

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

217

72

8

0

0

297

Atlikta valstybių narių

(10)

4

—

—

—

(6)

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

5

3

—

—

0

8

Dar neatlikta

199

(62)

0

3

—

140

Tarpinė 2000–2006 m. suma

411

17

9

3

0

440

2007–2013 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

—

—

—

—

—

0

Atlikta valstybių narių

2

—

158

—

—

160

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

—

—

—

—

—

0

Dar neatlikta

0

—

59

—

—

59

Tarpinė 2007–2013 m. suma

3

—

218

—

—

220

Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m.

424

17

227

3

1

673

Iš viso finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2010 m.

494

258

49

91

33

925

Iš visos 2011 m. patvirtintos 673 mln. EUR sumos 233 mln. EUR patvirtinti ankstesniaisiais metais, tačiau į ataskaitas neįtraukti, taip pat ankstesniais metais į ataskaitas įtrauktų sumų tikslinimai. Taip, viena vertus, yra dėl finansinių korekcijų bylos valdymo papildomos apskaitos, dėl kurios įmanoma, kad apie naujus atvejus bus pranešta vėlesniu etapu, kita vertus, tik užbaigus programą žinomi atvejai, kai finansinės korekcijos galutinė suma nustatyta veiklos programos įgyvendinimo metu.

Finansinių korekcijų, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta per metus ir kurios atliktos Komisijai pateikiant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti (t. y. grąžinant pinigines lėšas Komisijai), suma – 12 mln. EUR: 4 mln. EUR susiję su 1994–1999 m. laikotarpiu, o 8 mln. EUR – su 2000–2006 m. laikotarpiu (2010 m. – 158 mln. EUR). Reikėtų atkreipti dėmesį, kad pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti atliekamas tik nedidelės sumos koregavimas, palyginti su visomis finansinėmis korekcijomis (t. y. 3 % 2010 m. atliktų korekcijų sumos), kadangi galiojančiuose sektorių teisės aktuose numatyta galimybė valstybėms narėms pritarti Komisijos siūlomai finansinei korekcijai ir pakeisti netinkamas išlaidas tinkamomis programos įgyvendinimo laikotarpiu (tačiau užbaigus programą valstybės narės nebegali pateikti kitų išlaidų duomenų, kad pakeistų netinkamas išlaidas), todėl Komisijai nereikia pateikti vykdomojo rašto sumoms išieškoti. Komisija vykdomuosius raštus sumoms išieškoti pateikia tik tuomet, kai valstybė narė atsisako vykdyti finansinį koregavimą ir Komisijai reikia priimti oficialų sprendimą dėl korekcijos arba užbaigiant programą, kai Komisijos nurodyta finansinė korekcija yra didesnė už valstybės narės pateiktą sumą.

ERPF atveju 2011 m. toliau daugiausia buvo koreguojamos 2000–2006 m. programų, kurios buvo baigiamos, sumos: išanalizavus užbaigimo deklaracijas, 2011 m. patvirtintos korekcijos, pagrįstos kiekvienos programos likutinės rizikos, apskaičiuotos pagal programą, ekstrapoliacija, koregavimas ir toliau bus vykdomas 2012 m. Finansinės korekcijos užbaigiant programas reiškia grynąjį ES finansavimo sumažinimą (t. y. galutinių mokėtinų sumų sumažinimą arba sumos susigrąžinimą, jeigu galutinė mokėtina suma yra mažesnė negu korekcija).

ESF atveju didžioji finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m., dalis yra susijusi su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu dėl didėjančio baigtų auditų skaičiaus, nes daugėja įgyvendintų programų. Kiek tai susiję su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, valstybės narės jau nebegali netinkamų išlaidų pakeisti tinkamomis išlaidomis, tačiau užbaigimo etape esančių programų atveju valstybės narės užbaigimo dokumentuose nurodė, kad galutinės korekcijos buvo atimtos ir apie šias sumas pranešta pirmiau pateiktoje lentelėje. Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu, susijusios arba su finansinėmis korekcijomis Komisijai priėmus sprendimą, arba valstybėms narėms nurodžius pažeidimus po to, kai veiklos programos buvo baigtos, dėl kurių Komisija susigrąžina lėšas pateikdama vykdomąjį raštą sumoms išieškoti.

ŽOFP / EŽF atveju 3 mln. finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos, suma susijusi ir su tam tikrų programų užbaigimo procesu, ir kitų programų audito išvadomis.

Dar neužbaigtos visos programos pagal EŽŪOGF Orientavimo skyrių. Apie finansines korekcijas ir toliau bus pranešama 2012 ir 2013 m., nors ir aptariamos sumos labai nedidelės.

Reikėtų pažymėti, kad į pirmiau lentelėse nurodytas praneštas sumas pagal EŽŪOGF Orientavimo skyrių taip pat įskaičiuotos dėl pažeidimų susigrąžintinos lėšos – 2 mln. EUR 2011 m. (3 mln. EUR 2010 m.). Šias sumas Europos Komisija surinko priimdama Komisijos sprendimą, kai valstybė narė susigrąžino nepagrįstai išmokėtas lėšas.

6.4.2.   
  2011 m. atliktos finansinės korekcijos

2011 m. atliktos finansinės korekcijos

2011 m. atliktos finansinės korekcijos pagal programavimo laikotarpį

2011 m. atliktos finansinės korekcijos pagal programavimo laikotarpį

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) |
| — | 1994–1999 m. programos |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

—

1994–1999 m. programos

32

476

| — | 2000–2006 m. programos |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. programos

432

259

| — | 2007–2013 m. programos |
| --- | --- |

—

2007–2013 m. programos

160

2

Iš viso

624

737

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 5 priede.

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad į pirmiau nurodytas sumas, visų pirma susijusias su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, neįtrauktos visos finansinės korekcijos, kurias valstybės narės įtraukė į galutinius mokėjimo prašymus, kuriuos Komisija gavo 2010 m. ir dabar tvirtina. Dabar finansinį koregavimą valstybė narė vykdo, kai patvirtina, kad finansinės korekcijos suma išskaityta iš galutinio mokėjimo prašymo sumos. Tačiau užbaigiant programą, leidimus suteikiantis pareigūnas apskaitos sistemoje prašymą patvirtina per ilgesnį teisės aktais nustatytą laikotarpį, kad Komisija galėtų baigti nagrinėti prašymą ir atlikti mokėjimą. Iki 2010 m. pabaigos gautuose mokėjimo prašymuose, kuriems dar nesuteiktas leidimas 2011 m. pabaigoje, įtrauktos finansinės korekcijos, tačiau šie mokėjimo prašymai bus patenkinti tik 2012 m. ir vėlesniais metais, atlikto finansinio koregavimo suma bus pranešta patikrinus visus užbaigimo dokumentus ir visiškai patvirtinus susijusius finansinius sandorius. Dabartinio, 2007–2013 m., programavimo laikotarpio korekcijų turėtų ateityje padaugėti po dabar vykdomų patikrų vietoje.

2011 m. atliktos finansinės korekcijos (dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. ir ankstesniaisiais metais)

2011 m. atliktos finansinės korekcijos (dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. ir ankstesniaisiais metais)

| mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF | EŽŪOGF (Orientavimo skyrius) | Iš viso 2010 m. |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2011 m. | 8 | — | 1 | 0 | 1 | 10 |
| Patvirtintos ankstesniaisiais metais | 22 | — | 0 | — | 0 | 22 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2011 m. | 211 | 79 | 0 | 0 | 0 | 291 |
| Patvirtintos ankstesniaisiais metais | 175 | 35 | 19 | (90) | — | 140 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| 2007–2013 m. finansinės korekcijos: |
| Patvirtintos 2011 m. | 2 | — | 157 | — | — | 160 |
| Patvirtintos ankstesniaisiais metais | 0 | — | 1 | — | — | 1 |
| Tarpinė 2007–2013 m. suma | 2 | — | 158 | — | — | 161 |
| 2011 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF

EŽŪOGF (Orientavimo skyrius)

Iš viso 2010 m.

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2011 m.

8

—

1

0

1

10

Patvirtintos ankstesniaisiais metais

22

—

0

—

0

22

Tarpinė 1994–1999 m. suma

30

—

1

0

1

32

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2011 m.

211

79

0

0

0

291

Patvirtintos ankstesniaisiais metais

175

35

19

(90)

—

140

Tarpinė 2000–2006 m. suma

387

115

19

(90)

0

432

2007–2013 m. finansinės korekcijos:

Patvirtintos 2011 m.

2

—

157

—

—

160

Patvirtintos ankstesniaisiais metais

0

—

1

—

—

1

Tarpinė 2007–2013 m. suma

2

—

158

—

—

161

2011 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų

419

115

178

(90)

1

624

2010 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų

542

21

42

90

41

737

Iš visos 624 mln. EUR 2011 m. atliktų finansinių korekcijų, apie kurias pranešta, sumos, į 212 mln. EUR sumą įtrauktos korekcijos, atliktos ankstesniaisiais metais, tačiau į ataskaitas neįtrauktos, taip pat ankstesniais metais į ataskaitas įtrauktų sumų tikslinimai, dėl tų pačių priežasčių, kurios paaiškinamos 6.4.1 pastaboje.

6.4.1

2011 m. atlikta finansinių korekcijų (pagal atlikimo rūšį)

2011 m. atlikta finansinių korekcijų (pagal atlikimo rūšį)

| mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF | EŽŪOGF (Orientavimo skyrius) | IŠ VISO |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | 23 | — | — | — | — | 23 |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 7 | — | 1 | 0 | 1 | 9 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 30 | — | 1 | 0 | 1 | 32 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | 237 | 94 | 19 | 0 | 0 | 351 |
| Atlikta valstybių narių | 142 | 17 | — | (90) | — | 69 |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | 8 | 4 | — | — | 0 | 12 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 387 | 115 | 19 | (90) | 0 | 432 |
| 2007–2013 m. finansinės korekcijos: |
| Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą | — | — | — | — | — | 0 |
| Atlikta valstybių narių | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti | — | — | — | — | — | 0 |
| Tarpinė 2007–2013 m. suma | 2 | — | 158 | — | — | 160 |
| 2011 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 |
| 2010 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |

mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF

EŽŪOGF (Orientavimo skyrius)

IŠ VISO

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

23

—

—

—

—

23

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

7

—

1

0

1

9

Tarpinė 1994–1999 m. suma

30

—

1

0

1

32

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

237

94

19

0

0

351

Atlikta valstybių narių

142

17

—

(90)

—

69

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

8

4

—

—

0

12

Tarpinė 2000–2006 m. suma

387

115

19

(90)

0

432

2007–2013 m. finansinės korekcijos:

Atlikta panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą

—

—

—

—

—

0

Atlikta valstybių narių

2

—

158

—

—

160

Atlikta pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti

—

—

—

—

—

0

Tarpinė 2007–2013 m. suma

2

—

158

—

—

160

2011 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų

419

115

178

(90)

1

624

2010 m. iš viso atlikta finansinių korekcijų

542

21

42

90

41

737

Per metus Komisijai pateikiant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti (t. y. grąžinant pinigines lėšas Komisijai) atliktų finansinių korekcijų suma – 21 mln. EUR: 9 mln. EUR susiję su 1994–1999 m. laikotarpiu, o 12 mln. EUR – su 2000–2006 m. laikotarpiu (2010 m. – 158 mln. EUR). Dėl pirmiau 6.3.1 pastaboje minėtų priežasčių pateikus vykdomąjį raštą sumoms išieškoti atliktų finansinių korekcijų suma bus labai nedidelė (t. y. 3 % 2011 m. sumos).

6.3.1

Reikėtų pažymėti, kad dėl ERPF galutiniai mokėjimų prašymai buvo pateikti 2010 m. rugsėjo mėn., todėl vis dar sprendžiama, ar leisti juos tenkinti, ir į juos nebuvo atsižvelgta teikiant minėtus įvykdymo duomenis, todėl įvykdymo norma (65 % ERPF ir 78 % Sanglaudos fondo lėšų) yra santykinai mažesnė. Beveik visos vykdytinos sumos yra susijusios su vykdomu 2000–2006 m. programų pabaigimu: 2,1 mlrd. EUR (iš likusios bendros 2,2 mlrd. sumos) įtraukti į galutinius ERPF ir Sanglaudos fondo mokėjimo prašymus, kurie gauti, bet į ataskaitas neįtraukti, nes bus panaudoti tik per ateinančius mėnesius gavus leidimą atlikti galutinį mokėjimą.

Visi ESF finansiniai koregavimai, atlikti priėmus vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, susiję su 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu, nes programos užbaigtos. Korekcijas dėl 2000–2006 m. laikotarpio nurodo arba valstybės narės užbaigimo dokumentuose, arba Komisija, kuri tada prašo valstybių narių patvirtinti, ar tos sumos turėtų būti atimtos užbaigiant programas. Todėl vykdomųjų raštų sumoms išieškoti nepateikta. Reikėtų pažymėti, kad vis dar analizuojama nemažai programų, todėl atliktų finansinių korekcijų suma užbaigiant programas per ateinančius metus padidės dėl dabar užbaigiamų programų (užbaigimo dokumentų analizė ir paskutinio mokėjimo prašymo finansinis patvirtinimas).

ŽOFP / EŽF atveju neigiama finansinio patvirtinimo suma (90 mln. EUR) susidarė patikslinus kelias finansines korekcijas dėl Ispanijos, kurios 2010 m. ataskaitose buvo per klaidą įrašytos kaip atlikta korekcija. Valstybė narė atskaitė nurodytą sumą iš Komisijai 2010 m. išsiųstų prašymų, tačiau tie prašymai buvo šios programos užbaigimo dokumentų dalis ir juos 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija vis dar nagrinėjo. Pagal įvykdymo apibrėžtį šis patikslinimas pateikiamas kaip neigiama suma su 2011 m. duomenimis.

6.4.3.   
  Finansinių korekcijų suvestiniai duomenys ir atlikimo lygis

Finansinių korekcijų suvestiniai duomenys ir atlikimo lygis

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Suvestiniai duomenys

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta. Suvestiniai duomenys

| mln. EUR |
| --- |
| | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis | 2007–2013 m. laikotarpis | Iš viso 2011 m. pabaigoje | Iš viso 2010 m. pabaigoje |
| ERPF | 1 769 | 4 575 | 4 | 6 348 | 5 924 |
| Sanglaudos fondas | 273 | 508 | 0 | 781 | 763 |
| ESF | 397 | 1 182 | 218 | 1 798 | 1 572 |
| ŽOFP / EŽF | 100 | 99 | 0 | 198 | 195 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Iš viso | 2 663 | 6 405 | 222 | 9 291 | 8 619 |

mln. EUR

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Iš viso 2011 m. pabaigoje

Iš viso 2010 m. pabaigoje

ERPF

1 769

4 575

4

6 348

5 924

Sanglaudos fondas

273

508

0

781

763

ESF

397

1 182

218

1 798

1 572

ŽOFP / EŽF

100

99

0

198

195

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

125

41

0

166

165

Iš viso

2 663

6 405

222

9 291

8 619

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 4 priede.

Atliktos finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

Atliktos finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

| mln. EUR |
| --- |
| | 1994–1999 m. laikotarpis | 2000–2006 m. laikotarpis | 2007–2013 m. laikotarpis | Iš viso 2011 m. pabaigoje | Iš viso 2010 m. pabaigoje |
| ERPF | 1 766 | 2 359 | 3 | 4 128 | 3 709 |
| Sanglaudos fondas | 266 | 342 | 0 | 608 | 493 |
| ESF | 396 | 1 165 | 159 | 1 720 | 1 542 |
| ŽOFP / EŽF | 100 | 4 | 0 | 104 | 194 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 125 | 41 | 0 | 166 | 165 |
| Iš viso | 2 652 | 3 912 | 162 | 6 726 | 6 102 |

mln. EUR

1994–1999 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

2007–2013 m. laikotarpis

Iš viso 2011 m. pabaigoje

Iš viso 2010 m. pabaigoje

ERPF

1 766

2 359

3

4 128

3 709

Sanglaudos fondas

266

342

0

608

493

ESF

396

1 165

159

1 720

1 542

ŽOFP / EŽF

100

4

0

104

194

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

125

41

0

166

165

Iš viso

2 652

3 912

162

6 726

6 102

Išskaidytos sumos pagal valstybę narę nurodytos 5 priede.

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytos ir korekcijos, kurias tam tikros valstybės narės užginčijo (atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, kai baigus nagrinėti tokias bylas Komisijai tik labai retais atvejais reikėjo grąžinti lėšas). Išsamesnės informacijos žr. 5.4 priede.

5.4

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. gruodžio 31 d., bet dar neatliktos ir atlikimo lygis 2011 m. gruodžio 31 d. (suvestiniai duomenys)

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. gruodžio 31 d., bet dar neatliktos ir atlikimo lygis 2011 m. gruodžio 31 d. (suvestiniai duomenys)

| mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF | EŽŪOGF (Orientavimo skyrius) | Iš viso 2011 m. | Iš viso 2010 m. |
| 1994–1999 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 1 769 | 273 | 397 | 100 | 125 | 2 663 | 2 652 |
| Atliktos finansinės korekcijos | 1 766 | 266 | 396 | 100 | 125 | 2 652 | 2 621 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos | 3 | 8 | 1 | 0 | 0 | 11 | 31 |
| Atlikimo lygis | 100 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % |
| 2000–2006 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 4 575 | 508 | 1 182 | 99 | 41 | 6 405 | 5 965 |
| Atliktos finansinės korekcijos | 2 359 | 342 | 1 165 | 4 | 41 | 3 912 | 3 480 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos | 2 216 | 166 | 17 | 94 | 0 | 2 493 | 2 485 |
| Atlikimo lygis | 52 % | 67 % | 99 % | 4 % | 100 % | 61 % | 58 % |
| 2007–2013 m. programų finansinės korekcijos |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 4 | — | 217 | — | — | 222 | 2 |
| Atliktos finansinės korekcijos | 3 | — | 159 | — | — | 162 | 2 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos | 0 | — | 59 | — | — | 60 | 0 |
| Atlikimo lygis | 87 % | nėra duomenų | 73 % | nėra duomenų | nėra duomenų | 73 % | 84 % |
| Iš viso finansinių korekcijų |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta | 6 348 | 781 | 1 797 | 198 | 166 | 9 291 | 8 619 |
| Atliktos finansinės korekcijos | 4 128 | 608 | 1 721 | 104 | 166 | 6 726 | 6 102 |
| Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos | 2 220 | 173 | 76 | 94 | 0 | 2 565 | 2 516 |
| Atlikimo lygis | 65 % | 78% | 96 % | 53 % | 100 % | 72 % | 71 % |

mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF

EŽŪOGF (Orientavimo skyrius)

Iš viso 2011 m.

Iš viso 2010 m.

1994–1999 m. programų finansinės korekcijos

1994–1999 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

1 769

273

397

100

125

2 663

2 663

2 652

2 652

Atliktos finansinės korekcijos

1 766

266

396

100

125

2 652

2 652

2 621

2 621

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos

3

8

1

0

0

11

11

31

31

Atlikimo lygis

Atlikimo lygis

100 %

100 %

97 %

97 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

2000–2006 m. programų finansinės korekcijos

2000–2006 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

4 575

508

1 182

99

41

6 405

6 405

5 965

5 965

Atliktos finansinės korekcijos

2 359

342

1 165

4

41

3 912

3 912

3 480

3 480

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos

2 216

166

17

94

0

2 493

2 493

2 485

2 485

Atlikimo lygis

Atlikimo lygis

52 %

52 %

67 %

67 %

99 %

99 %

4 %

4 %

100 %

100 %

61 %

61 %

58 %

58 %

2007–2013 m. programų finansinės korekcijos

2007–2013 m. programų finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

4

—

217

—

—

222

222

2

2

Atliktos finansinės korekcijos

3

—

159

—

—

162

162

2

2

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos

0

—

59

—

—

60

60

0

0

Atlikimo lygis

Atlikimo lygis

87 %

87 %

nėra duomenų

nėra duomenų

73 %

73 %

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

73 %

73 %

84 %

84 %

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta

6 348

781

1 797

198

166

9 291

9 291

8 619

8 619

Atliktos finansinės korekcijos

4 128

608

1 721

104

166

6 726

6 726

6 102

6 102

Finansinės korekcijos, kurios patvirtintos / dėl kurių nuspręsta, bet dar neatliktos

2 220

173

76

94

0

2 565

2 565

2 516

2 516

Atlikimo lygis

Atlikimo lygis

65 %

65 %

78%

78%

96 %

96 %

53 %

53 %

100 %

100 %

72 %

72 %

71 %

71 %

Žemas 2000–2006 m. programavimo laikotarpio atlikimo lygis paaiškinamas tuo, kad tebevyksta užbaigimo procesas ir dar nesuteikti leidimai 2010 m. pabaigoje gautiems mokėjimo prašymams, todėl į 2011 m. atlikimo duomenis dar negalima įtraukti susijusių finansinių korekcijų.

6.4.4.   
  Susigrąžintos lėšos

Susigrąžintos lėšos

2011 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

2011 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Kitos valdymo rūšys | 50 | 24 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Kitos valdymo rūšys

50

24

2011 m. susigrąžintos lėšos

2011 m. susigrąžintos lėšos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Kitos valdymo rūšys | 48 | 25 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Kitos valdymo rūšys

48

25

Reikėtų pažymėti, kad kai kurios į pirmiau pateiktą lentelę įtrauktos sumos 2010 m. ataskaitose pateiktos 6.5 pastaboje.

6.5

6.4.5.   
  Svarstomos finansinės korekcijos

Svarstomos finansinės korekcijos

| mln. EUR |
| --- |
| | Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31 | 2011 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2011 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31 | Svarstomos finansinės korekcijos 2011 12 31 |
| Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos) |
| ERPF | 197 | 91 | (85) | (43) | 160 |
| Sanglaudos fondas | 262 | 105 | (69) | (132) | 166 |
| ESF | 284 | 0 | (1) | 0 | 283 |
| ŽOFP / EŽF | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 4 | 24 | (1) | (3) | 24 |
| Iš viso | 747 | 227 | (156) | (178) | 640 |

mln. EUR

Svarstomos finansinės korekcijos 2010 12 31

2011 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2011 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta arba kurios svarstomos, patikslinimas 2010 12 31

Svarstomos finansinės korekcijos 2011 12 31

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos)

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programos)

ERPF

197

91

(85)

(43)

160

Sanglaudos fondas

262

105

(69)

(132)

166

ESF

284

0

(1)

0

283

ŽOFP / EŽF

0

6

0

0

6

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

4

24

(1)

(3)

24

Iš viso

747

227

(156)

(178)

640

2011 m. pabaigoje Komisija vykdė beveik 140 ERPF ir Sanglaudos fondo programų koregavimo procedūrą. Palyginti su ankstesniaisiais metais, sumažėjusios sumos rodo laipsnišką 2000–2006 m. programų finansinių korekcijų, kurios ankstesnėse ataskaitose buvo pažymėtos kaip svarstomos, mažėjimą ir mažesnį dabartinio programavimo laikotarpio programų įgyvendinimo etapu inicijuotų procedūrų skaičių.

ESF atveju apskaičiuota finansinių korekcijų suma sumažėjo daugiausiai dėl to, kad buvo užbaigtos kai kurios 2010 m. inicijuotos ir su penkiomis 2007–2013 m. laikotarpio programomis susijusios procedūros, viena 2000–2006 m. laikotarpio procedūra ir viena 1994–1999 m. laikotarpio procedūra. Reikėtų pažymėti, kad esant tokiai padėčiai, kai galimos aptariamos sumos įverčio audito metu negalima apskaičiuoti, daugiausia dėl to, kad dar nebaigta kontrolė, sumos į ataskaitą pirmiau pateiktoje lentelėje įrašytos 1 EUR verte (atsargus požiūris). Taip daroma dėl dabartinių 2007–2013 m. laikotarpio atvejų.

6.4.6.   
  Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas

Mokėjimų laikinas nutraukimas ir sustabdymas

Laikino mokėjimų nutraukimo atvejai ir sumos pagal valstybę narę 2011 m.

| mln. EUR |
| --- |
| | ERDF / Sanglaudos fondas | ESF | EŽF | Iš viso |
| | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 išspręsti atvejai |
| Čekija | 2 | 130 | | | | | 2 | 130 |
| Vokietija | 7 | 246 | | | | | 7 | 246 |
| Graikija | 2 | 132 | | | | | 2 | 132 |
| Ispanija | 12 | 277 | 2 | 8 | | | 14 | 285 |
| Italija | 7 | 100 | 4 | 35 | 1 | 6 | 12 | 141 |
| Latvija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Lietuva | 1 | 32 | | | 1 | 1 | 2 | 33 |
| Vengrija | 9 | 211 | | | | | 9 | 211 |
| Austrija | | | 1 | 0 | | | 1 | 0 |
| Lenkija | | | 2 | 519 | | | 2 | 519 |
| Portugalija | | | | | 1 | 10 | 1 | 10 |
| Rumunija | 2 | 42 | | | | | 2 | 42 |
| Slovakija | 1 | 30 | | | | | 1 | 30 |
| Jungtinė Karalystė | 6 | 109 | 2 | 26 | | | 8 | 135 |
| Užsienyje | 6 | 22 | | | | | 6 | 22 |
| Tarpinė išspręstų atvejų suma | 55 | 1 331 | 11 | 588 | 4 | 17 | 70 | 1 936 |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 tebesvarstomi atvejai |
| Danija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Vokietija | 3 | 17 | | | 2 | 1 | 5 | 18 |
| Estija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ispanija | | | 2 | 10 | 1 | 62 | 3 | 72 |
| Prancūzija | | | 2 | 25 | 2 | 3 | 4 | 28 |
| Italija | 10 | 303 | 4 | 53 | | | 14 | 356 |
| Slovakija | 2 | 71 | | | | | 2 | 71 |
| Suomija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Švedija | | | | | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | | | 2 | 234 | 1 | 34 | 3 | 268 |
| Tarpinė tebesvarstomų atvejų suma | 15 | 391 | 10 | 323 | 10 | 100 | 35 | 814 |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas 2011 m., iš viso | 70 | 1 722 | 21 | 911 | 14 | 117 | 105 | 2 750 |
| Laikinas mokėjimų nutraukimas 2010 m., iš viso | 49 | 2 156 | 12 | 255 | 12 | 127 | 73 | 2 538 |

mln. EUR

ERDF / Sanglaudos fondas

ESF

EŽF

Iš viso

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 išspręsti atvejai

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 išspręsti atvejai

Čekija

2

130

2

130

Vokietija

7

246

7

246

Graikija

2

132

2

132

Ispanija

12

277

2

8

14

285

Italija

7

100

4

35

1

6

12

141

Latvija

1

0

1

0

Lietuva

1

32

1

1

2

33

Vengrija

9

211

9

211

Austrija

1

0

1

0

Lenkija

2

519

2

519

Portugalija

1

10

1

10

Rumunija

2

42

2

42

Slovakija

1

30

1

30

Jungtinė Karalystė

6

109

2

26

8

135

Užsienyje

6

22

6

22

Tarpinė išspręstų atvejų suma

55

1 331

11

588

4

17

70

1 936

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 tebesvarstomi atvejai

Laikinas mokėjimų nutraukimas. 2011 12 31 tebesvarstomi atvejai

Danija

1

0

1

0

Vokietija

3

17

2

1

5

18

Estija

1

0

1

0

Ispanija

2

10

1

62

3

72

Prancūzija

2

25

2

3

4

28

Italija

10

303

4

53

14

356

Slovakija

2

71

2

71

Suomija

1

0

1

0

Švedija

1

0

1

0

Jungtinė Karalystė

2

234

1

34

3

268

Tarpinė tebesvarstomų atvejų suma

15

391

10

323

10

100

35

814

Laikinas mokėjimų nutraukimas 2011 m., iš viso

70

1 722

21

911

14

117

105

2 750

Laikinas mokėjimų nutraukimas 2010 m., iš viso

49

2 156

12

255

12

127

73

2 538

2011 m. dėl mokėjimo terminų priimta 70 sprendimų laikinai nutraukti ERDF ir Sanglaudos fondo mokėjimus, kurių bendra suma – 1 722 mln. EUR. 55 atvejais buvo leista išmokėti lėšas, iš viso 1 331 mln. EUR. Metų pabaigoje tebebuvo svarstoma 15 atvejų, susijusių su 391 mln. EUR suma. 2011 m. dėl dešimties programų inicijuotos sustabdymo procedūros, vienas sprendimas sustabdyti mokėjimus oficialiai priimtas 2012 m. pradžioje. 2011 m. procedūra užbaigta keturiais atvejais, atsižvelgus į veiksmus, kurių valstybės narės ėmėsi ir apie kuriuos pranešė. Dėl likusių penkių atvejų metų pabaigoje procedūra tebebuvo vykdoma.

2011 m. priimta 21 sprendimų laikinai nutraukti ESF mokėjimus, kurių bendra suma – 911 mln. EUR ir kurie visi susiję su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. 11 atvejų buvo leista iki 2011 m. gruodžio 31 d. išmokėti lėšas, iš viso – 588 mln. EUR. Tebesvarstoma 10 atvejų, susijusių su 323 mln. EUR suma. Be to, 2011 m. priimti 3 sprendimai sustabdyti mokėjimus (Ispanijai, Prancūzijai ir Italijai) ir visi jie susiję su 2007–2013 m. laikotarpiu. 3 atvejais mokėjimai vis dar sustabdyti ir po 2011 m. gruodžio 31 d.

6.5.   KITOS FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

KITOS FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Šioje kategorijoje apžvelgiamas finansinių korekcijų ir sumų, kurios dėl Komisijos, valstybių narių, Europos Audito Rūmų arba OLAF nustatytų klaidų ar pažeidimų išmokėtos nepagrįstai ir kurios neįtrauktos į pagal jungtinio valdymo principą vykdomą biudžetą, susigrąžinimas.

Kitos finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m.

Kitos finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m.

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Europos pabėgėlių fondas II | 0 | — |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Europos pabėgėlių fondas II

0

—

2011 m. atliktos kitos finansinės korekcijos

2011 m. atliktos kitos finansinės korekcijos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Europos pabėgėlių fondas II | 0 | — |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Europos pabėgėlių fondas II

0

—

Finansinės korekcijos – mechanizmas, kurį taip pat pradėta taikyti ir vidaus reikalų politikai. Finansinių korekcijų, dėl kurių nuspręsta / kurios patvirtintos 2011 m. suma – 0,4 mln. EUR; numatoma kad jų ateinančiais metais daugės.

2011 m. patvirtintos susigrąžintinos kitos lėšos

2011 m. patvirtintos susigrąžintinos kitos lėšos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Kitos valdymo rūšys:

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

107

137

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

270

164

Iš viso patvirtintų susigrąžintinų kitų lėšų

377

301

2011 m. susigrąžintos kitos lėšos

2011 m. susigrąžintos kitos lėšos

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

Kitos valdymo rūšys:

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

77

136

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

268

138

Iš viso susigrąžintų kitų lėšų

346

274

Reikėtų pažymėti, kad kai kurios anksčiau 2010 m. į ataskaitas įtrauktos sumos pirmiau pateiktose lentelėse, susijusiose su vidaus politika, dabar pateikiamos 6.4.4 pastaboje.

6.4.4

6 PASTABA. 1 PRIEDAS.

6 PASTABA. 1 PRIEDAS.

EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2011 m., pagal valstybę narę, iš viso

EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintinos lėšos, dėl kurių nuspręsta 2011 m., pagal valstybę narę, iš viso

| mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas | Atitikties patvirtinimas | Deklaruoti pažeidimai | Iš viso 2011 m. | Iš viso 2010 m. |
| Belgija | 0 | — | 9 | 9 | 4 |
| Bulgarija | 0 | 21 | 3 | 24 | 20 |
| Čekija | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Danija | 0 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| Vokietija | (1) | 1 | 11 | 11 | 28 |
| Estija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Airija | (1) | — | 8 | 8 | 7 |
| Graikija | 2 | 257 | 4 | 263 | 477 |
| Ispanija | 2 | 116 | 20 | 138 | 83 |
| Prancūzija | 2 | 2 | 18 | 23 | 67 |
| Italija | (58) | 80 | 49 | 71 | 78 |
| Kipras | 0 | 8 | 0 | 8 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Lietuva | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Liuksemburgas | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Vengrija | 0 | — | 2 | 3 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nyderlandai | — | 25 | 4 | 29 | 51 |
| Austrija | 0 | 1 | 3 | 5 | 2 |
| Lenkija | 0 | 46 | 2 | 49 | 52 |
| Portugalija | 1 | 2 | 8 | 11 | 58 |
| Rumunija | 8 | 39 | 8 | 55 | 55 |
| Slovėnija | 0 | — | 0 | 0 | 5 |
| Slovakija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Suomija | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Švedija | 0 | 72 | 2 | 74 | 5 |
| Jungtinė Karalystė | (20) | 33 | 11 | 24 | 213 |
| Iš viso nuspręsta | (63) | 728 | 174 | 839 | 1 233 |

mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

Deklaruoti pažeidimai

Iš viso 2011 m.

Iš viso 2010 m.

Belgija

0

—

9

9

4

Bulgarija

0

21

3

24

20

Čekija

0

—

1

1

1

Danija

0

22

5

27

12

Vokietija

(1)

1

11

11

28

Estija

0

0

0

0

0

Airija

(1)

—

8

8

7

Graikija

2

257

4

263

477

Ispanija

2

116

20

138

83

Prancūzija

2

2

18

23

67

Italija

(58)

80

49

71

78

Kipras

0

8

0

8

1

Latvija

0

—

1

1

0

Lietuva

0

—

1

1

2

Liuksemburgas

0

—

0

0

1

Vengrija

0

—

2

3

8

Malta

0

0

0

0

0

Nyderlandai

—

25

4

29

51

Austrija

0

1

3

5

2

Lenkija

0

46

2

49

52

Portugalija

1

2

8

11

58

Rumunija

8

39

8

55

55

Slovėnija

0

—

0

0

5

Slovakija

0

—

1

1

0

Suomija

0

1

1

2

2

Švedija

0

72

2

74

5

Jungtinė Karalystė

(20)

33

11

24

213

Iš viso nuspręsta

(63)

728

174

839

1 233

6 PASTABA. 2 PRIEDAS.

6 PASTABA. 2 PRIEDAS.

2011 m. atliktos EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos pagal valstybę narę, iš viso

2011 m. atliktos EŽŪGF finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos pagal valstybę narę, iš viso

| mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | Atitikties patvirtinimas | Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos grąžintos ES) | Iš viso 2011 m. | Iš viso 2010 m. |
| Belgija | 0 | — | 10 | 10 | 3 |
| Bulgarija | 0 | 12 | 2 | 15 | 6 |
| Čekija | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 |
| Danija | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 |
| Vokietija | (1) | 0 | 11 | 10 | 26 |
| Estija | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Airija | (1) | — | 6 | 5 | 5 |
| Graikija | 2 | 191 | 5 | 198 | 150 |
| Ispanija | 2 | 116 | 22 | 140 | 130 |
| Prancūzija | 2 | 22 | 16 | 41 | 120 |
| Italija | (58) | 41 | 60 | 44 | 33 |
| Kipras | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 0 | — | 1 | 1 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Liuksemburgas | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Vengrija | 0 | (3) | 2 | (1) | 26 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nyderlandai | — | 52 | 4 | 56 | 51 |
| Austrija | 0 | — | 1 | 1 | 3 |
| Lenkija | 0 | 1 | 2 | 3 | 97 |
| Portugalija | 1 | 16 | 8 | 25 | 24 |
| Rumunija | 8 | 26 | 7 | 41 | 16 |
| Slovėnija | 0 | 4 | 1 | 4 | 1 |
| Slovakija | 0 | — | 1 | 1 | 1 |
| Suomija | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Švedija | 0 | — | 2 | 2 | 5 |
| Jungtinė Karalystė | (20) | 27 | 10 | 18 | 215 |
| Iš viso atlikta | –63 | 506 | 178 | 621 | 934 |

mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Atitikties patvirtinimas

Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos grąžintos ES)

Iš viso 2011 m.

Iš viso 2010 m.

Belgija

0

—

10

10

3

Bulgarija

0

12

2

15

6

Čekija

0

1

1

2

1

Danija

0

0

3

3

12

Vokietija

(1)

0

11

10

26

Estija

0

—

0

0

0

Airija

(1)

—

6

5

5

Graikija

2

191

5

198

150

Ispanija

2

116

22

140

130

Prancūzija

2

22

16

41

120

Italija

(58)

41

60

44

33

Kipras

0

—

0

0

1

Latvija

0

—

1

1

0

Lietuva

0

0

2

2

4

Liuksemburgas

0

—

0

0

1

Vengrija

0

(3)

2

(1)

26

Malta

0

—

0

0

0

Nyderlandai

—

52

4

56

51

Austrija

0

—

1

1

3

Lenkija

0

1

2

3

97

Portugalija

1

16

8

25

24

Rumunija

8

26

7

41

16

Slovėnija

0

4

1

4

1

Slovakija

0

—

1

1

1

Suomija

0

—

1

1

2

Švedija

0

—

2

2

5

Jungtinė Karalystė

(20)

27

10

18

215

Iš viso atlikta

–63

506

178

621

934

6 PASTABA. 3 PRIEDAS.

6 PASTABA. 3 PRIEDAS.

Suvestiniai duomenys apie EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo sumas pagal valstybę narę

Suvestiniai duomenys apie EŽŪGF sąskaitų patvirtinimo sumas pagal valstybę narę

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | EŽŪGF sąskaitų patvirtinimas Suvestiniai duomenys apie sumas 2011 m. pabaigoje |
| Belgija | 33 |
| Bulgarija | 37 |
| Čekija | 1 |
| Danija | 172 |
| Vokietija | 171 |
| Estija | 0 |
| Airija | 41 |
| Graikija | 2 023 |
| Ispanija | 1 334 |
| Prancūzija | 1 052 |
| Italija | 1 472 |
| Kipras | 10 |
| Latvija | 0 |
| Lietuva | 2 |
| Liuksemburgas | 5 |
| Vengrija | 24 |
| Malta | 0 |
| Nyderlandai | 163 |
| Austrija | 7 |
| Lenkija | 66 |
| Portugalija | 133 |
| Rumunija | 86 |
| Slovėnija | 5 |
| Slovakija | 0 |
| Suomija | 21 |
| Švedija | 95 |
| Jungtinė Karalystė | 762 |
| Iš viso nuspręsta | 7 717 |

Mln. EUR

Valstybė narė

EŽŪGF sąskaitų patvirtinimas Suvestiniai duomenys apie sumas 2011 m. pabaigoje

Belgija

33

Bulgarija

37

Čekija

1

Danija

172

Vokietija

171

Estija

0

Airija

41

Graikija

2 023

Ispanija

1 334

Prancūzija

1 052

Italija

1 472

Kipras

10

Latvija

0

Lietuva

2

Liuksemburgas

5

Vengrija

24

Malta

0

Nyderlandai

163

Austrija

7

Lenkija

66

Portugalija

133

Rumunija

86

Slovėnija

5

Slovakija

0

Suomija

21

Švedija

95

Jungtinė Karalystė

762

Iš viso nuspręsta

7 717

6 PASTABA. 4 PRIEDAS.

6 PASTABA. 4 PRIEDAS.

2011 m. patvirtintos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę, iš viso

2011 m. patvirtintos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę, iš viso

| mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2010 m. pabaigos suvestiniai duomenys | 2011 m. patvirtintos finansinės korekcijos | 2011 m. pabaigos suvestiniai duomenys |
| ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2011 m. |
| 1994–1999 m. | 2 652 | 11 | 0 | 1 | 0 | 1 | 13 | 2 664 |
| Belgija | 5 | 0 | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Danija | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Vokietija | 340 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 339 |
| Airija | 42 | 1 | — | — | — | — | 1 | 43 |
| Graikija | 528 | — | — | — | — | — | 0 | 528 |
| Ispanija | 664 | — | — | 0 | — | — | 0 | 665 |
| Prancūzija | 88 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 95 |
| Italija | 505 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 507 |
| Liuksemburgas | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nyderlandai | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugalija | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Suomija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Švedija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 138 | 2 | — | — | — | 0 | 2 | 140 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000–2006 m. | 5 965 | 411 | 17 | 9 | 3 | 0 | 440 | 6 405 |
| Belgija | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Bulgarija | 21 | — | 1 | — | — | — | 1 | 22 |
| Čekija | 11 | — | 8 | — | — | — | 8 | 19 |
| Danija | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vokietija | 13 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 13 |
| Estija | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Airija | 44 | — | — | — | — | — | 0 | 44 |
| Graikija | 961 | 221 | 1 | — | — | — | 223 | 1 183 |
| Ispanija | 2 865 | 104 | (5) | — | 0 | — | 98 | 2 963 |
| Prancūzija | 287 | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 288 |
| Italija | 930 | 25 | — | — | — | — | 25 | 954 |
| Kipras | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Lietuva | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Liuksemburgas | 2 | 0 | | — | — | — | 0 | 2 |
| Vengrija | 52 | 0 | 3 | — | — | — | 3 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Austrija | 0 | — | — | | — | — | 0 | 0 |
| Lenkija | 246 | 14 | 5 | 8 | — | — | 27 | 274 |
| Portugalija | 157 | 40 | 4 | — | — | — | 44 | 201 |
| Rumunija | 12 | — | 0 | — | — | — | 0 | 12 |
| Slovėnija | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakija | 41 | 4 | 1 | — | — | — | 5 | 45 |
| Suomija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Švedija | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Jungtinė Karalystė | 283 | 5 | — | — | 1 | — | 6 | 289 |
| INTERREG | 10 | (2) | — | — | — | — | (2) | 8 |
| 2007–2013 m. | 2 | 3 | 0 | 218 | 0 | nėra duomenų | 219 | 221 |
| Belgija | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgarija | — | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Čekija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Danija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Vokietija | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Estija | 0 | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Airija | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Graikija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ispanija | — | — | — | 87 | — | | 85 | 85 |
| Prancūzija | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Italija | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Kipras | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Latvija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lietuva | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Vengrija | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 27 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nyderlandai | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austrija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | — | — | 92 | — | | 92 | 92 |
| Portugalija | 1 | — | — | — | — | | 0 | 1 |
| Rumunija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Suomija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Švedija | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | — | — | — | 6 | — | | 6 | 6 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Iš viso patvirtinta | 8 619 | 424 | 17 | 227 | 3 | 1 | 673 | 9 291 |

mln. EUR

Valstybė narė

2010 m. pabaigos suvestiniai duomenys

2011 m. patvirtintos finansinės korekcijos

2011 m. pabaigos suvestiniai duomenys

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2011 m.

1994–1999 m.

1994–1999 m.

2 652

2 652

11

11

0

0

1

1

0

0

1

1

13

13

2 664

2 664

Belgija

5

0

—

—

—

—

0

5

Danija

3

0

—

—

—

—

0

4

Vokietija

340

(2)

—

—

0

1

(1)

339

Airija

42

1

—

—

—

—

1

43

Graikija

528

—

—

—

—

—

0

528

Ispanija

664

—

—

0

—

—

0

665

Prancūzija

88

6

—

1

—

—

8

95

Italija

505

2

—

—

—

0

2

507

Liuksemburgas

5

—

—

—

—

—

0

5

Nyderlandai

177

1

—

—

—

—

1

178

Austrija

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugalija

141

—

—

—

—

0

0

141

Suomija

1

—

—

—

—

—

0

1

Švedija

1

—

—

—

—

—

0

1

Jungtinė Karalystė

138

2

—

—

—

0

2

140

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000–2006 m.

2000–2006 m.

5 965

5 965

411

411

17

17

9

9

3

3

0

0

440

440

6 405

6 405

Belgija

10

0

—

—

—

—

0

11

Bulgarija

21

—

1

—

—

—

1

22

Čekija

11

—

8

—

—

—

8

19

Danija

0

0

—

—

—

—

0

0

Vokietija

13

0

—

0

—

0

1

13

Estija

0

—

0

—

—

—

0

0

Airija

44

—

—

—

—

—

0

44

Graikija

961

221

1

—

—

—

223

1 183

Ispanija

2 865

104

(5)

—

0

—

98

2 963

Prancūzija

287

0

—

0

1

0

2

288

Italija

930

25

—

—

—

—

25

954

Kipras

0

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

—

—

—

—

0

4

Lietuva

2

—

0

—

—

—

0

2

Liuksemburgas

2

0

—

—

—

0

2

Vengrija

52

0

3

—

—

—

3

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nyderlandai

2

—

—

0

—

—

0

2

Austrija

0

—

—

—

—

0

0

Lenkija

246

14

5

8

—

—

27

274

Portugalija

157

40

4

—

—

—

44

201

Rumunija

12

—

0

—

—

—

0

12

Slovėnija

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakija

41

4

1

—

—

—

5

45

Suomija

1

—

—

—

—

—

0

1

Švedija

11

0

—

0

—

—

0

11

Jungtinė Karalystė

283

5

—

—

1

—

6

289

INTERREG

10

(2)

—

—

—

—

(2)

8

2007–2013 m.

2007–2013 m.

2

2

3

3

0

0

218

218

0

0

nėra duomenų

nėra duomenų

219

219

221

221

Belgija

—

—

—

0

—

0

0

Bulgarija

—

—

—

2

—

2

2

Čekija

—

—

—

—

—

0

0

Danija

0

—

—

—

—

0

0

Vokietija

—

—

—

3

—

3

3

Estija

0

—

—

0

—

0

0

Airija

0

—

—

2

—

2

2

Graikija

—

—

—

—

—

0

0

Ispanija

—

—

—

87

—

85

85

Prancūzija

0

0

—

—

—

0

0

Italija

—

—

—

1

—

1

1

Kipras

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

—

—

—

—

—

0

0

Lietuva

—

—

—

—

—

0

0

Liuksemburgas

0

—

—

—

—

0

0

Vengrija

1

2

—

25

—

27

27

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nyderlandai

—

—

—

—

—

0

0

Austrija

—

—

—

—

—

0

0

Lenkija

0

—

—

92

—

92

92

Portugalija

1

—

—

—

—

0

1

Rumunija

—

—

—

—

—

0

0

Slovėnija

—

—

—

—

—

0

0

Slovakija

—

—

—

—

—

0

0

Suomija

—

—

—

—

—

0

0

Švedija

—

0

—

—

—

0

0

Jungtinė Karalystė

—

—

—

6

—

6

6

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Iš viso patvirtinta

8 619

424

17

227

3

1

673

9 291

6 PASTABA. 5 PRIEDAS.

6 PASTABA. 5 PRIEDAS.

2011 m. atliktos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę, iš viso

2011 m. atliktos struktūrinių veiksmų finansinės korekcijos pagal valstybę narę, iš viso

| mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2010 m. pabaigos suvestiniai duomenys | 2011 m. įvykdytas finansinis koregavimas | 2011 m. pabaigos suvestiniai duomenys |
| ERPF | SF | ESF | ŽOFP / EŽF | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso 2011 m. |
| 1994–1999 m. | 2 621 | 30 | 0 | 1 | 0 | 1 | 32 | 2 652 |
| Belgija | 6 | 0 | — | — | — | — | 0 | 6 |
| Danija | 4 | 0 | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Vokietija | 338 | (2) | — | — | 0 | 1 | (1) | 338 |
| Airija | 40 | — | — | — | — | — | 0 | 40 |
| Graikija | 525 | — | — | — | — | — | 0 | 525 |
| Ispanija | 658 | — | — | 0 | — | — | 0 | 658 |
| Prancūzija | 89 | 6 | — | 1 | — | — | 8 | 97 |
| Italija | 504 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Liuksemburgas | 5 | | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nyderlandai | 177 | 1 | — | — | — | — | 1 | 178 |
| Austrija | 2 | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugalija | 141 | — | — | — | — | 0 | 0 | 141 |
| Suomija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Švedija | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 120 | 23 | — | — | — | 0 | 23 | 144 |
| INTERREG | 9 | 0 | — | — | — | — | 0 | 9 |
| 2000–2006 m. | 3 480 | 387 | 115 | 19 | –90 | 0 | 432 | 3 912 |
| Belgija | 8 | 0 | — | — | — | — | 0 | 8 |
| Bulgarija | 2 | — | 9 | — | — | — | 9 | 12 |
| Čekija | 0 | — | 5 | — | — | — | 5 | 5 |
| Danija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Vokietija | 10 | 0 | — | 0 | — | 0 | 1 | 11 |
| Estija | 0 | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Airija | 26 | — | 1 | — | — | — | 1 | 26 |
| Graikija | 904 | 244 | 2 | — | — | — | 245 | 1 149 |
| Ispanija | 1 051 | 15 | 74 | — | (90) | — | 0 | 1 051 |
| Prancūzija | 248 | 1 | — | — | — | 0 | 1 | 250 |
| Italija | 768 | 62 | — | 3 | — | — | 65 | 833 |
| Kipras | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvija | 4 | — | — | — | — | — | 0 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Liuksemburgas | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Vengrija | 41 | 4 | 2 | 8 | — | — | 14 | 55 |
| Malta | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 1 | — | — | 0 | — | — | 0 | 1 |
| Austrija | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lenkija | 90 | 41 | 11 | 8 | — | — | 61 | 151 |
| Portugalija | 113 | 4 | 5 | — | — | — | 8 | 121 |
| Rumunija | 8 | — | 3 | — | — | — | 3 | 11 |
| Slovėnija | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakija | 1 | 2 | 3 | — | — | — | 4 | 6 |
| Suomija | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Švedija | 11 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Jungtinė Karalystė | 188 | 13 | — | — | — | — | 13 | 201 |
| INTERREG | 0 | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| 2007–2013 m. | 2 | 2 | 0 | 158 | 0 | nėra duomenų | 160 | 162 |
| Belgija | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Bulgarija | — | — | — | 1 | — | | 1 | 1 |
| Čekija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Danija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Vokietija | — | — | — | 3 | — | | 3 | 3 |
| Estija | 0 | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Airija | 0 | — | — | 2 | — | | 2 | 2 |
| Graikija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Ispanija | — | — | — | 41 | — | | 41 | 41 |
| Prancūzija | 0 | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Italija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Kipras | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Latvija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lietuva | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Liuksemburgas | — | — | — | 0 | — | | 0 | 0 |
| Vengrija | 1 | 2 | — | 25 | — | | 27 | 28 |
| Malta | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Nyderlandai | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Austrija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Lenkija | 0 | — | — | 86 | — | | 86 | 86 |
| Portugalija | 1 | 0 | — | 0 | — | | 0 | 1 |
| Rumunija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Slovakija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Suomija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Švedija | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| Jungtinė Karalystė | — | — | — | — | — | | 0 | 0 |
| INTERREG | — | 0 | — | — | — | | 0 | 0 |
| Iš viso atlikta | 6 102 | 419 | 115 | 178 | (90) | 1 | 624 | 6 726 |

mln. EUR

Valstybė narė

2010 m. pabaigos suvestiniai duomenys

2011 m. įvykdytas finansinis koregavimas

2011 m. pabaigos suvestiniai duomenys

ERPF

SF

ESF

ŽOFP / EŽF

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso 2011 m.

1994–1999 m.

1994–1999 m.

2 621

2 621

30

30

0

0

1

1

0

0

1

1

32

32

2 652

2 652

Belgija

6

0

—

—

—

—

0

6

Danija

4

0

—

—

—

—

0

4

Vokietija

338

(2)

—

—

0

1

(1)

338

Airija

40

—

—

—

—

—

0

40

Graikija

525

—

—

—

—

—

0

525

Ispanija

658

—

—

0

—

—

0

658

Prancūzija

89

6

—

1

—

—

8

97

Italija

504

0

—

—

—

0

0

505

Liuksemburgas

5

—

—

—

—

0

5

Nyderlandai

177

1

—

—

—

—

1

178

Austrija

2

—

—

—

—

0

0

2

Portugalija

141

—

—

—

—

0

0

141

Suomija

1

—

—

—

—

—

0

1

Švedija

1

—

—

—

—

—

0

1

Jungtinė Karalystė

120

23

—

—

—

0

23

144

INTERREG

9

0

—

—

—

—

0

9

2000–2006 m.

2000–2006 m.

3 480

3 480

387

387

115

115

19

19

–90

–90

0

0

432

432

3 912

3 912

Belgija

8

0

—

—

—

—

0

8

Bulgarija

2

—

9

—

—

—

9

12

Čekija

0

—

5

—

—

—

5

5

Danija

0

—

—

—

—

—

0

0

Vokietija

10

0

—

0

—

0

1

11

Estija

0

—

0

—

—

—

0

0

Airija

26

—

1

—

—

—

1

26

Graikija

904

244

2

—

—

—

245

1 149

Ispanija

1 051

15

74

—

(90)

—

0

1 051

Prancūzija

248

1

—

—

—

0

1

250

Italija

768

62

—

3

—

—

65

833

Kipras

0

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

4

—

—

—

—

—

0

4

Lietuva

1

—

0

—

—

—

0

1

Liuksemburgas

2

—

—

—

—

—

0

2

Vengrija

41

4

2

8

—

—

14

55

Malta

0

—

—

—

0

—

0

0

Nyderlandai

1

—

—

0

—

—

0

1

Austrija

0

—

—

—

—

—

0

0

Lenkija

90

41

11

8

—

—

61

151

Portugalija

113

4

5

—

—

—

8

121

Rumunija

8

—

3

—

—

—

3

11

Slovėnija

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakija

1

2

3

—

—

—

4

6

Suomija

0

0

—

—

—

—

0

0

Švedija

11

0

—

0

—

—

0

11

Jungtinė Karalystė

188

13

—

—

—

—

13

201

INTERREG

0

1

—

—

—

—

1

1

2007–2013 m.

2007–2013 m.

2

2

2

2

0

0

158

158

0

0

nėra duomenų

nėra duomenų

160

160

162

162

Belgija

—

—

—

0

—

0

0

Bulgarija

—

—

—

1

—

1

1

Čekija

—

—

—

—

—

0

0

Danija

0

—

—

—

—

0

0

Vokietija

—

—

—

3

—

3

3

Estija

0

—

—

—

—

0

0

Airija

0

—

—

2

—

2

2

Graikija

—

—

—

—

—

0

0

Ispanija

—

—

—

41

—

41

41

Prancūzija

0

0

—

—

—

0

0

Italija

—

—

—

—

—

0

0

Kipras

—

—

—

—

—

0

0

Latvija

—

—

—

—

—

0

0

Lietuva

—

—

—

—

—

0

0

Liuksemburgas

—

—

—

0

—

0

0

Vengrija

1

2

—

25

—

27

28

Malta

—

—

—

—

—

0

0

Nyderlandai

—

—

—

—

—

0

0

Austrija

—

—

—

—

—

0

0

Lenkija

0

—

—

86

—

86

86

Portugalija

1

0

—

0

—

0

1

Rumunija

—

—

—

—

—

0

0

Slovėnija

—

—

—

—

—

0

0

Slovakija

—

—

—

—

—

0

0

Suomija

—

—

—

—

—

0

0

Švedija

—

—

—

—

—

0

0

Jungtinė Karalystė

—

—

—

—

—

0

0

INTERREG

—

0

—

—

—

0

0

Iš viso atlikta

6 102

419

115

178

(90)

1

624

6 726

7.   ES SKOLINIMO IR SKOLINIMOSI VEIKLA

Šioje pastaboje pateikiama informacija ankstesnėse ataskaitose buvo pateikta balanso pastabų 2 pastaboje.

2

7.1.   SKOLINIMO IR SKOLINIMOSI VEIKLA. APŽVALGA

SKOLINIMO IR SKOLINIMOSI VEIKLA. APŽVALGA

Sumos balansine verte 2011 12 31

Sumos balansine verte 2011 12 31

| mln. EUR |
| --- |
| | EFSM | MB | MFP | Euratomo paskolos | EAPB | Iš viso |
| Paskolos (žr. 2.5 pastabą) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 266 | 41 281 |
| Pasiskolintos lėšos (žr. 2.16 pastabą) | 28 344 | 11 625 | 595 | 451 | 236 | 41 251 |
| Pirmiau nurodytos sumos balansine verte, o toliau lentelėse pateikiamos nominaliąja verte. |

mln. EUR

EFSM

MB

MFP

Euratomo paskolos

EAPB

Iš viso

Paskolos (žr. 2.5 pastabą)

2.5

28 344

11 625

595

451

266

41 281

41 281

Pasiskolintos lėšos (žr. 2.16 pastabą)

2.16

28 344

11 625

595

451

236

41 251

41 251

Pirmiau nurodytos sumos balansine verte, o toliau lentelėse pateikiamos nominaliąja verte.

Europos Sąjungai (ES) Sutartimi suteikiami įgaliojimai priimti skolinimosi programas, kad būtų galima mobilizuoti jos įgaliojimams vykdyti reikiamus finansinius išteklius. Europos Komisija, veikdama ES vardu, dabar vykdo tris pagrindines programas, pagal kurias ji gali skirti paskolas ir jas finansuoti kapitalo rinkose išleisdama skolos priemones arba su finansų įstaigomis:

| 1. | Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) yra skirta euro zonos valstybėms narėms ir siekia iki beveik 60 mlrd. EUR, (metų pabaigoje negrąžinta 28,3 mlrd.) |
| --- | --- |

1.

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) yra skirta euro zonos valstybėms narėms ir siekia iki beveik 60 mlrd. EUR, (metų pabaigoje negrąžinta 28,3 mlrd.)

EFSM

| 2. | Mokėjimų balanso priemonė (MB) yra skirta valstybėms narėms, neįsivedusioms euro; ji siekia iki 50 mlrd. EUR (metų pabaigoje negrąžinta 11,6 mlrd.). |
| --- | --- |

2.

Mokėjimų balanso priemonė (MB) yra skirta valstybėms narėms, neįsivedusioms euro; ji siekia iki 50 mlrd. EUR (metų pabaigoje negrąžinta 11,6 mlrd.).

MB

| 3. | Makrofinansinė pagalba (MFP) yra finansinės paramos programa, kuria siekiama padėti ES nepriklausančioms šalims (metų pabaigoje negrąžinta 595 mln. EUR). |
| --- | --- |

3.

Makrofinansinė pagalba (MFP) yra finansinės paramos programa, kuria siekiama padėti ES nepriklausančioms šalims (metų pabaigoje negrąžinta 595 mln. EUR).

MFP

Pažymėtini pagrindiniai šių trijų priemonių dalykai ir ypatumai:

| — | ES skolinasi kapitalo rinkose arba finansų įstaigose, o ne iš biudžeto, nes ES negali skolintis lėšų paprastoms biudžeto išlaidoms arba biudžeto deficitui padengti. |
| --- | --- |

—

ES skolinasi kapitalo rinkose arba finansų įstaigose, o ne iš biudžeto, nes ES negali skolintis lėšų paprastoms biudžeto išlaidoms arba biudžeto deficitui padengti.

| — | Pasiskolintų lėšų suma nuo nedidelių privačių kelių ar kelių dešimčių milijonų eurų investicijų iki didelių operacijų teikiant mokėjimų balanso paskolas ir EFSM. |
| --- | --- |

—

Pasiskolintų lėšų suma nuo nedidelių privačių kelių ar kelių dešimčių milijonų eurų investicijų iki didelių operacijų teikiant mokėjimų balanso paskolas ir EFSM.

| — | Taip gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, obligacijų skolos aptarnavimas yra Europos Sąjungos įsipareigojimas, kuriuo bus užtikrinta, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku. Todėl iš lėšų gavėjų pagal MB reikalaujama deponuoti kompensuojamas lėšas 7 dienas prieš terminą, o iš lėšų gavėjų pagal EFSM – 14 dienų, taigi, Komisijai lieka pakankamai laiko, kad bet kokiomis aplinkybėmis užtikrintų mokėjimą laiku. |
| --- | --- |

—

Taip gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, obligacijų skolos aptarnavimas yra Europos Sąjungos įsipareigojimas, kuriuo bus užtikrinta, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku. Todėl iš lėšų gavėjų pagal MB reikalaujama deponuoti kompensuojamas lėšas 7 dienas prieš terminą, o iš lėšų gavėjų pagal EFSM – 14 dienų, taigi, Komisijai lieka pakankamai laiko, kad bet kokiomis aplinkybėmis užtikrintų mokėjimą laiku.

| — | Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suma, įmokos ir maksimalus paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja turi susitarti dėl paskolos (finansavimo) parametrų, įskaitant įmokas ir jos dalių išmokėjimą. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo griežtų sąlygų laikymosi pagal sutartas sąlygas, kurios panašios į nustatomas TVF paramos sąlygas, teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, turintis poveikio finansavimo laikui. |
| --- | --- |

—

Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suma, įmokos ir maksimalus paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja turi susitarti dėl paskolos (finansavimo) parametrų, įskaitant įmokas ir jos dalių išmokėjimą. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo griežtų sąlygų laikymosi pagal sutartas sąlygas, kurios panašios į nustatomas TVF paramos sąlygas, teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, turintis poveikio finansavimo laikui.

| — | Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. |
| --- | --- |

—

Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos.

| — | Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai įvairuoja nuo 5 iki 30 metų. |
| --- | --- |

—

Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai įvairuoja nuo 5 iki 30 metų.

| — | Skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir jį garantuoja 27 valstybės narės. |
| --- | --- |

—

Skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir jį garantuoja 27 valstybės narės.

| — | Jeigu šalis lėšų gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Europos Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento Nr. 1150/2000 12 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. |
| --- | --- |

—

Jeigu šalis lėšų gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Europos Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento Nr. 1150/2000 12 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika.

| — | Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos. |
| --- | --- |

—

Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

Be to, Euratomas, būdamas Komisijos atstovaujamu juridiniu asmeniu, skolina lėšas tiek valstybių narių, tiek ES nepriklausančių valstybių projektams, susijusiems su energijos įrenginiais, finansuoti. Galiausia likviduojama Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) balanso sudarymo dieną turėjo vieną iš pasiskolintų lėšų suteiktą negrąžintą paskolą, kurios nominalioji vertė buvo 46 mln. EUR. Ši paskola buvo suteikta vienai Prancūzijos valstybinei įmonei. EAPB taip pat turi paskolų portfelį, kurį sudaro iš nuosavų lėšų – buvusio likviduojamos EAPB pensijų fondo – suteiktos paskolos Europos institucijų pareigūnams.

Euratomas

EAPB

Toliau pateikiama išsamesnė informacija apie kiekvieną iš šių priemonių. Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Paskolos | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %–3,50 % | nėra duomenų |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 1,58513 %–4,54 % | 0,99 %–4,54 % |
| Euratomo paskolos | 1,067 %–5,76 % | 0,96313 %–5,76 % |
| Likviduojama EAPB | 1,158 %–5,8103 % | 0,556 %-5,8103 % |

Paskolos

2011 12 31

2010 12 31

EFSM

2,375 %–3,50 %

nėra duomenų

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Makrofinansinė pagalba (MFP)

1,58513 %–4,54 %

0,99 %–4,54 %

Euratomo paskolos

1,067 %–5,76 %

0,96313 %–5,76 %

Likviduojama EAPB

1,158 %–5,8103 %

0,556 %-5,8103 %

| Pasiskolintos lėšos | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| --- | --- | --- |
| EFSM | 2,375 %–3,50 % | nėra duomenų |
| MB | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 1,58513 %–4,54 % | 0,99 %–454 % |
| Euratomo paskolos | 0,867 %–5,6775 % | 0,7613 %–5,6775 % |
| Likviduojama EAPB | 1,158 %–9,2714 % | 0,556 %–9,2714 % |

Pasiskolintos lėšos

2011 12 31

2010 12 31

EFSM

2,375 %–3,50 %

nėra duomenų

MB

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Makrofinansinė pagalba (MFP)

1,58513 %–4,54 %

0,99 %–454 %

Euratomo paskolos

0,867 %–5,6775 %

0,7613 %–5,6775 %

Likviduojama EAPB

1,158 %–9,2714 %

0,556 %–9,2714 %

7.2.   EFSM

EFSM

EFSM NOMINALIĄJA VERTE

EFSM NOMINALIĄJA VERTE

| mln. EUR |
| --- |
| | Airija | Portugalija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 22 500 | 26 000 | 48 500 |
| Išmokėtos paskolos 2011 12 31 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Grąžintos paskolos 2011 12 31 | 0 | 0 | 0 |
| Negrąžintos paskolos 2011 12 31 | 13 900 | 14 100 | 28 000 |
| Nepanaudotos sumos 2011 12 31 | 8 600 | 11 900 | 20 500 |
| Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis. |

mln. EUR

Airija

Portugalija

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

Iš viso suteikta paskolų

22 500

26 000

48 500

Išmokėtos paskolos 2011 12 31

13 900

14 100

28 000

Grąžintos paskolos 2011 12 31

0

0

0

Negrąžintos paskolos 2011 12 31

Negrąžintos paskolos 2011 12 31

13 900

13 900

14 100

14 100

28 000

28 000

Nepanaudotos sumos 2011 12 31

8 600

11 900

20 500

Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

2010 m. gegužės 11 d. Taryba patvirtino Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), skirtą finansiniam Europos stabilumui išsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010). Priemonės pagrindas – Sutarties 122 straipsnio 2 dalis, ir ja suteikiama galimybė skirti finansinę pagalbą valstybei narei, patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Parama gali būti skiriama paskolos arba kredito linijos pavidalu. Komisija ES vardu skolinasi lėšas kapitalo rinkose arba finansų įstaigose ir skolina šias lėšas pagalbą gaunančiai valstybei narei. Dėl kiekvienos pagal EFSM paskolą gaunančios šalies kiekvieną ketvirtį prieš išmokant paskolos dalį atliekamas politikos sąlygų laikymosi vertinimas.

2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR bendra priemonės viršutinė riba, tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento Nr. 407/2010 2 straipsnyje 2 dalyje, pagal kurią paskolų arba kredito linijų mokėtina suma neviršija galimos maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą. Pasiskolintos lėšos paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, garantuojamos ES biudžeto lėšomis, taigi, 2011 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti maksimali įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 28 344 mln. EUR (28 mlrd. EUR viršijanti suma – nominaliąja verte). Kadangi pasiskolintos lėšos pagal EFSM garantuojamos ES biudžeto lėšomis, Europos Parlamentas tikrina Komisijos veiksmus, susijusius su EFSM veikimu, ir vykdo biudžeto bei biudžeto įvykdymo procedūrą.

2010 m. gruodžio mėn. įgyvendinimo sprendimu Taryba nusprendė suteikti maksimalią 22,5 mlrd. EUR paskolą Airijai, o 2011 m. gegužės mėn. – maksimalią 26 mlrd. EUR paskolą Portugalijai. Pradiniuose įgyvendinimo sprendimuose nustatyta palūkanų marža panaši į TVF paramai taikomas palūkanų sąlygas. 2011 m. spalio 11 d. priėmusi Tarybos įgyvendinimo sprendimus Nr. 682/2011 ir 683/2011, Taryba atgaline data sumažino palūkanų maržą ir pratęsė maksimalų vidutinį terminą nuo 7,5 metų iki 12,5 metų, o atskirų dalių terminą – iki 30 metų.

2012 m. sausio mėn. ir Airijai, ir Portugalijai buvo išmokėta dar po 1,5 mlrd. EUR (30 metų terminas). Kovo mėn. Airijai išmokėti dar 3 mlrd. EUR (20 metų terminas). Balandžio mėn. Portugalijai išmokėta 1,8 mlrd. EUR (26 metų terminas), o gegužės mėn. – 2,7 mlrd. EUR (10 metų terminas). Liepos mėn. Airijai išmokėti 2,3 mlrd. EUR (16 metų terminas). Pagal EFSM dėl paskolų Airijai ir Portugalijai ES ketina 2012 m. išleisti 3 mlrd. EUR vertės obligacijų.

7.3.   MOKĖJIMŲ BALANSAS (MB)

MOKĖJIMŲ BALANSAS (MB)

MB paskolos – tai politikos finansinė priemonė, vėl panaudota siekiant suteikti vidutinės trukmės finansinę paramą ES valstybėms narėms dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla didelė tokių sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Didžiausia suteiktinų paskolų suma yra 50 mlrd. EUR. Pasiskolintos lėšos šioms paskoloms garantuojamos ES biudžeto lėšomis, taigi, 2011 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti didžiausia įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 11 625 mln. EUR (11,4 mlrd. EUR nesiekianti suma – nominaliąja verte).

MB NOMINALIĄJA VERTE

MB NOMINALIĄJA VERTE

| mln. EUR |
| --- |
| | Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso |
| Išmokėta 2008 m. | 2 000 | — | — | 2 000 |
| Išmokėta 2009 m. | 3 500 | 2 200 | 1 500 | 7 200 |
| Išmokėta 2010 m. | — | 700 | 2 150 | 2 850 |
| Išmokėta 2011 m. | — | — | 1 350 | 1 350 |
| Išmokėto paskolos 2011 12 31 | 5 500 | 2 900 | 5 000 | 13 400 |
| Grąžintos paskolos 2011 12 31 | (2 000) | — | — | (2 000) |
| Negrąžinta suma 2011 12 31 | 3 500 | 2 900 | 5 000 | 11 400 |
| Iš viso suteikta paskolų | 6 500 | 3 100 | 6 400 | 16 000 |
| Nepanaudotos sumos 2011 12 31 | 0 | 200 | 1 400 | 1 600 |
| Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis. |

mln. EUR

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Išmokėta 2008 m.

2 000

—

—

2 000

Išmokėta 2009 m.

3 500

2 200

1 500

7 200

Išmokėta 2010 m.

—

700

2 150

2 850

Išmokėta 2011 m.

—

—

1 350

1 350

Išmokėto paskolos 2011 12 31

5 500

2 900

5 000

13 400

Grąžintos paskolos 2011 12 31

(2 000)

—

—

(2 000)

Negrąžinta suma 2011 12 31

Negrąžinta suma 2011 12 31

3 500

3 500

2 900

2 900

5 000

5 000

11 400

11 400

Iš viso suteikta paskolų

6 500

3 100

6 400

16 000

Nepanaudotos sumos 2011 12 31

0

200

1 400

1 600

Pastabos pabaigoje pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

Nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. pabaigos Vengrijai, Latvijai ir Rumunijai suteikta 16 mlrd. EUR vertės paskolų, iš jų 13,4 mlrd. EUR iki 2011 m. pabaigos jau buvo išmokėta. Reikėtų pažymėti, kad MB paramos programa Vengrijai nustojo galioti 2010 m. lapkričio mėn. (nepanaudota 1 mlrd. EUR), o pirmoji 2 mlrd. EUR dalis grąžinta, kaip numatyta tvarkaraštyje – 2011 m. gruodžio mėn. Latvija dar nepanaudojo 200 mln. EUR, kuriuos buvo galima naudoti 2011 m. pabaigoje, tačiau teisė pasinaudoti ta suma baigė galioti 2012 m. sausio mėn. taip ir ja nepasinaudojus. Iki metų pabaigos taip pat nebuvo pasinaudota visa naujos Rumunijai suteiktos priemonės suma (žr. toliau).

2011 m. vasario mėn. Rumunija paprašė taikyti tolesnę prevencinės finansinės pagalbos programą pagal mokėjimų balanso priemonę, kad vėl paskatintų šalies ekonomikos augimą. 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė suteikti Rumunijai ne daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR ES MB prevencinę pagalbą (Tarybos sprendimas 2011/288/ES). Šiuo metu Rumunija neketina prašyti išmokėti lėšų pagal prevencinės finansinės pagalbos programą, kadangi jas išmokėti būtų paprašyta tik jeigu netikėtai smarkiai pablogėtų ekonominė ir (arba) finansinė padėtis dėl Rumunijos valdžios institucijų nekontroliuojamų veiksnių, dėl kurių susidarytų didelis finansavimo deficitas. Jeigu reikėtų panaudoti finansinę pagalbą, ji būtų teikiama kaip paskola, kurios ilgiausias terminas – septyneri metai.

7.4.   MFP, EURATOMAS IR LIKVIDUOJAMA EAPB

MFP, EURATOMAS IR LIKVIDUOJAMA EAPB

MFP yra išskirtinė nesusietos ir netikslinės mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ši parama teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikių paskolų arba dotacijų, arba tinkamo jų derinio pavidalu ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo ir reformų programą suteiktą finansavimą. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo sudariusi papildomus 239 mln. EUR vertės paskolų susitarimus, tačiau iki metų pabaigos kita šalis jais nepasinaudojo. Komisija nėra gavusi garantijų iš trečiųjų šalių šioms paskoloms, tačiau jos yra Garantijų fondo garantuotos (žr. 2.4 pastabą).

MFP

2.4

Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujamas ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausančioms valstybėms siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą. Šioms paskoloms iš trečiųjų šalių gautos 447 mln. EUR garantijos (2010 m. – 466 mln. EUR).

Euratomas

Likviduojama EAPB iš skolintų lėšų suteikia paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorio sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

EAPB

paskolas

7.5.   TARPVYRIAUSYBINĖS FINANSINĖS PADĖTIES STABILIZAVIMO PRIEMONĖS

TARPVYRIAUSYBINĖS FINANSINĖS PADĖTIES STABILIZAVIMO PRIEMONĖS

7.5.1.   
  Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF)

Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF)

2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybai priėmus sprendimus, euro zonos valstybės narės sukūrė Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF). Jo įgaliojimai – išsaugoti Europos finansinės padėties stabilumą teikiant finansinę paramą euro zonos valstybėms narėms. Numatyta, kad EFSF, laikydamasis esamo bendrojo susitarimo po 2013 m. liepos 1 d. negalės išduoti naujų paskolų. Pagal euro zonos valstybių ir vyriausybių vadovų 2011 m. liepos mėn. pasiektą susitarimą EFSF leidžiama naudoti šias priemones, susietas su tam tikromis sąlygomis:

| — | teikti paskolas sunkumų turinčioms šalims, |
| --- | --- |

—

teikti paskolas sunkumų turinčioms šalims,

| — | dalyvauti pirminėje ir antrinėje skolos priemonių rinkose Dalyvavimas antrinėje rinkoje bus grindžiamas tik ECB analize, po kurios pripažįstama, kad susidarė išimtinės finansų rinkos sąlygos ir grėsmė finansinės padėties stabilumui, |
| --- | --- |

—

dalyvauti pirminėje ir antrinėje skolos priemonių rinkose Dalyvavimas antrinėje rinkoje bus grindžiamas tik ECB analize, po kurios pripažįstama, kad susidarė išimtinės finansų rinkos sąlygos ir grėsmė finansinės padėties stabilumui,

| — | veikti pagal prevencinę programą, |
| --- | --- |

—

veikti pagal prevencinę programą,

| — | finansuoti finansinių institucijų rekapitalizavimą teikiant paskolas vyriausybėms, |
| --- | --- |

—

finansuoti finansinių institucijų rekapitalizavimą teikiant paskolas vyriausybėms,

| — | teikti dalinės apsaugos nuo rizikos sertifikatus naujų pažeidžiamų valstybių narių emisijų atveju. |
| --- | --- |

—

teikti dalinės apsaugos nuo rizikos sertifikatus naujų pažeidžiamų valstybių narių emisijų atveju.

Siekdamas įvykdyti savo užduotis EFSF kapitalo rinkose išleidžia obligacijas ir kitas skolos priemones. Jos garantuojamos 17 euro zonos valstybių narių įsipareigojimais, kurių vertė iš viso 780 mlrd. EUR, o skolinimo pajėgumai – 440 mlrd. EUR. Šioms lėšoms ES biudžeto garantija nesuteikiama. EFSF yra Liuksemburge registruota komercinė bendrovė, kuri nuosavybės teise priklauso euro zonos valstybėms narėms ir nepatenka į ES sutarties taikymo sritį, taigi, nėra ES įstaiga ir yra visiškai atskirta nuo ES ataskaitų ir jo atskaitos kartu nekonsoliduojamos. Todėl jis ES ataskaitoms neturi poveikio, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms. EFSF teisės aktų nustatytą auditą atlieka išorės auditoriai pagal Liuksemburgo audito teisines nuostatas.

Komisija bus atsakinga už politikos sąlygos, susijusios su finansine parama, suderėjimą, ir tos sąlygos laikymosi stebėseną. Kiekviena iš EFSF finansinę paramą gaunanti šalis prieš kiekvienos dalies išmokėjimą bus nuolatos vertinama, ar laikosi politikos sąlygos. Tokia sąlyga, pavyzdžiui, gali būti nuo makroekonominės koregavimo programos (įprastinėms paskoloms) iki nuolatinio iš anksto nustatytų kriterijų laikymosi (prevencinės pagalbos atveju). Iš esmės Europos Komisija kartu su ECB derasi su atitinkama euro zonos valstybe nare dėl susitarimo memorandumo, kuriame išdėstoma finansinės paramos priemonės naudojimo sąlyga. Susitarimo memorandumo turinyje turi būti nurodyti šalintini trūkumai ir pasirinkta finansinės paramos priemonė.

Kartu su EFSM paskolomis Airijai ir Portugalijai, iš EFSF buvo inicijuota paskolos priemonė, kurios bendra grynoji išmokėta suma – 17,7 mlrd. EUR Airijai ir 26 mlrd. EUR Portugalijai, ir kartu su Tarptautinio valiutos fondo parama, atitinkamai 19,5 mlrd. SST (maždaug 22,5 mlrd. EUR, remiantis susitarimo dieną galiojančia norma) ir 23,7 mlrd. SST (maždaug 26 mlrd. EUR), pagal išplėstinę fondo priemonę.

Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. 1173/2011 leidžiama imtis sankcijų skiriant baudas valstybėms narėms, kurių valiuta euro. Šios baudos (0,2 % valstybių narių praėjusių finansinių metų BVP) gali būti skiriamos, kai valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų, kuriais būtų ištaisyta perviršinio deficito padėtis, arba jeigu manipuliavo statistika. Reglamente Nr. 1174/2011 dėl makroekonominio disbalanso taip pat daroma nuoroda į 0,1 % BVP metinę baudą euro zonos valstybei narei tais atvejais, kai valstybė narė nesiėmė prašomų taisomųjų veiksmų arba kai pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą. Reglamentu Nr. 1177/2011 atnaujintas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Šiuo atnaujintu reglamentu numatoma galimybė skirti baudas euro zonos valstybėms narėms (lygias 0,2 % BVP su kintamuoju komponentu) Pagal visus šiuos tris reglamentus visos Komisijos surinktos baudos perduodamos EFSF arba jo užduotis perimsiančiam mechanizmui. Dabar numatyta, kad tokios baudos bus sumokėtos į ES biudžetą, o iš ten pervestos į EFSF. Tai reikštų, kad tokios lėšos būtų įrašytos ir kaip biudžeto įplaukos, ir kaip išlaidos, taigi, bendram biudžeto vykdymo rezultatui poveikio neturėtų. Panašiai jos neturėtų poveikio ekonominės veiklos rezultatui, kaip pateikta ES finansinėse ataskaitose.

7.5.2.   
  Europos stabilumo mechanizmas (ESM)

Europos stabilumo mechanizmas (ESM)

2010 m. gruodžio 17 d. Europos Vadovų Taryba susitarė, kad euro zonos valstybėms narėms reikia sukurti nuolatinį stabilumo mechanizmą – Europos stabilumo mechanizmą (ESM) – tarpvyriausybinę organizaciją, veikiančią pagal tarptautinę viešėją teisę ir nepatenkančią į ES sutarties taikymo sritį. 2012 m. vasario 2 d. ESM sutartį pasirašė 17 euro zonos valstybių narių ir, kad ji įsigaliotų, dabar dalyvaujančiose valstybėse narėse vyksta ratifikavimo procedūros. Galiausiai ESM perims užduotis, kurias dabar vykdo EFSF ir EFSM teikiant, prireikus, finansinę paramą euro zonos valstybėms narėms. Tačiau bus laikotarpis, kai visų trijų mechanizmų veikla sutaps, bet paskolos, kurioms jau suteikta garantija pagal EFSM ir toliau bus išmokamos ir grąžinamos pagal EFSM taisykles, taip pat ir susijusioms pasiskolintoms lėšoms bus teikiama ES biudžeto garantija ir jos liks ES balanse. Todėl ESM sukūrimas neturi poveikio esamiems įsipareigojimams pagal EFSM. Taip pat reikėtų pažymėti, kad ES biudžetas ESM pasiskolintoms lėšoms garantijų nesuteiks.

ESM garantijas suteiks tvirta kapitalo struktūra, iš viso 700 mlrd. EUR pasirašyto kapitalo, iš kurio 80 mlrd. EUR bus įmokėto kapitalo, kurį suteks euro zonos valstybės narės, pavidalu. Su tokiu kapitalu šio mechanizmo skolinimo pajėgumai iš esmės turėtų pasiekti 500 mlrd. EUR. Neseniai peržiūrėtas bendro su EFSF kapitalo pakankamumas. Kovo 30 d. Euro grupė sutarė padidinti bendrą EFSF / ESM skolinimo viršutinę ribą iki 700 mlrd. EUR ir leisti abiems mechanizmams veikti iki 2013 m. birželio 30 d. ESM audito procesas sukurtas dalyvaujant aukščiausiajai audito institucijai ir išorės auditui, taip pat nepriklausomai auditorių valdybai, ir bus vykdomas.

Parama pagal ESM bus teikiama su sąlyga, kuri proporcinga paramai pagal pasirinktą priemonę. Paskolos valstybėms narėms bus teikiamos atsižvelgiant į griežtos ekonominės ir fiskalinės politikos koregavimo programos įgyvendinimą pagal galiojančius susitarimus. Šis mechanizmas turės juridinio asmens statusą ir jį tiesiogiai finansuos euro zonos valstybės narės, jis nebus ES įstaiga, neturės poveikio nei ES sąskaitoms, nei ES biudžetui, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms. Komisija bus atsakinga už politinės sąlygos, susijusios su finansine parama, suderėjimą, ir tos sąlygos ų laikymosi stebėseną (kaip ir pirmiau minėtu EFSF atveju). Kiekviena iš ESM finansinę paramą gaunanti šalis prieš kiekvienos dalies išmokėjimą bus nuolatos vertinama, ar laikosi politikos sąlygos.

Kaip minėta pirmiau, pagal reglamentus Nr. 1173/2011, 1174/2011 ir 1177/2011 surinktos baudos bus sumokėtos į ES biudžetą, o iš ten pervestos į ESM, kai tik EFSF nebeveiks. Be to, 25 valstybių narių (išskyrus JK ir Čekiją) pasirašytoje Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo numatytos piniginės nuobaudos bet kuriai iš susitariančiųjų šalių, jeigu ta valstybė narė nesiėmė reikiamų priemonių deficito kriterijaus nesilaikymo problemai spręsti. Skiriamos nuobaudos (kurios negali viršyti 0,1 % BVP) bus mokamos ESM, jeigu jos bus skirtos euro zonos valstybėms narėms (taigi, nebus poveikio ES biudžeto vykdymo rezultatui, kaip EFSF atveju), arba į ES biudžetą euro zonai nepriklausančių valstybių narių atveju, žr. Sutarties 8 straipsnio 2 dalį. Pastaruoju atveju nuobaudos suma bus ES biudžeto įplaukos ir kaip įplaukos bus nurodyta jos ataskaitose.

Negrąžintų EFSM ir MB paskolų sumų grąžinimo tvarkaraštis 2012 m. liepos 17 d.

Negrąžintų EFSM ir MB paskolų sumų grąžinimo tvarkaraštis 2012 m. liepos 17 d.

| mlrd. EUR |
| --- |
| Paskola / Šalis | Dalis | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2021 m. | 2022 m. | 2025 m. | 2026 m. | 2028 m. | 2032 m. | 2038 m. | 2042 m. | Iš viso |
| MB |
| Vengrija | 2-a | 2,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 3-ia | | | | 1,5 | | | | | | | | | | | |
| Latvija | 1-a | 1,0 | | | | | | | | | | | | | | |
| | 2-a | | 1,2 | | | | | | | | | | | | | |
| | 3-ia | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |
| | 4-ta | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |
| Rumunija | 1-a | | 1,5 | | | | | | | | | | | | | |
| | 2-a | | | | | | | 1,0 | | | | | | | | |
| | 3-ia | | | | | 1,15 | | | | | | | | | | |
| | 4-ta | | | | | | 1,2 | | | | | | | | | |
| | 5-ta | | | | | | 0,15 | | | | | | | | | |
| Iš viso MB | | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,0 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 11,4 |
| EFSM |
| Airija | 1-a (T1) | | 5,0 | | | | | | | | | | | | | |
| | 1-a (T2) | | | | | | 3,4 | | | | | | | | | |
| | 2-a | | | | | | | | 3,0 | | | | | | | |
| | 3-a (T1) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 3-a (T2) | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | |
| | 4-ta (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 5-ta (6) | | | | | | | | | | | | | 3,0 | | |
| | 6-ta (6) | | | | | | | | | | | | 2,3 | | | |
| Portugalija | 1-a (T1) | | | | | | | | 1,75 | | | | | | | |
| | 1-a (T2) | | | | 4,75 | | | | | | | | | | | |
| | 2-a (T1) | | | | | | | | 5,0 | | | | | | | |
| | 2-a (T2) | | | | | | | | | | | 2,0 | | | | |
| | 2-a (T3) | | | | | | 0,6 | | | | | | | | | |
| | 3-ia (6) | | | | | | | | | | | | | | | 1,5 |
| | 4-a (T1) (6) | | | | | | | | | | | | | | 1,8 | |
| | 4-a (T2) (6) | | | | | | | | | 2,7 | | | | | | |
| Iš viso EFSM | | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 4,5 | 0,0 | 9,75 | 2,7 | 0,0 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 40,8 |
| Bendra suma | | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 5,85 | 1,5 | 9,75 | 2,7 | 0,2 | 4,0 | 2,3 | 3,0 | 1,8 | 3,0 | 52,2 |

mlrd. EUR

Paskola / Šalis

Dalis

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2021 m.

2022 m.

2025 m.

2026 m.

2028 m.

2032 m.

2038 m.

2042 m.

Iš viso

MB

MB

Vengrija

2-a

2,0

3-ia

1,5

Latvija

1-a

1,0

2-a

1,2

3-ia

0,5

4-ta

0,2

Rumunija

1-a

1,5

2-a

1,0

3-ia

1,15

4-ta

1,2

5-ta

0,15

Iš viso MB

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,0

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

11,4

EFSM

EFSM

Airija

1-a (T1)

5,0

1-a (T2)

3,4

2-a

3,0

3-a (T1)

2,0

3-a (T2)

0,5

4-ta (6)

6

1,5

5-ta (6)

6

3,0

6-ta (6)

6

2,3

Portugalija

1-a (T1)

1,75

1-a (T2)

4,75

2-a (T1)

5,0

2-a (T2)

2,0

2-a (T3)

0,6

3-ia (6)

6

1,5

4-a (T1) (6)

6

1,8

4-a (T2) (6)

6

2,7

Iš viso EFSM

0,0

5,0

4,75

0,0

4,5

0,0

9,75

2,7

0,0

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

40,8

Bendra suma

3,0

7,7

6,25

1,15

5,85

1,5

9,75

2,7

0,2

4,0

2,3

3,0

1,8

3,0

52,2

8.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta Europos Sąjungos (ES) finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balansą (MB), makrofinansinę pagalbą (MFP), Euratomo veiksmus ir likviduojamą Europos anglių ir plieno bendriją; |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balansą (MB), makrofinansinę pagalbą (MFP), Euratomo veiksmus ir likviduojamą Europos anglių ir plieno bendriją;

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą, ir |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą, ir

| — | Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais. |
| --- | --- |

—

Išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais.

8.1.   RIZIKOS RŪŠYS

RIZIKOS RŪŠYS

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų pokyčių svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutos kurso rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika (didelės kitos kainų rizikos ES nėra).

Rinkos rizika

| 1. | Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.

Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

Valiutos kurso rizika

| 2. | Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

2.

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

Palūkanų normos rizika

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko / paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito nemokėjimo (pagrindinės sumos arba palūkanų arba abiejų) arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą.

Kredito rizika

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

Likvidumo rizika

8.2.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, ES vykdo pagal atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Paprastai veikla, kuria kompensuojami palūkanų normų pokyčiai ir užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma, kadangi skolinimo operacijos paprastai finansuojamos kompensacinėmis skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų. Nuolatos tikrinama, ar naudojamasi kompensaciniu poveikiu.

Europos Komisija administruoja įsipareigojimų likvidavimą, o likviduojamai EAPB nenumatyta naujų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Naujų lėšų EAPB skolinasi tik refinansavimo tikslu siekdama sumažinti fondo sąnaudas. Iždo operacijoms taikomi atsargaus valdymo principai, siekiant apriboti finansinę riziką.

Iždas

Iždas

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai išdėstyti Tarybos reglamente Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais Nr. 2028/2004 ir 105/2009) ir Finansiniame reglamente (Tarybos reglamentas Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais Nr. 1995/2006, 1525/2007 ir 1081/2010) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (Komisijos reglamentas Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentais Nr. 1261/2005, 1248/2006 ir 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą.

| — | Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais. |
| --- | --- |

—

Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD keičiasi rizikos valdymo ir geriausių pozicijų informacija.

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Nuo 2010 m. laikinai surinktos baudos investuojamos į specialiai sukurtą Ekonomikos ir finansų reikalų GD valdomą fondą BUFI. Iki 2010 m. gautos baudų sumos lieka specialiose banko sąskaitose. Laikinai surinktų baudų turto valdymo funkciją atlieka Komisija pagal vidaus gaires ir turto valdymo gaires, kurios įtrauktos į 2009 m. gruodžio mėn. Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD pasirašytą paslaugų susitarimą. Parengti procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

Turto valdymo tikslai – investuoti Komisijai sumokėtas baudas taip, kad:

| a) | būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir |
| --- | --- |

a)

būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir

| b) | būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas.

Iš esmės leidžiamos tik šių kategorijų investicijos: terminuotieji indėliai euro zonos centriniuose bankuose, euro zonos valstybių garantuotų skolų valdymo agentūrose, valstybiniuose arba valstybių garantuotuose bankuose arba viršvalstybinėse institucijose; valstybės emitentų išleistos obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai, sukuriantys tiesioginę euro zonos valstybių garantuotų skolų poziciją arba išleidžiami viršvalstybinių institucijų.

terminuotieji indėliai

obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. 2.4 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17– 23 d., 2002 m. gegužės 8 d., 2008 m. vasario 25 d. ir 2010 m. lapkričio 9 d. pakeitimuose. Fondas veiklą vykdo tik eurais. Investicijos atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios užsienio valiutų kursų rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

2.4

8.3.   VALIUTOS KURSO RIZIKA

VALIUTOS KURSO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutos kurso rizikos ES nėra. Tačiau ES yra suteikusi paskolų JAV doleriais per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną dėl Euratomo užsienio valiutos kurso rizikos ES nebuvo. Likviduojama EAPB patiria nedidelę grynąją užsienio valiutos kurso riziką, kurios ekvivalentas eurais – 1,3 mln., ir kuri kyla dėl būsto paskolų (ekvivalentas eurais – 1,26 mln.) ir einamųjų sąskaitų likučių (ekvivalentas eurais – 0,04 mln.).

Iždas

Iždas

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Nuosavų išteklių reglamentą. Jie perskaičiuojami eurais, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos minėtame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas ne euro, bet kitomis ES valiutomis, JAV doleriais ir Šveicarijos frankais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų likučiai yra labai maži ir nepatiriama valiutų kursų rizikos.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavi ištekliai) gaunamos ne euro, bet kita valiuta, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas ta pačia valiuta, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos eurais ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos ne euro, bet kita valiuta papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų ta pačia valiuta poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, nepatiriama užsienio valiutos kurso rizikos.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutos kurso rizikos nėra.

8.4.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkanas teikiantis turtas ir įsipareigojimai. Dėl kintamomis palūkanų normomis MFP ir Euratomo pasiskolintų lėšų ES susiduria su palūkanų normos rizika. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Balanso sudarymo dieną ES turėjo 0,8 mlrd. EUR paskolų (nominaliąja verte) kintamomis palūkanų normomis (2010 m. – 0,86 mlrd. EUR), kurios perskaičiuojamos kas 6 mėnesius.

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

2011 m. ES taip pat turėjo 236 mln. EUR MFP ir Euratomo palūkanų paskolų fiksuotomis palūkanų normomis (2010 m. – 110 mln. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (25 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (211 mln. EUR). Konkrečiau, 2011 m. ES turėjo vienuolika fiksuotų palūkanų paskolų pagal MB finansinę priemonę, iš viso 11,4 mlrd. EUR (2010 m. – 12,05 mlrd. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (7,2 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (4,2 mlrd. EUR). Pagal EFSM finansinę priemonę 2011 m. ES turėjo vienuolika fiksuotų palūkanų paskolų, iš viso 28 mlrd. EUR, kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienų iki penkerių metų (9,75 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (18,25 mlrd. EUR).

Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB patiria palūkanų normos riziką. Su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis. Kiek tai susiję su turto valdymo operacijomis, EAPB portfelyje obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis nėra. Balanso sudarymo dieną nulinės atkarpos obligacijos sudarė 15 % obligacijų portfelio.

Iždas

Iždas

Komisijos iždas pinigų nesiskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos. Tačiau, jis gauna palūkanas už skirtingų bankų sąskaitose laikomus likučius. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai gaunamos palūkanos už bankų sąskaitose laikomas lėšas atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą.

Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose arba centriniuose bankuose nuosavų išteklių įplaukoms, palūkanos negaunamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamosios ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien gaunamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su euro vienos nakties indekso vidurkiu (EONIA) ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šio vidurkio svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į ECB ribinę palūkanų normą, kurią bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms. Todėl rizikos, kad Komisija gauna mažesnes nei rinkos palūkanas, nėra.

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

BUFI portfelyje obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis nėra. Balanso sudarymo dieną nulinės atkarpos obligacijos sudarė 34 % obligacijų portfelio.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo išduotus kintamų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia šių normų svyravimas, o fiksuotų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su jų tikrąja verte susijusi rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso datą sudaro maždaug 83 % investicijų portfelio (2010 m. 93 %).

8.5.   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant šalies garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu (MFP ir Euratomas), tada galimybėmis reikiamų lėšų gauti iš Komisijos nuosavų išteklių sąskaitų valstybėse narėse ir galiausiai iš ES biudžeto. Nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,23 % valstybių narių BNP atitinkanti nuosavų išteklių mokėjimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2011 m. faktiškai panaudota 0,93 %. Vadinasi, 2011 m. gruodžio 31 d. šioms garantijoms padengti turima marža buvo 0,3 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos Sąjungos valstybėse. Tačiau kredito riziką mažina galimybė pasinaudoti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitomis (turto tose sąskaitose pertekliumi) valstybėse narėse tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

EAPB kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas bei valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. 61 % visos negrąžintų paskolų sumos yra užtikrinta valstybių narių arba lygiaverčių įstaigų (pvz., valstybinių institucijų) garantijomis. 30 % negrąžintų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo užtikrintos bankų garantijomis. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Iždas

Iždas

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos laikantis laiku duotų nurodymų, o papildymas automatiškai atliekamas iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mokėjimams. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra nedidelės (vidutiniškai 20–100 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 20 sąskaitų), taigi Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrus iždo likučius, kurie kinta nuo 1 mlrd. iki 35 mlrd. EUR, ir į bendrą 2011 m. atliktų mokėjimų sumą, viršijančią 128 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

| — | Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. |
| --- | --- |

—

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo.

| — | Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms (rezervuotoms piniginėms lėšoms) laikyti, minimalus vienos reitingų agentūros ilgalaikis reitingas būtų AA, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės. Be to, kaip indėlis kiekviename banke laikoma suma ribojama tam tikra jos nuosavų lėšų procentine dalimi. Apskaičiuojant tokią ribą taip pat atsižvelgiama į neapmokėtų tos pačios įstaigos Komisijai suteiktų garantijų sumą. |
| --- | --- |

—

Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms (rezervuotoms piniginėms lėšoms) laikyti, minimalus vienos reitingų agentūros ilgalaikis reitingas būtų AA, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės. Be to, kaip indėlis kiekviename banke laikoma suma ribojama tam tikra jos nuosavų lėšų procentine dalimi. Apskaičiuojant tokią ribą taip pat atsižvelgiama į neapmokėtų tos pačios įstaigos Komisijai suteiktų garantijų sumą.

| — | Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti su riziką susijusią poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius). Sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

| — | Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau, taip pat ir 2011 m. |
| --- | --- |

—

Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau, taip pat ir 2011 m.

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos taip pat laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.11.1 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Rizikos valdymo politika, taikoma tokių garantijų priėmimui, buvo peržiūrėta 2012 m. pradžioje ir atsižvelgus į esamas finansines ES sąlygas nustatytas naujas kredito reitingų reikalavimų ir ribotos procentinės dalies vienai sandorio šaliai (proporcingos kiekvienos sandorio šalies nuosavoms lėšoms) derinys. Taip toliau užtikrinama aukšta Komisijos kreditų kokybė. Reguliariai peržiūrima, ar neapmokėtos garantijos atitinka taikomus politikos reikalavimus.

2.11.1

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Laikinai surinktų baudų portfelis (BUFI)

Investuojant laikinai surinktas baudas Komisija prisiimama kredito riziką – riziką, kad sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos, sukakus apmokėjimo terminui. Didžiausia su rizika susijusi pozicija tenka Prancūzijai ir Vokietijai, kadangi šioms šalims tenka atitinkamai 62 % ir 25 % viso portfelio.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2011 m. gruodžio 31 d. terminuoti indėliai (300 mln. EUR) atlikti su tokiomis sandorio šalimis (2010 m. 124 mln. EUR). 2011 m. gruodžio 31 d. fonde nebuvo investicijų į trumpalaikius vertybinius popierius su nuolaida. Tą patį laikotarpį praėjusiaisiais metais fondas investavo į keturias trumpalaikes finansines priemones, o visos tokios investicijos (69 mln. EUR) atliktos su sandorio šalimis, kurių minimalus reitingas buvo „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. Visi parduoti laikomo turto portfelio vertybiniai popieriai atitinka valdymo gaires.

8.6.   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). MFP ir Euratomo atveju Garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko mobilizuoti lėšas per Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas valstybėse narėse. EFSM atveju Tarybos reglamente Nr. 47/2010 numatyta panaši procedūra.

Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis.

Iždas

Iždas

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai yra lygus biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokoms būdingas tam tikras sezoniškumas. Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus, tam tikromis sąlygomis, iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius arba papildomas lėšas. Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Fondas turi laikyti minimalų 100 mln. EUR portfelį, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip 12 mėn. ir kuris turi būti investuojamas į pinigų priemones. 2011 m. gruodžio 31 d. šių investicijų suma buvo 300 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vertės turi sudaryti pinigų priemonės, fiksuotų palūkanų obligacijos, kurių likęs terminas – ne daugiau kaip vieni metai, ir kintamų palūkanų obligacijos. 2011 m. gruodžio 31 d. šis santykis buvo 45 %.

9.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS

9.1.   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su Komisija susijusios šalys yra kiti ES konsoliduoti subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs atskleidimo reikalavimai.

9.2.   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su Europos Komisijos aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

1 kategorija: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

4 kategorija: Audito Rūmų pirmininkas ir nariai.

5 kategorija: institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai.

Jų teisės į išmokas apibendrintos toliau. Daugiau informacijos galima rasti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (187, 1967 8 8 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 202/2005 (L 33, 2005 2 5) ir L 268, 1977 10 20 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. balandžio 30 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1293/2004 (L 243, 2004 7 15). Daugiau informacijos taip pat pateikiama svetainėje „Europa“ skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame dokumente, kuriame aprašomos visų ES pareigūnų teisės ir pareigos. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| EUR |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis atlyginimas (per mėn.) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Šeimos pašalpos: |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Mokymosi pašalpa arba | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | nėra duomenų | nėra duomenų | 500–810,74 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Taip |
| Pervedimai į valstybę narę: |
| Mokymosi pašalpa (7) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyg. (7) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyg. be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo išlaidos | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (8) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Pasirinktinai |
| Pensijos (% d. užm., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitoma: |
| Bendrijos mokestis | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % | 5,5 % |
| Atskaitymas pensijai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 11,6 % |
| Asmenų skaičius 2010 12 31 | 3 | 8 | 90 | 27 | 97 |

EUR

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis atlyginimas (per mėn.)

Bazinis atlyginimas

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka / ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Išlaikomo vaiko pašalpa

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Ikimokyklinė pašalpa

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Mokymosi pašalpa arba

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

nėra duomenų

nėra duomenų

500–810,74

nėra duomenų

nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

0–911,38

500–607,71

nėra duomenų

nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Taip

Pervedimai į valstybę narę:

Pervedimai į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (7)

7

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyg. (7)

7

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyg. be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

nėra duomenų

nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (8)

8

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Pasirinktinai

Pensijos (% d. užm., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitoma:

Atskaitoma:

Bendrijos mokestis

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus atlyginimo mokestis

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

5,5 %

Atskaitymas pensijai

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

11,6 %

Asmenų skaičius 2010 12 31

Asmenų skaičius 2010 12 31

3

3

8

8

90

90

27

27

97

97

10.   ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS

Šių ataskaitų pasirašymo dieną, be toliau pateiktos informacijos, Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai atskleisti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pateikta informacija.

Papildomi finansinės paramos prašymai euro zonoje

Papildomi finansinės paramos prašymai euro zonoje

2012 m. birželio 25 d. Euro grupė palankiai įvertino Ispanijos vyriausybės pateiktą oficialų finansinės paramos prašymą. Liepos 9 d. grupė pasiekė politinį sutarimą dėl programos, kuria siekiama padėti Ispanijai rekapitalizuoti ir restruktūrizuoti savo finansų įstaigas. Kai tik bus priimtas susitarimo memorandumas, bus išmokėta pirmoji lėšų dalis. Finansinė rekapitalizavimo parama bus teikiama per Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF), kol įsigalios Europos stabilumo mechanizmas (ESM) ir perims šią užduotį.

Euro grupė taip pat palankiai įvertino Kipro valdžios institucijų finansinės paramos iš euro zonos valstybių narių prašymą atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria Kipras, visų pirma dėl bankų sektoriaus sunkumų ir esamo makroekonominio disbalanso. Įvertinus finansinius poreikius, euro zonos finansinė parama bus teikiama pagal išsamią koregavimo programą. Finansinės paramos paketą teikia EFSF arba ESM pagal savo finansines priemones.

Daugiau informacijos apie EFSF ir ESM, taip pat ES finansinės paramos programas pateikta 7 pastaboje.

7

11.   KONSOLIDAVIMO MASTAS

11.1.   KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

1.   Institucijos ir patariamieji organai

Institucijos ir patariamieji organai

| | Regionų komitetas |
| --- | --- |

Regionų komitetas

| | Europos Sąjungos Taryba |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Taryba

| | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

| | Europos Komisija |
| --- | --- |

Europos Komisija

| | Europos Audito Rūmai |
| --- | --- |

Europos Audito Rūmai

| | Europos išorės veiksmų tarnyba (9) |
| --- | --- |

Europos išorės veiksmų tarnyba (9)

9

| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| --- | --- |

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| | Europos ombudsmenas |
| --- | --- |

Europos ombudsmenas

| | Europos Parlamentas |
| --- | --- |

Europos Parlamentas

| | Europos Vadovų Taryba |
| --- | --- |

Europos Vadovų Taryba

2.   ES agentūros

ES agentūros

| | Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra |
| --- | --- |

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

| | Europos aviacijos saugos agentūra |
| --- | --- |

Europos aviacijos saugos agentūra

| | Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras |
| --- | --- |

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

| | Europos profesinio mokymo plėtros centras |
| --- | --- |

Europos profesinio mokymo plėtros centras

| | Europos aplinkos agentūra |
| --- | --- |

Europos aplinkos agentūra

| | Europos maisto saugos tarnyba |
| --- | --- |

Europos maisto saugos tarnyba

| | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas |
| --- | --- |

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

| | Europos jūrų saugumo agentūra |
| --- | --- |

Europos jūrų saugumo agentūra

| | Europos vaistų agentūra |
| --- | --- |

Europos vaistų agentūra

| | Europos cheminių medžiagų agentūra |
| --- | --- |

Europos cheminių medžiagų agentūra

| | Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) |
| --- | --- |

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

| | Eurojustas |
| --- | --- |

Eurojustas

| | Europos lyčių lygybės institutas |
| --- | --- |

Europos lyčių lygybės institutas

| | Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

| | Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

| | Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

| | Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (9) |
| --- | --- |

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (9)

9

| | Europos bankininkystės institucija (10) |
| --- | --- |

Europos bankininkystės institucija (10)

10

| | Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija (10) |
| --- | --- |

Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija (10)

10

| | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra |
| --- | --- |

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

| | Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra |
| --- | --- |

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

| | Europos mokymo fondas |
| --- | --- |

Europos mokymo fondas

| | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos GNSS priežiūros institucija |
| --- | --- |

Europos GNSS priežiūros institucija

| | Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) |
| --- | --- |

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

| | Europos geležinkelių agentūra |
| --- | --- |

Europos geležinkelių agentūra

| | Bendrijos augalų veislių tarnyba |
| --- | --- |

Bendrijos augalų veislių tarnyba

| | Europos žuvininkystės kontrolės agentūra |
| --- | --- |

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

| | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras |
| --- | --- |

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

| | Europos policijos koledžas (CEPOL) |
| --- | --- |

Europos policijos koledžas (CEPOL)

| | Europos policijos biuras (EUROPOL) |
| --- | --- |

Europos policijos biuras (EUROPOL)

| | Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra |
| --- | --- |

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

| | Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

| | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

| | Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (10) |
| --- | --- |

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (10)

10

| | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (10) |
| --- | --- |

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (10)

10

| | Europos inovacijos ir technologijos institutas (10) |
| --- | --- |

Europos inovacijos ir technologijos institutas (10)

10

3.   Kiti kontroliuojami subjektai

Kiti kontroliuojami subjektai

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS

BENDROSIOS ĮMONĖS

| | Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija |
| --- | --- |

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija

| | Bendroji įmonė SESAR |
| --- | --- |

Bendroji įmonė SESAR

| | Bendroji įmonė FCH |
| --- | --- |

Bendroji įmonė FCH

| | Bendroji įmonė „Galileo“ |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Galileo“

| | Bendroji įmonė IMI |
| --- | --- |

Bendroji įmonė IMI

C.   ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

| | Europos investicijų fondas |
| --- | --- |

Europos investicijų fondas

| | Bendroji įmonė „Švarus dangus“ |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

| | Bendroji įmonė ARTEMIS |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ARTEMIS

| | Bendroji įmonė ENIAC |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ENIAC

11.2.   NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

Nors ES valdo toliau išvardytų subjektų turtą, jie neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtraukti į Europos Sąjungos ataskaitas.

11.2.1.   
  Europos plėtros fondas (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR) valstybėse ir Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) pagalbos priemonė. 1957 m. Romos sutartyje numatyta fondą įsteigti siekiant teikti techninę ir finansinę pagalbą, iš pradžių Afrikos šalims, su kuriomis kai kurias valstybes nares siejo istoriniai ryšiai.

EPF yra finansuojamas ne iš Europos Sąjungos biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama tarpvyriausybinėse derybose. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. 1964 m. sudarius pirmąją partnerystės konvenciją, EPF programavimo ciklai iš esmės atitinka partnerystės susitarimų / konvencijų ciklus.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19), kuriame numatytas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo ES finansinių ataskaitų. EPF metinių ataskaitų ir išteklių valdymo išorės kontrolę vykdo Audito Rūmai ir Parlamentas. Informaciniais tikslais pateikiamas 8, 9 ir 10-ojo EPF balansas ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 12 31 | 2010 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS | 380 | 353 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS | 2 510 | 2 151 |
| Iš viso turto | 2 890 | 2 504 |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | (1 033) | (1 046) |
| Iš viso įsipareigojimų | (1 033) | (1 046) |
| Grynasis turtas | 1 857 | 1 458 |
| ILGALAIKIS TURTAS |
| Pareikalautasis fondo kapitalas | 26 979 | 23 879 |
| Kiti rezervai | 2 252 | 2 252 |
| Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai | (24 674) | (21 908) |
| Ekonominės veiklos metų rezultatas | (2 700) | (2 765) |
| Grynasis turtas | 1 857 | 1 458 |

mln. EUR

2011 12 31

2010 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

380

353

TRUMPALAIKIS TURTAS

2 510

2 151

Iš viso turto

2 890

2 504

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

(1 033)

(1 046)

Iš viso įsipareigojimų

(1 033)

(1 046)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 857

1 857

1 458

1 458

ILGALAIKIS TURTAS

Pareikalautasis fondo kapitalas

26 979

23 879

Kiti rezervai

2 252

2 252

Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai

(24 674)

(21 908)

Ekonominės veiklos metų rezultatas

(2 700)

(2 765)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 857

1 857

1 458

1 458

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS | 99 | 140 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS | (2 778) | (3 000) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS | (2 679) | (2 860) |
| FINANSINĖ VEIKLA | (21) | 95 |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | (2 700) | (2 765) |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

99

140

VEIKLOS IŠLAIDOS

(2 778)

(3 000)

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

(2 679)

(2 679)

(2 860)

(2 860)

FINANSINĖ VEIKLA

(21)

95

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(2 700)

(2 700)

(2 765)

(2 765)

11.2.2.   
  Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Bendrojo sveikatos draudimo sistema

Sveikatos draudimo sistema – tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių Europos Sąjungos įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistemą finansuojama jos narių (darbuotojų) ir darbdavių (institucijų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindinė sistema, apimanti Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Florencijos Europos universiteto darbuotojus, Europos mokyklas ir už ES ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2011 m. gruodžio 31 d. buvo 294 mln. EUR (2010 m. – 286 mln. EUR).

11.2.3.   
  Dalyvių garantijų fondas (DGF)

Dalyvių garantijų fondas (DGF)

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF).

Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių lėšų gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. DGF garantuoja tiek ES, tiek dalyvių finansinius interesus.

2011 m. gruodžio 31 d. visas DGF turtas buvo 1 171 mln. EUR (2010 m. – 879 mln. EUR). DGF lėšos yra jo paties turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors fondo finansinį turtą valdo Komisija.

II   DALIS.

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

TURINYS

TURINYS

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos:

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos:

| 1. | ES biudžeto vykdymo rezultatas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita |
| --- | --- |

2.

Įplaukos:

Įplaukos:

| 3. | Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

3.

Išlaidos:

Išlaidos:

| 4. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

4.

| 5. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritį |
| --- | --- |

11.

| 12. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokytis pagal politikos sritį |
| --- | --- |

12.

| 13. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritį |
| --- | --- |

13.

Institucijos:

Institucijos:

| 14. | Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal instituciją |
| --- | --- |

14.

| 15. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal instituciją |
| --- | --- |

15.

Agentūros:

Agentūros:

| 16. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

16.

| 17. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūrą |
| --- | --- |

17.

| 18. | Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

18.

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos:

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos:

| 1. | Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto vykdymo ataskaitų paaiškinimas |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO
   (11)
  VYKDYMO ATASKAITOS

KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO

11

VYKDYMO ATASKAITOS

ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1.   ES BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

| mln. EUR |
| --- |
| EUROPOS SĄJUNGA | 2011 m. | 2010 m. |
| Finansinių metų įplaukos | 130 000 | 127 795 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (128 043) | (121 213) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (1 019) | (2 797) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 457 | 741 |
| Valiutos kurso pokyčiai per metus | 97 | 23 |
| Biudžeto vykdymo rezultatas
   (12) | 1 492 | 4 549 |

mln. EUR

EUROPOS SĄJUNGA

2011 m.

2010 m.

Finansinių metų įplaukos

130 000

130 000

127 795

127 795

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(128 043)

(128 043)

(121 213)

(121 213)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1 019)

(1 019)

(2 797)

(2 797)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

457

457

741

741

Valiutos kurso pokyčiai per metus

97

97

23

23

Biudžeto vykdymo rezultatas
   (12)

Biudžeto vykdymo rezultatas

12

1 492

1 492

4 549

4 549

Europos Sąjungos biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

2.   BIUŽDETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

ĮPLAUKOS

| mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Skirtumas Galutinės- Faktinės | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 - 4 | 6 = 4/2 | 7 = 3 - 4 |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

mln. EUR

Antraštinė dalis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Skirtumas Galutinės- Faktinės

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

1

2

3

4

5 = 2 - 4

6 = 4/2

7 = 3 - 4

1.

Nuosavi ištekliai

125 106

118 289

118 193

118 164

125

99,89 %

29

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

6 354

6 472

6 370

(16)

100,25 %

102

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 182

1 182

1 213

1 207

(25)

102,12 %

6

| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos |
| --- | --- |

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

56

56

609

587

(531)

1 048,48 %

22

| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos pagal Sąjungos / Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos pagal Sąjungos / Bendrijos susitarimus ir programas

30

82

2 745

2 454

(2 372)

2 993,28 %

291

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

733

13 943

1 183

(450)

161,37 %

12 761

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

159

1

0

159

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

44

34

(4)

111,86 %

11

Iš viso

126 527

126 727

143 380

130 000

(3 273)

102,58 %

13 380

IŠLAIDOS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (13) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės- Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 - 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 - 3 - 6 |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (13)

13

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės- Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4 = 2 - 3

5 = 3/2

6

7 = 2 - 3 - 6

1.

Tvarus augimas

53 280

56 982

54 732

2 251

96,05 %

2 051

199

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

56 379

58 887

57 374

1 513

97,43 %

1 416

97

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 459

2 008

1 827

181

91,00 %

144

37

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

7 238

7 366

7 102

264

96,42 %

145

118

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 172

9 716

8 359

1 357

86,03 %

1 012

345

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (14) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės-Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4 = 2 - 3 | 5 = 3/2 | 6 | 7 = 2 - 3 - 6 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (14)

14

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės-Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4 = 2 - 3

5 = 3/2

6

7 = 2 - 3 - 6

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

341

443

389

54

87,76 %

9

46

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 210

1 485

1 336

149

89,99 %

123

25

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

93

104

94

10

90,73 %

9

1

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

9 163

10 498

10 392

106

98,99 %

75

30

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

55 269

57 784

56 342

1 442

97,50 %

1 406

35

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 142

1 217

1 114

103

91,53 %

77

26

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

390

379

332

47

87,54 %

24

23

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

4 117

5 476

4 604

872

84,08 %

861

10

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 334

1 741

1 489

252

85,51 %

250

2

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

396

832

441

391

53,01 %

384

6

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

771

812

772

40

95,08 %

5

35

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

93

104

95

9

91,52 %

8

1

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

33 317

33 052

32 995

57

99,83 %

51

5

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

115

133

123

10

92,20 %

9

1

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 996

2 725

2 414

310

88,62 %

305

5

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

253

279

259

21

92,61 %

17

4

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

596

659

623

37

94,40 %

27

10

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

885

1 014

944

70

93,10 %

40

30

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 385

3 462

3 313

148

95,72 %

66

82

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

104

113

104

8

92,51 %

8

1

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 480

1 583

1 513

71

95,54 %

43

27

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 013

970

928

42

95,63 %

38

4

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

839

1 090

1 068

22

97,96 %

10

12

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

75

83

71

12

85,96 %

7

4

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

191

221

197

24

89,07 %

21

4

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 017

1 274

1 063

211

83,45 %

196

15

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

69

73

60

13

82,01 %

12

1

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

13

12

1

91,58 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

124

159

134

25

84,26 %

19

6

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 278

1 273

1 257

16

98,75 %

0

16

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

393

501

442

60

88,11 %

56

3

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

1 535

1 087

963

123

88,63 %

44

79

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

100

0

0

0

0,00 %

0

0

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 428

4 321

3 512

809

81,27 %

565

245

Iš viso

126 527

134 960

129 395

5 565

95,88 %

4 768

797

3.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1.

Nuosavi ištekliai

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1 182

1 182

1 206

7

1 213

1 201

6

1 207

102,12 %

6

| 5. | Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų |
| --- | --- |

5.

Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų

56

56

591

18

609

573

14

587

1 048,48 %

22

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

30

82

2 470

275

2 745

2 313

141

2 454

2 993,28 %

291

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

733

50

13 893

13 943

(172)

1 355

1 183

161,37 %

12 761

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

37

122

159

1

0

1

195,64 %

159

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

30

34

10

44

30

4

34

111,86 %

11

Iš viso

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

1 antraštinės dalies išskaidymas.   Nuosavi ištekliai

1 antraštinės dalies išskaidymas.

Nuosavi ištekliai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 11. | Cukraus mokesčiai |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

11.

Cukraus mokesčiai

123

123

132

0

132

132

0

132

106,75 %

0

| 12. | Muitai |
| --- | --- |

12.

Muitai

16 654

16 544

16 593

81

16 675

16 603

43

16 646

100,62 %

29

| 13. | PVM |
| --- | --- |

13.

PVM

13 787

14 126

14 077

0

14 077

14 077

0

14 077

99,65 %

0

| 14. | BNP |
| --- | --- |

14.

BNP

94 542

87 497

87 259

0

87 259

87 259

0

87 259

99,73 %

0

| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija |
| --- | --- |

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

52

0

52

52

0

52

0

| 16. | Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas |
| --- | --- |

16.

Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamų įnašų sumažinimas

0

0

(1)

0

(1)

(1)

0

(1)

0

Iš viso

125 106

118 289

118 111

81

118 193

118 121

43

118 164

99,89 %

29

3 antraštinės dalies išskaidymas.   Perteklius, likučiai ir patikslinimai

3 antraštinės dalies išskaidymas.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius |

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

0

4 539

4 539

0

4 539

4 539

0

4 539

100,00 %

0

| 31. | PVM likučiai |
| --- | --- |

31.

PVM likučiai

0

673

680

37

717

680

14

694

103,11 %

23

| 32. | BNP likučiai |
| --- | --- |

32.

BNP likučiai

0

1 142

1 135

128

1 263

1 135

48

1 183

103,64 %

80

| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje |
| --- | --- |

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 35. | Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai patikslinimas |
| --- | --- |

35.

Korekcijos Jungtinės Karalystės naudai patikslinimas

0

0

(46)

0

(46)

(46)

0

(46)

0

Iš viso

0

6 354

6 308

164

6 472

6 308

62

6 370

100,25 %

102

4.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (perkėlimai ir TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotos įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (perkėlimai ir TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotos įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(perkėlimai ir TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotos įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(perkėlimai ir TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotos įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

1.

Tvarus augimas

64 501

3

182

2 308

2 490

66 995

53 280

714

281

2 707

2 989

56 982

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

58 659

0

2

2 680

2 682

61 341

56 379

(585)

419

2 675

3 093

58 887

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 822

276

24

169

193

2 291

1 459

255

98

196

294

2 008

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

8 754

5

42

287

329

9 088

7 238

(184)

38

274

313

7 366

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 173

0

9

785

794

8 967

8 172

1

745

799

1 544

9 716

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

5.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotos įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotos įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

1.

Tvarus augimas

66 995

64 065

182

991

65 238

97,38 %

1 317

36

1 353

2,02 %

403

0

0

404

0,60 %

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

61 341

58 577

2

1 328

59 907

97,66 %

1 352

23

1 375

2,24 %

59

0

0

59

0,10 %

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 291

2 048

24

92

2 165

94,50 %

76

41

117

5,12 %

9

0

0

9

0,38 %

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

9 088

8 572

42

194

8 808

96,91 %

94

178

272

2,99 %

8

0

0

8

0,09 %

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8 967

7 941

9

504

8 454

94,28 %

281

22

303

3,38 %

210

0

0

210

2,34 %

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

6.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Tvarus augimas

56 982

53 658

235

839

54 732

96,05 %

131

53

1 868

2 051

3,60 %

153

47

0

199

0,35 %

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

58 887

55 646

391

1 337

57 374

97,43 %

32

46

1 338

1 416

2,40 %

70

27

0

97

0,16 %

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 008

1 636

92

99

1 827

91,00 %

9

38

97

144

7,17 %

31

6

0

37

1,83 %

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

7 366

6 902

19

181

7 102

96,42 %

27

25

93

145

1,97 %

99

19

0

118

1,61 %

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

9 716

7 304

614

442

8 359

86,03 %

637

22

352

1 012

10,41 %

209

131

5

345

3,55 %

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

7.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1.

Tvarus augimas

150 467

(1 262)

(48 945)

100 259

65 238

(5 786)

(3)

59 448

159 707

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

22 963

(193)

(11 687)

11 083

59 907

(45 687)

0

14 220

25 302

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 911

(118)

(555)

1 237

2 165

(1 272)

0

893

2 130

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

18 332

(469)

(4 740)

13 123

8 808

(2 363)

(1)

6 444

19 567

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

722

(77)

(631)

14

8 454

(7 728)

(4)

722

737

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

Iš viso

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

8.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | <2005 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | Iš viso |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

<2005 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Iš viso

1.

Tvarus augimas

820

998

10 089

984

7 997

29 501

49 870

59 448

159 707

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

42

32

928

91

180

1 237

8 573

14 220

25 302

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

16

14

21

80

172

401

534

893

2 130

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

783

357

986

1 093

2 097

3 180

4 627

6 444

19 567

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

0

0

0

0

0

0

14

722

737

Iš viso

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

9.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (Perkėlimas / TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotos įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai
  (Perkėlimas / TB) | Perkelti asignavimai | Asignuotos įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso patvirtinta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(Perkėlimas / TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotos įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai

(Perkėlimas / TB)

Perkelti asignavimai

Asignuotos įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso patvirtinta

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

524

(122)

0

13

13

416

341

26

54

22

76

443

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 056

(1)

0

119

119

1 174

1 210

95

33

146

180

1 485

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

93

(2)

0

5

5

96

93

(2)

8

5

13

104

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 398

255

19

16

35

11 689

9 163

1 283

36

15

51

10 498

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57 292

0

0

2 667

2 667

59 960

55 269

(510)

357

2 667

3 024

57 784

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 547

1

0

115

115

1 663

1 142

(110)

66

119

185

1 217

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

471

0

0

21

21

492

390

(44)

17

16

33

379

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 335

0

0

849

849

6 184

4 117

130

29

1 199

1 228

5 476

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 539

(3)

0

248

248

1 784

1 334

101

17

289

305

1 741

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

395

0

0

484

484

879

396

(7)

39

403

443

832

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 001

23

2

2

4

1 028

771

0

38

2

40

812

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

95

2

0

3

3

100

93

2

6

3

9

104

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

40 383

141

21

4

25

40 549

33 317

(346)

77

4

81

33 052

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

142

(3)

0

4

4

143

115

6

8

4

12

133

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 429

(6)

0

514

514

2 937

1 996

145

20

563

583

2 725

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

273

1

0

6

6

280

253

8

13

5

18

279

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

692

(23)

0

36

36

705

596

(8)

35

36

71

659

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 210

42

24

62

86

1 339

885

24

31

75

106

1 014

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 315

45

31

118

149

4 508

3 385

(75)

43

109

152

3 462

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

105

0

0

3

3

109

104

0

5

3

8

113

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 542

81

6

121

127

1 749

1 480

(47)

31

119

150

1 583

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 123

(5)

0

44

44

1 163

1 013

(94)

7

44

52

970

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

878

256

0

14

14

1 149

839

234

5

12

17

1 090

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

82

0

0

0

0

81

75

1

7

0

7

83

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

191

2

0

10

10

203

191

2

18

10

28

221

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 019

4

0

108

108

1 131

1 017

10

134

112

246

1 274

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

69

(12)

0

6

6

64

69

(12)

8

6

15

73

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

2

13

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

145

(5)

0

17

17

157

124

10

7

18

25

159

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 278

(5)

0

0

0

1 273

1 278

(5)

0

0

0

1 273

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

393

(2)

0

83

83

474

393

(2)

28

83

110

501

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

700

1

146

42

188

889

1 535

(518)

15

54

70

1 087

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

754

(383)

0

0

0

371

100

(100)

0

0

0

0

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 428

0

9

493

502

3 930

3 428

0

388

504

893

4 321

Iš viso

141 909

284

259

6 228

6 488

148 681

126 527

200

1 582

6 651

8 233

134 960

10.   ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

416

403

0

11

414

99,55 %

2

0

2

0,41%

0

0

0

0

0,05 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 174

1 053

0

61

1 113

94,87 %

58

0

58

4,94 %

2

0

0

2

0,19 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

96

91

0

3

94

97,65 %

2

0

2

2,28 %

0

0

0

0

0,07 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 689

11 612

19

7

11 638

99,57 %

9

34

42

0,36 %

8

0

0

8

0,07 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

59 960

57 257

0

1 322

58 579

97,70 %

1 345

0

1 345

2,24 %

36

0

0

36

0,06 %

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 663

1 545

0

64

1 609

96,79 %

51

0

51

3,08 %

2

0

0

2

0,12 %

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

492

466

0

11

478

97,08 %

10

0

10

2,02 %

4

0

0

4

0,90 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

6 184

5 334

0

396

5 730

92,67 %

453

0

453

7,33 %

0

0

0

0

0,01 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 784

1 535

0

102

1 637

91,75 %

146

0

146

8,21 %

1

0

0

1

0,04 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

879

395

0

79

474

53,90 %

405

0

405

46,09 %

0

0

0

0

0,01 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 028

996

2

1

999

97,13 %

1

23

24

2,35 %

5

0

0

5

0,51 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

100

96

0

2

98

98,21 %

1

0

1

1,47 %

0

0

0

0

0,32 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

40 549

40 472

21

2

40 495

99,87 %

2

40

41

0,10 %

12

0

0

12

0,03 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

143

139

0

2

141

98,01 %

3

0

3

1,78 %

0

0

0

0

0,21 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 937

2 422

0

297

2 720

92,58 %

217

0

217

7,40 %

0

0

0

0

0,02 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

280

271

0

3

274

97,71 %

3

0

3

0,96 %

4

0

0

4

1,32 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

705

653

0

21

674

95,61 %

15

0

15

2,12 %

16

0

0

16

2,27 %

| 18 | Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

18

Laisvė, saugumas ir teisingumas

1 339

1 244

24

40

1 308

97,74 %

22

3

25

1,86 %

5

0

0

5

0,40 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 508

4 312

31

72

4 415

97,93 %

46

44

90

2,00 %

3

0

0

3

0,07 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

109

105

0

2

106

98,01 %

1

0

1

1,22 %

1

0

0

1

0,77 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 749

1 495

6

111

1 612

92,16 %

10

127

136

7,80 %

1

0

0

1

0,04 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 163

1 110

0

9

1 119

96,29 %

35

8

43

3,70 %

0

0

0

0

0,01 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

1 149

1 131

0

8

1 139

99,19 %

6

0

6

0,55 %

3

0

0

3

0,26 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

81

77

0

0

77

95,16 %

0

0

0

0,02 %

4

0

0

4

4,82 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

203

193

0

5

198

97,72 %

4

0

4

2,09 %

0

0

0

0

0,20 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 131

1 020

0

61

1 081

95,61 %

47

0

47

4,16 %

3

0

0

3

0,23 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

64

57

0

4

61

94,91 %

3

0

3

4,17 %

1

0

0

1

0,92 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

11

0

0

12

96,94 %

0

0

0

2,74 %

0

0

0

0

0,32 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

157

137

0

9

146

93,06 %

7

0

7

4,58 %

4

0

0

4

2,37 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

474

390

0

50

440

92,98 %

33

0

33

6,89 %

1

0

0

1

0,13 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

889

698

146

16

860

96,75 %

26

0

26

2,96 %

3

0

0

3

0,29 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

371

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

371

0

0

371

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 930

3 225

9

336

3 570

90,83 %

156

22

178

4,53 %

182

0

0

182

4,64 %

Iš viso

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

11.   MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL BIUDŽETO POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotos įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotos įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

443

330

40

20

389

87,76 %

6

0

2

9

1,92 %

31

14

0

46

10,32 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

1 485

1 271

22

43

1 336

89,99 %

20

0

103

123

8,29 %

14

12

0

25

1,71 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

104

85

7

2

94

90,73 %

6

0

3

9

8,53 %

0

1

0

1

0,74 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

10 498

10 354

32

7

10 392

98,99 %

17

50

8

75

0,72 %

26

4

0

30

0,29 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57 784

54 663

349

1 330

56 342

97,50 %

25

45

1 337

1 406

2,43 %

27

8

0

35

0,06 %

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

1 217

1 001

64

48

1 114

91,53 %

6

0

71

77

6,33 %

25

1

0

26

2,15 %

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

379

307

14

10

332

87,54 %

18

0

6

24

6,33 %

21

2

0

23

6,13 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 476

4 217

23

364

4 604

84,08 %

26

0

835

861

15,73 %

4

7

0

10

0,19 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 741

1 422

15

52

1 489

85,51 %

13

0

236

250

14,35 %

1

2

0

2

0,14 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

832

343

35

63

441

53,01 %

44

0

341

384

46,22 %

2

4

0

6

0,77 %

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

812

750

21

1

772

95,08 %

3

1

1

5

0,64 %

18

17

0

35

4,28 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

104

89

5

1

95

91,52 %

6

0

2

8

7,56 %

0

1

0

1

0,92 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

33 052

32 917

76

2

32 995

99,83 %

11

38

2

51

0,16 %

4

1

0

5

0,02 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

133

114

7

1

123

92,20 %

7

0

3

9

7,03 %

0

1

0

1

0,77 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

2 725

2 126

15

273

2 414

88,62 %

15

0

290

305

11,21 %

0

5

0

5

0,18 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

279

246

11

2

259

92,61 %

14

0

3

17

6,09 %

2

2

0

4

1,30 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

659

572

31

20

623

94,40 %

11

0

16

27

4,07 %

5

5

0

10

1,53 %

| 18 | Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

18

Laisvė, saugumas ir teisingumas

1 014

876

25

43

944

93,10 %

8

0

31

40

3,95 %

24

6

0

30

2,95 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 462

3 243

12

59

3 313

95,72 %

10

6

50

66

1,91 %

51

32

0

82

2,37 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

113

99

4

1

104

92,51 %

4

2

2

8

6,69 %

0

1

0

1

0,80 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 583

1 393

11

108

1 513

95,54 %

16

17

11

43

2,73 %

7

20

0

27

1,74 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

970

914

3

10

928

95,63 %

4

0

34

38

3,95 %

0

4

0

4

0,43 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

1 090

1 054

5

9

1 068

97,96 %

6

0

3

10

0,90 %

12

0

0

12

1,14 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

83

66

5

0

71

85,96 %

6

1

0

7

8,93 %

3

2

0

4

5,11 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

221

178

15

4

197

89,07 %

15

0

5

21

9,28 %

0

3

0

4

1,65 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 274

893

122

47

1 063

83,45 %

130

2

65

196

15,37 %

3

12

0

15

1,18 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

73

49

8

3

60

82,01 %

8

0

4

12

16,29 %

1

1

0

1

1,71 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

13

11

1

0

12

91,58 %

1

0

0

1

7,29 %

0

0

0

0

1,13 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

159

125

5

4

134

84,26 %

5

0

14

19

12,19 %

4

2

0

6

3,55 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 273

1 257

0

0

1 257

98,75 %

0

0

0

0

0,00 %

16

0

0

16

1,25 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

501

373

25

43

442

88,11 %

17

0

39

56

11,23 %

1

3

0

3

0,67 %

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

1 087

934

14

16

963

88,63 %

6

0

39

44

4,08 %

78

2

0

79

7,28 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

4 321

2 873

330

308

3 512

81,27 %

351

22

192

565

13,07 %

182

58

5

245

5,66 %

Iš viso

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

12.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYTIS PAGAL POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipareigojimai / Perkainojimas / Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

581

(24)

(175)

382

414

(214)

0

200

582

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

2 414

(36)

(963)

1 415

1 113

(373)

0

740

2 155

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

8

(1)

(7)

0

94

(87)

0

7

7

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

28 673

(250)

(9 999)

18 424

11 638

(394)

0

11 245

29 669

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

20 197

(76)

(10 833)

9 288

58 579

(45 509)

0

13 070

22 358

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

2 468

(154)

(894)

1 420

1 609

(220)

0

1 389

2 809

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

783

(30)

(199)

554

478

(133)

0

344

898

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

8 222

(147)

(2 910)

5 165

5 730

(1 694)

(2)

4 035

9 200

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2 157

(35)

(767)

1 355

1 637

(722)

0

914

2 269

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

163

(12)

(93)

58

474

(348)

0

125

184

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1 877

(42)

(521)

1 314

999

(251)

0

748

2 062

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

20

(1)

(16)

3

98

(80)

0

19

22

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

101 474

(561)

(31 994)

68 919

40 495

(1 001)

0

39 494

108 413

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

76

(2)

(51)

22

141

(71)

0

69

92

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 698

(82)

(707)

909

2 720

(1 708)

0

1 012

1 921

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

123

(16)

(83)

24

274

(176)

0

98

122

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

724

(58)

(312)

355

674

(311)

0

363

718

| 18 | Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

18

Laisvė, saugumas ir teisingumas

1 282

(51)

(267)

964

1 308

(678)

0

631

1 595

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

9 380

(249)

(2 229)

6 901

4 415

(1 085)

0

3 330

10 232

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

19

(1)

(12)

6

106

(93)

0

13

20

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

3 276

(94)

(971)

2 211

1 612

(542)

0

1 070

3 281

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

2 766

(93)

(766)

1 907

1 119

(162)

0

957

2 864

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

621

(24)

(369)

229

1 139

(699)

0

441

670

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

32

(4)

(16)

12

77

(56)

0

22

34

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

20

(3)

(17)

1

198

(180)

0

18

19

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

179

(14)

(156)

10

1 081

(907)

0

174

184

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

8

(1)

(8)

0

61

(52)

0

9

9

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

1

0

(1)

0

12

(11)

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

108

(5)

(50)

53

146

(84)

0

62

115

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

1 257

(1 257)

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

28

(3)

(25)

0

440

(417)

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

4 672

(47)

(820)

3 805

860

(143)

0

717

4 522

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

344

(2)

(330)

12

3 570

(3 181)

(3)

385

397

Iš viso

194 395

(2 120)

(66 559)

125 717

144 572

(62 836)

(9)

81 727

207 443

13.   NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS IR POLITIKOS SRITĮ

| mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | < 2005 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

mln. EUR

Politikos sritis

< 2005 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

0

11

43

10

5

113

200

200

582

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

9

9

10

27

179

222

959

740

2 155

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

0

7

7

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

109

333

2 029

62

984

5 209

9 697

11 245

29 669

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

6

1

631

0

30

828

7 790

13 070

22 358

| 06 | Judumas ir transportas |
| --- | --- |

06

Judumas ir transportas

24

21

45

161

152

400

618

1 389

2 809

| 07 | Aplinka ir klimato politika |
| --- | --- |

07

Aplinka ir klimato politika

3

13

23

78

111

156

172

344

898

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

157

96

204

370

736

1 413

2 189

4 035

9 200

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

12

13

20

75

196

363

676

914

2 269

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

0

1

5

2

11

15

24

125

184

| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė |
| --- | --- |

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

33

18

275

10

28

302

649

748

2 062

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

0

0

3

19

22

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

681

579

8 004

159

5 532

20 317

33 647

39 494

108 413

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

0

0

2

5

16

69

92

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

4

3

4

78

177

238

405

1 012

1 921

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

0

0

0

0

1

3

20

98

122

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

11

2

10

14

50

92

175

363

718

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1

9

7

57

142

345

403

631

1 595

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

406

135

421

750

1 149

1 658

2 382

3 330

10 232

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

0

0

0

0

0

2

4

13

20

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

118

87

118

145

344

586

812

1 070

3 281

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

45

42

116

185

385

453

682

957

2 864

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

0

0

1

2

12

41

172

441

670

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

0

0

0

1

1

3

6

22

34

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

1

18

19

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

1

0

9

174

184

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

9

9

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

2

1

3

3

2

10

31

62

115

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

0

24

24

| 32 | Energetika |
| --- | --- |

32

Energetika

42

28

56

55

216

1 545

1 863

717

4 522

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

12

385

397

Iš viso

1 661

1 401

12 024

2 247

10 446

34 319

63 618

81 727

207 443

14.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ PAGAL INSTITUCIJĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 125 | 125 | 170 | 29 | 200 | 169 | 4 | 173 | 139,02 % | 26 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 49 | 49 | 121 | 8 | 129 | 111 | 7 | 118 | 240,35 % | 11 |
| Komisija | 126 236 | 126 436 | 128 119 | 14 535 | 142 654 | 127 697 | 1 615 | 129 312 | 102,27 % | 13 342 |
| Teisingumo Teismas | 44 | 44 | 45 | 0 | 45 | 44 | 0 | 44 | 102,26 % | 0 |
| Audito Rūmai | 21 | 21 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 94,14 % | 0 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 138,47 % | 0 |
| Regionų komitetas | 8 | 8 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 262,06 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 99,52 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 69,15 % | 0 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 32 | 32 | 295 | 0 | 295 | 295 | 0 | 295 | 917,61 % | 0 |
| Iš viso | 126 527 | 126 727 | 128 808 | 14 572 | 143 380 | 128 374 | 1 626 | 130 000 | 102,58 % | 13 380 |

mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

125

125

170

29

200

169

4

173

139,02 %

26

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

49

49

121

8

129

111

7

118

240,35 %

11

Komisija

126 236

126 436

128 119

14 535

142 654

127 697

1 615

129 312

102,27 %

13 342

Teisingumo Teismas

44

44

45

0

45

44

0

44

102,26 %

0

Audito Rūmai

21

21

20

0

20

20

0

20

94,14 %

0

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

11

11

16

0

16

16

0

16

138,47 %

0

Regionų komitetas

8

8

21

0

21

21

0

21

262,06 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

99,52 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

0

1

1

0

1

69,15 %

0

Europos išorės veiksmų tarnyba

32

32

295

0

295

295

0

295

917,61 %

0

Iš viso

126 527

126 727

128 808

14 572

143 380

128 374

1 626

130 000

102,58 %

13 380

15.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJĄ

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų biudžeto asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europos Parlamentas | 1 820 | 1 570 | 9 | 24 | 1 603 | 88,11 % | 101 | 22 | 123 | 6,74 % | 94 | 0 | 0 | 94 | 5,15 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 647 | 507 | 0 | 47 | 554 | 85,51 % | 37 | 0 | 37 | 5,77 % | 56 | 0 | 0 | 56 | 8,71 % |
| Komisija | 144 751 | 137 979 | 250 | 2 772 | 141 002 | 97,41 % | 2 964 | 279 | 3 242 | 2,24 % | 507 | 0 | 0 | 507 | 0,35 % |
| Teisingumo Teismas | 344 | 336 | 0 | 2 | 338 | 98,11 % | 1 | 0 | 1 | 0,34 % | 5 | 0 | 0 | 5 | 1,55 % |
| Audito Rūmai | 145 | 134 | 0 | 0 | 135 | 92,81 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,89 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 132 | 123 | 0 | 3 | 125 | 95,20 % | 0 | 0 | 0 | 0,30 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 4,50 % |
| Regionų komitetas | 96 | 82 | 0 | 12 | 94 | 97,76 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 2,22 % |
| Ombudsmenas | 9 | 9 | 0 | 0 | 9 | 92,54 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,46 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 8 | 7 | 0 | 0 | 7 | 89,31 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,69 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 729 | 457 | 0 | 249 | 706 | 96,82 % | 16 | 0 | 16 | 2,19 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 0,99 % |
| Iš viso | 148 681 | 141 204 | 259 | 3 108 | 144 572 | 97,24 % | 3 120 | 301 | 3 420 | 2,30 % | 689 | 0 | 0 | 689 | 0,46 % |

mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų biudžeto asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europos Parlamentas

1 820

1 570

9

24

1 603

88,11 %

101

22

123

6,74 %

94

0

0

94

5,15 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

647

507

0

47

554

85,51 %

37

0

37

5,77 %

56

0

0

56

8,71 %

Komisija

144 751

137 979

250

2 772

141 002

97,41 %

2 964

279

3 242

2,24 %

507

0

0

507

0,35 %

Teisingumo Teismas

344

336

0

2

338

98,11 %

1

0

1

0,34 %

5

0

0

5

1,55 %

Audito Rūmai

145

134

0

0

135

92,81 %

0

0

0

0,30 %

10

0

0

10

6,89 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

132

123

0

3

125

95,20 %

0

0

0

0,30 %

6

0

0

6

4,50 %

Regionų komitetas

96

82

0

12

94

97,76 %

0

0

0

0,02 %

2

0

0

2

2,22 %

Ombudsmenas

9

9

0

0

9

92,54 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

7,46 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

8

7

0

0

7

89,31 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

10,69 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

729

457

0

249

706

96,82 %

16

0

16

2,19 %

7

0

0

7

0,99 %

Iš viso

148 681

141 204

259

3 108

144 572

97,24 %

3 120

301

3 420

2,30 %

689

0

0

689

0,46 %

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

| mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europos Parlamentas | 2 060 | 1 348 | 207 | 25 | 1 580 | 76,72 % | 223 | 22 | 109 | 353 | 17,14 % | 94 | 33 | 0 | 126 | 6,14 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 699 | 465 | 40 | 41 | 547 | 78,26 % | 41 | 0 | 44 | 86 | 12,29 % | 56 | 10 | 0 | 66 | 9,45 % |
| Komisija | 130 639 | 122 272 | 1 021 | 2 590 | 125 883 | 96,36 % | 484 | 163 | 3 557 | 4 203 | 3,22 % | 380 | 172 | 0 | 552 | 0,42 % |
| Teisingumo Teismas | 361 | 318 | 15 | 2 | 334 | 92,62 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,36 % | 5 | 2 | 0 | 7 | 2,02 % |
| Audito Rūmai | 161 | 121 | 15 | 0 | 137 | 84,64 % | 13 | 0 | 0 | 14 | 8,41 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 6,95 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 142 | 115 | 7 | 3 | 126 | 88,83 % | 7 | 0 | 1 | 8 | 5,71 % | 6 | 2 | 0 | 8 | 5,46 % |
| Regionų komitetas | 103 | 73 | 6 | 12 | 91 | 88,39 % | 9 | 0 | 0 | 9 | 8,51 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 3,10 % |
| Ombudsmenas | 10 | 8 | 0 | 0 | 9 | 85,89 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 6,55 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,56 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 9 | 6 | 1 | 0 | 7 | 74,86 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,49 % | 1 | 1 | 0 | 1 | 14,65 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 777 | 419 | 38 | 225 | 682 | 87,80 % | 38 | 0 | 36 | 74 | 9,56 % | 7 | 9 | 5 | 21 | 2,65 % |
| Iš viso | 134 960 | 125 145 | 1 352 | 2 898 | 129 395 | 95,88 % | 835 | 185 | 3 748 | 4 768 | 3,53 % | 562 | 230 | 5 | 797 | 0,59 % |

mln. EUR

Institucija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europos Parlamentas

2 060

1 348

207

25

1 580

76,72 %

223

22

109

353

17,14 %

94

33

0

126

6,14 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

699

465

40

41

547

78,26 %

41

0

44

86

12,29 %

56

10

0

66

9,45 %

Komisija

130 639

122 272

1 021

2 590

125 883

96,36 %

484

163

3 557

4 203

3,22 %

380

172

0

552

0,42 %

Teisingumo Teismas

361

318

15

2

334

92,62 %

18

0

1

19

5,36 %

5

2

0

7

2,02 %

Audito Rūmai

161

121

15

0

137

84,64 %

13

0

0

14

8,41 %

10

1

0

11

6,95 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

142

115

7

3

126

88,83 %

7

0

1

8

5,71 %

6

2

0

8

5,46 %

Regionų komitetas

103

73

6

12

91

88,39 %

9

0

0

9

8,51 %

2

1

0

3

3,10 %

Ombudsmenas

10

8

0

0

9

85,89 %

1

0

0

1

6,55 %

1

0

0

1

7,56 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

9

6

1

0

7

74,86 %

1

0

0

1

10,49 %

1

1

0

1

14,65 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

777

419

38

225

682

87,80 %

38

0

36

74

9,56 %

7

9

5

21

2,65 %

Iš viso

134 960

125 145

1 352

2 898

129 395

95,88 %

835

185

3 748

4 768

3,53 %

562

230

5

797

0,59 %

16.   AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

| mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Finansuojama Komisijos politikos sritis |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 4 | 4 | 4 | 0 | 06 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 139 | 111 | 111 | 0 | 06 |
| „Frontex“ | 118 | 119 | 119 | 0 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 19 | 19 | 18 | 1 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 8 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 35 | 38 | 38 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 57 | 57 | 57 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europos bankininkystės institucija | 13 | 13 | 13 | 0 | 12 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 11 | 9 | 9 | 0 | 12 |
| Europos aplinkos agentūra | 62 | 45 | 44 | 0 | 07 |
| Europos policijos biuras | 85 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 17 | 17 | 17 | 0 | 12 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 12 | 12 | 12 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 76 | 76 | 76 | 0 | 17 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 8 | 8 | 8 | 0 | 04 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 8 | 39 | 39 | 0 | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 242 | 279 | 243 | 36 | 08 |
| Eurojustas | 32 | 31 | 31 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 57 | 53 | 53 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 166 | 176 | 176 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 209 | 220 | 199 | 21 | 17 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras | 1 | 1 | 1 | 0 | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 22 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Europos geležinkelių agentūra | 26 | 25 | 25 | 0 | 06 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 15 | 15 | 0 | 04 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 16 | 10 | 10 | 0 | 15 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 51 | 47 | 43 | 4 | 15 |
| Europos mokymo fondas | 20 | 20 | 20 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 13 | 13 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 50 | 50 | 50 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 39 | 39 | 39 | 0 | 08 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Iš viso | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 | |

mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Finansuojama Komisijos politikos sritis

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

4

4

4

0

06

Europos aviacijos saugos agentūra

139

111

111

0

06

„Frontex“

118

119

119

0

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

19

19

18

1

15

Europos policijos koledžas

8

9

9

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

35

38

38

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

57

57

57

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

16

0

18

Europos bankininkystės institucija

13

13

13

0

12

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

11

9

9

0

12

Europos aplinkos agentūra

62

45

44

0

07

Europos policijos biuras

85

85

85

0

18

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

17

17

17

0

12

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

12

12

12

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

76

76

76

0

17

Europos lyčių lygybės institutas

8

8

8

0

04

Europos GNSS priežiūros institucija

8

39

39

0

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

242

279

243

36

08

Eurojustas

32

31

31

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

57

53

53

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

166

176

176

0

12

Europos vaistų agentūra

209

220

199

21

17

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras

1

1

1

0

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

22

22

22

0

18

Europos geležinkelių agentūra

26

25

25

0

06

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

15

15

0

04

Europos inovacijos ir technologijos institutas

16

10

10

0

15

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

51

47

43

4

15

Europos mokymo fondas

20

20

20

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

13

13

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

21

21

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

50

50

50

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

16

16

16

0

06

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

36

36

36

0

08

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

39

39

39

0

08

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

7

0

17

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

10

0

06

Iš viso

1 744

1 773

1 710

63

| mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 1 119 | 1 137 | 1 137 | 0 |
| Pajamos iš mokesčių | 441 | 457 | 437 | 19 |
| Kitos pajamos | 184 | 180 | 136 | 44 |
| Iš viso | 1 744 | 1 773 | 1 710 | 63 |

mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

1 119

1 137

1 137

0

Pajamos iš mokesčių

441

457

437

19

Kitos pajamos

184

180

136

44

Iš viso

1 744

1 773

1 710

63

17.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

| mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Asignavimai | Mokėjimai | Perkelti asignavimai |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 5 | 3 | 0 | 6 | 4 | 1 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 150 | 122 | 26 | 162 | 103 | 55 |
| „Frontex“ | 121 | 119 | 0 | 145 | 100 | 39 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 21 | 21 | 0 | 21 | 18 | 2 |
| Europos policijos koledžas | 10 | 10 | 0 | 11 | 8 | 2 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 93 | 89 | 0 | 105 | 85 | 15 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 57 | 55 | 0 | 72 | 58 | 11 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 17 | 16 | 0 | 17 | 16 | 1 |
| Europos bankininkystės institucija | 13 | 9 | 0 | 13 | 7 | 2 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 11 | 7 | 0 | 11 | 6 | 0 |
| Europos aplinkos agentūra | 71 | 46 | 25 | 75 | 43 | 31 |
| Europos policijos biuras | 87 | 82 | 0 | 107 | 84 | 17 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 17 | 13 | 0 | 17 | 11 | 2 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 13 | 13 | 0 | 13 | 12 | 1 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 78 | 77 | 0 | 87 | 72 | 13 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 8 | 7 | 0 | 10 | 5 | 3 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 77 | 33 | 44 | 56 | 21 | 34 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 649 | 647 | 1 | 298 | 255 | 40 |
| Eurojustas | 35 | 31 | 2 | 41 | 31 | 7 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 58 | 55 | 1 | 59 | 50 | 2 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 387 | 151 | 0 | 422 | 149 | 32 |
| Europos vaistų agentūra | 212 | 202 | 3 | 254 | 205 | 39 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 9 | 1 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 21 | 20 | 1 | 28 | 21 | 7 |
| Europos geležinkelių agentūra | 26 | 25 | 0 | 32 | 26 | 4 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 16 | 14 | 1 | 20 | 14 | 4 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 26 | 24 | 0 | 16 | 7 | 5 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 51 | 42 | 0 | 55 | 43 | 4 |
| Europos mokymo fondas | 21 | 20 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 14 | 13 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 20 | 0 | 24 | 20 | 4 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 50 | 50 | 0 | 56 | 50 | 6 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 16 | 15 | 0 | 18 | 15 | 1 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 36 | 35 | 0 | 37 | 34 | 2 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 39 | 38 | 0 | 43 | 37 | 3 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Iš viso | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Asignavimai

Mokėjimai

Perkelti asignavimai

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

5

3

0

6

4

1

Europos aviacijos saugos agentūra

150

122

26

162

103

55

„Frontex“

121

119

0

145

100

39

Europos profesinio mokymo plėtros centras

21

21

0

21

18

2

Europos policijos koledžas

10

10

0

11

8

2

Europos cheminių medžiagų agentūra

93

89

0

105

85

15

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

57

55

0

72

58

11

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

17

16

0

17

16

1

Europos bankininkystės institucija

13

9

0

13

7

2

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

11

7

0

11

6

0

Europos aplinkos agentūra

71

46

25

75

43

31

Europos policijos biuras

87

82

0

107

84

17

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

17

13

0

17

11

2

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

13

13

0

13

12

1

Europos maisto saugos tarnyba

78

77

0

87

72

13

Europos lyčių lygybės institutas

8

7

0

10

5

3

Europos GNSS priežiūros institucija

77

33

44

56

21

34

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

649

647

1

298

255

40

Eurojustas

35

31

2

41

31

7

Europos jūrų saugumo agentūra

58

55

1

59

50

2

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

387

151

0

422

149

32

Europos vaistų agentūra

212

202

3

254

205

39

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

10

9

1

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras

1

1

0

1

1

0

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

21

20

1

28

21

7

Europos geležinkelių agentūra

26

25

0

32

26

4

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

16

14

1

20

14

4

Europos inovacijos ir technologijos institutas

26

24

0

16

7

5

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

51

42

0

55

43

4

Europos mokymo fondas

21

20

0

21

20

1

Bendrijos augalų veislių tarnyba

14

13

0

14

12

0

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

20

0

24

20

4

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

50

50

0

56

50

6

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

16

15

0

18

15

1

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

36

35

0

37

34

2

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

39

38

0

43

37

3

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

0

8

7

1

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

10

10

0

11

10

1

Iš viso

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| --- | --- | --- |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai |
| Personalas | 757 | 727 | 4 | 773 | 720 | 21 |
| Administracinės išlaidos | 274 | 260 | 4 | 361 | 265 | 76 |
| Veiklos išlaidos | 1 522 | 1 162 | 99 | 1 263 | 684 | 297 |
| Iš viso | 2 553 | 2 149 | 107 | 2 397 | 1 670 | 394 |

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Personalas

757

727

4

773

720

21

Administracinės išlaidos

274

260

4

361

265

76

Veiklos išlaidos

1 522

1 162

99

1 263

684

297

Iš viso

2 553

2 149

107

2 397

1 670

394

18.   BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

| mln. EUR |
| --- |
| | Europos Sąjunga | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 130 000 | 1 710 | (1 137) | 130 573 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (128 043) | (1 451) | 1 137 | (128 357) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (1 020) | (394) | 0 | (1 413) |
| Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 457 | 167 | 0 | 624 |
| Valiutos kurso pokyčiai per metus | 97 | (2) | 0 | 96 |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 1 492 | 31 | 0 | 1 523 |

mln. EUR

Europos Sąjunga

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

130 000

1 710

(1 137)

130 573

130 573

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(128 043)

(1 451)

1 137

(128 357)

(128 357)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1 020)

(394)

0

(1 413)

(1 413)

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų

457

167

0

624

624

Valiutos kurso pokyčiai per metus

97

(2)

0

96

96

Biudžeto vykdymo rezultatas

1 492

31

0

1 523

KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1.   BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKTŪRA IR ASIGNAVIMAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Biudžetinės sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. rugsėjo 16 d. OL L 248) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, kuriuo nustatomos išsamios šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklės. Bendrasis biudžetas, pagrindinė Sąjungos finansų politikos priemonė, – tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Sąjungos įplaukos ir išlaidos.

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų metines įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo biudžeto projektu, Taryba parengia savo poziciją, kuri tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad bendras projektas yra galutinai priimtas ir biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

1.2.   BIUDŽETO PRINCIPAI

BIUDŽETO PRINCIPAI

Bendrajam Europos Sąjungos biudžetui taikomi šie pagrindiniai principai:

—   vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžetą, priskirtos prie biudžeto eilutės, o išlaidos negali viršyti leistųjų asignavimų;

—   universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:

nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos prie konkrečių išlaidų punktų (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą);

bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu;

—   metinio periodiškumo: asignavimus leidžiama naudoti vienus metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus;

—   subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus);

—   konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir konkretiems uždaviniams;

—   apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, ataskaitos taip pat pateikiamos eurais;

—   patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų;

—   skaidrumo: biudžetas ir taisomieji biudžetai, taip pat finansinės ataskaitos skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1.3.   BIUDŽETO STRUKTŪRA

BIUDŽETO STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro:

| (a) | bendroji įplaukų suvestinė; |
| --- | --- |

(a)

bendroji įplaukų suvestinė;

| (b) | atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas; X skirsnis. Europos išorės veiksmų tarnyba. |
| --- | --- |

(b)

atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas; X skirsnis. Europos išorės veiksmų tarnyba.

Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos klasifikuojamos pagal jų rūšį ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus.

1.4.   BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

1.4.1.   
  Bendra apžvalga

Bendra apžvalga

Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai asignavimai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai.

Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Jie apima visus Komisijos skirsnio administracinius biudžeto skyrius ir kiekvieno kito skirsnio visumą, metinio pobūdžio EŽŪGF asignavimus ir tam tikrus techninius asignavimus (grąžinamas lėšas, skolinimo ir skolinimosi garantijas ir kt.). Nediferencijuotųjų asignavimų atveju įsipareigojimų asignavimų suma yra lygi mokėjimų asignavimų sumai.

Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visus kitus visų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, asignavimus. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

—   įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte;

—   mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

1.4.2.   
  Asignavimų kilmė

Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – Sąjungos einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš ankstesniųjų finansinių metų arba išorės šaltinių.

| — | Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles ir taisomuosius biudžetus (Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniai). |
| --- | --- |

—

Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles ir taisomuosius biudžetus (Finansinio reglamento 37 ir 38 straipsniai).

Pradinius biudžeto asignavimus

perkelti

| — | Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į i) nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienus finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), tiek iii) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jei jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Iš praėjusiųjų metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat papildo einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į i) nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienus finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi; ii) institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), tiek iii) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jei jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis).

perkelti

asignavimai

| — | Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro i) grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų; ii) ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims; iii) įplaukos iš trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų srities) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai); iv) darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir įplaukų iš trečiųjų šalių atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas prie tam tikrų biudžeto eilučių, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas) ir v) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro i) grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų; ii) ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims; iii) įplaukos iš trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą. Gautos sumos laikomos įplaukomis iš trečiųjų šalių ir priskiriamos prie atitinkamų biudžeto eilučių (dažnai mokslinių tyrimų srities) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai); iv) darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir įplaukų iš trečiųjų šalių atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas prie tam tikrų biudžeto eilučių, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas) ir v) asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis).

Asignuotosios įplaukos

1.4.3.   
  Turimų asignavimų struktūra

Turimų asignavimų struktūra

—   Galutinio biudžeto asignavimai= patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai;

—   Papildomi asignavimai= asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl leidžiami naudoti asignavimai;

—   Bendra leistųjų asignavimų suma= galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai;

—   Metų asignavimai (naudojami skaičiuojant biudžeto rezultatus)= galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos.

(naudojami skaičiuojant biudžeto rezultatus)

1.5.   BIUDŽETO VYKDYMAS

BIUDŽETO VYKDYMAS

Biudžeto vykdymą reglamentuoja Finansinis reglamentas, kurio 48 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų“. 50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

1.6.   NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų atotrūkis: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos laiko skirtumą.

2.   KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PAAIŠKINIMAS

2.1.   BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS (1 lentelė)

BIUDŽETO VYKDYMO METŲ REZULTATAS (1 lentelė)

2.1.1.   
  Bendroji informacija

Bendroji informacija

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal numatytus asignavimus mokėjimams — tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimai – tai mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki N+1 metų sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: Europos Sąjungos rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų, |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų,

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis, |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis,

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pokyčio susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pokyčio susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su įnašais iš trečiųjų šalių ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Taip paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2011 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2010 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

Perkeltus mokėjimų asignavimus sudaro: automatiškai atliekami perkėlimai ir perkėlimai pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai. Taip pat nurodomas asignuotųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, sumažėjimas, palyginti su 2010 m.

2.1.2.   
  Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Ekonominės veiklos metų rezultatas apskaičiuojamas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai susiję su tomis pačiomis operacijomis, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinti. Toliau pateiktoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus.

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ IR BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATŲ SUDERINIMAS

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ IR BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATŲ SUDERINIMAS

| mln. EUR |
| --- |
| | 2011 m. | 2010 m. |
| EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS | (1 789) | 17 232 |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (371) | (3 132) |
| Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 2 072 | 1 346 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (236) | (371) |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 3 410 | (7 426) |
| Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (936) | (386) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | 1 131 | (678) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (1 211) | (2 798) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 2 000 | 1 760 |
| Atidėjinių pokyčiai | (2 109) | (323) |
| Kita | (378) | (257) |
| Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas | (91) | (418) |
| Biudžeto vykdymo metų rezultatai | 1 492 | 4 549 |

mln. EUR

2011 m.

2010 m.

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS

(1 789)

(1 789)

17 232

17 232

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(371)

(3 132)

Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

2 072

1 346

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(236)

(371)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

3 410

(7 426)

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(936)

(386)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

1 131

(678)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(1 211)

(2 798)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

2 000

1 760

Atidėjinių pokyčiai

(2 109)

(323)

Kita

(378)

(257)

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatas

(91)

(418)

Biudžeto vykdymo metų rezultatai

Biudžeto vykdymo metų rezultatai

1 492

1 492

4 549

4 549

Derinami punktai. Įplaukos

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultatų, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultatų.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniaisiais metais priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžetinių sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant metinius biudžeto vykdymo rezultatus taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

2.2.   BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė)

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė)

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2009 m. gruodžio 17 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 126 527 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 12 506 mln. EUR nuosavų išteklių. Pradinio biudžeto įplaukų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus paprastai tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. BNP grindžiamų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

Įplaukos

Įplaukos

2011 m. priimti septyni taisomieji biudžetai. Dėl jų bendra galutinė 2011 m. biudžeto įplaukų suma lygi 126 727 mln. EUR. Ši suma buvo gauta iš nuosavų išteklių – iš viso 118 289 mln. EUR (taigi 6 816 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), o likutis – iš kitų įplaukų. Nuosavų išteklių poreikis sumažėjo daugiausiai dėl to, kad įtrauktas praėjusiųjų metų 4 539 mln. EUR perteklius. Galiausiai dėl įplaukų prognozės Taisomajame biudžete Nr. 6/2011 pokyčių, poreikis papildomai sumažėjo.

Kiek tai susiję su nuosavų išteklių rezultatu, tradicinių nuosavų išteklių surinkta beveik tiek, kiek prognozuota. Taip yra dėl to, kad biudžeto sąmatos, kurios buvo pakeistos tuo metu, kai buvo parengtas Taisomasis biudžetas Nr. 4/2010 (sąmatos padidintos 1 090 mln. EUR pagal naujas 2011 m. pavasario makroekonomines prognozes), buvo dar kartą pakeistos Taisomuoju biudžetu Nr. 6/2011, siekiant atsižvelgti į faktinį surinkimo ritmą. Taigi, jos buvo sumažintos 1 200 EUR iš naujo nustačius beveik pradines sumas.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Išlaidos

Išlaidos

2011 m. yra penktieji einamojo programavimo laikotarpio metai, per kuriuos daugumos pagrindinių programų mokėjimų vykdymas įsibėgėjo. Tačiau atsižvelgiant į bendras fiskalinio konsolidavimo valstybėse narėse aplinkybes, mokėjimų asignavimų didinimas biudžete buvo ribotas ir, kaip pasitvirtino, buvo nepakankamas mokėjimo poreikiams patenkinti per metus. Jis buvo mažesnis negu dydis, kuris būtų turėjęs poveikį mažinant neįvykdytus įsipareigojimus (RAL = reste à liquider).

reste à liquider

Kiek tai susiję su įsipareigojimais, leistasis biudžetas ir politiniai tikslai buvo visiškai įvykdyti (99,6 %). Per metus daryti šie patikslinimai: dėl 240 mln. EUR Europos solidarumo fondo lėšų (dėl savaime suprantamų nenumatytų išlaidų) ir 41 mln. EUR 19 antraštinės dalies „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė“ (daugiausia dėl FRONTEX). Iš viso panaudojus 141 204 mln. EUR, 617 mln. EUR liko nepanaudota. Lėšas perkėlus į 2012 m., nustoja galioti 316 mln. EUR asignavimas ir likusios nemobilizuotos 371 mln. EUR Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos, taip pat laikinieji 2 mln. EUR asignavimai.

Bendra įvykdytų mokėjimų asignavimų suma yra 125 145 mln. EUR, t. y. 98,8 %. Bendra asignavimų suma per metus keitėsi: papildoma 200 mln. EUR suma Taisomuoju biudžetu Nr. 6/2012 buvo skirta Europos socialiniam fondui (ESF). Dar 253 mln. EUR ESF šiuo taisomuoju biudžetu buvo perskirstyta iš kaimo plėtros; papildomas 601 mln. EUR šiam fondui suteiktas biudžeto valdymo institucijos perkėlimu DEC 52/2011. Nepaisant šių priemonių, dėl paskutines tris metų savaites užplūdusių mokėjimo prašymų ir trūkstamų reikiamų mokėjimų asignavimų, beveik 11 mlrd. EUR prašymų bus patenkinti tik 2012 m.

Nepanaudoti patvirtinti asignavimai be rezervų iš viso sudarė 1 580 mln. EUR (2010 m. – 3 243 mln. EUR) ir po perkėlimo į 2012 m. iš viso panaikinta 560 mln. EUR (2010 m. – 1 730 mln. EUR), daugiausia 2 ir 4 išlaidų kategorijose. Liko nepanaudota 2 mln. EUR laikinųjų mokėjimų asignavimų.

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta Komisijos 2011 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje „Biudžeto apžvalga“ ir B dalyje (apie kiekvieną daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją).

2.3.   ĮPLAUKOS (3 lentelė)

ĮPLAUKOS (3 lentelė)

Bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: nuosavus išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.“ Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcijos mechanizmas Jungtinės Karalystės naudai ir bendras metinio Nyderlandų ir Švedijos BNP grindžiamo įnašo sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis.

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendime Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2007 m. NIS). 2007 m. NIS įsigaliojo 2009 m. kovo 1 d. Tačiau jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Todėl 2009 m. biudžetiniais metais atsižvelgta į taikymo atgaline data poveikį.

2.3.1.   
  Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

| — | Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. |
| --- | --- |

—

Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

| — | Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį teisės į gautinas sumas,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį), |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį),

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje valstybės narės paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibrėžtosios nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas patikslinamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo tikimybę.

2.3.2.   
  PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai

PVM grindžiami ištekliai ir BNP grindžiami ištekliai

PVM grindžiami nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2007 m. NIS 2 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytas taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, per kurį Austrijai nustatytas 0,225 pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 %. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP grindžiami ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP. PVM ir BNP grindžiami ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminarų biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų, remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, pirmos gruodžio mėn. darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu, kaip ir praėjusiųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3.3.   
  Korekcija JK naudai

Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus ES. Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams sumažintas korekcijos finansavimas yra naudingas (apribotas iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

2.3.4.   
  Bendras sumažinimas

Bendras sumažinimas

2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Nyderlandų ir Švedijos naudai galima taikyti bendrą BNP pagrįstų įnašų sumažinimą 2007–2013 m. laikotarpiu. Todėl pagal šį kompensacijos mechanizmą Nyderlandams taikomas 605 mln. EUR bendras jų metinio BNP įnašo sumažinimą, o Švedijai – 150 mln. EUR bendrą jos metinio BNP įnašo sumažinimą 2004 m. kainomis.

2.4.   IŠLAIDOS (4–13 lentelės)

IŠLAIDOS (4–13 lentelės)

2.4.1.   
  2007–2013 m. finansinė programa

2007–2013 m. finansinė programa

| mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| 1. | Tvarus augimas |

mln. EUR

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

1.

Tvarus augimas

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

67 614

70 147

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

56 333

59 955

59 888

60 810

61 289

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES kaip pasaulinio masto veikėja |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 525

7 882

8 091

8 523

9 095

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 272

142 272

148 049

148 049

152 502

152 502

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

129 681

120 445

134 289

133 700

141 360

143 911

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės ES išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 2011-ieji finansiniai metai buvo penktieji 2007–2013 m. finansinės programos metai. 2011 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 142 272 mln. EUR, t. y. 1,15 % BNP. Atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba yra 133 700 mln. EUR, t. y. 1,08 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė programa pateikiama galiojusiomis kainomis.

1 išlaidų kategorija.   Tvarus augimas

1 išlaidų kategorija.

Tvarus augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija.   Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma parodo 2002 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija.   Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

3 išlaidų kategorija.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose ES suteiktos naujos užduotys: teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai:

| — | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

—

3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas

| — | 3b. Pilietybė |
| --- | --- |

—

3b. Pilietybė

4 išlaidų kategorija.   ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija.

ES kaip pasaulinio masto veikėja

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti Europos plėtros fondą (EPF), Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija.   Administravimas

5 išlaidų kategorija.

Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija.   Kompensacijos

6 išlaidų kategorija.

Kompensacijos

Kompensacijos Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

2.4.2.   
  Politikos sritys

Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis. ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

2.5.   INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS (14–18 lentelės)

INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS (14–18 lentelės)

Kaip ir ankstesniaisiais metais konsoliduotosios Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas. ES biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija.

Kiek tai susiję su EIVT, reikėtų pažymėti, kad be savo biudžeto, ji taip pat gauna Komisijos (202 mln.) ir EPF (50 mln.) įnašus. Šie biudžeto asignavimai EIVT suteikiami (kaip asignuotosios įplaukos), kad visų pirma būtų padengtos ES delegacijose dirbančių Komisijos darbuotojų išlaidos, nors administraciniu požiūriu šias delegacijas valdo EIVT.

Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos.

---

(1)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

1

(2)  2011 m. gruodžio 1 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus apmokėti iš nuosavų išteklių, kurie bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti 2012 m. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

2

(3)  atėmus EFSM obligacijas ir kaip atidėjinys numatytą ES įnašą, įmokėtą 2012 m. vasario mėn.

3

(4)  Garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jas reikia likviduoti.

4

(5)  EŽF. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Europos žuvininkystės fondas (EŽF) pakeitė žuvininkystės orientavimo finansinę priemonę (ŽOFP).

5

(6)  2012 m. išmokėtos sumos į ES balansą 2011 m. gruodžio 31 d. neįtrauktos.

6

(7)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

7

(8)  Mokama pirmuosius trejus metus po išvykimo.

8

(9)  Pirmą kartą konsoliduota 2011 m.

9

(10)  Pirmą kartą konsoliduota 2011 m.

10

(11)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

11

(12)  Iš kurio ELPA sumos iš viso sudarė (5) mln. EUR 2011 m. ir 9 mln. EUR 2010 m.

12

(13)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

13

(14)  įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas

14

---

| 14.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 348/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 348/130

---

EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI TEIKIAMAS AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS. NEPRIKLAUSOMO AUDITORIAUS ATASKAITA

2012/C 348/02

| I. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:






  a) | 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė (1) ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos (2); |
| --- | --- | --- |

I.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo:

a)

2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduota finansinė atskaitomybė (1) ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos (2);

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:






  a) | su Europos Sąjungos konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (3), ir pagrįstų apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, kad jos visais reikšmingais aspektais tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę. |
| --- | --- | --- |

II.

Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

a)

su Europos Sąjungos konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų; tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (3), ir pagrįstų apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų ir įstaigų pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, kad jos visais reikšmingais aspektais tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę.

| b) | būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo Finansiniame reglamente nustatyto biudžeto vykdymo metodo. Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, bei prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo Finansiniame reglamente nustatyto biudžeto vykdymo metodo. Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, bei prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai savo auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais bei etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai savo auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais bei etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Kad nustatytų esamomis aplinkybėmis tinkamas audito procedūras, auditorius, atlikdamas šiuos rizikos vertinimus, atsižvelgia į subjekto vidaus kontrolės priemones, susijusias su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir sąžiningu jų pateikimu, taip pat į operacijų teisėtumui ir tvarkingumui užtikrinti įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas. Atliekant auditą taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Kad nustatytų esamomis aplinkybėmis tinkamas audito procedūras, auditorius, atlikdamas šiuos rizikos vertinimus, atsižvelgia į subjekto vidaus kontrolės priemones, susijusias su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir sąžiningu jų pateikimu, taip pat į operacijų teisėtumui ir tvarkingumui užtikrinti įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas. Atliekant auditą taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

| V. | Pajamų srityje Audito Rūmai pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradeda nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenis prieš juos įtraukiant į konsoliduotas finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija. |
| --- | --- |

V.

Pajamų srityje Audito Rūmai pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradeda nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenis prieš juos įtraukiant į konsoliduotas finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius nuosavus išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija.

| VI. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami jų patikinimo pareiškimui pagrįsti. |
| --- | --- |

VI.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami jų patikinimo pareiškimui pagrįsti.

Finansinių ataskaitų patikimumas

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| VII. | Audito Rūmų nuomone Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose Sąjungos finansinė būklė 2011 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų ir pinigų srautų rezultatai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja Finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmų nuomone Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose Sąjungos finansinė būklė 2011 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų ir pinigų srautų rezultatai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja Finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės.

Finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Pajamos

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| VIII. | Audito Rūmų nuomone, 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

VIII.

Audito Rūmų nuomone, 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos.

Įsipareigojimai

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų įsipareigojimų teisėtumo ir tvarkingumo

| IX. | Audito Rūmų nuomone, 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmų nuomone, 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimi įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi.

Mokėjimai

Neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

| X. | Audito Rūmai daro išvadą, kad tikrintos priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą. Politikos grupės žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama; kaimo plėtra, aplinka, žuvininkystė ir sveikata; regioninė politika, energetika ir transportas; užimtumas ir socialiniai reikalai bei moksliniai tyrimai ir kitos vidaus politikos yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,9 %. |
| --- | --- |

X.

Audito Rūmai daro išvadą, kad tikrintos priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užtikrinant finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą. Politikos grupės žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama; kaimo plėtra, aplinka, žuvininkystė ir sveikata; regioninė politika, energetika ir transportas; užimtumas ir socialiniai reikalai bei moksliniai tyrimai ir kitos vidaus politikos yra reikšmingai paveiktos klaidų. Audito Rūmų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,9 %.

Neigiama nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| XI. | Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų. |
| --- | --- |

XI.

Audito Rūmų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų.

2012 m. rugsėjo 6 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsoliduotą finansinę atskaitomybę sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija (įskaitant segmentų informaciją).

1

(2)  Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

2

(3)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės buhalterių federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, jei jų nėra, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos paskelbtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) / Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2011 finansinių metų konsoliduota finansinė atskaitomybė yra parengta pagal šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (kaip tai yra daroma nuo 2005 finansinių metų), kuriose kaupiamosios apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Europos Sąjungos kontekstui, o konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

3

---