# Europos Sąjungos C 390E/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2012.390.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 390E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. gruodžio 18d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2012.390.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 390E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. gruodžio 18d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. birželio 23 d. posėdžiaiPosédžių protokolai paskelbti OL C 241 E, 2011 8 19.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 390E/01 | 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo (2010/2139(INI)) | 1 |
| 2012/C 390E/02 | Europos miestų darbotvarkė ir jos ateitis vykdant sanglaudos politiką2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (2010/2158(INI)) | 10 |
| 2012/C 390E/03 | 3 tikslas. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 3 tikslo – teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė (2010/2155(INI)) | 18 |
| 2012/C 390E/04 | Didesnis ERPF ir kitų struktūrinių fondų efektyvumas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (2010/2160(INI)) | 27 |
| 2012/C 390E/05 | Trišalis susitikimas dėl 2012 m. biudžeto projekto2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto (2011/2019(BUD)) | 35 |
| 2012/C 390E/06 | BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas (2011/2051(INI)) | 49 |
| 2012/C 390E/07 | Savanoriška pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistema2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos | 65 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. birželio 23 d. posėdžiaiPosédžių protokolai paskelbti OL C 241 E, 2011 8 19.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

2012/C 390E/01

2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo (2010/2139(INI))

1

2012/C 390E/02

Europos miestų darbotvarkė ir jos ateitis vykdant sanglaudos politiką2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (2010/2158(INI))

10

2012/C 390E/03

3 tikslas. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 3 tikslo – teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė (2010/2155(INI))

18

2012/C 390E/04

Didesnis ERPF ir kitų struktūrinių fondų efektyvumas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (2010/2160(INI))

27

2012/C 390E/05

Trišalis susitikimas dėl 2012 m. biudžeto projekto2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto (2011/2019(BUD))

35

2012/C 390E/06

BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas (2011/2051(INI))

49

2012/C 390E/07

Savanoriška pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistema2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos

65

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 390E/08 | Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimas. Bendri komitetų posėdžiai2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio, susijusio su bendrų komitetų posėdžių procedūra, dalinio keitimo (2010/2061(REG)) | 66 |
| 2012/C 390E/09 | Prašymas atšaukti Europos Parlamento nario Adriano Severino imunitetą2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Adriano Severino imunitetą (2011/2070(IMM)) | 67 |
| 2012/C 390E/10 | Parlamento pirmininko pavaduotojo rinkimai (Darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas)2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento pirmininko pavaduotojo rinkimų (Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas) | 69 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

2012/C 390E/08

Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimas. Bendri komitetų posėdžiai2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio, susijusio su bendrų komitetų posėdžių procedūra, dalinio keitimo (2010/2061(REG))

66

2012/C 390E/09

Prašymas atšaukti Europos Parlamento nario Adriano Severino imunitetą2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Adriano Severino imunitetą (2011/2070(IMM))

67

2012/C 390E/10

Parlamento pirmininko pavaduotojo rinkimai (Darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas)2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento pirmininko pavaduotojo rinkimų (Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas)

69

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis |
| 2012/C 390E/11 | Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimas. Kandidatas Mario Draghi2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE)) | 70 |
| 2012/C 390E/12 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: General Motors Belgium2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Belgijos paraiška EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD)) | 71 |
| PRIEDAS | 72 |
| 2012/C 390E/13 | Europos Sąjungos ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE)) | 73 |
| 2012/C 390E/14 | Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE)) | 74 |
| 2012/C 390E/15 | ES ir Andoros protokolas dėl muitinės saugumo priemonių ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant laiškais įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, sudarymo projekto (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/16 | EB ir Kanados susitarimas dėl civilinės aviacijos saugos ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/17 | Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 76 |
| 2012/C 390E/18 | Perviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 88 |
| 2012/C 390E/19 | Valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimai *2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 100 |
| 2012/C 390E/20 | Biudžeto priežiūra euro zonoje ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 111 |
| 2012/C 390E/21 | Biudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 121 |
| 2012/C 390E/22 | Vykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 139 |
| 2012/C 390E/23 | Vartotojų teisės ***I2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 145 |
| P7_TC1-COD(2008)0196Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB | 146 |
| PRIEDAS | 146 |
| 2012/C 390E/24 | Nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą ***I2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0301Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą | 147 |
| 2012/C 390E/25 | Panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos *2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE)) | 147 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

2012/C 390E/11

Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimas. Kandidatas Mario Draghi2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

70

2012/C 390E/12

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: General Motors Belgium2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Belgijos paraiška EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

71

PRIEDAS

72

2012/C 390E/13

Europos Sąjungos ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

73

2012/C 390E/14

Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

74

2012/C 390E/15

ES ir Andoros protokolas dėl muitinės saugumo priemonių ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant laiškais įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, sudarymo projekto (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

75

2012/C 390E/16

EB ir Kanados susitarimas dėl civilinės aviacijos saugos ***2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

75

2012/C 390E/17

Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

76

2012/C 390E/18

Perviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

88

2012/C 390E/19

Valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimai *2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

100

2012/C 390E/20

Biudžeto priežiūra euro zonoje ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

111

2012/C 390E/21

Biudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

121

2012/C 390E/22

Vykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

139

2012/C 390E/23

Vartotojų teisės ***I2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

145

P7_TC1-COD(2008)0196Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB

146

PRIEDAS

146

2012/C 390E/24

Nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą ***I2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0301Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą

147

2012/C 390E/25

Panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos *2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

147

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. birželio 23 d. posėdžiai Posédžių protokolai paskelbti OL C 241 E, 2011 8 19. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/1

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimas

P7_TA(2011)0283

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo (2010/2139(INI))

2012/C 390 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 174–178 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 174–178 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikato: 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo (SEC(2010)0360), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikato: 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo (SEC(2010)0360),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 25 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą: Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 25 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą: Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga (SEC(2010)1291),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą: Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 14 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą: Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas (SEC(2008)2868),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvenant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvenant strategiją „Europa 2020“ (COM(2011)0017),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1828/2006, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, ypač jo 7 straipsnio, įgyvendinimo taisykles (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1828/2006, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, ypač jo 7 straipsnio, įgyvendinimo taisykles (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 437/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatos dėl paramos socialiai atskirtų bendruomenių būstui tinkamumo finansuoti (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją „Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimas 2007–2013 m.: derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją „Struktūrinių fondų reglamento įgyvendinimas 2007–2013 m.: derybų dėl nacionalinių sanglaudos strategijų ir veiklos programų rezultatai“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos siekio ES – būtinoji konkurencingumo pasaulyje sąlyga? (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos siekio ES – būtinoji konkurencingumo pasaulyje sąlyga? (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos informacinį dokumentą Nr. 1 „2007 m. vasario 28 d. asignavimai“ (COCOF/2007/0012/00), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos informacinį dokumentą Nr. 1 „2007 m. vasario 28 d. asignavimai“ (COCOF/2007/0012/00),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. Komisijos informacinį dokumentą „2009 m. nacionalinių strateginių ataskaitų struktūros nurodymai“ (COCOF 09/0018/01), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. Komisijos informacinį dokumentą „2009 m. nacionalinių strateginių ataskaitų struktūros nurodymai“ (COCOF 09/0018/01),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas, susijusias su Komisijos 2010 m. strategine sanglaudos politikos programų įgyvendinimo ataskaita, kurios patvirtintos per 2010 m. birželio 14 d. Liuksemburge vykusį Užsienio reikalų tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas, susijusias su Komisijos 2010 m. strategine sanglaudos politikos programų įgyvendinimo ataskaita, kurios patvirtintos per 2010 m. birželio 14 d. Liuksemburge vykusį Užsienio reikalų tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2010 m. gruodžio 1– 2 d. nuomonę „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2010 m. gruodžio 1– 2 d. nuomonę „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (CdR 159/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Veiksmingos partnerystės valdant sanglaudos politikos programas skatinimo remiantis gerąja 2007–2013 m. ciklo patirtimi“ (ECO/258), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Veiksmingos partnerystės valdant sanglaudos politikos programas skatinimo remiantis gerąja 2007–2013 m. ciklo patirtimi“ (ECO/258),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0111/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0111/2011),

| A. | kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnį kad skatintų visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir visų pirma Europos Sąjunga siekia mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų, pvz., kaimo vietovių, vietovių, patiriančių pramonės pokyčius, ir didelių bei nuolatinių gamtinių ar demografinių kliūčių turinčių regionų, atsilikimą ir kadangi būtina atsižvelgti į „ES 2020 strategiją”, siekiant užtikrinti, kad ES taps sumania, tvaria ir visa apimančia ekonomika, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnį kad skatintų visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir visų pirma Europos Sąjunga siekia mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų, pvz., kaimo vietovių, vietovių, patiriančių pramonės pokyčius, ir didelių bei nuolatinių gamtinių ar demografinių kliūčių turinčių regionų, atsilikimą ir kadangi būtina atsižvelgti į „ES 2020 strategiją”, siekiant užtikrinti, kad ES taps sumania, tvaria ir visa apimančia ekonomika,

| B. | kadangi sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant visapusiškai įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač užimtumo ir socialinių reikalų srityje, visais valdymo lygmenimis ir visose geografinėse vietovėse, |
| --- | --- |

B.

kadangi sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant visapusiškai įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, ypač užimtumo ir socialinių reikalų srityje, visais valdymo lygmenimis ir visose geografinėse vietovėse,

| C. | kadangi sanglaudos politikos strateginis aspektas, pagal kurį užtikrinamas suderinamumas su Europos Sąjungos prioritetais – paversti Europą ir jos regionus patrauklesne vieta investuoti ir dirbti, tobulinti žinias ir inovacijas augimo labui bei sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų – numatytas ir pabrėžiamas visame Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – bendrasis reglamentas), Bendrijos strateginėse sanglaudos gairėse (toliau – strateginės gairės), nacionalinėje strateginėje pamatinėje programoje (toliau – NSPP) ir veiklos programose, |
| --- | --- |

C.

kadangi sanglaudos politikos strateginis aspektas, pagal kurį užtikrinamas suderinamumas su Europos Sąjungos prioritetais – paversti Europą ir jos regionus patrauklesne vieta investuoti ir dirbti, tobulinti žinias ir inovacijas augimo labui bei sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų – numatytas ir pabrėžiamas visame Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – bendrasis reglamentas), Bendrijos strateginėse sanglaudos gairėse (toliau – strateginės gairės), nacionalinėje strateginėje pamatinėje programoje (toliau – NSPP) ir veiklos programose,

| D. | kadangi strateginių ataskaitų rengimas yra nauja sanglaudos politikos priemonė, kuri šiuo programavimo laikotarpiu numatyta bendrajame reglamente kaip priemonė, pagal kurią vertinamas strateginių gairių įgyvendinimas siekiant pagerinti strateginį požiūrį ir skatinti sanglaudos politikos skaidrumą bei atskaitomybę, taip pat kadangi į gautą informaciją ir patyrimą reikėtų atsižvelgti programuojant kitą finansavimo laikotarpį, |
| --- | --- |

D.

kadangi strateginių ataskaitų rengimas yra nauja sanglaudos politikos priemonė, kuri šiuo programavimo laikotarpiu numatyta bendrajame reglamente kaip priemonė, pagal kurią vertinamas strateginių gairių įgyvendinimas siekiant pagerinti strateginį požiūrį ir skatinti sanglaudos politikos skaidrumą bei atskaitomybę, taip pat kadangi į gautą informaciją ir patyrimą reikėtų atsižvelgti programuojant kitą finansavimo laikotarpį,

| E. | kadangi asignavimai Lisabonos darbotvarkei buvo iniciatyva, pagal kurią iš 86 prioritetinių programų, dėl kurių buvo susitarta, tam tikra grupė programų buvo numatyta Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje, ir kadangi pagal Regionų sanglaudos tikslą 47 prioritetinėms sritims buvo numatyti asignavimai pirmenybės tvarka, o pagal Regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą – tik 33 prioritetinėms sritims, |
| --- | --- |

E.

kadangi asignavimai Lisabonos darbotvarkei buvo iniciatyva, pagal kurią iš 86 prioritetinių programų, dėl kurių buvo susitarta, tam tikra grupė programų buvo numatyta Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje, ir kadangi pagal Regionų sanglaudos tikslą 47 prioritetinėms sritims buvo numatyti asignavimai pirmenybės tvarka, o pagal Regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą – tik 33 prioritetinėms sritims,

| F. | kadangi dėl 2009 m. nacionalinių strateginių ataskaitų Komisija ir valstybės narės susitarė keistis duomenimis tik dėl prioritetinių temų pagal tikslą, nustatydamos 2009 m. rugsėjo 30 d. kaip gavimo datos terminą, o tuo metu valstybės narės buvo veikiamos ekonomikos krizės, kai kurios jų finansavimo laikotarpio pradžioje turėjo įveikti pradžios sunkumus, todėl dėl šios priežasties tikimasi, kad būsimos 2013 m. strateginės ataskaitos duomenys bus tikslesni, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl 2009 m. nacionalinių strateginių ataskaitų Komisija ir valstybės narės susitarė keistis duomenimis tik dėl prioritetinių temų pagal tikslą, nustatydamos 2009 m. rugsėjo 30 d. kaip gavimo datos terminą, o tuo metu valstybės narės buvo veikiamos ekonomikos krizės, kai kurios jų finansavimo laikotarpio pradžioje turėjo įveikti pradžios sunkumus, todėl dėl šios priežasties tikimasi, kad būsimos 2013 m. strateginės ataskaitos duomenys bus tikslesni,

| G. | kadangi Europos regionai vis dar susiduria su dideliais ekonominiais, socialiniais ir aplinkos apsaugos skirtumais, iš dalies atsiradusiais dėl dviejų pastarųjų plėtrų ir dėl tiesioginių pasaulinės finansų ir ekonominės krizės pasekmių, nors dėl aktyvios sanglaudos politikos veiksmų per paskutinį dešimtmetį šie skirtumai sumažėjo, |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos regionai vis dar susiduria su dideliais ekonominiais, socialiniais ir aplinkos apsaugos skirtumais, iš dalies atsiradusiais dėl dviejų pastarųjų plėtrų ir dėl tiesioginių pasaulinės finansų ir ekonominės krizės pasekmių, nors dėl aktyvios sanglaudos politikos veiksmų per paskutinį dešimtmetį šie skirtumai sumažėjo,

| H. | kadangi sanglaudos politika buvo pagrindinė Europos ekonomikos atkūrimo plano (angl. EERP) sudėtinė dalis, tapo aišku, kad struktūriniai fondai – labai svarbi ekonominių paskatų priemonė, ypač smulkiajam verslui, tvarumui ir energijos vartojimo efektyvumui, ir kadangi Komisijos buvo prašyta 2010 m. pateikti ataskaitą apie tai, kokių priemonių ėmėsi Europa, kovodama su krize, |
| --- | --- |

H.

kadangi sanglaudos politika buvo pagrindinė Europos ekonomikos atkūrimo plano (angl. EERP) sudėtinė dalis, tapo aišku, kad struktūriniai fondai – labai svarbi ekonominių paskatų priemonė, ypač smulkiajam verslui, tvarumui ir energijos vartojimo efektyvumui, ir kadangi Komisijos buvo prašyta 2010 m. pateikti ataskaitą apie tai, kokių priemonių ėmėsi Europa, kovodama su krize,

| 1. | teigiamai vertina Komisijos strateginę ataskaitą dėl sanglaudos politikos programų, bendrai finansuojamų iš struktūrinių fondų, įgyvendinimo; džiaugiasi valstybių narių pastangomis rengti pirmąsias nacionalines strategines ataskaitas, kurios, kaip paaiškėjo, yra vertingas informacijos apie įgyvendinimą šaltinis; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos strateginę ataskaitą dėl sanglaudos politikos programų, bendrai finansuojamų iš struktūrinių fondų, įgyvendinimo; džiaugiasi valstybių narių pastangomis rengti pirmąsias nacionalines strategines ataskaitas, kurios, kaip paaiškėjo, yra vertingas informacijos apie įgyvendinimą šaltinis;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant lyginamąją analizę reikia atsižvelgti į tai, jog penkios valstybės narės rėmėsi naujesniais duomenimis, o viena valstybė narė – senesniais duomenimis; mano, kad būtų geriau vertinti kiekvienos valstybės narės pažangą su ES vidurkiu; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant lyginamąją analizę reikia atsižvelgti į tai, jog penkios valstybės narės rėmėsi naujesniais duomenimis, o viena valstybė narė – senesniais duomenimis; mano, kad būtų geriau vertinti kiekvienos valstybės narės pažangą su ES vidurkiu;

| 3. | mano, kad skaidrumas skiriant lėšas skatina teisingą įgyvendinimą ir yra esminė prielaida siekti bendrų sanglaudos politikos tikslų, taip pat skaidrumą reikėtų skatinti visuose įgyvendinimo etapuose; pabrėžia, kad reikėtų ir toliau viešinti finansavimo gavėjų sąrašą, visų pirma skelbti jį internete, nes tai – veiksminga skaidrumo gerinimo priemonė; laikosi nuomonės, kad tai, jog buvo parengtos Komisijos gairės ir įdiegta nauja priemonė – strateginės ataskaitos, turėjo teigiamą poveikį atsiskaitomybei siekiant politikos tikslų; todėl prašo rengti nuolatines politines diskusijas siekiant didinti skaidrumą, atskaitomybę ir tobulinti sanglaudos politikos poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

3.

mano, kad skaidrumas skiriant lėšas skatina teisingą įgyvendinimą ir yra esminė prielaida siekti bendrų sanglaudos politikos tikslų, taip pat skaidrumą reikėtų skatinti visuose įgyvendinimo etapuose; pabrėžia, kad reikėtų ir toliau viešinti finansavimo gavėjų sąrašą, visų pirma skelbti jį internete, nes tai – veiksminga skaidrumo gerinimo priemonė; laikosi nuomonės, kad tai, jog buvo parengtos Komisijos gairės ir įdiegta nauja priemonė – strateginės ataskaitos, turėjo teigiamą poveikį atsiskaitomybei siekiant politikos tikslų; todėl prašo rengti nuolatines politines diskusijas siekiant didinti skaidrumą, atskaitomybę ir tobulinti sanglaudos politikos poveikio vertinimą.

Įgyvendinimas

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad atrinktiems projektams skirtų lėšų suma sudaro 93,4 mlrd. eurų, t. y. 27,1 proc. šio laikotarpio ES išteklių, ir ši vidutinė suma taikoma trims sanglaudos politikos tikslams, taip pat asignavimų kategorijoms pagal Lisabonos darbotvarkę ir siekiant pažangos įgyvendinant Bendrijos strategines gaires; tačiau pabrėžia, kad įvairių šalių ir įvairių temų pažanga labai skiriasi, o bendras atrankos rodiklis 9 valstybėse narėse viršija 40 proc. ir 4 valstybėse narėse – nesiekia 20 proc.; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad atrinktiems projektams skirtų lėšų suma sudaro 93,4 mlrd. eurų, t. y. 27,1 proc. šio laikotarpio ES išteklių, ir ši vidutinė suma taikoma trims sanglaudos politikos tikslams, taip pat asignavimų kategorijoms pagal Lisabonos darbotvarkę ir siekiant pažangos įgyvendinant Bendrijos strategines gaires; tačiau pabrėžia, kad įvairių šalių ir įvairių temų pažanga labai skiriasi, o bendras atrankos rodiklis 9 valstybėse narėse viršija 40 proc. ir 4 valstybėse narėse – nesiekia 20 proc.;

| 5. | pakartoja, jog vertina nacionalinių institucijų dedamas pastangas siekiant užtikrinti, kad Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimui konvergencijos tikslo regionuose vidutiniškai skiriama 65 proc. gautų lėšų, o regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslo regionuose – 82 proc. lėšų, t. y. daugiau, negu prašyta iš pradžių; su pasitenkinimu pažymi, kad pranešta, jog 63 mlrd. eurų skirta projektų asignavimams pagal Lisabonos darbotvarkę, o projektų atranka pagal Lisabonos darbotvarkę vyksta taip pat greitai arba dar greičiau negu atrankos kitiems veiksmams, ir todėl ragina valstybes nares ir ateityje skirti išteklių projektams, kuriais remiama „ES 2020“ strategija; |
| --- | --- |

5.

pakartoja, jog vertina nacionalinių institucijų dedamas pastangas siekiant užtikrinti, kad Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimui konvergencijos tikslo regionuose vidutiniškai skiriama 65 proc. gautų lėšų, o regioninio konkurencingumo ir užimtumo tikslo regionuose – 82 proc. lėšų, t. y. daugiau, negu prašyta iš pradžių; su pasitenkinimu pažymi, kad pranešta, jog 63 mlrd. eurų skirta projektų asignavimams pagal Lisabonos darbotvarkę, o projektų atranka pagal Lisabonos darbotvarkę vyksta taip pat greitai arba dar greičiau negu atrankos kitiems veiksmams, ir todėl ragina valstybes nares ir ateityje skirti išteklių projektams, kuriais remiama „ES 2020“ strategija;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausia pažanga pasiekta pagal strateginių gairių teritorinį aspektą (30 proc.), vidurkis viršytas įgyvendinant tikslus pagal žinių gerinimo ir inovacijų didinimo temas, tačiau kitais dviem aspektais nepasiekta 27,1 proc., taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad atrankos kriterijai viršijo vidurkį pagal Lisabonos darbotvarkės sanglaudos ir regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslus, tačiau pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą siekia vos 20,5 proc.; apgailestauja, kad yra ne visų valstybių narių duomenys apie projektų apimtis ir rezultatus, įrodyta, kad strateginėje ataskaitoje pateikta politikos poveikio analizė yra labai ribota; ragina Komisiją peržiūrėti administracinius ataskaitų teikimo reikalavimus, kita vertus ragina valstybes nares, kad jos būtų labiau disciplinuotos teikdamos duomenis apie programų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausia pažanga pasiekta pagal strateginių gairių teritorinį aspektą (30 proc.), vidurkis viršytas įgyvendinant tikslus pagal žinių gerinimo ir inovacijų didinimo temas, tačiau kitais dviem aspektais nepasiekta 27,1 proc., taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad atrankos kriterijai viršijo vidurkį pagal Lisabonos darbotvarkės sanglaudos ir regionų konkurencingumo bei užimtumo tikslus, tačiau pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą siekia vos 20,5 proc.; apgailestauja, kad yra ne visų valstybių narių duomenys apie projektų apimtis ir rezultatus, įrodyta, kad strateginėje ataskaitoje pateikta politikos poveikio analizė yra labai ribota; ragina Komisiją peržiūrėti administracinius ataskaitų teikimo reikalavimus, kita vertus ragina valstybes nares, kad jos būtų labiau disciplinuotos teikdamos duomenis apie programų įgyvendinimą;

| 7. | atsižvelgdamas į ekonomikos krizę ir didėjantį bedarbių skaičių, teigiamai vertina jau padarytą pažangą įgyvendinant projektus, susijusius su gairėmis „Daugiau ir geresnių darbo vietų“; vis dėlto primygtinai rekomenduoja Komisijai taikyti tokius bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis būdus, kurie padėtų skubiai sutelkti ir veiksmingai paskirstyti visas lėšas, kurios reikalingos siekiant tokios ekonomikos, kuriai esant ištekliai būtų naudojami tausiai ir kuri būtų konkurencinga, integracinio augimo ir didelio užimtumo ekonomikos, užtikrinančios socialinę ir teritorinę sanglaudą, bei skurdo mažinimo, t. y. strategijos „Europa 2020“ prioritetinių tikslų ir siekių, visų pirma užimtumo ir socialinių reikalų srityje, kad būtų galima paskatinti augimą ir produktyvumą ir pagerinti užimtumo padėtį Europoje; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į ekonomikos krizę ir didėjantį bedarbių skaičių, teigiamai vertina jau padarytą pažangą įgyvendinant projektus, susijusius su gairėmis „Daugiau ir geresnių darbo vietų“; vis dėlto primygtinai rekomenduoja Komisijai taikyti tokius bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis būdus, kurie padėtų skubiai sutelkti ir veiksmingai paskirstyti visas lėšas, kurios reikalingos siekiant tokios ekonomikos, kuriai esant ištekliai būtų naudojami tausiai ir kuri būtų konkurencinga, integracinio augimo ir didelio užimtumo ekonomikos, užtikrinančios socialinę ir teritorinę sanglaudą, bei skurdo mažinimo, t. y. strategijos „Europa 2020“ prioritetinių tikslų ir siekių, visų pirma užimtumo ir socialinių reikalų srityje, kad būtų galima paskatinti augimą ir produktyvumą ir pagerinti užimtumo padėtį Europoje;

| 8. | palankiai vertina tai, kad ESF teikė svarbią paramą darbo rinkos reformoms įgyvendinti ir įrodė, kad yra veiksminga priemonė, padedanti pereiti nuo pasyvios prie aktyvios ir netgi prevencinės darbo rinkos politikos; prašo valstybes nares toliau vykdyti struktūrines reformas, kurios neleis darbo rinkoms nukentėti nuo galimos krizės ateityje; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad ESF teikė svarbią paramą darbo rinkos reformoms įgyvendinti ir įrodė, kad yra veiksminga priemonė, padedanti pereiti nuo pasyvios prie aktyvios ir netgi prevencinės darbo rinkos politikos; prašo valstybes nares toliau vykdyti struktūrines reformas, kurios neleis darbo rinkoms nukentėti nuo galimos krizės ateityje;

| 9. | ragina valstybes nares siekti pažangos įgyvendinant bendrai finansuojamas priemones ir veiklą, kuria siekiama regioniniu lygmeniu remti darbo rinkas mažinant lyčių segregaciją bei nelygybę, pvz., darbo užmokesčio skirtumą ir nepakankamą atstovavimą sprendimus priimančiuose postuose, palengvinant profesinio ir šeimos gyvenimo derinimą bei skatinant darbo vietų be garantijų pavertimą darbo vietomis su teisėmis, atsižvelgiant į tai, kad didelė moterų dalis dirba pagal netipines darbo sutartis; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares siekti pažangos įgyvendinant bendrai finansuojamas priemones ir veiklą, kuria siekiama regioniniu lygmeniu remti darbo rinkas mažinant lyčių segregaciją bei nelygybę, pvz., darbo užmokesčio skirtumą ir nepakankamą atstovavimą sprendimus priimančiuose postuose, palengvinant profesinio ir šeimos gyvenimo derinimą bei skatinant darbo vietų be garantijų pavertimą darbo vietomis su teisėmis, atsižvelgiant į tai, kad didelė moterų dalis dirba pagal netipines darbo sutartis;

| 10. | pabrėžia, kad svarbu gerinti infrastruktūrą ir paslaugas tuose silpnesniuose mažuose regionuose, kuriuose gyvena daug socialiai atskirtų gyventojų (pvz. romų), ir užtikrinti, kad jos būtų įperkamos; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad svarbu gerinti infrastruktūrą ir paslaugas tuose silpnesniuose mažuose regionuose, kuriuose gyvena daug socialiai atskirtų gyventojų (pvz. romų), ir užtikrinti, kad jos būtų įperkamos;

| 11. | pabrėžia, kad transportas yra svarbus, užtikrinant teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą; pabrėžia, kad investavimo į geležinkelių sektorių lygis nekyla taip, kaip numatyta, jis yra gerokai mažesnis nei atrinktų projektų kelių sektoriuje ir turint tokį lygį pakankamai neprisidedama prie transporto išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo; todėl pabrėžia, kad planuotų investicijų į skirtingų rūšių transportą pusiausvyros trūkumas daro žalą tvaraus europinio įvairių rūšių transporto kūrimui ir taip pat pažymi, kad tolesnis įgyvendinimo vilkinimas gali padidinti disbalansą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad transportas yra svarbus, užtikrinant teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą; pabrėžia, kad investavimo į geležinkelių sektorių lygis nekyla taip, kaip numatyta, jis yra gerokai mažesnis nei atrinktų projektų kelių sektoriuje ir turint tokį lygį pakankamai neprisidedama prie transporto išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo; todėl pabrėžia, kad planuotų investicijų į skirtingų rūšių transportą pusiausvyros trūkumas daro žalą tvaraus europinio įvairių rūšių transporto kūrimui ir taip pat pažymi, kad tolesnis įgyvendinimo vilkinimas gali padidinti disbalansą;

| 12. | primena, kad apie 23,7 proc. (82 mlrd. eurų) Sanglaudos ir struktūrinių fondų lėšų 2007–2013 m. numatyta skirti transportui, tačiau tik pusė šių lėšų bus panaudota TEN–T projektams finansuoti (17 mlrd. eurų TEN–T prioritetiniam tinklui ir 27,2 mlrd. eurų – bendram tinklui finansuoti), o kitą pusę lėšų numatyta investuoti į nacionalinius, regioninius ir vietos projektus, kurie nenurodyti TEN–T planuose; pabrėžia, kad iš Sanglaudos ir struktūrinių fondų transportui skiriamos lėšos paskirstomos transporto rūšims ir tinklams pakankamai neatsižvelgiant į Europos Sąjungos tikslus; |
| --- | --- |

12.

primena, kad apie 23,7 proc. (82 mlrd. eurų) Sanglaudos ir struktūrinių fondų lėšų 2007–2013 m. numatyta skirti transportui, tačiau tik pusė šių lėšų bus panaudota TEN–T projektams finansuoti (17 mlrd. eurų TEN–T prioritetiniam tinklui ir 27,2 mlrd. eurų – bendram tinklui finansuoti), o kitą pusę lėšų numatyta investuoti į nacionalinius, regioninius ir vietos projektus, kurie nenurodyti TEN–T planuose; pabrėžia, kad iš Sanglaudos ir struktūrinių fondų transportui skiriamos lėšos paskirstomos transporto rūšims ir tinklams pakankamai neatsižvelgiant į Europos Sąjungos tikslus;

| 13. | dėl teritorinio koordinavimo atkreipia dėmesį į polinkį vilkinti tarptautinių projektų pradžią ir apskritai geležinkelių projektų bei pabrėžia TEN–T tinklo Europos masto naudą, kuri ypač reikšminga projektų tarpvalstybiniuose regionuose ir atsižvelgiant į projektų tarpusavio ryšį su geležinkelių ir vidaus vandens kelių projektais; siūlo sistemingai įgyvendinti bendras pagal gerosios patirties programas, atliekant kryžminį suskirstymą pagal socialinius, ekonominius, geografinius, demografinius ir kultūrinius aspektus; |
| --- | --- |

13.

dėl teritorinio koordinavimo atkreipia dėmesį į polinkį vilkinti tarptautinių projektų pradžią ir apskritai geležinkelių projektų bei pabrėžia TEN–T tinklo Europos masto naudą, kuri ypač reikšminga projektų tarpvalstybiniuose regionuose ir atsižvelgiant į projektų tarpusavio ryšį su geležinkelių ir vidaus vandens kelių projektais; siūlo sistemingai įgyvendinti bendras pagal gerosios patirties programas, atliekant kryžminį suskirstymą pagal socialinius, ekonominius, geografinius, demografinius ir kultūrinius aspektus;

| 14. | palankiai vertina, kad į paramą įtrauktos išlaidos investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją socialiai atskirtų bendruomenių būsto statybos ir būsto statybos projektų srityje – daugelyje regionų tai sėkmingai įgyvendinta ir turėtų būti toliau tęsiama; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina, kad į paramą įtrauktos išlaidos investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją socialiai atskirtų bendruomenių būsto statybos ir būsto statybos projektų srityje – daugelyje regionų tai sėkmingai įgyvendinta ir turėtų būti toliau tęsiama;

| 15. | primygtinai ragina veiksmingiau įgyvendinti aplinkos sektoriaus programas, būtent vertikaliosiose srityse, kurios turi europinę pridėtinę vertę, pvz., kovos su klimato kaita, jos padarinių sušvelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų, investicijų į švaresnes ir mažai anglies dioksido išmetančias technologijas, kovos su oro ir vandens tarša veiksmų, biologinės įvairovės apsaugos veiksmų, geležinkelių tinklų plėtros, efektyvaus energijos vartojimo, ypač statybų sektoriuje, ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo srityse, stengiantis pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir skatinti kurti ekologiškas darbo vietas ir plėtoti žaliąją ekonomiką; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina veiksmingiau įgyvendinti aplinkos sektoriaus programas, būtent vertikaliosiose srityse, kurios turi europinę pridėtinę vertę, pvz., kovos su klimato kaita, jos padarinių sušvelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų, investicijų į švaresnes ir mažai anglies dioksido išmetančias technologijas, kovos su oro ir vandens tarša veiksmų, biologinės įvairovės apsaugos veiksmų, geležinkelių tinklų plėtros, efektyvaus energijos vartojimo, ypač statybų sektoriuje, ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo srityse, stengiantis pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir skatinti kurti ekologiškas darbo vietas ir plėtoti žaliąją ekonomiką;

| 16. | ragina naudoti lėšas, kurios padėtų išvengti su aplinka susijusių nelaimių ir (arba) skubiai reaguoti į jas, ir ragina valstybes nares pasirūpinti, kad būtų greičiau investuojama į prevenciją ir pramoninių zonų bei užterštų teritorijų atkūrimą, atsižvelgiant į tai, kad vykdymo lygis mažas; |
| --- | --- |

16.

ragina naudoti lėšas, kurios padėtų išvengti su aplinka susijusių nelaimių ir (arba) skubiai reaguoti į jas, ir ragina valstybes nares pasirūpinti, kad būtų greičiau investuojama į prevenciją ir pramoninių zonų bei užterštų teritorijų atkūrimą, atsižvelgiant į tai, kad vykdymo lygis mažas;

| 17. | apgailestauja, kad buvo atidėliojama atrinkti projektus tokiose strateginėse srityse, kaip geležinkelių sektorius, tam tikros energetikos ir aplinkos apsaugos investicijos, skaitmeninė ekonomika, socialinė įtrauktis, valdymas ir gebėjimų stiprinimas, ir ragina atidžiai išanalizuoti šio delsimo priežastis bei skatina valstybes nares įtraukti regionus, siekiant geriau stebėti tas vietoves, kur pastangos turi būti sustiprintos; antra vertus pabrėžia didesnį Europos teritorinio bendradarbiavimo aplinkos apsaugos projektų įsisavinimą ir atkreipia dėmesį į aiškią bendradarbiavimo šioje srityje naudą; tačiau pabrėžia, kad valstybės narės tam tikrose srityse, kuriose buvo nustatytas įgyvendinimo atsilikimas, padarė pažangą, todėl atsilikimas šiame etape neturėtų atsispindėti bendroje kokybėje šiame planavimo laikotarpyje; pažymi tai, kad greitinamas sanglaudos politikos lėšų įsisavinimas ir sanglaudos politikos biudžetinis įgyvendinimas per 2010 m. kyla iš, inter alia, pastarojo meto teisėkūros pokyčių ir tai, kad veiklos programos pagaliau įgyvendinamos optimaliu greičiu, o Komisija pagaliau patvirtino paskutiniąsias valdymo ir kontrolės sistemas; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad buvo atidėliojama atrinkti projektus tokiose strateginėse srityse, kaip geležinkelių sektorius, tam tikros energetikos ir aplinkos apsaugos investicijos, skaitmeninė ekonomika, socialinė įtrauktis, valdymas ir gebėjimų stiprinimas, ir ragina atidžiai išanalizuoti šio delsimo priežastis bei skatina valstybes nares įtraukti regionus, siekiant geriau stebėti tas vietoves, kur pastangos turi būti sustiprintos; antra vertus pabrėžia didesnį Europos teritorinio bendradarbiavimo aplinkos apsaugos projektų įsisavinimą ir atkreipia dėmesį į aiškią bendradarbiavimo šioje srityje naudą; tačiau pabrėžia, kad valstybės narės tam tikrose srityse, kuriose buvo nustatytas įgyvendinimo atsilikimas, padarė pažangą, todėl atsilikimas šiame etape neturėtų atsispindėti bendroje kokybėje šiame planavimo laikotarpyje; pažymi tai, kad greitinamas sanglaudos politikos lėšų įsisavinimas ir sanglaudos politikos biudžetinis įgyvendinimas per 2010 m. kyla iš, inter alia, pastarojo meto teisėkūros pokyčių ir tai, kad veiklos programos pagaliau įgyvendinamos optimaliu greičiu, o Komisija pagaliau patvirtino paskutiniąsias valdymo ir kontrolės sistemas;

| 18. | mano, kad reikia skubiai imtis taisomųjų veiksmų siekiant pagerinti nepakankamą projektų vykdymą tam tikrose prioritetinėse srityse; rekomenduoja srityse, kuriose nustatytas specifinis projektų atrankos vilkinimas, atlikti išsamų įgyvendinimo problemų tyrimą ir atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta projektų atranka srityse, kuriose vėluojama, ir paspartintas visų atrinktų projektų įgyvendinimas, siekiant išvengti pavojaus nepasiekti sutartų tikslų; |
| --- | --- |

18.

mano, kad reikia skubiai imtis taisomųjų veiksmų siekiant pagerinti nepakankamą projektų vykdymą tam tikrose prioritetinėse srityse; rekomenduoja srityse, kuriose nustatytas specifinis projektų atrankos vilkinimas, atlikti išsamų įgyvendinimo problemų tyrimą ir atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta projektų atranka srityse, kuriose vėluojama, ir paspartintas visų atrinktų projektų įgyvendinimas, siekiant išvengti pavojaus nepasiekti sutartų tikslų;

| 19. | mano, kad kai kada sparti projektų atranka ir įgyvendinimas bei bendras tinkamas paskirtų lėšų panaudojimas yra ypač svarbus veiklai, kuri gerina žmogiškąjį kapitalą, skatina sveikatos apsaugą ir gerina ligų prevenciją, užtikrina lygias galimybes, remia darbo rinką ir didina socialinę įtrauktį, ypač siekiant kovoti su neigiamu ekonomikos krizės poveikiu; |
| --- | --- |

19.

mano, kad kai kada sparti projektų atranka ir įgyvendinimas bei bendras tinkamas paskirtų lėšų panaudojimas yra ypač svarbus veiklai, kuri gerina žmogiškąjį kapitalą, skatina sveikatos apsaugą ir gerina ligų prevenciją, užtikrina lygias galimybes, remia darbo rinką ir didina socialinę įtrauktį, ypač siekiant kovoti su neigiamu ekonomikos krizės poveikiu;

| 20. | pabrėžia tai, kad kelios valstybės narės pripažino, jog laikantis reikalavimo skirti asignavimus pagerėjo programavimo kokybė ir kryptingumas; be to, pažymi, kad valstybės narės vieningai nusprendė, kad pagrindinių jų nacionalinių strateginių krypčių planų ir veiklos programų prioritetų, susijusių su Lisabonos strategija, išsaugojimas yra geriausia priemonė krizei įveikti, ir dar kartą patvirtino šiuose dokumentuose nustatytų vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų svarbą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia tai, kad kelios valstybės narės pripažino, jog laikantis reikalavimo skirti asignavimus pagerėjo programavimo kokybė ir kryptingumas; be to, pažymi, kad valstybės narės vieningai nusprendė, kad pagrindinių jų nacionalinių strateginių krypčių planų ir veiklos programų prioritetų, susijusių su Lisabonos strategija, išsaugojimas yra geriausia priemonė krizei įveikti, ir dar kartą patvirtino šiuose dokumentuose nustatytų vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų svarbą;

Įgyvendinimo sunkumai

| 21. | pabrėžia tai, kad veiksmingai projektų atrankai ir įgyvendinimui kai kuriose srityse trukdo tai, jog nėra atitinkamų prielaidų, pavyzdžiui, paprastesnių paraiškų teikimo procedūrų nacionaliniu lygmeniu, aiškių nacionalinių prioritetų tam tikriems veiksmams, savalaikio ES teisės perkėlimo ir institucinių bei administracinių pajėgumų stiprinimo, esama milžiniškos nacionalinės biurokratijos; todėl ragina valstybes nares ir regionus palengvinti politikos įgyvendinimą sprendžiant šias problemas ir visų pirma pritaikant teisinę sistemą valstybės pagalbos srityje, viešųjų pirkimų bei aplinkosaugos taisykles ir tęsiant institucines reformas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia tai, kad veiksmingai projektų atrankai ir įgyvendinimui kai kuriose srityse trukdo tai, jog nėra atitinkamų prielaidų, pavyzdžiui, paprastesnių paraiškų teikimo procedūrų nacionaliniu lygmeniu, aiškių nacionalinių prioritetų tam tikriems veiksmams, savalaikio ES teisės perkėlimo ir institucinių bei administracinių pajėgumų stiprinimo, esama milžiniškos nacionalinės biurokratijos; todėl ragina valstybes nares ir regionus palengvinti politikos įgyvendinimą sprendžiant šias problemas ir visų pirma pritaikant teisinę sistemą valstybės pagalbos srityje, viešųjų pirkimų bei aplinkosaugos taisykles ir tęsiant institucines reformas;

| 22. | apgailestaudamas primena, kad dažniausiai buvo vėluojama įgyvendinti politikos sritis dėl šių veiksnių: vėlai baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos ir politikos teisėkūros dokumentų rinkinio lėmė tai, jog vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, finansų kontrolės taisyklių ir nacionaliniu lygiu nustatytų vertinimo kriterijų pasikeitimai sutapo su 2000–2006 m. laikotarpio baigiamuoju etapu ir valstybės narės turėjo nepakankamai viešųjų lėšų bendrai finansuoti projektus; |
| --- | --- |

22.

apgailestaudamas primena, kad dažniausiai buvo vėluojama įgyvendinti politikos sritis dėl šių veiksnių: vėlai baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos ir politikos teisėkūros dokumentų rinkinio lėmė tai, jog vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, finansų kontrolės taisyklių ir nacionaliniu lygiu nustatytų vertinimo kriterijų pasikeitimai sutapo su 2000–2006 m. laikotarpio baigiamuoju etapu ir valstybės narės turėjo nepakankamai viešųjų lėšų bendrai finansuoti projektus;

| 23. | apgailestauja dėl to, kad nors strateginėse ataskaitose turėtų būti pabrėžiama tai, kaip iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamos programos padeda įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus, šiose ataskaitose nepateikiami išsamūs duomenys apie regionų skirtumų padėtį 2009 m.; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja dėl to, kad nors strateginėse ataskaitose turėtų būti pabrėžiama tai, kaip iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamos programos padeda įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus, šiose ataskaitose nepateikiami išsamūs duomenys apie regionų skirtumų padėtį 2009 m.;

Reagavimas į ekonominę krizę

| 24. | teigiamai vertina Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga“; pabrėžia, kad šioje apžvalgoje didžiausias dėmesys skiriamas nacionalinėse strateginėse ataskaitose pateiktai informacijai; ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių pateikiama informacija yra tiksli; |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Sanglaudos politika. Kovos su krize veiksmų ir sanglaudos politikos priemonių, priimtų siekiant skatinti Europos ekonomikos atkūrimo planą, įgyvendinimo apžvalga“; pabrėžia, kad šioje apžvalgoje didžiausias dėmesys skiriamas nacionalinėse strateginėse ataskaitose pateiktai informacijai; ragina Komisiją imtis būtinų priemonių, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių pateikiama informacija yra tiksli;

| 25. | pabrėžia, kad dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir dabartinio ekonominio vystymosi sulėtėjimo ES sanglaudos politika yra pagrindinė priemonė, kurią vykdant žymiai prisidedama prie Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo, kuri yra didžiausias Bendrijos investicijų į realiąją ekonomiką šaltinis ir įrodyta, jog pagal dabartines sanglaudos politikos gaires galima lanksčiai ir tinkamai reaguoti į greitai blogėjančią socialinę ir ekonominę aplinką; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje; tačiau ragina į kovos su krize taisykles įtraukti daugiau lankstumo ir sumažinti jų sudėtingumą ir skatina valstybes nares naudoti visas Komisijos joms parengtas priemones siekiant užtikrinti tinkamą ir savalaikį atsaką kaip įveikti krizę, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarus vystymasis stiprinant konkurencingumą, užimtumą ir Europos regionų patrauklumą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir dabartinio ekonominio vystymosi sulėtėjimo ES sanglaudos politika yra pagrindinė priemonė, kurią vykdant žymiai prisidedama prie Europos ekonomikos atkūrimo plano įgyvendinimo, kuri yra didžiausias Bendrijos investicijų į realiąją ekonomiką šaltinis ir įrodyta, jog pagal dabartines sanglaudos politikos gaires galima lanksčiai ir tinkamai reaguoti į greitai blogėjančią socialinę ir ekonominę aplinką; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje; tačiau ragina į kovos su krize taisykles įtraukti daugiau lankstumo ir sumažinti jų sudėtingumą ir skatina valstybes nares naudoti visas Komisijos joms parengtas priemones siekiant užtikrinti tinkamą ir savalaikį atsaką kaip įveikti krizę, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tvarus vystymasis stiprinant konkurencingumą, užimtumą ir Europos regionų patrauklumą;

| 26. | išreiškia nuomonę, kad būtinos papildomos pastangos siekiant įveikti sunkumus įvertinant bendrą konkrečių su sanglaudos politika susijusių priemonių, vykdomų pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą, poveikį, ir apgailestauja, jog dėl to apžvalga leidžia suvokti tik kai kuriuos konkrečius pavyzdžius nacionaliniu lygiu; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje; |
| --- | --- |

26.

išreiškia nuomonę, kad būtinos papildomos pastangos siekiant įveikti sunkumus įvertinant bendrą konkrečių su sanglaudos politika susijusių priemonių, vykdomų pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą, poveikį, ir apgailestauja, jog dėl to apžvalga leidžia suvokti tik kai kuriuos konkrečius pavyzdžius nacionaliniu lygiu; neatsižvelgiant į tai, teigiamai vertina pažangiosios patirties analizę ir pirmąsias išvadas, pateiktas ataskaitoje;

| 27. | mano, kad tėra nežymių krizės įveikimo požymių ir kad artimiausiais metais Europa turės spręsti savo struktūrines problemas, taip pat ir vykdydama sanglaudos politikos priemones ir tikslines investicijas, ypač į mokslinius tyrimus ir vytymąsi, inovacijas, švietimą ir technologijas, kurios palankios visiems sektoriams, siekiantiems tapti konkurencingais; todėl pabrėžia, kad reikia nuodugniai išnagrinėti priemonių, kuriomis siekiama įveikti krizę, poveikį ir, kad būtina suteikti prieinamą finansavimą, kuris yra ypač svarbus regionams, vykdant jų ekonomikos ir socialinį restruktūrizavimą ir skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir solidarumą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad tėra nežymių krizės įveikimo požymių ir kad artimiausiais metais Europa turės spręsti savo struktūrines problemas, taip pat ir vykdydama sanglaudos politikos priemones ir tikslines investicijas, ypač į mokslinius tyrimus ir vytymąsi, inovacijas, švietimą ir technologijas, kurios palankios visiems sektoriams, siekiantiems tapti konkurencingais; todėl pabrėžia, kad reikia nuodugniai išnagrinėti priemonių, kuriomis siekiama įveikti krizę, poveikį ir, kad būtina suteikti prieinamą finansavimą, kuris yra ypač svarbus regionams, vykdant jų ekonomikos ir socialinį restruktūrizavimą ir skatinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir solidarumą;

Sąveikos kūrimas ir Regioninės politikos išteklių sektorinio išskaidymo vengimas

| 28. | pritaria Tarybos išvadose dėl 2010 m. strateginės ataskaitos išreikštai Tarybos nuomonei, kad vieningas strateginis požiūris, skirtas struktūriniams fondams, sukuria tikrąją naudą; primena, kad kiekvienam fondui reikia savo taisyklių sėkmingoms intervencinėms priemonėms vietos lygiu atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes; taip pat pabrėžia, kad po krizės reikia konsoliduoti valstybių biudžetus ir veiksmingai koordinuojant padidinti turimų finansavimo šaltinių (ES, nacionalinių, EIB priemonių) sąveiką ir poveikį; |
| --- | --- |

28.

pritaria Tarybos išvadose dėl 2010 m. strateginės ataskaitos išreikštai Tarybos nuomonei, kad vieningas strateginis požiūris, skirtas struktūriniams fondams, sukuria tikrąją naudą; primena, kad kiekvienam fondui reikia savo taisyklių sėkmingoms intervencinėms priemonėms vietos lygiu atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes; taip pat pabrėžia, kad po krizės reikia konsoliduoti valstybių biudžetus ir veiksmingai koordinuojant padidinti turimų finansavimo šaltinių (ES, nacionalinių, EIB priemonių) sąveiką ir poveikį;

| 29. | pabrėžia struktūrinių fondų ir kitų sektorinių politikos priemonių tarpusavio ryšį ir šių priemonių ir nacionalinių, regioninių ir vietos išteklių ryšį, kuris yra ypač svarbus, siekiant sukurti vertingas sąsajas, kurios suteiktų galimybę tarpusavio sustiprinimui, tvariam programų įgyvendinimui ir teritorinės sanglaudos įgyvendinimui; pripažįsta, kad apibrėžus nuostatas dėl lėšų skyrimo, susijusias su 2007–2013 m. sanglaudos politika, atsirado daugiau galimybių kurti sąveikas su mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos kryptimis; pabrėžia, kad struktūriniai fondai gali būti naudojami mokslinių tyrimų infrastruktūrai gerinti, siekiant užtikrinti aukštą mokslinių tyrimų lygį, kurio reikia mokslinių tyrimų finansavimui gauti; taip pat pabrėžia ERPF, ESF ir EŽŪFKP sąveikos naudą; pažymi, kad iš patirties aiškiai matyti, jog siekiant kuo veiksmingesnių Europos regioninės plėtros fondo ekonominių veiksmų finansavimo rezultatų būtina, kad sėkmingai veiktų Europos socialinio fondo finansuojamos programos; pabrėžia kompleksinio finansavimo potencialą, kuris nėra iki galo išnaudotas; prašo Komisiją, kad ji būsimoje strateginėje ataskaitoje paminėtų struktūrinių fondų tarpusavio sąveiką ir papildomumą bei jų sąveiką su kitomis ES finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia struktūrinių fondų ir kitų sektorinių politikos priemonių tarpusavio ryšį ir šių priemonių ir nacionalinių, regioninių ir vietos išteklių ryšį, kuris yra ypač svarbus, siekiant sukurti vertingas sąsajas, kurios suteiktų galimybę tarpusavio sustiprinimui, tvariam programų įgyvendinimui ir teritorinės sanglaudos įgyvendinimui; pripažįsta, kad apibrėžus nuostatas dėl lėšų skyrimo, susijusias su 2007–2013 m. sanglaudos politika, atsirado daugiau galimybių kurti sąveikas su mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos kryptimis; pabrėžia, kad struktūriniai fondai gali būti naudojami mokslinių tyrimų infrastruktūrai gerinti, siekiant užtikrinti aukštą mokslinių tyrimų lygį, kurio reikia mokslinių tyrimų finansavimui gauti; taip pat pabrėžia ERPF, ESF ir EŽŪFKP sąveikos naudą; pažymi, kad iš patirties aiškiai matyti, jog siekiant kuo veiksmingesnių Europos regioninės plėtros fondo ekonominių veiksmų finansavimo rezultatų būtina, kad sėkmingai veiktų Europos socialinio fondo finansuojamos programos; pabrėžia kompleksinio finansavimo potencialą, kuris nėra iki galo išnaudotas; prašo Komisiją, kad ji būsimoje strateginėje ataskaitoje paminėtų struktūrinių fondų tarpusavio sąveiką ir papildomumą bei jų sąveiką su kitomis ES finansinėmis priemonėmis;

Stebėsena ir vertinimas

| 30. | pabrėžia, kad techninė pagalba, stebėsena ir vertinimas skatina politikos formavimą ir kartu su veiksminga finansine kontrole padės gerinti veiklos kokybę; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad techninė pagalba, stebėsena ir vertinimas skatina politikos formavimą ir kartu su veiksminga finansine kontrole padės gerinti veiklos kokybę;

| 31. | apgailestauja, kad tik 19 valstybių narių atsiskaitė apie pagrindinius rodiklius, taigi kol kas neįmanoma suvokti, bendro politikos poveikio visos ES teritorijoje; labai ragina valstybes nares, rengiant kitas strategines ataskaitas, už 2012–2013 m. laikotarpį, įtraukti pagrindinius rodiklius; ragina Komisiją įsikišti ir teikti paramą valstybėms narėms ir regionams, kad jie laiku parengtų nuoseklius ir išsamius duomenis; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja, kad tik 19 valstybių narių atsiskaitė apie pagrindinius rodiklius, taigi kol kas neįmanoma suvokti, bendro politikos poveikio visos ES teritorijoje; labai ragina valstybes nares, rengiant kitas strategines ataskaitas, už 2012–2013 m. laikotarpį, įtraukti pagrindinius rodiklius; ragina Komisiją įsikišti ir teikti paramą valstybėms narėms ir regionams, kad jie laiku parengtų nuoseklius ir išsamius duomenis;

| 32. | pabrėžia, kad siekiant pagerinti struktūrinių fondų lėšų paskirstymo sistemos valdymą ir veiksmingumą Komisija turi užtikrinti veiksmingą ir nuolatinį stebėsenos ir kontrolės sistemų darbą; ragina Komisiją pagerinti valstybių narių padarytos pažangos stebėjimo suderinamumą ir kokybę, taip pat nustatyti minimalius reikalavimus pagrindiniams rodikliams, kuriuos reikia įtraukti į kito programavimo laikotarpio nacionalines strategines ataskaitas, siekiant palengvinti palyginamumą bei tikslingumą ir numatyti aiškesnius reikalavimus; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad siekiant pagerinti struktūrinių fondų lėšų paskirstymo sistemos valdymą ir veiksmingumą Komisija turi užtikrinti veiksmingą ir nuolatinį stebėsenos ir kontrolės sistemų darbą; ragina Komisiją pagerinti valstybių narių padarytos pažangos stebėjimo suderinamumą ir kokybę, taip pat nustatyti minimalius reikalavimus pagrindiniams rodikliams, kuriuos reikia įtraukti į kito programavimo laikotarpio nacionalines strategines ataskaitas, siekiant palengvinti palyginamumą bei tikslingumą ir numatyti aiškesnius reikalavimus;

Gera praktika

| 33. | mano, kad dėmesį būtina skirti abipusiam mokymuisi, kaip įgyvendinti politiką, geriausios praktikos mainams ir administracinių pajėgumų stiprinimui, ypač vietos ir regioninių valdžios institucijų, siekiant pagerinti veiksmingumą ir efektyvumą ir vengti praeities klaidų pasikartojimo; |
| --- | --- |

33.

mano, kad dėmesį būtina skirti abipusiam mokymuisi, kaip įgyvendinti politiką, geriausios praktikos mainams ir administracinių pajėgumų stiprinimui, ypač vietos ir regioninių valdžios institucijų, siekiant pagerinti veiksmingumą ir efektyvumą ir vengti praeities klaidų pasikartojimo;

| 34. | skatina gerą praktiką, susijusią su nacionalinėmis ataskaitomis, pavyzdžiui, naudoti pagrindinius rodiklius, atsiskaityti apie projektų apimtis ir rezultatus, atsiskaityti apie nacionalinės ir ES politikos sričių sąveiką, organizuoti viešąsias diskusijas ir konsultacijas su suinteresuotaisiais asmenimis, teikti ataskaitas nacionaliniams parlamentams, kurie gali išsakyti savo nuomonę, ir šias ataskaitas skelbti vyriausybių interneto svetainėse, visose ataskaitas naudojant aiškius ir tikslius terminus, kadangi ši praktika daro teigiamą poveikį atsiskaitymo procesui ir didina valstybių narių suinteresuotų asmenų atsakomybę; pabrėžia, kad būtina vadovautis geriausia patirtimi regionuose, kuriems būdingas žemesnio lygio lėšų įsisavinimas arba žemesnis finansavimo programų veiksmingumo lygis; |
| --- | --- |

34.

skatina gerą praktiką, susijusią su nacionalinėmis ataskaitomis, pavyzdžiui, naudoti pagrindinius rodiklius, atsiskaityti apie projektų apimtis ir rezultatus, atsiskaityti apie nacionalinės ir ES politikos sričių sąveiką, organizuoti viešąsias diskusijas ir konsultacijas su suinteresuotaisiais asmenimis, teikti ataskaitas nacionaliniams parlamentams, kurie gali išsakyti savo nuomonę, ir šias ataskaitas skelbti vyriausybių interneto svetainėse, visose ataskaitas naudojant aiškius ir tikslius terminus, kadangi ši praktika daro teigiamą poveikį atsiskaitymo procesui ir didina valstybių narių suinteresuotų asmenų atsakomybę; pabrėžia, kad būtina vadovautis geriausia patirtimi regionuose, kuriems būdingas žemesnio lygio lėšų įsisavinimas arba žemesnis finansavimo programų veiksmingumo lygis;

| 35. | palankiai vertina tai, kad Komisija pateikia būdų, kuriais nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos gali pertvarkyti dabartines regioninės politikos programas pagal strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslus ir kaip praktikos būdus galima performuoti, juos pritaikant prie pažangaus augimo tikslų per šį planavimo laikotarpį; ragina valstybes nares veikti neatidėliojant, daugiau investuoti į tvarią plėtrą ir pažangų augimą, socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę darbo rinkoje ir veiksmingiau panaudoti gautas lėšas; be to, ragina Komisiją išreikšti savo požiūrį apie tai, kaip įgyvendinant sanglaudos politika šiuo 2007–2013 m. laikotarpiu būtų galima prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina tai, kad Komisija pateikia būdų, kuriais nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos gali pertvarkyti dabartines regioninės politikos programas pagal strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslus ir kaip praktikos būdus galima performuoti, juos pritaikant prie pažangaus augimo tikslų per šį planavimo laikotarpį; ragina valstybes nares veikti neatidėliojant, daugiau investuoti į tvarią plėtrą ir pažangų augimą, socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę darbo rinkoje ir veiksmingiau panaudoti gautas lėšas; be to, ragina Komisiją išreikšti savo požiūrį apie tai, kaip įgyvendinant sanglaudos politika šiuo 2007–2013 m. laikotarpiu būtų galima prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ tikslų;

Išvados ir rekomendacijos

| 36. | pabrėžia, kad MVĮ atlieka svarbų novatorišką vaidmenį ekonomikoje, ir pažymi, kad būtina vystyti šį sektorių, inter alia, įgyvendinat Smulkiojo verslo aktą, lengvinti MVĮ prieigą prie finansinio ir veiklos kapitalo ir skatinti MVĮ dalyvauti novatoriškuose projektuose ir padėti jiems tapti konkurencingais bei geriau išnaudoti savo pajėgumus dėl didesnio užimtumo; mano, kad MVĮ, verslo tinklų, mokslinių tyrimų institutų, grupių ir regioninės valdžios institucijų bendradarbiavimas vietos ir regioniniu lygiu turėtų būti pagerintas, nes tai gali suteikti žymios socialinės ir ekonominės naudos, lygiai taip pat naudingas gali būti veiksmingas visų esamų išteklių panaudojimas, įskaitant ES finansų inžinerijos priemones (JEREMIE), siekiant stiprinti MVĮ kapitalą; tačiau pabrėžia, kad dėl paskolų finansavimo būtina pagerinti teisinį aiškumą tokiu būdu, kad finansų tarpininkai ir finansuojantieji valstybiniai bankai galėtų nustatyti sąlygas novatoriškoms finansų priemonėms, kurios galiotų visą planavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad MVĮ atlieka svarbų novatorišką vaidmenį ekonomikoje, ir pažymi, kad būtina vystyti šį sektorių, inter alia, įgyvendinat Smulkiojo verslo aktą, lengvinti MVĮ prieigą prie finansinio ir veiklos kapitalo ir skatinti MVĮ dalyvauti novatoriškuose projektuose ir padėti jiems tapti konkurencingais bei geriau išnaudoti savo pajėgumus dėl didesnio užimtumo; mano, kad MVĮ, verslo tinklų, mokslinių tyrimų institutų, grupių ir regioninės valdžios institucijų bendradarbiavimas vietos ir regioniniu lygiu turėtų būti pagerintas, nes tai gali suteikti žymios socialinės ir ekonominės naudos, lygiai taip pat naudingas gali būti veiksmingas visų esamų išteklių panaudojimas, įskaitant ES finansų inžinerijos priemones (JEREMIE), siekiant stiprinti MVĮ kapitalą; tačiau pabrėžia, kad dėl paskolų finansavimo būtina pagerinti teisinį aiškumą tokiu būdu, kad finansų tarpininkai ir finansuojantieji valstybiniai bankai galėtų nustatyti sąlygas novatoriškoms finansų priemonėms, kurios galiotų visą planavimo laikotarpį;

| 37. | Yra įsitikinęs, kad tinkamas valdymas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu bei įvairių valdymo pakopų veiksmingas koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo proceso kokybę, strateginį planavimą, struktūrinių ir sanglaudos fondų įsisavinimo padidinimą ir sėkmingą bei veiksmingą sanglaudos politikos įgyvendinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti ir sutelkti daugiašalį valdymą vadovaujantis Sutartimi ir subsidiarumo bei partnerystės principais; pabrėžia tikros partnerystės, tiek vertikalios, tiek horizontalios, kurioje dalyvautų įvairių lygmenų valdžios institucijos ir organizacijos, strategijos svarbą ir rekomenduoja įvertinti dalyvavimo partnerystėje kokybę, primenant, kad partnerystė gali pasitarnauti supaprastinimui (ypač projektų atrankos tvarkos); ragina valstybes nares iš pat pradžių į investicijų prioritetų nustatymo remiantis galimais vystymosi tikslais procesą įtraukti subnacionalinio lygmens valdžios institucijas ir jas sujungti su pilietinės visuomenės nariais ir bendruomenės atstovais įgyvendinant programas; siūlo, kad dėl to kiekvienoje valstybėje narėje būtų įsisteigtas Vietos ir regioninės valdžios institucijų teritorinis paktas dėl strategijos „Europa 2020“; |
| --- | --- |

37.

Yra įsitikinęs, kad tinkamas valdymas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu bei įvairių valdymo pakopų veiksmingas koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sprendimų priėmimo proceso kokybę, strateginį planavimą, struktūrinių ir sanglaudos fondų įsisavinimo padidinimą ir sėkmingą bei veiksmingą sanglaudos politikos įgyvendinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti ir sutelkti daugiašalį valdymą vadovaujantis Sutartimi ir subsidiarumo bei partnerystės principais; pabrėžia tikros partnerystės, tiek vertikalios, tiek horizontalios, kurioje dalyvautų įvairių lygmenų valdžios institucijos ir organizacijos, strategijos svarbą ir rekomenduoja įvertinti dalyvavimo partnerystėje kokybę, primenant, kad partnerystė gali pasitarnauti supaprastinimui (ypač projektų atrankos tvarkos); ragina valstybes nares iš pat pradžių į investicijų prioritetų nustatymo remiantis galimais vystymosi tikslais procesą įtraukti subnacionalinio lygmens valdžios institucijas ir jas sujungti su pilietinės visuomenės nariais ir bendruomenės atstovais įgyvendinant programas; siūlo, kad dėl to kiekvienoje valstybėje narėje būtų įsisteigtas Vietos ir regioninės valdžios institucijų teritorinis paktas dėl strategijos „Europa 2020“;

| 38. | mano, kad nuostatos ir procedūros turėtų būti toliau paprastinamos ES ir nacionaliniu lygiu, nes tai prisidėtų prie spartaus lėšų ir mokėjimų paskirstymo ir kad tai būtina tęsti ir tai turėtų sąlygoti pagerintas taisykles, skirtas laikotarpiui po 2013 m., nesudarant jokių didelių sunkumų pagalbos gavėjams; mano, kad regioninė politika turėtų būti geriau pritaikyta prie naudotojų poreikių ir kad supaprastinimas turėtų sumažinti nereikalingas administracines kliūtis ir išlaidas bei kliūtis, kurios trukdo politikos tikslų pasiekimui, turėtų vengti painiavos ir klaidingo dabartinių administracinių metodų aiškinimo ir, kita vertus, turėtų užtikrinti lankstesnį projektų valdymą, suderintą kontrolę ir didesnį politikos veiksmingumą; apgailestauja, kad dėl per didelės biurokratijos, per sudėtingų dažnai keičiamų taisyklių ir nepakankamai suderintų procedūrų nemažai lėšų liko nepanaudota; mano, kad būtina pasiekti supaprastinimo ir taisyklių bei procedūrų stabilumo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad nuostatos ir procedūros turėtų būti toliau paprastinamos ES ir nacionaliniu lygiu, nes tai prisidėtų prie spartaus lėšų ir mokėjimų paskirstymo ir kad tai būtina tęsti ir tai turėtų sąlygoti pagerintas taisykles, skirtas laikotarpiui po 2013 m., nesudarant jokių didelių sunkumų pagalbos gavėjams; mano, kad regioninė politika turėtų būti geriau pritaikyta prie naudotojų poreikių ir kad supaprastinimas turėtų sumažinti nereikalingas administracines kliūtis ir išlaidas bei kliūtis, kurios trukdo politikos tikslų pasiekimui, turėtų vengti painiavos ir klaidingo dabartinių administracinių metodų aiškinimo ir, kita vertus, turėtų užtikrinti lankstesnį projektų valdymą, suderintą kontrolę ir didesnį politikos veiksmingumą; apgailestauja, kad dėl per didelės biurokratijos, per sudėtingų dažnai keičiamų taisyklių ir nepakankamai suderintų procedūrų nemažai lėšų liko nepanaudota; mano, kad būtina pasiekti supaprastinimo ir taisyklių bei procedūrų stabilumo pusiausvyrą;

| 39. | ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas gerinti gebėjimų stiprinimą ir sumažinti administracinę naštą, ypač nacionaliniais įnašais ir, kur tinkama, teikiant finansų inžinerijos paramą užtikrinti bendrą projektų finansavimą siekiant, kad būtų įsisavintos lėšos ir išvengti didelio vilkinimo investuojant; |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares ir regionų valdžios institucijas gerinti gebėjimų stiprinimą ir sumažinti administracinę naštą, ypač nacionaliniais įnašais ir, kur tinkama, teikiant finansų inžinerijos paramą užtikrinti bendrą projektų finansavimą siekiant, kad būtų įsisavintos lėšos ir išvengti didelio vilkinimo investuojant;

| 40. | pritaria Komisijos mintims didesnį dėmesį skirti rezultatams, kai naudojamasi struktūrinių fondų lėšomis, ir mano, kad strateginėmis ataskaitomis, kaip vertinga uždavinių įgyvendinimo pažangos stebėsenos priemone, sukuriamas tarpusavio vertinimo ir strateginių diskusijų ES lygmeniu pagrindas; ragina valstybes nares laikytis labiau analitinio ir strateginio požiūrio rengiant nacionalines ataskaitas, skirtas užtikrinti geresnės kokybės strategines ataskaitas, didesnį dėmesį skiriant tikslams, rezultatams ir strateginiam vytymuisi ir laiku pateikti tikslią informaciją dėl pagrindinių rodiklių ir sutartų tikslų; todėl pabrėžia, kad rengiant 2013 m. strateginę ataskaitą reikėtų orientuotis į rezultatus ir daugiau dėmesio atkreipti į kokybinę sanglaudos politikos programų apimties, ankstyvojo poveikio ir veiksmingumo analizę, o ne į perteklinį statistinių duomenų vardijimą; |
| --- | --- |

40.

pritaria Komisijos mintims didesnį dėmesį skirti rezultatams, kai naudojamasi struktūrinių fondų lėšomis, ir mano, kad strateginėmis ataskaitomis, kaip vertinga uždavinių įgyvendinimo pažangos stebėsenos priemone, sukuriamas tarpusavio vertinimo ir strateginių diskusijų ES lygmeniu pagrindas; ragina valstybes nares laikytis labiau analitinio ir strateginio požiūrio rengiant nacionalines ataskaitas, skirtas užtikrinti geresnės kokybės strategines ataskaitas, didesnį dėmesį skiriant tikslams, rezultatams ir strateginiam vytymuisi ir laiku pateikti tikslią informaciją dėl pagrindinių rodiklių ir sutartų tikslų; todėl pabrėžia, kad rengiant 2013 m. strateginę ataskaitą reikėtų orientuotis į rezultatus ir daugiau dėmesio atkreipti į kokybinę sanglaudos politikos programų apimties, ankstyvojo poveikio ir veiksmingumo analizę, o ne į perteklinį statistinių duomenų vardijimą;

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti 2007–2013 m. finansinės perspektyvos ir sanglaudos politikos vidurio laikotarpio peržiūra ir užtikrinti, kad Europos fondų lėšos 2011–2013 m. laikotarpiu būtų geriau įsisavinamos; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti 2007–2013 m. finansinės perspektyvos ir sanglaudos politikos vidurio laikotarpio peržiūra ir užtikrinti, kad Europos fondų lėšos 2011–2013 m. laikotarpiu būtų geriau įsisavinamos;

| 42. | ragina visas ES institucijas ir valstybes nares per kitą derybų dėl būsimos sanglaudos politikos laikotarpį pagreitinti pagrindinių dokumentų, pavyzdžiui, daugiametės finansinės programos ir reglamentų, rengimą siekiant nugalėti pradines kliūtis, kurios gali atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje; |
| --- | --- |

42.

ragina visas ES institucijas ir valstybes nares per kitą derybų dėl būsimos sanglaudos politikos laikotarpį pagreitinti pagrindinių dokumentų, pavyzdžiui, daugiametės finansinės programos ir reglamentų, rengimą siekiant nugalėti pradines kliūtis, kurios gali atsirasti kito programavimo laikotarpio pradžioje;

| 43. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ateities sanglaudos politikai būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių; mano, kad sanglaudos politika neturėtų būti laikoma vien priemone kitų sektorių politikos tikslams pasiekti, nes ji yra didelę pakankamą vertę turinti Bendrijos politikos kryptis, pati savaime turinti priežastį egzistuoti: ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų būti nepriklausoma ir jos dabartiniai pagrindai ir principai neturėtų būti pakeisti pagal regioninės politikos išteklių išskaidymą pagal sektorius; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ateities sanglaudos politikai būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių; mano, kad sanglaudos politika neturėtų būti laikoma vien priemone kitų sektorių politikos tikslams pasiekti, nes ji yra didelę pakankamą vertę turinti Bendrijos politikos kryptis, pati savaime turinti priežastį egzistuoti: ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; pabrėžia, kad sanglaudos politika turėtų būti nepriklausoma ir jos dabartiniai pagrindai ir principai neturėtų būti pakeisti pagal regioninės politikos išteklių išskaidymą pagal sektorius;

*

* *

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 371, 2006 12 27, p. 1.

(3)  OL L 126, 2009 5 21, p. 3.

(4)  OL L 132, 2010 5 29, p. 1.

(5)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(6)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 79.

(7)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 104.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0473.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/10

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEuropos miestų darbotvarkė ir jos ateitis vykdant sanglaudos politiką

P7_TA(2011)0284

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką (2010/2158(INI))

2012/C 390 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regioninės politikos po 2013 m. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regioninės politikos po 2013 m. (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento paskelbtą ad hoc pažymą „Tolesnė veikla, susijusi su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento paskelbtą ad hoc pažymą „Tolesnė veikla, susijusi su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio mėn. Komisijos apibendrinamąją ataskaitą „2000–2006 m. sanglaudos politikos programų, kurios buvo bendrai finansuojamos ERPF, baigiamasis vertinimas (pirmasis ir antrasis tikslai)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio mėn. Komisijos apibendrinamąją ataskaitą „2000–2006 m. sanglaudos politikos programų, kurios buvo bendrai finansuojamos ERPF, baigiamasis vertinimas (pirmasis ir antrasis tikslai)“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio mėn. Komisijos ataskaitą „2000–2006 m. sanglaudos politikos programų baigiamasis vertinimas. Bendrijos iniciatyva URBAN“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio mėn. Komisijos ataskaitą „2000–2006 m. sanglaudos politikos programų baigiamasis vertinimas. Bendrijos iniciatyva URBAN“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl būtinybės kompleksiškai vykdyti miestų regeneraciją (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 26 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomonę dėl būtinybės kompleksiškai vykdyti miestų regeneraciją (12),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Miestų regeneravimo svarba Europos miestų plėtros ateičiai“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Miestų regeneravimo svarba Europos miestų plėtros ateičiai“ (13),

| — | atsižvelgdamas į „ES teritorinę darbotvarkę: konkurencingesnės įvairių regionų Europos link“ (Teritorinė darbotvarkė) ir Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją (Leipcigo chartija), priimtas 2007 m. gegužės 24–25 d. Leipcige vykusiame neoficialiame ministrų, atsakingų už erdvinį planavimą ir miestų plėtrą, susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „ES teritorinę darbotvarkę: konkurencingesnės įvairių regionų Europos link“ (Teritorinė darbotvarkė) ir Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją (Leipcigo chartija), priimtas 2007 m. gegužės 24–25 d. Leipcige vykusiame neoficialiame ministrų, atsakingų už erdvinį planavimą ir miestų plėtrą, susitikime,

| — | atsižvelgdamas į Toledo deklaraciją, priimtą 2010 m. birželio 22 d. Tolede vykusiame neoficialiame ministrų, atsakingų už miestų plėtrą, susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Toledo deklaraciją, priimtą 2010 m. birželio 22 d. Tolede vykusiame neoficialiame ministrų, atsakingų už miestų plėtrą, susitikime,

| — | atsižvelgdamas į generalinių direktorių, atsakingų už miestų plėtrą, poziciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642/3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į generalinių direktorių, atsakingų už miestų plėtrą, poziciją dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642/3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 22–24 d. Barselonoje vykusio Europos vietos valdžios atstovų aukščiausiojo lygio susitikimo „Vietos valdžia – svarbiausia veikėja naujoje Europoje“ išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 22–24 d. Barselonoje vykusio Europos vietos valdžios atstovų aukščiausiojo lygio susitikimo „Vietos valdžia – svarbiausia veikėja naujoje Europoje“ išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos inicijuotą ir remiamą Merų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos inicijuotą ir remiamą Merų paktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Reformuotos sanglaudos politikos darbotvarkė“ (Fabrizio Barcos ataskaita, 2009 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Reformuotos sanglaudos politikos darbotvarkė“ (Fabrizio Barcos ataskaita, 2009 m.),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0218/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0218/2011),

| A. | kadangi ES būdinga policentrinė plėtra ir skirtingų dydžių miestų teritorijų įvairovė, o jos miestų kompetencijos sritys ir ištekliai įvairiarūšiai; mano, kad būtų sunku nustatyti bendrą miestų teritorijų ir, apskritai, miesto apibrėžtį remiantis vien tik statistiniais kriterijais, nes sudėtinga viena apibrėžtimi aprėpti įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, todėl laikosi nuomonės, kad valstybės narės pačios turėtų nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį, taip pat nustatyti šias teritorijas laikydamosi subsidiarumo principo ir remdamosi bendrais europiniais rodikliais; kadangi reikėtų panagrinėti, kaip pritaikius funkcinį požiūrį būtų galima nustatyti standartinę miesto apibrėžtį ir taip sukurti aiškią teisinę miesto aspekto Sąjungos politikoje apibrėžtį; kadangi, ypač kalbant apie sanglaudos politiką, taip pat būtų naudinga turėti funkciniu požiūriu grindžiamą miesto aspekto apibrėžtį, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES būdinga policentrinė plėtra ir skirtingų dydžių miestų teritorijų įvairovė, o jos miestų kompetencijos sritys ir ištekliai įvairiarūšiai; mano, kad būtų sunku nustatyti bendrą miestų teritorijų ir, apskritai, miesto apibrėžtį remiantis vien tik statistiniais kriterijais, nes sudėtinga viena apibrėžtimi aprėpti įvairią padėtį valstybėse narėse ir regionuose, todėl laikosi nuomonės, kad valstybės narės pačios turėtų nustatyti privalomą miestų teritorijų apibrėžtį, taip pat nustatyti šias teritorijas laikydamosi subsidiarumo principo ir remdamosi bendrais europiniais rodikliais; kadangi reikėtų panagrinėti, kaip pritaikius funkcinį požiūrį būtų galima nustatyti standartinę miesto apibrėžtį ir taip sukurti aiškią teisinę miesto aspekto Sąjungos politikoje apibrėžtį; kadangi, ypač kalbant apie sanglaudos politiką, taip pat būtų naudinga turėti funkciniu požiūriu grindžiamą miesto aspekto apibrėžtį,

| B. | kadangi ES, įgyvendindama savo krypčių politiką, padeda užtikrinti tvarią miestų teritorijų plėtrą, ir kadangi reikėtų turėti mintyje tai, kad laikantis subsidiarumo principo turėtų būti apibrėžta ne tik nacionalinė miestų politika, bet ir Europos miestų politika, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES, įgyvendindama savo krypčių politiką, padeda užtikrinti tvarią miestų teritorijų plėtrą, ir kadangi reikėtų turėti mintyje tai, kad laikantis subsidiarumo principo turėtų būti apibrėžta ne tik nacionalinė miestų politika, bet ir Europos miestų politika,

| C. | kadangi miestai aktyviai padeda formuluoti ES politikos kryptis ir atlieka svarbų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir kadangi neatsižvelgus į ES politikos krypčių, ypač sanglaudos politikos, miestų aspektą būtų pakenkta strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui, |
| --- | --- |

C.

kadangi miestai aktyviai padeda formuluoti ES politikos kryptis ir atlieka svarbų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir kadangi neatsižvelgus į ES politikos krypčių, ypač sanglaudos politikos, miestų aspektą būtų pakenkta strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui,

| D. | kadangi miestai turi unikalų architektūros ir kultūros potencialą, taip pat dideles socialinės integracijos galimybes ir kadangi miestai, saugodami kultūrų įvairovę ir išlaikydami nuolatinį centro ir atokių vietovių ryšį, prisideda prie socialinės pusiausvyros užtikrinimo, |
| --- | --- |

D.

kadangi miestai turi unikalų architektūros ir kultūros potencialą, taip pat dideles socialinės integracijos galimybes ir kadangi miestai, saugodami kultūrų įvairovę ir išlaikydami nuolatinį centro ir atokių vietovių ryšį, prisideda prie socialinės pusiausvyros užtikrinimo,

| E. | kadangi remiantis iniciatyvų URBAN patirtimi, veiksmai miestų srityje buvo integruoti į konvergencijos ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu reguliavimo sistemą; kadangi įtraukus tam tikrus aspektus neabejotinai padidėjo miestų galimybės gauti finansavimą; kadangi, siekiant sutelkti išteklius, aiškiai apibrėžti miestų plėtros tikslai turėtų būti nurodyti veiklos programose, |
| --- | --- |

E.

kadangi remiantis iniciatyvų URBAN patirtimi, veiksmai miestų srityje buvo integruoti į konvergencijos ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu reguliavimo sistemą; kadangi įtraukus tam tikrus aspektus neabejotinai padidėjo miestų galimybės gauti finansavimą; kadangi, siekiant sutelkti išteklius, aiškiai apibrėžti miestų plėtros tikslai turėtų būti nurodyti veiklos programose,

| F. | kadangi SESV apibrėžtas tvirtesnis ir plačiau taikomas subsidiarumo principas, taip pat daugiapakopis valdymas ir aiškiau apibrėžtas partnerystės principas – tai pagrindiniai elementai siekiant teisingai įgyvendinti visas ES politikos kryptis ir kadangi atitinkamai reikia sustiprinti vietos ir regioninių valdžios institucijų išteklių ir kompetencijos panaudojimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi SESV apibrėžtas tvirtesnis ir plačiau taikomas subsidiarumo principas, taip pat daugiapakopis valdymas ir aiškiau apibrėžtas partnerystės principas – tai pagrindiniai elementai siekiant teisingai įgyvendinti visas ES politikos kryptis ir kadangi atitinkamai reikia sustiprinti vietos ir regioninių valdžios institucijų išteklių ir kompetencijos panaudojimą,

| G. | kadangi dėl per pastaruosius kelerius metus kilusios ekonomikos krizės dar labiau išaugo skirtumai ir socialinė atskirtis didelėse didmiesčių pakraščių teritorijose; kadangi, norint įveikti krizę, vietos valdžios institucijos turėtų sugebėti įgyvendinti praktines priemones, kuriomis būtų kovojama su skurdu ir remiama socialinė sanglauda ir užimtumas, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl per pastaruosius kelerius metus kilusios ekonomikos krizės dar labiau išaugo skirtumai ir socialinė atskirtis didelėse didmiesčių pakraščių teritorijose; kadangi, norint įveikti krizę, vietos valdžios institucijos turėtų sugebėti įgyvendinti praktines priemones, kuriomis būtų kovojama su skurdu ir remiama socialinė sanglauda ir užimtumas,

| H. | kadangi įgyvendinant vystymosi centrų politiką, kuri grindžiama ekonominės veiklos skatinimu miestuose, daugeliu atveju nepavyko sukurti pakankamai traukos, todėl padarytas ribotas poveikis aplinkinėje teritorijoje ir nebuvo prisidėta siekiant integruotos plėtros, |
| --- | --- |

H.

kadangi įgyvendinant vystymosi centrų politiką, kuri grindžiama ekonominės veiklos skatinimu miestuose, daugeliu atveju nepavyko sukurti pakankamai traukos, todėl padarytas ribotas poveikis aplinkinėje teritorijoje ir nebuvo prisidėta siekiant integruotos plėtros,

| I. | kadangi kai kuriuose miestų rajonuose, nepaisant jų gerovės ir ekonominės galios, gali būti konkrečių problemų, pvz., didelės socialinės nelygybės, skurdo, atskirties ir aukšto nedarbo lygio problemų, kurias teikiant paramą pagal sanglaudos politiką galima būtų sumažinti ir išspręsti, |
| --- | --- |

I.

kadangi kai kuriuose miestų rajonuose, nepaisant jų gerovės ir ekonominės galios, gali būti konkrečių problemų, pvz., didelės socialinės nelygybės, skurdo, atskirties ir aukšto nedarbo lygio problemų, kurias teikiant paramą pagal sanglaudos politiką galima būtų sumažinti ir išspręsti,

| J. | kadangi supaprastinus politikos, įskaitant kontrolės ir audito mechanizmų, įgyvendinimą būtų padedama gerinti veiksmingumą, mažinti klaidų lygį, pakeisti politikos struktūrą, kad ji būtų patogesnė taikyti, ir padidinti regimumą; ir kadangi toliau reikėtų dėti pastangas siekiant supaprastinimo, taip pat reikėtų supaprastinti nacionalines ir regionines procedūras, kad miestų teritorijų atstovai galėtų geriau orientuotis ir valdyti Europos lėšų panaudojimą, |
| --- | --- |

J.

kadangi supaprastinus politikos, įskaitant kontrolės ir audito mechanizmų, įgyvendinimą būtų padedama gerinti veiksmingumą, mažinti klaidų lygį, pakeisti politikos struktūrą, kad ji būtų patogesnė taikyti, ir padidinti regimumą; ir kadangi toliau reikėtų dėti pastangas siekiant supaprastinimo, taip pat reikėtų supaprastinti nacionalines ir regionines procedūras, kad miestų teritorijų atstovai galėtų geriau orientuotis ir valdyti Europos lėšų panaudojimą,

Su miestų aspektu susijusios aplinkybės

| 1. | pažymi, kad Europos miestų darbotvarkė apima ES politikos krypčių, visų pirma sanglaudos politikos, miestų aspektą ir tarpvyriausybines Europos lygmens pastangas koordinuoti valstybių narių miestų politikos kryptis, pastarojo tikslo siekiama rengiant neoficialius ministrų susitikimus, kuriuos koordinuoja paeiliui Tarybai pirmininkaujančios valstybės ir kuriuose aktyviai dalyvauja Komisijai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų būti geriau informuojamos ir turėtų aktyviau dalyvauti tarpvyriausybinės krypties veikloje; rekomenduoja, kad abu lygmenys glaudžiau koordinuotų savo veiksmus ir kad vietos valdžios institucijos aktyviau dalyvautų procese; pabrėžia poreikį gerinti administracinių institucijų sprendimų ir veiksmų koordinavimą Europos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Europos miestų darbotvarkė apima ES politikos krypčių, visų pirma sanglaudos politikos, miestų aspektą ir tarpvyriausybines Europos lygmens pastangas koordinuoti valstybių narių miestų politikos kryptis, pastarojo tikslo siekiama rengiant neoficialius ministrų susitikimus, kuriuos koordinuoja paeiliui Tarybai pirmininkaujančios valstybės ir kuriuose aktyviai dalyvauja Komisijai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad vietos valdžios institucijos turėtų būti geriau informuojamos ir turėtų aktyviau dalyvauti tarpvyriausybinės krypties veikloje; rekomenduoja, kad abu lygmenys glaudžiau koordinuotų savo veiksmus ir kad vietos valdžios institucijos aktyviau dalyvautų procese; pabrėžia poreikį gerinti administracinių institucijų sprendimų ir veiksmų koordinavimą Europos ir nacionaliniu lygmenimis;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad buvo patvirtinta Toledo deklaracija ir Toledo informacinis dokumentas dėl miestų atgaivinimo; pritaria, kad reikia užtikrinti daugiau nuoseklumo ir koordinavimo siekiant numatyti bendrą darbo programą arba Europos miestų darbotvarkę; palankiai vertina tai, kad ministrai pabrėžė poreikį stiprinti bendradarbiavimą su Europos Parlamentu ir veiksmų koordinavimą, taip pat tikslą stiprinti miestų aspektą įgyvendinant sanglaudos politiką ir skatinti tvarią miestų plėtrą bei integruotą požiūrį sutvirtinant ir kuriant priemones, kuriomis visais lygmenimis įgyvendinama Leipcigo chartija; pritaria valstybių narių ir Komisijos pastangoms tęsti Marselio procesą ir įgyvendinti tvarių Europos miestų orientacinę sistemą; susidomėjęs stebi orientacinės sistemos bandymo etapo pradžią; tačiau apgailestauja, kad miestai nepakankamai dalyvauja šiuose procesuose; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nedalyvaujantiems miestams būtų suteikta daugiau informacijos apie šį procesą, ir informuoti Parlamentą apie tolesnę raidą; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad buvo patvirtinta Toledo deklaracija ir Toledo informacinis dokumentas dėl miestų atgaivinimo; pritaria, kad reikia užtikrinti daugiau nuoseklumo ir koordinavimo siekiant numatyti bendrą darbo programą arba Europos miestų darbotvarkę; palankiai vertina tai, kad ministrai pabrėžė poreikį stiprinti bendradarbiavimą su Europos Parlamentu ir veiksmų koordinavimą, taip pat tikslą stiprinti miestų aspektą įgyvendinant sanglaudos politiką ir skatinti tvarią miestų plėtrą bei integruotą požiūrį sutvirtinant ir kuriant priemones, kuriomis visais lygmenimis įgyvendinama Leipcigo chartija; pritaria valstybių narių ir Komisijos pastangoms tęsti Marselio procesą ir įgyvendinti tvarių Europos miestų orientacinę sistemą; susidomėjęs stebi orientacinės sistemos bandymo etapo pradžią; tačiau apgailestauja, kad miestai nepakankamai dalyvauja šiuose procesuose; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad nedalyvaujantiems miestams būtų suteikta daugiau informacijos apie šį procesą, ir informuoti Parlamentą apie tolesnę raidą;

| 3. | pabrėžia ne tik svarbų sanglaudos politikos priemonių indėlį plėtojant miestų teritorijas, bet ir didelį daugelio kitų ES politikos krypčių (pvz., aplinkos, transporto ir energetikos) ir programų poveikį miestų plėtrai; pabrėžia, kad svarbu geriau suprasti politikos krypčių poveikį teritorijoms, ir ragina tobulinti miestų darbotvarkę nustatant ES politiką; dar kartą ragina Komisiją tęsti sektorių politikos krypčių teritorijoms daromo poveikio vertinimą ir išplėsti nustatytus poveikio vertinimo mechanizmus; atsižvelgdamas į tai, pritaria Penktoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje išdėstytoms mintims ir darbui, kurį atliko Europos teritorijų planavimo stebėjimo tinklas (angl. ESPON); |
| --- | --- |

3.

pabrėžia ne tik svarbų sanglaudos politikos priemonių indėlį plėtojant miestų teritorijas, bet ir didelį daugelio kitų ES politikos krypčių (pvz., aplinkos, transporto ir energetikos) ir programų poveikį miestų plėtrai; pabrėžia, kad svarbu geriau suprasti politikos krypčių poveikį teritorijoms, ir ragina tobulinti miestų darbotvarkę nustatant ES politiką; dar kartą ragina Komisiją tęsti sektorių politikos krypčių teritorijoms daromo poveikio vertinimą ir išplėsti nustatytus poveikio vertinimo mechanizmus; atsižvelgdamas į tai, pritaria Penktoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje išdėstytoms mintims ir darbui, kurį atliko Europos teritorijų planavimo stebėjimo tinklas (angl. ESPON);

Vietos poreikiai ir (arba) Europos prioritetai

| 4. | pabrėžia, kad dažniausiai būtent dėl miestų teritorijų pavyksta įgyvendinti ES politikos kryptis vietos lygmeniu; pabrėžia, kad miestų teritorijose, kuriose gyvena 73 proc. Europos gyventojų, sukuriama apie 80 proc. ES BVP ir suvartojama iki 70 proc. Sąjungos energijos ir kad jos, be kita ko, dėl MVĮ veiklos yra inovacijų, žinių ir kultūros centrai, taigi labai prisideda prie ekonomikos augimo; pažymi, kad tik tie miestai, kuriuose teikiamos aukštos kokybės paslaugos ir kuriuose yra tinkama infrastruktūra, gali pritraukti ir skatinti pažangią, didelę pridėtinę vertę turinčią veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad, kita vertus, joms tenka ekonomikos našumo sąnaudos (miestų plėtimasis, koncentracija, spūstys, tarša, žemės naudojimas, klimato kaita, energetinis nesaugumas, būsto krizė, erdvinis susiskaidymas, nusikalstamumas, migracija ir kt.) ir poveikį daro dideli socialinės pusiausvyros sutrikimai (didelis nedarbas, socialinis nesaugumas ir atskirtis, socialinis susipriešinimas ir kt.), todėl kyla pavojus jų, kaip augimo varomųjų jėgų, vaidmeniui; pabrėžia, kad ne tik ekonominė, bet ir socialinė bei ekologinė miestų teritorijų raida daro didelę įtaką aplinkinėms teritorijoms, ir mano, kad siekiant sustiprinti miestų vaidmenį pagal miestų darbotvarkę reikia siekti plėtoti tvarias, pažangias ir įtrauktį skatinančias investicijas; todėl mano, kad bendri su ES miestų teritorijomis susiję įsipareigojimai yra aiškiai pagrįsti siekiant sumažinti horizontalųjį augimo ir vystymosi poveikį ir tuo pat metu spręsti problemas, susijusias su aplinkos tvarumu ir socialine sanglauda; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad dažniausiai būtent dėl miestų teritorijų pavyksta įgyvendinti ES politikos kryptis vietos lygmeniu; pabrėžia, kad miestų teritorijose, kuriose gyvena 73 proc. Europos gyventojų, sukuriama apie 80 proc. ES BVP ir suvartojama iki 70 proc. Sąjungos energijos ir kad jos, be kita ko, dėl MVĮ veiklos yra inovacijų, žinių ir kultūros centrai, taigi labai prisideda prie ekonomikos augimo; pažymi, kad tik tie miestai, kuriuose teikiamos aukštos kokybės paslaugos ir kuriuose yra tinkama infrastruktūra, gali pritraukti ir skatinti pažangią, didelę pridėtinę vertę turinčią veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad, kita vertus, joms tenka ekonomikos našumo sąnaudos (miestų plėtimasis, koncentracija, spūstys, tarša, žemės naudojimas, klimato kaita, energetinis nesaugumas, būsto krizė, erdvinis susiskaidymas, nusikalstamumas, migracija ir kt.) ir poveikį daro dideli socialinės pusiausvyros sutrikimai (didelis nedarbas, socialinis nesaugumas ir atskirtis, socialinis susipriešinimas ir kt.), todėl kyla pavojus jų, kaip augimo varomųjų jėgų, vaidmeniui; pabrėžia, kad ne tik ekonominė, bet ir socialinė bei ekologinė miestų teritorijų raida daro didelę įtaką aplinkinėms teritorijoms, ir mano, kad siekiant sustiprinti miestų vaidmenį pagal miestų darbotvarkę reikia siekti plėtoti tvarias, pažangias ir įtrauktį skatinančias investicijas; todėl mano, kad bendri su ES miestų teritorijomis susiję įsipareigojimai yra aiškiai pagrįsti siekiant sumažinti horizontalųjį augimo ir vystymosi poveikį ir tuo pat metu spręsti problemas, susijusias su aplinkos tvarumu ir socialine sanglauda;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad subsidiarumo principas apima miesto transporto paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad Europos masto bendradarbiavimas, koordinavimas ir finansavimas sudarytų galimybes vietos valdžios institucijoms spręsti uždavinius, kurių joms kyla, ypač transporto srityje; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad subsidiarumo principas apima miesto transporto paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad Europos masto bendradarbiavimas, koordinavimas ir finansavimas sudarytų galimybes vietos valdžios institucijoms spręsti uždavinius, kurių joms kyla, ypač transporto srityje;

| 6. | laikosi nuomonės, kad bendras Europos, nacionalinių ir vietos vyriausybių tikslas yra iki galo pasinaudoti miestų teritorijų indėliu į ES ekonomikos augimą ir išlaikyti arba gerinti jų, kaip gerų vietų gyventi, savybes; pabrėžia, kad, nors šis tikslas yra bendras, konkrečios priemonės, taikomos siekiant šio tikslo, gali skirtis atsižvelgiant į vietą; pažymi, kad dėl istorinių 20 a. antrosios pusės įvykių kai kurie regionai ir miestai apskritai turės siekti įvairesnių prioritetų, įskaitant konvergenciją, todėl laikosi nuomonės, jog reikia užtikrinti pakankamai lankstumo, suteikiant galimybę konkrečiose miestų teritorijose ieškoti jų poreikius geriausiai atitinkančių sprendimų, kurie būtų pritaikyti prie makro- ir mikroaplinkos, taip pat prie plėtros aplinkybių; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad bendras Europos, nacionalinių ir vietos vyriausybių tikslas yra iki galo pasinaudoti miestų teritorijų indėliu į ES ekonomikos augimą ir išlaikyti arba gerinti jų, kaip gerų vietų gyventi, savybes; pabrėžia, kad, nors šis tikslas yra bendras, konkrečios priemonės, taikomos siekiant šio tikslo, gali skirtis atsižvelgiant į vietą; pažymi, kad dėl istorinių 20 a. antrosios pusės įvykių kai kurie regionai ir miestai apskritai turės siekti įvairesnių prioritetų, įskaitant konvergenciją, todėl laikosi nuomonės, jog reikia užtikrinti pakankamai lankstumo, suteikiant galimybę konkrečiose miestų teritorijose ieškoti jų poreikius geriausiai atitinkančių sprendimų, kurie būtų pritaikyti prie makro- ir mikroaplinkos, taip pat prie plėtros aplinkybių;

| 7. | rekomenduoja, kad sanglaudos politikos miestų aspektas, kuris grindžiamas strateginiu tikslu skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, būtų sutelktas į tris tikslus pirma, padėti miestų teritorijoms plėtoti savo pagrindinę fizinę infrastruktūrą, kuri ypač svarbi augimui, siekiant visapusiškai pasinaudoti jų galimu indėliu į Europos ekonomikos augimą, ekonomikos pagrindo įvairinimą ir energijos ir aplinkos tvarumą, ypač siekiant išlaikyti ir pagerinti oro kokybę miestų centruose, nedarant žalos upėms; antra, padėti miestų teritorijoms modernizuoti savo ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius aspektus, sumaniai investuojant į infrastruktūrą ir paslaugas, grindžiamas technologijų pažanga ir glaudžiai susijusias su konkrečiais regionų poreikiais; trečia, atkurti miestų teritorijas vėl panaudojant pramoninius objektus ir užterštą žemę ir atsižvelgti į tai, jog reikia užtikrinti miesto ir kaimo vietovių sąsajas, kad būtų skatinama integracinė plėtra laikantis strategijos „Europa 2020“; |
| --- | --- |

7.

rekomenduoja, kad sanglaudos politikos miestų aspektas, kuris grindžiamas strateginiu tikslu skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, būtų sutelktas į tris tikslus pirma, padėti miestų teritorijoms plėtoti savo pagrindinę fizinę infrastruktūrą, kuri ypač svarbi augimui, siekiant visapusiškai pasinaudoti jų galimu indėliu į Europos ekonomikos augimą, ekonomikos pagrindo įvairinimą ir energijos ir aplinkos tvarumą, ypač siekiant išlaikyti ir pagerinti oro kokybę miestų centruose, nedarant žalos upėms; antra, padėti miestų teritorijoms modernizuoti savo ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius aspektus, sumaniai investuojant į infrastruktūrą ir paslaugas, grindžiamas technologijų pažanga ir glaudžiai susijusias su konkrečiais regionų poreikiais; trečia, atkurti miestų teritorijas vėl panaudojant pramoninius objektus ir užterštą žemę ir atsižvelgti į tai, jog reikia užtikrinti miesto ir kaimo vietovių sąsajas, kad būtų skatinama integracinė plėtra laikantis strategijos „Europa 2020“;

| 8. | nurodo didelį infrastruktūros investicijų modernizavimo potencialą panaudojant pažangias technologijas, kurios padėtų išspręsti nuolatines miestų valdymo, energijos, vandens tiekimo ir naudojimo valdymo, transporto, turizmo, būsto, švietimo, sveikatos ir socialinės rūpybos, visuomenės saugos ir kt. problemas taikant pažangesnės miestų plėtros principą; mano, kad tokias informacinių ir ryšių technologijų (IRT) infrastruktūros investicijas galima laikyti tikru ekonomikos augimo ir naujovėmis pagrįstos ekonominės veiklos varikliu, sutelkiančiu viešųjų ir privačiųjų investicijų elementus, kuriais gali būti siekiama sukurti naują verslumą, tvarių darbo vietų ir pasiekti pažangų augimą laikantis Europos strategijos „Europa 2020“ ir ypač įgyvendinant pažangių miestų inovacijų partnerystę; |
| --- | --- |

8.

nurodo didelį infrastruktūros investicijų modernizavimo potencialą panaudojant pažangias technologijas, kurios padėtų išspręsti nuolatines miestų valdymo, energijos, vandens tiekimo ir naudojimo valdymo, transporto, turizmo, būsto, švietimo, sveikatos ir socialinės rūpybos, visuomenės saugos ir kt. problemas taikant pažangesnės miestų plėtros principą; mano, kad tokias informacinių ir ryšių technologijų (IRT) infrastruktūros investicijas galima laikyti tikru ekonomikos augimo ir naujovėmis pagrįstos ekonominės veiklos varikliu, sutelkiančiu viešųjų ir privačiųjų investicijų elementus, kuriais gali būti siekiama sukurti naują verslumą, tvarių darbo vietų ir pasiekti pažangų augimą laikantis Europos strategijos „Europa 2020“ ir ypač įgyvendinant pažangių miestų inovacijų partnerystę;

| 9. | pabrėžia, kad intelektinių transporto sistemų taikymas labai padės gerinti energijos vartojimo efektyvumą, viešojo sektoriaus saugą ir saugumą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad intelektinės sistemos būtų naudojamos koordinuotai ir veiksmingai visoje Sąjungoje, ypač miestų teritorijose; atkreipia dėmesį į tai, kad ypač miestai gali labai prisidėti siekiant kovoti su klimato kaita panaudojant, pvz., pažangias vietos viešojo transporto sistemas, atnaujinant pastatus, kad jie būtų efektyvūs energijos vartojimo požiūriu, ir tvariai planuojant miestų rajonus, kad sumažėtų atstumai iki darbo vietos ar miesto paslaugų ir t. t..; Atsižvelgdamas į tai, remia iniciatyvą CIVITAS ir Merų paktą; pabrėžia, kad svarbu panaudoti turimas lėšas siekiant įgyvendinti veiksmų programas ir skatinti išnaudoti vietos atsinaujinančiosios energijos potencialą, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje šios dvi iniciatyvos būtų atnaujintos; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad intelektinių transporto sistemų taikymas labai padės gerinti energijos vartojimo efektyvumą, viešojo sektoriaus saugą ir saugumą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad intelektinės sistemos būtų naudojamos koordinuotai ir veiksmingai visoje Sąjungoje, ypač miestų teritorijose; atkreipia dėmesį į tai, kad ypač miestai gali labai prisidėti siekiant kovoti su klimato kaita panaudojant, pvz., pažangias vietos viešojo transporto sistemas, atnaujinant pastatus, kad jie būtų efektyvūs energijos vartojimo požiūriu, ir tvariai planuojant miestų rajonus, kad sumažėtų atstumai iki darbo vietos ar miesto paslaugų ir t. t..; Atsižvelgdamas į tai, remia iniciatyvą CIVITAS ir Merų paktą; pabrėžia, kad svarbu panaudoti turimas lėšas siekiant įgyvendinti veiksmų programas ir skatinti išnaudoti vietos atsinaujinančiosios energijos potencialą, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje šios dvi iniciatyvos būtų atnaujintos;

| 10. | pabrėžia sanglaudos politikos svarbą siekiant skatinti socialines naujoves miestų teritorijose, ypač rajonuose, kuriuose nepalankios sąlygos, kad būtų didinama vidaus sanglauda ir žmogiškasis kapitalas taikant įtrauktį ir dalyvavimą skatinantį požiūrį, tiek teikiant mokymo ir švietimo paslaugas (ypač jauniems žmonėms), tiek numatant galimybes pasinaudoti mikrokreditais arba siekiant skatinti socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia sanglaudos politikos svarbą siekiant skatinti socialines naujoves miestų teritorijose, ypač rajonuose, kuriuose nepalankios sąlygos, kad būtų didinama vidaus sanglauda ir žmogiškasis kapitalas taikant įtrauktį ir dalyvavimą skatinantį požiūrį, tiek teikiant mokymo ir švietimo paslaugas (ypač jauniems žmonėms), tiek numatant galimybes pasinaudoti mikrokreditais arba siekiant skatinti socialinę ekonomiką;

Daugiapakopis valdymas ir partnerystės principas

| 11. | pakartoja savo nuomonę, kad vienas iš Lisabonos strategijos trūkumų buvo gerai veikiančio daugiapakopio valdymo stoka ir nepakankamas regioninių ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas planuojant, įgyvendinant ir vertinant strategiją ir teikiant informaciją apie ją; pabrėžia poreikį gerinti strategijos „Europa 2020“ valdymo sistemą ir užtikrinti didesnę suinteresuotųjų šalių integraciją visais etapais; |
| --- | --- |

11.

pakartoja savo nuomonę, kad vienas iš Lisabonos strategijos trūkumų buvo gerai veikiančio daugiapakopio valdymo stoka ir nepakankamas regioninių ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas planuojant, įgyvendinant ir vertinant strategiją ir teikiant informaciją apie ją; pabrėžia poreikį gerinti strategijos „Europa 2020“ valdymo sistemą ir užtikrinti didesnę suinteresuotųjų šalių integraciją visais etapais;

| 12. | ragina Komisiją būsimuose reglamentuose užtikrinti, kad valstybės narės oficialiai įtrauktų pagrindinių miestų teritorijų politinius lyderius ir vietos bei regionų valdžios institucijų asociacijas visais sprendimų dėl sanglaudos politikos priėmimo etapais (strateginio planavimo, apibrėžiant, kas yra vystymosi ir investicijų partnerysčių sutartys, ir derantis dėl jų), tai būtų galima padaryti, pvz., užmezgant naujų formų partnerystę, pvz., sudarant kiekvienai valstybei narei pritaikytus teritorinius paktus; ragina Komisiją skatinti miestų ir vietos administracijų mokymus siekiant suteikti informacijos apie miestų politikos programas ir iniciatyvas, taip pat ragina vietos valdžios institucijas pagal savo specialias plėtros strategijas parengti konkrečias veiksmų programas; laikosi nuomonės, kad tai vienintelis būdas siekiant atsižvelgti į vietos poreikius ir tuo pat metu užkirsti kelią strateginių tikslų ir sprendimų suskaidymui; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją būsimuose reglamentuose užtikrinti, kad valstybės narės oficialiai įtrauktų pagrindinių miestų teritorijų politinius lyderius ir vietos bei regionų valdžios institucijų asociacijas visais sprendimų dėl sanglaudos politikos priėmimo etapais (strateginio planavimo, apibrėžiant, kas yra vystymosi ir investicijų partnerysčių sutartys, ir derantis dėl jų), tai būtų galima padaryti, pvz., užmezgant naujų formų partnerystę, pvz., sudarant kiekvienai valstybei narei pritaikytus teritorinius paktus; ragina Komisiją skatinti miestų ir vietos administracijų mokymus siekiant suteikti informacijos apie miestų politikos programas ir iniciatyvas, taip pat ragina vietos valdžios institucijas pagal savo specialias plėtros strategijas parengti konkrečias veiksmų programas; laikosi nuomonės, kad tai vienintelis būdas siekiant atsižvelgti į vietos poreikius ir tuo pat metu užkirsti kelią strateginių tikslų ir sprendimų suskaidymui;

| 13. | mano, kad reikėtų sustiprinti vietos veiksmų planų ir regioninių (nacionalinių) pagrindinių programų sąsają; pritaria Komisijos pasiūlymui padidinti vietos plėtros metodo svarbą įgyvendinant sanglaudos politiką, t. y. pasitelkti LEADER tipo paramos grupes ir veiksmų planus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad reikėtų sustiprinti vietos veiksmų planų ir regioninių (nacionalinių) pagrindinių programų sąsają; pritaria Komisijos pasiūlymui padidinti vietos plėtros metodo svarbą įgyvendinant sanglaudos politiką, t. y. pasitelkti LEADER tipo paramos grupes ir veiksmų planus;

| 14. | pabrėžia, kad miestų teritorijos nėra izoliuoti regionų elementai, tad jų plėtra turi būti glaudžiai susieta su jas supančiomis funkcinėmis, priemiesčių arba kaimo teritorijomis; siekia, kad būtų aiškiau apibrėžtos konkrečios sąlygos, pvz., didmiesčių teritorijų, miestų regionų ir aglomeracijų, kurių funkcijos glaudžiai tarpusavyje susijusios; mano, kad daugiapakopis valdymas, regioninis planavimas ir partnerystės principas yra veiksmingiausios priemonės, galinčios apsaugoti plėtros politiką nuo skilimo į sektorius ir susiskaldymo; vis dėlto primena, kad ne visada užtikrinama vidaus sąveika; ragina Komisiją paraginti valstybes nares ypač skatinti ryšius ir gerosios praktikos, susijusios su kaimo ir miesto strategijomis, mainus ir planuojant dokumentus išryškinti miesto ir kaimo aspektus siekiant užtikrinti gerus kaimo ir miesto ryšius; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad miestų teritorijos nėra izoliuoti regionų elementai, tad jų plėtra turi būti glaudžiai susieta su jas supančiomis funkcinėmis, priemiesčių arba kaimo teritorijomis; siekia, kad būtų aiškiau apibrėžtos konkrečios sąlygos, pvz., didmiesčių teritorijų, miestų regionų ir aglomeracijų, kurių funkcijos glaudžiai tarpusavyje susijusios; mano, kad daugiapakopis valdymas, regioninis planavimas ir partnerystės principas yra veiksmingiausios priemonės, galinčios apsaugoti plėtros politiką nuo skilimo į sektorius ir susiskaldymo; vis dėlto primena, kad ne visada užtikrinama vidaus sąveika; ragina Komisiją paraginti valstybes nares ypač skatinti ryšius ir gerosios praktikos, susijusios su kaimo ir miesto strategijomis, mainus ir planuojant dokumentus išryškinti miesto ir kaimo aspektus siekiant užtikrinti gerus kaimo ir miesto ryšius;

| 15. | pabrėžia, kad tarpvalstybinis, tarptautinis bendradarbiavimas ir iniciatyva URBACT atlieka svarbų vaidmenį stiprinant miestų ryšius, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir ieškant novatoriškų sprendimų; pažymi, kad Europos miestų bendradarbiavimas visiškai atitinka trečiąjį tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas); mano, kad 2014–2020 m. laikotarpiu turėtų būti labiau atsižvelgiama į teritorinio bendradarbiavimo tikslo miestų aspektą; ragina miestus dalyvauti tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklų veikloje; mano, kad remiami tinklai turėtų būti susieti su tikrais plėtros projektais, ir ragina Komisiją plėsti platformas, kad būtų galima taikyti eksperimentinį miestų atgaivinimo ir plėtros metodą; mano, kad eksperimentuoti būtų ypač naudinga turint mintyje ESF, kai bendra teritorinė strategija galėtų papildyti konkrečioms gyventojų grupėms taikomą metodą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad tarpvalstybinis, tarptautinis bendradarbiavimas ir iniciatyva URBACT atlieka svarbų vaidmenį stiprinant miestų ryšius, keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir ieškant novatoriškų sprendimų; pažymi, kad Europos miestų bendradarbiavimas visiškai atitinka trečiąjį tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas); mano, kad 2014–2020 m. laikotarpiu turėtų būti labiau atsižvelgiama į teritorinio bendradarbiavimo tikslo miestų aspektą; ragina miestus dalyvauti tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tinklų veikloje; mano, kad remiami tinklai turėtų būti susieti su tikrais plėtros projektais, ir ragina Komisiją plėsti platformas, kad būtų galima taikyti eksperimentinį miestų atgaivinimo ir plėtros metodą; mano, kad eksperimentuoti būtų ypač naudinga turint mintyje ESF, kai bendra teritorinė strategija galėtų papildyti konkrečioms gyventojų grupėms taikomą metodą;

| 16. | pabrėžia, kad miestų atgaivinimas ir integravimas galėtų sudaryti sąlygas naujai miestų bendrystei, kai susivienytų visos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios miesto kūrimo procese; bendrystė būtų ir toliau grindžiama bendru sutarimu ir oficialiai kuriama taikant naujų formų valdymą, kai socialiniai ir pilietiniai tinklai atlieka svarbų vaidmenį siekiant bendro tikslo patobulinti, atgaivinti ir iš naujo atrasti esamą miestą, visapusiškai pasinaudojant žmogiškaisiais, socialiniais, materialiais, kultūriniais ir ekonominiais ištekliais, kurie buvo vystomi daugelį metų, nukreipiant juos į miestų, kurie būtų tvarkomi veiksmingai, novatoriškai, pažangiai, tvariau ir socialiai integruotu būdu, statybą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad miestų atgaivinimas ir integravimas galėtų sudaryti sąlygas naujai miestų bendrystei, kai susivienytų visos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios miesto kūrimo procese; bendrystė būtų ir toliau grindžiama bendru sutarimu ir oficialiai kuriama taikant naujų formų valdymą, kai socialiniai ir pilietiniai tinklai atlieka svarbų vaidmenį siekiant bendro tikslo patobulinti, atgaivinti ir iš naujo atrasti esamą miestą, visapusiškai pasinaudojant žmogiškaisiais, socialiniais, materialiais, kultūriniais ir ekonominiais ištekliais, kurie buvo vystomi daugelį metų, nukreipiant juos į miestų, kurie būtų tvarkomi veiksmingai, novatoriškai, pažangiai, tvariau ir socialiai integruotu būdu, statybą;

| 17. | pakartoja savo raginimą Komisijai sukurti mainų programą „Erasmus“ išrinktiesiems vietos ir regionų atstovams siekiant paskatinti perduoti gerąją patirtį strateginės vietos ir miestų plėtros srityje; |
| --- | --- |

17.

pakartoja savo raginimą Komisijai sukurti mainų programą „Erasmus“ išrinktiesiems vietos ir regionų atstovams siekiant paskatinti perduoti gerąją patirtį strateginės vietos ir miestų plėtros srityje;

Įgaliojimų perdavimas

| 18. | pabrėžia, kad išrinkti vietos valdžios institucijų atstovai yra tiesiogiai politiškai atskaitingi už strateginių sprendimų priėmimą ir viešųjų išteklių investavimą; atsižvelgdamas į tai mano, kad valstybės narės šioms institucijoms turėtų užtikrinti pakankamus biudžeto išteklius; todėl, norint įgyvendinti sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, išrinkti vietos institucijų atstovai turi būti įpareigoti dalyvauti strateginių sprendimų priėmimo procese, aktyviai dalyvauti rengiant veiklos programas ir plačiai naudotis galimybe perduoti įgaliojimus įgyvendinant ir vertinant sanglaudos politiką, tačiau nepakenkti finansinei valdymo institucijų ir valstybių narių atsakomybei; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų prioritetas yra piliečių gerovė ir gyvenimo kokybė, todėl piliečiai kartu su visomis suinteresuotosiomis šalimis turi dalyvauti vietos plėtros strategijose; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad išrinkti vietos valdžios institucijų atstovai yra tiesiogiai politiškai atskaitingi už strateginių sprendimų priėmimą ir viešųjų išteklių investavimą; atsižvelgdamas į tai mano, kad valstybės narės šioms institucijoms turėtų užtikrinti pakankamus biudžeto išteklius; todėl, norint įgyvendinti sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, išrinkti vietos institucijų atstovai turi būti įpareigoti dalyvauti strateginių sprendimų priėmimo procese, aktyviai dalyvauti rengiant veiklos programas ir plačiai naudotis galimybe perduoti įgaliojimus įgyvendinant ir vertinant sanglaudos politiką, tačiau nepakenkti finansinei valdymo institucijų ir valstybių narių atsakomybei; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų prioritetas yra piliečių gerovė ir gyvenimo kokybė, todėl piliečiai kartu su visomis suinteresuotosiomis šalimis turi dalyvauti vietos plėtros strategijose;

| 19. | rekomenduoja kitu programavimo laikotarpiu įgyvendinant miestų aspektą nacionaliniu lygmeniu pasinaudoti viena iš šių galimybių: konkrečių miestų teritorijų valdomomis nepriklausomomis veiklos programomis, bendromis veiklos programomis, skirtomis konkrečių valstybių narių miestų teritorijoms, visuotinėmis subsidijomis ar specialiomis regionų veiklos programomis, kuriose apibrėžta miestams skirtų priemonių ir išteklių paskirtis; pripažįsta, kad ateityje svarbu parengti konkrečias veiklos programas tam tikroms miestų vietovėms, siekiančioms išnaudoti savo vystymosi potencialą; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja kitu programavimo laikotarpiu įgyvendinant miestų aspektą nacionaliniu lygmeniu pasinaudoti viena iš šių galimybių: konkrečių miestų teritorijų valdomomis nepriklausomomis veiklos programomis, bendromis veiklos programomis, skirtomis konkrečių valstybių narių miestų teritorijoms, visuotinėmis subsidijomis ar specialiomis regionų veiklos programomis, kuriose apibrėžta miestams skirtų priemonių ir išteklių paskirtis; pripažįsta, kad ateityje svarbu parengti konkrečias veiklos programas tam tikroms miestų vietovėms, siekiančioms išnaudoti savo vystymosi potencialą;

| 20. | atsižvelgiant į tai, kad urbanizacijos lygis ir dominavimas labai skiriasi visoje ES, ypač ten, kur vyrauja kaimo vietovės ir urbanizacija neišplėtota, rekomenduoja, kad dėl miestų politikos veiksmams skiriamų išteklių dalies, taip, kaip tai daroma dėl veiklos programų bendro turinio ir prioritetų, spręstų programų kūrėjai, veikiantys atitinkamo regiono vardu; |
| --- | --- |

20.

atsižvelgiant į tai, kad urbanizacijos lygis ir dominavimas labai skiriasi visoje ES, ypač ten, kur vyrauja kaimo vietovės ir urbanizacija neišplėtota, rekomenduoja, kad dėl miestų politikos veiksmams skiriamų išteklių dalies, taip, kaip tai daroma dėl veiklos programų bendro turinio ir prioritetų, spręstų programų kūrėjai, veikiantys atitinkamo regiono vardu;

Integruotas strateginis planavimas

| 21. | pritaria integruoto strateginio planavimo principams, nes jie gali padėti vietos valdžios institucijoms pereiti nuo pavienius projektus apimančio mąstymo prie sektorius apimančio strateginio mąstymo, kad jos galėtų panaudoti savo plėtros potencialą; pabrėžia šio principo „iš apačios į viršų“ pridėtinę vertę ir naujovišką pobūdį, ypač rajonuose, kuriose nepalankios sąlygos, nes užtikrinant visų vietos suinteresuotųjų asmenų dalyvavimą sudaromos galimybės geriau patenkinti realius vietovės poreikius ir atsižvelgti į išteklius; kartu apgailestauja dėl neaiškios bendros apibrėžties, kuri oficialiai taikoma tik keletu atvejų; ragina Komisiją paskatinti valstybes nares užtikrinti paramą vietos administracinių gebėjimų vykdant integruotą strateginį planavimą tobulinimui; |
| --- | --- |

21.

pritaria integruoto strateginio planavimo principams, nes jie gali padėti vietos valdžios institucijoms pereiti nuo pavienius projektus apimančio mąstymo prie sektorius apimančio strateginio mąstymo, kad jos galėtų panaudoti savo plėtros potencialą; pabrėžia šio principo „iš apačios į viršų“ pridėtinę vertę ir naujovišką pobūdį, ypač rajonuose, kuriose nepalankios sąlygos, nes užtikrinant visų vietos suinteresuotųjų asmenų dalyvavimą sudaromos galimybės geriau patenkinti realius vietovės poreikius ir atsižvelgti į išteklius; kartu apgailestauja dėl neaiškios bendros apibrėžties, kuri oficialiai taikoma tik keletu atvejų; ragina Komisiją paskatinti valstybes nares užtikrinti paramą vietos administracinių gebėjimų vykdant integruotą strateginį planavimą tobulinimui;

| 22. | mano, kad miestų teritorijos turi atlikti esminį vaidmenį įgyvendinant makroregionines strategijas ir kuriant funkcinius geografinius vienetus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad miestų teritorijos turi atlikti esminį vaidmenį įgyvendinant makroregionines strategijas ir kuriant funkcinius geografinius vienetus;

| 23. | ragina Komisiją parengti studiją, kurioje būtų palyginta naujausia pavienių valstybių narių integruoto strateginio planavimo patirtis, ir, remiantis jos išvadomis, parengti konkrečias ES integruotos miestų plėtros planavimo gaires, kuriose būtų paaiškinamas minėtų planų ir kitų planavimo dokumentų ryšys ir pagal kurias būtų skatinama veiksminga ir teisiškai reguliuojama partnerystė, įskaitant tarpvalstybinę miestų partnerystę; ragina Komisiją nustatyti teisiškai privalomą įpareigojimą vykdyti integruotą miestų planavimą, jei bendrai finansuojamiems projektams naudojamos ES lėšos; ragina valstybių narių vietos valdžios institucijas inicijuoti naują viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir naujoviškas miestų infrastruktūros plėtros strategijas tam, kad būtų pritraukta investicijų ir paskatinta įmonių veikla; ragina geriau koordinuoti vietos ir regionų administraciją, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naujai miestų ir kaimų teritorijų partnerystei, taip pat mažų, vidutinių ir didelių miestų partnerystei siekiant užtikrinti darnų regionų vystymąsi; kartu ragina Komisiją teikti daugiau techninės pagalbos siekiant geresnio integruoto vystymosi planavimo, dalyvaujamojo politikos formavimo ir strateginės miestų plėtros; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją parengti studiją, kurioje būtų palyginta naujausia pavienių valstybių narių integruoto strateginio planavimo patirtis, ir, remiantis jos išvadomis, parengti konkrečias ES integruotos miestų plėtros planavimo gaires, kuriose būtų paaiškinamas minėtų planų ir kitų planavimo dokumentų ryšys ir pagal kurias būtų skatinama veiksminga ir teisiškai reguliuojama partnerystė, įskaitant tarpvalstybinę miestų partnerystę; ragina Komisiją nustatyti teisiškai privalomą įpareigojimą vykdyti integruotą miestų planavimą, jei bendrai finansuojamiems projektams naudojamos ES lėšos; ragina valstybių narių vietos valdžios institucijas inicijuoti naują viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir naujoviškas miestų infrastruktūros plėtros strategijas tam, kad būtų pritraukta investicijų ir paskatinta įmonių veikla; ragina geriau koordinuoti vietos ir regionų administraciją, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos naujai miestų ir kaimų teritorijų partnerystei, taip pat mažų, vidutinių ir didelių miestų partnerystei siekiant užtikrinti darnų regionų vystymąsi; kartu ragina Komisiją teikti daugiau techninės pagalbos siekiant geresnio integruoto vystymosi planavimo, dalyvaujamojo politikos formavimo ir strateginės miestų plėtros;

| 24. | pritaria Komisijos minčiai apie būsimą bendrą strateginę programą, kaip bendrais bruožais aptarta Penktosios sanglaudos ataskaitos išvadose, kuri sudarytų galimybes skatinti fondų sąveiką, ypač siekiant persvarstyti miestų teritorijų ir kaimo vietovių bei priemiesčių sąsajas; pabrėžia horizontaliojo ir integruotojo požiūrio į sanglaudos politiką pridėtinę europinę vertę ir šiuo tikslu ragina užtikrinti, kad būtų daugiau sąveikos su energetikos, aplinkos ir transporto politika, nes tai būtų ypač naudinga miestų ir priemiesčių teritorijoms, kurioms kyla didelių iššūkių šioje srityje; |
| --- | --- |

24.

pritaria Komisijos minčiai apie būsimą bendrą strateginę programą, kaip bendrais bruožais aptarta Penktosios sanglaudos ataskaitos išvadose, kuri sudarytų galimybes skatinti fondų sąveiką, ypač siekiant persvarstyti miestų teritorijų ir kaimo vietovių bei priemiesčių sąsajas; pabrėžia horizontaliojo ir integruotojo požiūrio į sanglaudos politiką pridėtinę europinę vertę ir šiuo tikslu ragina užtikrinti, kad būtų daugiau sąveikos su energetikos, aplinkos ir transporto politika, nes tai būtų ypač naudinga miestų ir priemiesčių teritorijoms, kurioms kyla didelių iššūkių šioje srityje;

| 25. | dar kartą kartoja, kad mano, jog integruotos miestų plėtros projektų rengimas bus veiksmingas tik tada, kai bus skiriama pakankamai išteklių konkretiems miestų politikos veiksmams atlikti, todėl rekomenduoja sutelkti turimus išteklius konkretiems veiksmams atlikti; siūlo nustatyti mažiausią pagalbos skurdiems priemiesčių rajonams intensyvumo dydį tam tikru programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

25.

dar kartą kartoja, kad mano, jog integruotos miestų plėtros projektų rengimas bus veiksmingas tik tada, kai bus skiriama pakankamai išteklių konkretiems miestų politikos veiksmams atlikti, todėl rekomenduoja sutelkti turimus išteklius konkretiems veiksmams atlikti; siūlo nustatyti mažiausią pagalbos skurdiems priemiesčių rajonams intensyvumo dydį tam tikru programavimo laikotarpiu;

Visapusiškas finansų planavimas

| 26. | pabrėžia, kad neišvengiamos griežtos taupymo priemonės Europos Sąjungoje visais valdymo lygmenimis lėmė precedento neturinčią įtampą skiriant viešąsias lėšas, įskaitant strategines investicijas, skirtas ekonominiam vystymuisi; laikosi nuomonės, kad siekiant pagerinti investicijų efektyvumą, reikia geriau koordinuoti visus turimus viešuosius išteklius (Europos, nacionalinius, regionų, vietos ir privačius) ir juos strategiškiau skirti; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad neišvengiamos griežtos taupymo priemonės Europos Sąjungoje visais valdymo lygmenimis lėmė precedento neturinčią įtampą skiriant viešąsias lėšas, įskaitant strategines investicijas, skirtas ekonominiam vystymuisi; laikosi nuomonės, kad siekiant pagerinti investicijų efektyvumą, reikia geriau koordinuoti visus turimus viešuosius išteklius (Europos, nacionalinius, regionų, vietos ir privačius) ir juos strategiškiau skirti;

| 27. | todėl pritaria tam, kad vietos lygmeniu būtų vykdomas visapusiškas finansų planavimas kaip neatskiriama integruoto vystymosi planavimo dalis, ir ragina kiekvieną viešųjų išteklių naudotoją paisyti nuostatos siekti rezultatų ir griežtai laikytis principo „pinigai projektams, o ne projektai už pinigus“; |
| --- | --- |

27.

todėl pritaria tam, kad vietos lygmeniu būtų vykdomas visapusiškas finansų planavimas kaip neatskiriama integruoto vystymosi planavimo dalis, ir ragina kiekvieną viešųjų išteklių naudotoją paisyti nuostatos siekti rezultatų ir griežtai laikytis principo „pinigai projektams, o ne projektai už pinigus“;

| 28. | pabrėžia dėl lankstumo atsirandančią ERPF ir ESF kryžminio finansavimo pridėtinę Europos vertę vykdant socialinės įtraukties projektus ir integruotos miestų plėtros planus (strategijas); ragina Komisiją sudaryti lankstesnes tokio kryžminio finansavimo sąlygas, kad būtų skatinama jį naudoti ir kad tokios taisyklės netaptų kliūtimi rengiant ir įgyvendinant šiuos planus ar strategijas; atkreipia dėmesį į šių fondų papildomumą; pažymi, kad ESF lėšos galėtų būti naudojamos bendriems miestų, trečiojo sektoriaus ir privačiojo sektoriaus projektams remti, ypač miestų teritorijose, kuriose esama socialinės atskirties ir aplinkos taršos; pažymi, kad sutelkus esamų Europos fondų lėšas būtų galima labai padidinti skiriamą finansavimą; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia dėl lankstumo atsirandančią ERPF ir ESF kryžminio finansavimo pridėtinę Europos vertę vykdant socialinės įtraukties projektus ir integruotos miestų plėtros planus (strategijas); ragina Komisiją sudaryti lankstesnes tokio kryžminio finansavimo sąlygas, kad būtų skatinama jį naudoti ir kad tokios taisyklės netaptų kliūtimi rengiant ir įgyvendinant šiuos planus ar strategijas; atkreipia dėmesį į šių fondų papildomumą; pažymi, kad ESF lėšos galėtų būti naudojamos bendriems miestų, trečiojo sektoriaus ir privačiojo sektoriaus projektams remti, ypač miestų teritorijose, kuriose esama socialinės atskirties ir aplinkos taršos; pažymi, kad sutelkus esamų Europos fondų lėšas būtų galima labai padidinti skiriamą finansavimą;

| 29. | mano, kad miestų teritorijų dinamiškumą gali paskatinti veiksminga įvairių finansavimo Europos fondų lėšomis priemonių sąveika, ypač mokslinių tyrimų ir naujovių srityje; |
| --- | --- |

29.

mano, kad miestų teritorijų dinamiškumą gali paskatinti veiksminga įvairių finansavimo Europos fondų lėšomis priemonių sąveika, ypač mokslinių tyrimų ir naujovių srityje;

| 30. | pabrėžia vilčių teikiantį šiuo programavimo laikotarpiu sukurtų naujų finansų inžinerijos priemonių, taikomų vadovaujantis principu „projektai už pinigus“ ir „pinigai projektams“, vaidmenį; pabrėžia, kad reikia sukurti kintamas finansų inžinerijos priemones, kurios gali būti gyvybingos ir įvykdomos daug mažesnėse miestų teritorijose; ragina Komisiją įvertinti patirtį, įgytą naudojantis šiomis priemonėmis, ir prireikus tas priemones koreguoti, siekiant pagerinti jų konkurencinę padėtį finansų rinkoje, palyginti su įprastais komerciniais produktais, siekiant, kad jos būtų patogesnės vartotojui, praktiškesnės, patrauklesnės, taigi ir veiksmingos; mano, kad EIB finansinių priemonių palūkanų normos turėtų būti mažesnės, palyginti atitinkamomis komercinėmis paskolomis; atsižvelgdamas į teigiamus esamų finansų inžinerijos priemonių naudojimo rezultatus, ragina valstybes nares nuolat užtikrinti, kad būtų kuo veiksmingiau panaudota galima nauda, teikiama šių finansinių priemonių; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia vilčių teikiantį šiuo programavimo laikotarpiu sukurtų naujų finansų inžinerijos priemonių, taikomų vadovaujantis principu „projektai už pinigus“ ir „pinigai projektams“, vaidmenį; pabrėžia, kad reikia sukurti kintamas finansų inžinerijos priemones, kurios gali būti gyvybingos ir įvykdomos daug mažesnėse miestų teritorijose; ragina Komisiją įvertinti patirtį, įgytą naudojantis šiomis priemonėmis, ir prireikus tas priemones koreguoti, siekiant pagerinti jų konkurencinę padėtį finansų rinkoje, palyginti su įprastais komerciniais produktais, siekiant, kad jos būtų patogesnės vartotojui, praktiškesnės, patrauklesnės, taigi ir veiksmingos; mano, kad EIB finansinių priemonių palūkanų normos turėtų būti mažesnės, palyginti atitinkamomis komercinėmis paskolomis; atsižvelgdamas į teigiamus esamų finansų inžinerijos priemonių naudojimo rezultatus, ragina valstybes nares nuolat užtikrinti, kad būtų kuo veiksmingiau panaudota galima nauda, teikiama šių finansinių priemonių;

| 31. | mano, kad visų pirma iniciatyva JESSICA gali tapti ypač svarbi, kai bus įgyvendinama miestų lygmeniu, todėl apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės linkusios centralizuoti jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

31.

mano, kad visų pirma iniciatyva JESSICA gali tapti ypač svarbi, kai bus įgyvendinama miestų lygmeniu, todėl apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės linkusios centralizuoti jos įgyvendinimą;

| 32. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje finansiniai srautai tarp Europos, nacionalinio ir regioninio lygmens būtų organizuojami kuo veiksmingiau ir lanksčiau; reiškia susirūpinimą dėl dabartinio mažo projektų išankstinio finansavimo dydžio ir mano, kad ateityje reglamentais reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų aiškiau įpareigotos naudoti išankstinį finansavimą sumokėti viešiesiems naudos gavėjams, pvz., miestų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje finansiniai srautai tarp Europos, nacionalinio ir regioninio lygmens būtų organizuojami kuo veiksmingiau ir lanksčiau; reiškia susirūpinimą dėl dabartinio mažo projektų išankstinio finansavimo dydžio ir mano, kad ateityje reglamentais reikėtų užtikrinti, kad valstybės narės būtų aiškiau įpareigotos naudoti išankstinį finansavimą sumokėti viešiesiems naudos gavėjams, pvz., miestų valdžios institucijoms;

| 33. | ragina Europos Komisiją siekti kuo geriau suderinti taisykles, taikomas atskiriems ES fondams, ir programas, pagal kurias vykdomi miestų ir vietos plėtros projektai yra tinkami skirti bendrą finansavimą, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ir galimas įgyvendinimo klaidas; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją siekti kuo geriau suderinti taisykles, taikomas atskiriems ES fondams, ir programas, pagal kurias vykdomi miestų ir vietos plėtros projektai yra tinkami skirti bendrą finansavimą, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ir galimas įgyvendinimo klaidas;

| 34. | ragina Regionų komitetą pateikti idėjų, kaip geriau apibrėžti būsimos sanglaudos politikos miestų aspektą; |
| --- | --- |

34.

ragina Regionų komitetą pateikti idėjų, kaip geriau apibrėžti būsimos sanglaudos politikos miestų aspektą;

*

* *

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Regionų komitetui.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

(3)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(4)  OL L 126, 2009 5 21, p. 3.

(5)  OL L 346, 2010 12 30, p. 5.

(6)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 95.

(7)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 10.

(8)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 73.

(9)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 65.

(10)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0356.

(12)  OL C 21, 2011 1 21, p. 1.

(13)  OL C 267, 2010 10 1, p. 25.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/18

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis3 tikslas. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė

P7_TA(2011)0285

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 3 tikslo – teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė (2010/2155(INI))

2012/C 390 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos XVIII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės persvarstymo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės persvarstymo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su teritorine darbotvarke ir Leipcigo chartija. Europos teritorijų vystymo ir teritorinės sanglaudos veiksmų programa (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Euroregionų vaidmens regioninės politikos plėtros sferoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Euroregionų vaidmens regioninės politikos plėtros sferoje (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2010)1489), pridėtą prie strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2010)1489), pridėtą prie strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos penktąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Sanglaudos politikos ateitis“ (Penktoji sanglaudos ataskaita) (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos penktąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Sanglaudos politikos ateitis“ (Penktoji sanglaudos ataskaita) (COM(2010)0642),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700) ir jo techninius priedus (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700) ir jo techninius priedus (SEC(2010)7000),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 31 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija“ (COM(2009)0248) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2009)0712/2), pridėtą prie strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija“ (COM(2009)0248) ir į parengiamąjį veiksmų planą (SEC(2009)0712/2), pridėtą prie strategijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos, kurioje buvo paminėta, kad 2011 m. planuojama paskelbti Komisijos komunikatą (12); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Europos Atlanto vandenyno regiono strategijos, kurioje buvo paminėta, kad 2011 m. planuojama paskelbti Komisijos komunikatą (12);

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“ (COM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“ (COM(2008)0616),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 27 d. Regionų komiteto savo iniciatyva parengtą nuomonę „Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 27 d. Regionų komiteto savo iniciatyva parengtą nuomonę „Naujos ETBG reglamento persvarstymo perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Bendrijos iniciatyvos INTERREG III (2000–2006 m.) baigiamasis vertinimas“ (Nr. 2008.CE.16.0.AT.016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos prašymu parengtą nepriklausomą ataskaitą „Bendrijos iniciatyvos INTERREG III (2000–2006 m.) baigiamasis vertinimas“ (Nr. 2008.CE.16.0.AT.016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0110/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0110/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjungą sudaro 27 valstybės narės ir 271 regionas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungą sudaro 27 valstybės narės ir 271 regionas,

| B. | kadangi regionuose, į kuriuos įeina pasienio vietovės, gyvena apie 37,5 proc. ES gyventojų, |
| --- | --- |

B.

kadangi regionuose, į kuriuos įeina pasienio vietovės, gyvena apie 37,5 proc. ES gyventojų,

| C. | kadangi neformalus bendradarbiavimas, euroregionai, projektas „Eurodistricts“, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), Europos Tarybos iniciatyvos, tolesnės sutartys ir antriniai Europos Sąjungos teisės aktai prisidėjo kuriant tvirtesnius ir tvaresnius teritorijų ryšius, |
| --- | --- |

C.

kadangi neformalus bendradarbiavimas, euroregionai, projektas „Eurodistricts“, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), Europos Tarybos iniciatyvos, tolesnės sutartys ir antriniai Europos Sąjungos teisės aktai prisidėjo kuriant tvirtesnius ir tvaresnius teritorijų ryšius,

| D. | kadangi, nors teritorinio bendradarbiavimo pagrindai jau padėti, dar lieka daug problemų ir kadangi šių problemų pobūdis priklauso nuo bendradarbiavimo raidos ir jo brandumo lygio, |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors teritorinio bendradarbiavimo pagrindai jau padėti, dar lieka daug problemų ir kadangi šių problemų pobūdis priklauso nuo bendradarbiavimo raidos ir jo brandumo lygio,

| E. | kadangi, Sutartyse nurodžius, kad panaikinamos sienos, svarbu sumažinti jų poveikį ir piliečių kasdieniame gyvenime, |
| --- | --- |

E.

kadangi, Sutartyse nurodžius, kad panaikinamos sienos, svarbu sumažinti jų poveikį ir piliečių kasdieniame gyvenime,

| F. | kadangi regioninės politikos tikslas – skatinti darnią regionų plėtrą stiprinant Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, |
| --- | --- |

F.

kadangi regioninės politikos tikslas – skatinti darnią regionų plėtrą stiprinant Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,

| G. | kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką teritorinio bendradarbiavimo tikslas padeda kurti „glaudesnę Europos tautų sąjungą“ mažinant teritorijas ir regionus skiriančias kliūtis, |
| --- | --- |

G.

kadangi įgyvendinant sanglaudos politiką teritorinio bendradarbiavimo tikslas padeda kurti „glaudesnę Europos tautų sąjungą“ mažinant teritorijas ir regionus skiriančias kliūtis,

| H. | kadangi teritorinio bendradarbiavimo prie ES išorės sienų tikslas yra vienas iš pasirengimo narystei proceso ir kaimynystės politikos įgyvendinimo aspektų ir kadangi dėl to reikia tobulinti atitinkamų Bendrijos nuostatų koordinavimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi teritorinio bendradarbiavimo prie ES išorės sienų tikslas yra vienas iš pasirengimo narystei proceso ir kaimynystės politikos įgyvendinimo aspektų ir kadangi dėl to reikia tobulinti atitinkamų Bendrijos nuostatų koordinavimą,

| I. | kadangi teritorinis bendradarbiavimas, t. y. įvairių regionų gyventojų bendradarbiavimas, – tai nuolatinis mokymosi procesas, padedantis įgyti priklausomumo bendrai erdvei ir bendros ateities pojūtį, |
| --- | --- |

I.

kadangi teritorinis bendradarbiavimas, t. y. įvairių regionų gyventojų bendradarbiavimas, – tai nuolatinis mokymosi procesas, padedantis įgyti priklausomumo bendrai erdvei ir bendros ateities pojūtį,

| J. | kadangi vykstant teritoriniam bendradarbiavimui daugiausia dėmesio turi būti skiriama piliečiams, reikia vadovautis vietos lygmens požiūriu, |
| --- | --- |

J.

kadangi vykstant teritoriniam bendradarbiavimui daugiausia dėmesio turi būti skiriama piliečiams, reikia vadovautis vietos lygmens požiūriu,

| K. | kadangi glaudesnis teritorinis bendradarbiavimas priklauso nuo pažangos, pasiektos visose srityse įgyvendinant integraciją ir koordinavimą ES lygmeniu, prisideda prie Europos integracijos ir teritorinės sanglaudos, o pats teritorinis bendradarbiavimas yra Europos integracijos eksperimentinė laboratorija, |
| --- | --- |

K.

kadangi glaudesnis teritorinis bendradarbiavimas priklauso nuo pažangos, pasiektos visose srityse įgyvendinant integraciją ir koordinavimą ES lygmeniu, prisideda prie Europos integracijos ir teritorinės sanglaudos, o pats teritorinis bendradarbiavimas yra Europos integracijos eksperimentinė laboratorija,

| L. | kadangi pasienio regionuose mažai investuojama į transeuropinius transporto tinklus (TEN), nors būtent tarpvalstybines sąsajas reikia skubiai atnaujinti, ir kadangi Parlamentas mano, kad tarpvalstybinių infrastruktūros kliūčių pašalinimas – tai klasikinis europinės pridėtinės vertės pavyzdys; |
| --- | --- |

L.

kadangi pasienio regionuose mažai investuojama į transeuropinius transporto tinklus (TEN), nors būtent tarpvalstybines sąsajas reikia skubiai atnaujinti, ir kadangi Parlamentas mano, kad tarpvalstybinių infrastruktūros kliūčių pašalinimas – tai klasikinis europinės pridėtinės vertės pavyzdys;

| M. | kadangi dėl struktūrinių fondų bendrojo reglamento ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai gerokai padidėjo teritorinio bendradarbiavimo svarba, |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl struktūrinių fondų bendrojo reglamento ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai gerokai padidėjo teritorinio bendradarbiavimo svarba,

| N. | kadangi iš 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų INTERREG III baigiamojo vertinimo įtikinamai matyti šio tikslo nauda ES integracijai, |
| --- | --- |

N.

kadangi iš 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programų INTERREG III baigiamojo vertinimo įtikinamai matyti šio tikslo nauda ES integracijai,

Sustiprinti teritorinio bendradarbiavimo tikslą

| 1. | primena, jog teritoriniu bendradarbiavimu siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, kultūrines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti sienų poveikį; |
| --- | --- |

1.

primena, jog teritoriniu bendradarbiavimu siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, kultūrines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti sienų poveikį;

| 2. | yra įsitikinęs, kad teritorinis bendradarbiavimas ir jo vaidmuo, kuris yra labai svarbus sutvirtinant vidaus rinką ir skatinant didesnę ES integraciją keliose sektorinės politikos srityse, naudingas Europos Sąjungai, ir ragina, kad teritorinis bendradarbiavimas ir toliau būtų vienas iš sanglaudos politikos ramsčių; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad teritorinis bendradarbiavimas ir jo vaidmuo, kuris yra labai svarbus sutvirtinant vidaus rinką ir skatinant didesnę ES integraciją keliose sektorinės politikos srityse, naudingas Europos Sąjungai, ir ragina, kad teritorinis bendradarbiavimas ir toliau būtų vienas iš sanglaudos politikos ramsčių;

| 3. | pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo tikslas, pagrįstas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos principu, turi būti taikomas visiems ES regionams, kadangi jis prisideda prie darnios Sąjungos, kaip visumos, plėtros; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo tikslas, pagrįstas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos principu, turi būti taikomas visiems ES regionams, kadangi jis prisideda prie darnios Sąjungos, kaip visumos, plėtros;

| 4. | mano, kad teritorinis bendradarbiavimas pasirodė veiksmingas ir kad jo potencialas ir konkurencingumo šaltinis nėra pakankamai panaudojami dėl mažos lėšų sumos, kuri jam skiriama; prašo būsimuoju programavimo laikotarpiu teritorinio bendradarbiavimo tikslui skirtą biudžetą padidinti nuo šiuo programavimo laikotarpiu skirtų 2,5 proc. iki ne mažiau kaip 7 proc. bendro sanglaudos politikos biudžeto; |
| --- | --- |

4.

mano, kad teritorinis bendradarbiavimas pasirodė veiksmingas ir kad jo potencialas ir konkurencingumo šaltinis nėra pakankamai panaudojami dėl mažos lėšų sumos, kuri jam skiriama; prašo būsimuoju programavimo laikotarpiu teritorinio bendradarbiavimo tikslui skirtą biudžetą padidinti nuo šiuo programavimo laikotarpiu skirtų 2,5 proc. iki ne mažiau kaip 7 proc. bendro sanglaudos politikos biudžeto;

| 5. | rekomenduoja išlaikyti dabartinę 3 tikslo, suskirstyto į 3 kryptis: pasienio regionai (A kryptis), tarpvalstybinis (B kryptis) ir tarpregioninis (C kryptis) bendradarbiavimas, struktūrą ir išsaugoti pasienio regionų bendradarbiavimo persvarą, palyginti su kitų krypčių bendradarbiavimu, – jam turėtų būtų skiriama ne mažiau kaip 70 proc. teritorinio bendradarbiavimo biudžeto; pažymi, kad programos lėšos visiems regionams turėtų būti skirstomos sąžiningai ir nešališkai; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja išlaikyti dabartinę 3 tikslo, suskirstyto į 3 kryptis: pasienio regionai (A kryptis), tarpvalstybinis (B kryptis) ir tarpregioninis (C kryptis) bendradarbiavimas, struktūrą ir išsaugoti pasienio regionų bendradarbiavimo persvarą, palyginti su kitų krypčių bendradarbiavimu, – jam turėtų būtų skiriama ne mažiau kaip 70 proc. teritorinio bendradarbiavimo biudžeto; pažymi, kad programos lėšos visiems regionams turėtų būti skirstomos sąžiningai ir nešališkai;

| 6. | mano, kad jeigu turi ir toliau būti skiriama pasienio regionų bendradarbiavimo kryptis (A kryptis) (šiuo bendradarbiavimu patenkinami vietiniai pasienio regionų poreikiai) ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo kryptis (B kryptis) (ji padeda plėtoti didesnės apimties strateginių vietovių bendradarbiavimą), įskaitant vadinamąjį makroregioninį mastą, reikalingas geresnis abiejų krypčių koordinavimas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad jeigu turi ir toliau būti skiriama pasienio regionų bendradarbiavimo kryptis (A kryptis) (šiuo bendradarbiavimu patenkinami vietiniai pasienio regionų poreikiai) ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo kryptis (B kryptis) (ji padeda plėtoti didesnės apimties strateginių vietovių bendradarbiavimą), įskaitant vadinamąjį makroregioninį mastą, reikalingas geresnis abiejų krypčių koordinavimas;

| 7. | visgi skatina, siekiant užtikrinti teritorinio bendradarbiavimo veiksmų nuoseklumą ir tęstinumą ir atsižvelgiant į projektų strateginį pobūdį, kuo lanksčiau pasinaudoti galimybėmis, numatytomis ERPF reglamento 21 straipsnyje dėl veiksmų vietos pasienio regionų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis, įtraukiant jūrų regionus; todėl prašo lanksčiau taikyti geografinę 150 km ribą, nustatytą pasienio regionų bendradarbiavimo programose pakrantės ir jūros regionams; |
| --- | --- |

7.

visgi skatina, siekiant užtikrinti teritorinio bendradarbiavimo veiksmų nuoseklumą ir tęstinumą ir atsižvelgiant į projektų strateginį pobūdį, kuo lanksčiau pasinaudoti galimybėmis, numatytomis ERPF reglamento 21 straipsnyje dėl veiksmų vietos pasienio regionų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis, įtraukiant jūrų regionus; todėl prašo lanksčiau taikyti geografinę 150 km ribą, nustatytą pasienio regionų bendradarbiavimo programose pakrantės ir jūros regionams;

| 8. | vis dėlto mano, kad regionų integravimas ir jų atvirumas ES nepriklausančioms geografinėms vietovėms negali priklausyti vien nuo geografinio atstumo, nes jų istoriniai, kalbiniai ir kultūriniai ryšiai su kitomis pasaulio dalimis suteikia jiems privilegijuotą padėtį stiprinant šiuos santykius, o tai naudinga didinant ES vaidmenį pasaulyje; |
| --- | --- |

8.

vis dėlto mano, kad regionų integravimas ir jų atvirumas ES nepriklausančioms geografinėms vietovėms negali priklausyti vien nuo geografinio atstumo, nes jų istoriniai, kalbiniai ir kultūriniai ryšiai su kitomis pasaulio dalimis suteikia jiems privilegijuotą padėtį stiprinant šiuos santykius, o tai naudinga didinant ES vaidmenį pasaulyje;

| 9. | pabrėžia svarbų teritorinio bendradarbiavimo vaidmenį įgyvendinant strategijos „ES 2020“ tikslus; prašo prieš nustatant kiekvieno pasienio regiono strateginius poreikius ir bendradarbiavimo sritį iš anksto juos apsvarstyti atsižvelgiant į šią strategiją, o paskui Europos teritorinį bendradarbiavimą įtraukti į visų lygmenų strateginį planavimą: europinį, nacionalinį, regioninį ir vietos; ragina Komisiją nedelsiant paaiškinti pasiūlymus dėl teminės lėšų koncentracijos atsižvelgiant į strategijos „ES 2020“ temų sąrašą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia svarbų teritorinio bendradarbiavimo vaidmenį įgyvendinant strategijos „ES 2020“ tikslus; prašo prieš nustatant kiekvieno pasienio regiono strateginius poreikius ir bendradarbiavimo sritį iš anksto juos apsvarstyti atsižvelgiant į šią strategiją, o paskui Europos teritorinį bendradarbiavimą įtraukti į visų lygmenų strateginį planavimą: europinį, nacionalinį, regioninį ir vietos; ragina Komisiją nedelsiant paaiškinti pasiūlymus dėl teminės lėšų koncentracijos atsižvelgiant į strategijos „ES 2020“ temų sąrašą;

| 10. | ragina skirti lėšas kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai pagal suderintus kriterijus, siekiant strategiškai ir integruotai patenkinti kiekvieno regiono ir kiekvienos bendradarbiavimo vietovės poreikius ir atsižvelgti į ypatumus; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares šiuo tikslu apsvarstyti kitus svarbius strateginius, išmatuojamus ir teritorijų poreikius atspindinčius kriterijus ir drauge nepamiršti paties svarbiausio kriterijaus: demografijos; |
| --- | --- |

10.

ragina skirti lėšas kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai pagal suderintus kriterijus, siekiant strategiškai ir integruotai patenkinti kiekvieno regiono ir kiekvienos bendradarbiavimo vietovės poreikius ir atsižvelgti į ypatumus; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares šiuo tikslu apsvarstyti kitus svarbius strateginius, išmatuojamus ir teritorijų poreikius atspindinčius kriterijus ir drauge nepamiršti paties svarbiausio kriterijaus: demografijos;

| 11. | dar kartą teigia, koks svarbus regionų bendradarbiavimas (C komponentas), tačiau apgailestauja, kad jam skiriama mažai lėšų; taigi siūlo iš naujo apsvarstyti ES bendro finansavimo, skiriamo šiam komponentui, ribą, taip pat atkreipti dėmesį į jo skatinamąjį poveikį dalyviams iš konkurencingumo ir užimtumo tikslo regionų, siekiant padidinti su šiuo C komponentu susijusių projektų skaičių, ir ragina išplėsti bendradarbiavimo temines sritis, kad jis apimtų veiklos programų valdymą ir teritorijų vystymą; |
| --- | --- |

11.

dar kartą teigia, koks svarbus regionų bendradarbiavimas (C komponentas), tačiau apgailestauja, kad jam skiriama mažai lėšų; taigi siūlo iš naujo apsvarstyti ES bendro finansavimo, skiriamo šiam komponentui, ribą, taip pat atkreipti dėmesį į jo skatinamąjį poveikį dalyviams iš konkurencingumo ir užimtumo tikslo regionų, siekiant padidinti su šiuo C komponentu susijusių projektų skaičių, ir ragina išplėsti bendradarbiavimo temines sritis, kad jis apimtų veiklos programų valdymą ir teritorijų vystymą;

| 12. | taip pat skatina regionus geriau pasinaudoti regionų bendradarbiavimo galimybėmis, numatytomis pagal pagrindinį reglamentą regionų veiklos programose (13); šiuo klausimu siūlo, kad 3 tikslo tarpregioninio bendradarbiavimo kryptis turėtų taip pat apimti šių projektų koordinavimą ir valdymą, žinių kaupimą ir keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

12.

taip pat skatina regionus geriau pasinaudoti regionų bendradarbiavimo galimybėmis, numatytomis pagal pagrindinį reglamentą regionų veiklos programose (13); šiuo klausimu siūlo, kad 3 tikslo tarpregioninio bendradarbiavimo kryptis turėtų taip pat apimti šių projektų koordinavimą ir valdymą, žinių kaupimą ir keitimąsi gerąja patirtimi;

| 13. | pabrėžia, kad įgyvendinant būsimas teritorinio bendradarbiavimo veiklos programas svarbu gauti programos INTERACT paramą ir turėti pajėgumų sukurti sėkmingas pagalbos sistemas, pasisėmus įkvėpimo iš projekto RC LACE; ragina užtikrinti veiksmingesnį programų INTERACT, URBACT, ESPON ir C komponento koordinavimą, kad būtų užtikrintas geresnis 3 tikslo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad įgyvendinant būsimas teritorinio bendradarbiavimo veiklos programas svarbu gauti programos INTERACT paramą ir turėti pajėgumų sukurti sėkmingas pagalbos sistemas, pasisėmus įkvėpimo iš projekto RC LACE; ragina užtikrinti veiksmingesnį programų INTERACT, URBACT, ESPON ir C komponento koordinavimą, kad būtų užtikrintas geresnis 3 tikslo įgyvendinimas;

| 14. | remia programos ESPON veiklą, tačiau siūlo užtikrinti, kad galimybės aktyviai dalyvauti pagal ją nagrinėjant teritorijų vystymo klausimus būtų prieinamesnės vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad drauge būtų užtikrinamas lengvesnis praktinis gautų rezultatų taikymas; |
| --- | --- |

14.

remia programos ESPON veiklą, tačiau siūlo užtikrinti, kad galimybės aktyviai dalyvauti pagal ją nagrinėjant teritorijų vystymo klausimus būtų prieinamesnės vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad drauge būtų užtikrinamas lengvesnis praktinis gautų rezultatų taikymas;

| 15. | džiaugiasi darnaus miestų plėtros programos URBACT sėkme ir ragina ją tęsti ir išplėsti, kad ji taptų svarbia ir plačiai prieinama iniciatyva, teikiančia galimybes bendrai mokytis iš vietos miestų problemų sprendimo patirties ir šia patirtimi keistis; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi darnaus miestų plėtros programos URBACT sėkme ir ragina ją tęsti ir išplėsti, kad ji taptų svarbia ir plačiai prieinama iniciatyva, teikiančia galimybes bendrai mokytis iš vietos miestų problemų sprendimo patirties ir šia patirtimi keistis;

| 16. | ragina Komisiją pamąstyti apie galimybes įtraukti vietos ir regionų tarybų narius į šiuos europinius keitimosi patirtimi ir gerąja praktika tinklus, kaip pirmą žingsnį siekiant įgyvendinti išrinktiems vietos ir regionų atstovams skirtą programos Erasmus projektą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją pamąstyti apie galimybes įtraukti vietos ir regionų tarybų narius į šiuos europinius keitimosi patirtimi ir gerąja praktika tinklus, kaip pirmą žingsnį siekiant įgyvendinti išrinktiems vietos ir regionų atstovams skirtą programos Erasmus projektą;

| 17. | pakartoja, kad regioninių subjektų dalyvavimas siekiant ES tikslų yra būtina veiksmingos teritorinės sanglaudos sąlyga; |
| --- | --- |

17.

pakartoja, kad regioninių subjektų dalyvavimas siekiant ES tikslų yra būtina veiksmingos teritorinės sanglaudos sąlyga;

Įtraukti teritorinį bendradarbiavimą į bendrąją politiką

| 18. | mano, kad būtina teritorinio bendradarbiavimo tikslą integruoti į konvergencijos ir konkurencingumo ir užimtumo tikslus; ragina geriau nei iki šiol koordinuoti programavimo veiksmus; siūlo, kad regioninės veiklos programose būtų numatyta galimybė domėtis tarpvalstybiniais ir tarptautiniais projektais, su kuriais jos susijusios, ir įsitraukti į juos, t. y. kad finansavimas prioritetiniams iš anksto nustatytiems projektams, pvz., transeuropinių tinklų pasienio regionuose sujungimui, dėl kurių konsultuotasi su programų partneriais, būtų skiriamas teritoriniu pagrindu, laikantis daugiapakopio valdymo ir partnerystės principų, ir taip būtų sudarytos sąlygos geriau išnaudoti teritorinio bendradarbiavimo galimybes dėl išplėtotų skirtingų valstybių privataus ir valstybinio sektoriaus subjektų santykių; |
| --- | --- |

18.

mano, kad būtina teritorinio bendradarbiavimo tikslą integruoti į konvergencijos ir konkurencingumo ir užimtumo tikslus; ragina geriau nei iki šiol koordinuoti programavimo veiksmus; siūlo, kad regioninės veiklos programose būtų numatyta galimybė domėtis tarpvalstybiniais ir tarptautiniais projektais, su kuriais jos susijusios, ir įsitraukti į juos, t. y. kad finansavimas prioritetiniams iš anksto nustatytiems projektams, pvz., transeuropinių tinklų pasienio regionuose sujungimui, dėl kurių konsultuotasi su programų partneriais, būtų skiriamas teritoriniu pagrindu, laikantis daugiapakopio valdymo ir partnerystės principų, ir taip būtų sudarytos sąlygos geriau išnaudoti teritorinio bendradarbiavimo galimybes dėl išplėtotų skirtingų valstybių privataus ir valstybinio sektoriaus subjektų santykių;

| 19. | skatina valstybes nares ir regionus parengti kelis regionus apimančias veiksmų programas bendroms teritorinėms problemoms spręsti; pvz., problemoms, susijusioms su kalnų grandinėmis ar upių baseinais, būdingoms tam tikrai teritorijai; |
| --- | --- |

19.

skatina valstybes nares ir regionus parengti kelis regionus apimančias veiksmų programas bendroms teritorinėms problemoms spręsti; pvz., problemoms, susijusioms su kalnų grandinėmis ar upių baseinais, būdingoms tam tikrai teritorijai;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti pasienio regionų politikos ir darbo rinkos koordinavimą, kad įgyvendinant ekonominę ir teritorinę integraciją nekiltų rinkos iškraipymo problemų; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti pasienio regionų politikos ir darbo rinkos koordinavimą, kad įgyvendinant ekonominę ir teritorinę integraciją nekiltų rinkos iškraipymo problemų;

| 21. | mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos taip pat svarbios siekiant efektyviai veikti ir pasiekti rezultatų įgyvendinant strategijas, susijusias su skurdo mažinimu ir neprivilegijuotų gyventojų grupių integracija į visą Europos visuomenę; ragina atsižvelgti į šią problemą rengiant reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad nepalankioje padėtyje esantys regionai turėtų tinkamų dalyvavimo Europos regioninės plėtros programose priemonių; |
| --- | --- |

21.

mano, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos taip pat svarbios siekiant efektyviai veikti ir pasiekti rezultatų įgyvendinant strategijas, susijusias su skurdo mažinimu ir neprivilegijuotų gyventojų grupių integracija į visą Europos visuomenę; ragina atsižvelgti į šią problemą rengiant reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad nepalankioje padėtyje esantys regionai turėtų tinkamų dalyvavimo Europos regioninės plėtros programose priemonių;

Teritorinę strategiją taikyti kitų krypčių Bendrijos politikai

| 22. | pabrėžia, kad Baltijos jūros regiono strategiją atitinkantys požiūriai gali sustiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą; mano, kad, siekiant užtikrinti veikimą išvien, didelio masto strategijose turėtų būti visiškai atsižvelgiama į kitas regioninio bendradarbiavimo programas; primena, kad makroregionų idėja (Tarybos iniciatyva) – tai eksperimentinė idėja koordinuoti labai didelėje teritorijoje, kuriai būdingos bendros teritorinės problemos, įgyvendinamus bendrus projektus, kad būtų pasinaudota integruoto, daugiasektorinio ir teritorinio požiūrio pranašumais įgyvendinant bendrus strateginius veiksmus, kuriems skiriamos jau esamos lėšos; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad Baltijos jūros regiono strategiją atitinkantys požiūriai gali sustiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą; mano, kad, siekiant užtikrinti veikimą išvien, didelio masto strategijose turėtų būti visiškai atsižvelgiama į kitas regioninio bendradarbiavimo programas; primena, kad makroregionų idėja (Tarybos iniciatyva) – tai eksperimentinė idėja koordinuoti labai didelėje teritorijoje, kuriai būdingos bendros teritorinės problemos, įgyvendinamus bendrus projektus, kad būtų pasinaudota integruoto, daugiasektorinio ir teritorinio požiūrio pranašumais įgyvendinant bendrus strateginius veiksmus, kuriems skiriamos jau esamos lėšos;

| 23. | pabrėžia, kad tokiomis esamomis ar būsimomis strategijomis turėtų būti grindžiamas labiau strateginis ir bendras požiūris, kuris bus taikomas įgyvendinant atitinkamas teritorinio bendradarbiavimo priemones, tačiau dėl šių strategijų neatsiranda naujų lėšų Sąjungos biudžete, pagal jas nenumatoma kurti naujų institucijų ar taikyti naujų teisės aktų; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad tokiomis esamomis ar būsimomis strategijomis turėtų būti grindžiamas labiau strateginis ir bendras požiūris, kuris bus taikomas įgyvendinant atitinkamas teritorinio bendradarbiavimo priemones, tačiau dėl šių strategijų neatsiranda naujų lėšų Sąjungos biudžete, pagal jas nenumatoma kurti naujų institucijų ar taikyti naujų teisės aktų;

| 24. | prašo Komisiją kruopščiai apsvarstyti pirmųjų įgyvendintų makroregioninių strategijų rezultatus; mano, kad šis procesas sukėlė susidomėjimą ir tuo reikia pasinaudoti, taip pat reikia pasinaudoti įgyta patirtimi įgyvendinant būsimas makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisiją kruopščiai apsvarstyti pirmųjų įgyvendintų makroregioninių strategijų rezultatus; mano, kad šis procesas sukėlė susidomėjimą ir tuo reikia pasinaudoti, taip pat reikia pasinaudoti įgyta patirtimi įgyvendinant būsimas makroregionines strategijas;

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad teritorinio bendradarbiavimo tikslą, ypač jo tarptautinį aspektą, galima papildyti bendradarbiavimu makroregionų mastu; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į tai, kad teritorinio bendradarbiavimo tikslą, ypač jo tarptautinį aspektą, galima papildyti bendradarbiavimu makroregionų mastu;

| 26. | siūlo pagal tarpvalstybines programas remti šias teritorijų strategijas, t. y. koordinuoti, kaip rengiamos, nustatomos šios dabartinės ir būsimos makroregioninės strategijos, tačiau dėl to nedubliuoti ES biudžeto struktūros ir nekurti atskirų biudžeto eilučių skirtingiems makroregionams; |
| --- | --- |

26.

siūlo pagal tarpvalstybines programas remti šias teritorijų strategijas, t. y. koordinuoti, kaip rengiamos, nustatomos šios dabartinės ir būsimos makroregioninės strategijos, tačiau dėl to nedubliuoti ES biudžeto struktūros ir nekurti atskirų biudžeto eilučių skirtingiems makroregionams;

| 27. | drauge pabrėžia, kad makroregininių strategijų tikslai papildo mikroregioninio tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslus ir gali juos apimti, tačiau jų pakeisti negali; todėl pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo tarpvalstybinį komponentą reikia išsaugoti kaip atskirą ir teisėtą, nuo kitų nepriklausomą elementą; |
| --- | --- |

27.

drauge pabrėžia, kad makroregininių strategijų tikslai papildo mikroregioninio tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslus ir gali juos apimti, tačiau jų pakeisti negali; todėl pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo tarpvalstybinį komponentą reikia išsaugoti kaip atskirą ir teisėtą, nuo kitų nepriklausomą elementą;

| 28. | yra įsitikinęs, kad 3 tikslo tarptautinis komponentas gali padėti pagerinti bendradarbiavimą pagal makroregionines strategijas aktyviau įtraukiant vietos valdžios institucijas ir pilietinės visuomenę, kai įgyvendinamos praktinės iniciatyvos; |
| --- | --- |

28.

yra įsitikinęs, kad 3 tikslo tarptautinis komponentas gali padėti pagerinti bendradarbiavimą pagal makroregionines strategijas aktyviau įtraukiant vietos valdžios institucijas ir pilietinės visuomenę, kai įgyvendinamos praktinės iniciatyvos;

| 29. | mano, kad rengiant bet kokią tarpvalstybinę strategiją reikia numatyti galimą koordinavimą remiantis transeuropinių transporto tinklų gairėmis ir strategijomis, įgyvendinamomis pagal integruotą jūrų politiką; |
| --- | --- |

29.

mano, kad rengiant bet kokią tarpvalstybinę strategiją reikia numatyti galimą koordinavimą remiantis transeuropinių transporto tinklų gairėmis ir strategijomis, įgyvendinamomis pagal integruotą jūrų politiką;

| 30. | primena, kad teritorinis bendradarbiavimas susijęs ne tik su Europos Sąjungos vidaus, bet ir išorės sienomis, taip pat su esamų ir būsimų makroregioninių strategijų klausimais; atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kilo trečiosioms šalims, siekiančioms gauti bendrą finansavimą pagal ERPF reglamente numatytas bendradarbiavimo priemones; prašo Komisiją apsvarstyti, kaip užtikrinti geresnę sąveiką tarp ERPF, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės ir Europos plėtros fondo veiklos, ir ragina ją kiek galima greičiau pateikti pasiūlymą dėl naujos kaimynystės politikos; ragina supaprastinti ir suderinti taisykles, reglamentuojančias prieigą prie skirtingų finansavimo šaltinių, siekiant užtikrinti suderinamumą ir sudaryti paramos gavėjams palankesnes sąlygas tais šaltiniais naudotis; |
| --- | --- |

30.

primena, kad teritorinis bendradarbiavimas susijęs ne tik su Europos Sąjungos vidaus, bet ir išorės sienomis, taip pat su esamų ir būsimų makroregioninių strategijų klausimais; atkreipia dėmesį į sunkumus, kurių kilo trečiosioms šalims, siekiančioms gauti bendrą finansavimą pagal ERPF reglamente numatytas bendradarbiavimo priemones; prašo Komisiją apsvarstyti, kaip užtikrinti geresnę sąveiką tarp ERPF, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės ir Europos plėtros fondo veiklos, ir ragina ją kiek galima greičiau pateikti pasiūlymą dėl naujos kaimynystės politikos; ragina supaprastinti ir suderinti taisykles, reglamentuojančias prieigą prie skirtingų finansavimo šaltinių, siekiant užtikrinti suderinamumą ir sudaryti paramos gavėjams palankesnes sąlygas tais šaltiniais naudotis;

| 31. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į ypatingą Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės pobūdį, perduoti atsakomybę už jos valdymą Komisijos Regioninės politikos generaliniam direktoratui, tačiau drauge atsižvelgti į išorės santykių aspektus; pažymi, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, tokia, kokia ji yra šiuo metu, nėra tinkamas pagrindas norint, kad būtų atsižvelgiama į konkrečias tarpvalstybinio bendradarbiavimo ypatybes; mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę atskirti ją nuo išorės santykių administravimo bent tais atvejais, kai bendradarbiavimo prie išorės sienų veikloje dalyvaujančios trečiosios šalys taip pat finansuoja šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į ypatingą Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės pobūdį, perduoti atsakomybę už jos valdymą Komisijos Regioninės politikos generaliniam direktoratui, tačiau drauge atsižvelgti į išorės santykių aspektus; pažymi, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, tokia, kokia ji yra šiuo metu, nėra tinkamas pagrindas norint, kad būtų atsižvelgiama į konkrečias tarpvalstybinio bendradarbiavimo ypatybes; mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę atskirti ją nuo išorės santykių administravimo bent tais atvejais, kai bendradarbiavimo prie išorės sienų veikloje dalyvaujančios trečiosios šalys taip pat finansuoja šį bendradarbiavimą;

| 32. | ragina įgyvendinti Komisijos komunikate COM(2004)0343 paskelbtą Platesnės kaimynystės veiksmų planą, skirtą atokiausiems ES regionams; taigi pabrėžia, jog reikia imtis nuoseklių įvairius sektorius apimančių veiksmų su atokiausiais regionais susijusios ES politikos srityse ir ypač būtina veiksmingiau koordinuoti vidaus ir išorės komponentus pagal vietos poreikių tenkinimo strategiją; |
| --- | --- |

32.

ragina įgyvendinti Komisijos komunikate COM(2004)0343 paskelbtą Platesnės kaimynystės veiksmų planą, skirtą atokiausiems ES regionams; taigi pabrėžia, jog reikia imtis nuoseklių įvairius sektorius apimančių veiksmų su atokiausiais regionais susijusios ES politikos srityse ir ypač būtina veiksmingiau koordinuoti vidaus ir išorės komponentus pagal vietos poreikių tenkinimo strategiją;

| 33. | primena, kad baltoji knyga dėl teritorinės sanglaudos, kaip žaliosios knygos tęsinys, būtų laiku taikoma priemonė, padedanti suprasti, kaip ateityje vykdant regioninę politiką, pasitelkus daugiapakopį valdymą, įgyvendinti teritorinę sanglaudą, ir suteikianti medžiagos diskusijoms dėl kito teisės aktų rinkinio; |
| --- | --- |

33.

primena, kad baltoji knyga dėl teritorinės sanglaudos, kaip žaliosios knygos tęsinys, būtų laiku taikoma priemonė, padedanti suprasti, kaip ateityje vykdant regioninę politiką, pasitelkus daugiapakopį valdymą, įgyvendinti teritorinę sanglaudą, ir suteikianti medžiagos diskusijoms dėl kito teisės aktų rinkinio;

| 34. | tvirtina, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje nustatytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygos nėra pakankamos norint jį tinkamai plėtoti; šiuo klausimu siūlo geriau koordinuoti įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų veiklą; yra įsitikinęs, kad būtiniausia iš naujo integruoti Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas į sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą; |
| --- | --- |

34.

tvirtina, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje nustatytos tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygos nėra pakankamos norint jį tinkamai plėtoti; šiuo klausimu siūlo geriau koordinuoti įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų veiklą; yra įsitikinęs, kad būtiniausia iš naujo integruoti Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas į sanglaudos politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslą;

Skatinti steigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes (ETBG)

| 35. | mano, kad ETBG – tai unikali ir labai vertinga teritorijų valdymo priemonė ir kad ji atitinka struktūrinio bendradarbiavimo poreikius finansų, teisinio statuso ir daugiapakopio valdymo srityse; primena, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės turėtų būti skatinamos kaip priemonė siekiant sukurti tarpvalstybinio bendradarbiavimo sistemas ir užtikrinti, kad regioniniu ir vietos lygmenimis būtų prisiimama atsakomybė už įvairių sričių politiką; taip pat pabrėžia joms tenkantį pagrindinį vaidmenį prisidedant prie sėkmingo daugiapakopio valdymo modelio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ETBG – tai unikali ir labai vertinga teritorijų valdymo priemonė ir kad ji atitinka struktūrinio bendradarbiavimo poreikius finansų, teisinio statuso ir daugiapakopio valdymo srityse; primena, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės turėtų būti skatinamos kaip priemonė siekiant sukurti tarpvalstybinio bendradarbiavimo sistemas ir užtikrinti, kad regioniniu ir vietos lygmenimis būtų prisiimama atsakomybė už įvairių sričių politiką; taip pat pabrėžia joms tenkantį pagrindinį vaidmenį prisidedant prie sėkmingo daugiapakopio valdymo modelio įgyvendinimo;

| 36. | pabrėžia, kad ETBG gali prisidėti siekiant ne tik teritorinės, bet ir socialinės sanglaudos; atkreipia dėmesį į tai, kad tai geriausia priemonė siekiant suartinti skirtingų kultūrų ir kalbų bendruomenes, skatinti taikų sambūvį įvairialypėje Europoje ir užtikrinti Europos pridėtinės vertės matomumą piliečiams; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad ETBG gali prisidėti siekiant ne tik teritorinės, bet ir socialinės sanglaudos; atkreipia dėmesį į tai, kad tai geriausia priemonė siekiant suartinti skirtingų kultūrų ir kalbų bendruomenes, skatinti taikų sambūvį įvairialypėje Europoje ir užtikrinti Europos pridėtinės vertės matomumą piliečiams;

| 37. | rekomenduoja atlikti pirmą jau sudarytų ETBG įvertinimą, kad būtų galima mokytis iš šios pirmosios patirties; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja atlikti pirmą jau sudarytų ETBG įvertinimą, kad būtų galima mokytis iš šios pirmosios patirties;

| 38. | visgi mano, kad reikėtų palengvinti šios priemonės įgyvendinimą, ir prašo Europos Komisijos, atsižvelgiant į problemas, kurių kilo vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jau įsteigtoms grupėms, ir remiantis Regionų komiteto atliktu darbu, nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl ETBG pakeitimų, kuriais būtų siekiama:






  — | aiškiau nustatyti ETBG statusą valstybių narių teisinėse sistemose, kad būtų galima suderinti atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- | --- |

38.

visgi mano, kad reikėtų palengvinti šios priemonės įgyvendinimą, ir prašo Europos Komisijos, atsižvelgiant į problemas, kurių kilo vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jau įsteigtoms grupėms, ir remiantis Regionų komiteto atliktu darbu, nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1082/2006 dėl ETBG pakeitimų, kuriais būtų siekiama:

—

aiškiau nustatyti ETBG statusą valstybių narių teisinėse sistemose, kad būtų galima suderinti atitinkamus teisės aktus;

| — | leisti ETBG steigti subjektams, esantiems valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje; |
| --- | --- |

—

leisti ETBG steigti subjektams, esantiems valstybėje narėje ir trečiojoje šalyje;

| — | pakeisti 4 straipsnio 3 dalies formuluotę siekiant užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi trijų mėnesių termino, skirto prašymams leisti įsteigti ETBG svarstyti; |
| --- | --- |

—

pakeisti 4 straipsnio 3 dalies formuluotę siekiant užtikrinti, kad būtų griežtai laikomasi trijų mėnesių termino, skirto prašymams leisti įsteigti ETBG svarstyti;

| — | supaprastinti įstatymus, pagal kuriuos reglamentuojami personalo klausimai; |
| --- | --- |

—

supaprastinti įstatymus, pagal kuriuos reglamentuojami personalo klausimai;

| — | užtikrinti, kad ETBG taikomos mokesčių taisyklės nebūtų mažiau palankios nei kitos teisinės priemonės, reglamentuojančios bendradarbiavimo projektų ar programų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad ETBG taikomos mokesčių taisyklės nebūtų mažiau palankios nei kitos teisinės priemonės, reglamentuojančios bendradarbiavimo projektų ar programų įgyvendinimą;

| 39. | ragina teikti ETBG, parengusioms projektus, atitinkančius susijusių bendradarbiavimo programų tikslus ir strategijas ir grindžiamus bendromis tarpvalstybinio vystymosi strategijomis, visuotines dotacijas, kad šios grupės galėtų tiesiogiai tvarkyti struktūrinio fondo asignavimus, ir prašo reglamentuose, pagal kuriuos reglamentuojami kiti ES fondai, labiau atsižvelgti į programas ir į ETBG pobūdį (jos yra tarptautinės ir daugiašalės), kad jos galėtų lengviau gauti finansavimą iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

39.

ragina teikti ETBG, parengusioms projektus, atitinkančius susijusių bendradarbiavimo programų tikslus ir strategijas ir grindžiamus bendromis tarpvalstybinio vystymosi strategijomis, visuotines dotacijas, kad šios grupės galėtų tiesiogiai tvarkyti struktūrinio fondo asignavimus, ir prašo reglamentuose, pagal kuriuos reglamentuojami kiti ES fondai, labiau atsižvelgti į programas ir į ETBG pobūdį (jos yra tarptautinės ir daugiašalės), kad jos galėtų lengviau gauti finansavimą iš kitų šaltinių;

| 40. | teigiamai vertina tai, kad Regionų komitetas sukūrė Europos ETBG platformą, kurios tikslas sudaryti palankias sąlygas keistis patirtimi, kaupti gerosios praktikos pavyzdžius ir teikti techninę pagalbą ETBG; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina tai, kad Regionų komitetas sukūrė Europos ETBG platformą, kurios tikslas sudaryti palankias sąlygas keistis patirtimi, kaupti gerosios praktikos pavyzdžius ir teikti techninę pagalbą ETBG;

| 41. | laikosi nuomonės, kad tarpvalstybinės ETBG sudaro puikią galimybę kurti Europą teritoriniu lygmeniu dalyvaujant ES piliečiams; ragina tarpvalstybines ETBG įsteigti tarpvalstybinį pilietinės visuomenės forumą ir jam vadovauti, taip pat ragina remti tarpvalstybines piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

41.

laikosi nuomonės, kad tarpvalstybinės ETBG sudaro puikią galimybę kurti Europą teritoriniu lygmeniu dalyvaujant ES piliečiams; ragina tarpvalstybines ETBG įsteigti tarpvalstybinį pilietinės visuomenės forumą ir jam vadovauti, taip pat ragina remti tarpvalstybines piliečių iniciatyvas;

Supaprastinti įgyvendinimą

| 42. | mano, kad kol kas dar pernelyg sudėtinga įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo programas, ir laikosi nuomonės, kad reikia 3 tikslui skirto atskiro reglamentuojamojo akto, kuriame atsispindėtų šio tikslo įgyvendinimo veiksmų tarptautinis pobūdis; mano, kad šiuo metu pernelyg daug skirtingų administracinių institucijų dalyvauja įgyvendinant programas, todėl ragina šiuo klausimu atlikti reikšmingus supaprastinamus; |
| --- | --- |

42.

mano, kad kol kas dar pernelyg sudėtinga įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo programas, ir laikosi nuomonės, kad reikia 3 tikslui skirto atskiro reglamentuojamojo akto, kuriame atsispindėtų šio tikslo įgyvendinimo veiksmų tarptautinis pobūdis; mano, kad šiuo metu pernelyg daug skirtingų administracinių institucijų dalyvauja įgyvendinant programas, todėl ragina šiuo klausimu atlikti reikšmingus supaprastinamus;

| 43. | ragina Komisiją numatyti specialias priemones, kurios padėtų supaprastinti audito ir kontrolės taisykles, laikantis pagrindinio principo „viena valdymo institucija vienai programai“, ir kurias taikant būtų galima sistemingiau apskaičiuoti standartines sąnaudas, finansuoti nedidelius projektus skiriant nustatytą sumą, nustatyti išsamesnes tinkamumo gauti finansavimą ES lygmens taisykles, užtikrinti lankstumą taikant automatiškai panaikinamus įsipareigojimus, teikti didesnę techninę pagalbą siekiant, kad vadovaujančios institucijos galėtų daugiau dėmesio skirti projektų pradžiai, strateginei jiems skirtai paramai ir rezultatams, o ne vien tik valdymui ir tam, ar kandidatūros atitinka administracinius reikalavimus; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją numatyti specialias priemones, kurios padėtų supaprastinti audito ir kontrolės taisykles, laikantis pagrindinio principo „viena valdymo institucija vienai programai“, ir kurias taikant būtų galima sistemingiau apskaičiuoti standartines sąnaudas, finansuoti nedidelius projektus skiriant nustatytą sumą, nustatyti išsamesnes tinkamumo gauti finansavimą ES lygmens taisykles, užtikrinti lankstumą taikant automatiškai panaikinamus įsipareigojimus, teikti didesnę techninę pagalbą siekiant, kad vadovaujančios institucijos galėtų daugiau dėmesio skirti projektų pradžiai, strateginei jiems skirtai paramai ir rezultatams, o ne vien tik valdymui ir tam, ar kandidatūros atitinka administracinius reikalavimus;

| 44. | ragina valstybes nares supaprastinti nacionalines nuostatas, dėl kurių labai dažnai padidėja administracinė našta, kuri nėra būtina pagal Bendrijos taisykles; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares supaprastinti nacionalines nuostatas, dėl kurių labai dažnai padidėja administracinė našta, kuri nėra būtina pagal Bendrijos taisykles;

| 45. | ragina Komisiją kiek galima greičiau paaiškinti nuostatas, reglamentuojančias teritoriniam bendradarbiavimui taikomą sąlygų laikymosi principą; mano, kad, jei dėl šio sąlygų laikymosi reikalavimo atsiranda galimybių geriau ir veiksmingiau naudoti lėšas, jis daugiau neturi komplikuoti įgyvendinimo ir kenkti programų vadovams ir paramos gavėjams; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją kiek galima greičiau paaiškinti nuostatas, reglamentuojančias teritoriniam bendradarbiavimui taikomą sąlygų laikymosi principą; mano, kad, jei dėl šio sąlygų laikymosi reikalavimo atsiranda galimybių geriau ir veiksmingiau naudoti lėšas, jis daugiau neturi komplikuoti įgyvendinimo ir kenkti programų vadovams ir paramos gavėjams;

| 46. | taip pat pabrėžia, kad reikia išplėsti ir supaprastinti nuostatas dėl privačių subjektų įtraukimo; rekomenduoja, remiantis priemonių JEREMIE ir JESSICA pavyzdžiu, įdiegti finansų inžinerijos sistemas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniams projektams, pagal kuriuos skatinamas ekonomikos vystymasis, privačių subjektų dalyvavimas ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinimas; |
| --- | --- |

46.

taip pat pabrėžia, kad reikia išplėsti ir supaprastinti nuostatas dėl privačių subjektų įtraukimo; rekomenduoja, remiantis priemonių JEREMIE ir JESSICA pavyzdžiu, įdiegti finansų inžinerijos sistemas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniams projektams, pagal kuriuos skatinamas ekonomikos vystymasis, privačių subjektų dalyvavimas ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinimas;

Užtikrinti, kad teritorinis bendradarbiavimas būtų matomas

| 47. | apgailestauja, kad teritorinis bendradarbiavimas nėra pakankamai matomas tiek nacionalinėms ir vietos valdymo institucijoms, tiek piliečiams, ir todėl ragina veiksmingiau informuoti apie įgyvendintus projektus; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad teritorinis bendradarbiavimas nėra pakankamai matomas tiek nacionalinėms ir vietos valdymo institucijoms, tiek piliečiams, ir todėl ragina veiksmingiau informuoti apie įgyvendintus projektus;

| 48. | prašo Komisiją pasiūlyti sprendimų, kurie galėtų padėti užtikrinti, kad ETBG būtų geriau matomos teritorinio bendradarbiavimo subjektams ir piliečiams; |
| --- | --- |

48.

prašo Komisiją pasiūlyti sprendimų, kurie galėtų padėti užtikrinti, kad ETBG būtų geriau matomos teritorinio bendradarbiavimo subjektams ir piliečiams;

| 49. | mano, kad, siekiant skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, reikia pasinaudoti istoriniu palikimu – glaudžiais kultūriniais ir kalbiniais pasienio regionų skirtingose valstybėse narėse ryšiais; |
| --- | --- |

49.

mano, kad, siekiant skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, reikia pasinaudoti istoriniu palikimu – glaudžiais kultūriniais ir kalbiniais pasienio regionų skirtingose valstybėse narėse ryšiais;

| 50. | mano, kad bendradarbiavimas švietimo ir kultūros klausimais siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų pažangaus ir integracinio augimo tikslų padėtų užtikrinti aktyvesnį piliečių ir NVO dalyvavimą ir suteikti matomumo teritoriniam bendradarbiavimui, taip pat panaikintų mintyse egzistuojančias sienas, kurios trukdo piliečiams suartėti; |
| --- | --- |

50.

mano, kad bendradarbiavimas švietimo ir kultūros klausimais siekiant strategijoje „Europa 2020“ numatytų pažangaus ir integracinio augimo tikslų padėtų užtikrinti aktyvesnį piliečių ir NVO dalyvavimą ir suteikti matomumo teritoriniam bendradarbiavimui, taip pat panaikintų mintyse egzistuojančias sienas, kurios trukdo piliečiams suartėti;

| 51. | ragina siekti geresnio valdymo institucijų ir jau esamų tarpvalstybinių institucijų, pvz., Euroregionų, koordinavimo įgyvendinant tarpvalstybines programas, kad būtų užtikrinama projektų kokybė, skaidrumas ir artimumas piliečiams; |
| --- | --- |

51.

ragina siekti geresnio valdymo institucijų ir jau esamų tarpvalstybinių institucijų, pvz., Euroregionų, koordinavimo įgyvendinant tarpvalstybines programas, kad būtų užtikrinama projektų kokybė, skaidrumas ir artimumas piliečiams;

| 52. | prašo veiksmingiau koordinuoti visų teritorinio bendradarbiavimo įgyvendinimo procese dalyvaujančių subjektų bendravimą; siūlo, kad visos tos pačios krypties bendradarbiavimo programos turėtų būti atpažįstamos iš jų naudojamo bendro atpažįstamo logotipo (pvz., vėl pradėti naudoti lengvai atpažįstamą logotipą INTERREG) kartu su kiekvienos programos logotipu (galbūt standartizuoto vaizdinio dydžio), ir ragina Komisiją kito programavimo laikotarpio pradžioje pasienio regionuose surengti plačią informavimo apie teritorinio bendradarbiavimo privalumus kampaniją žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

52.

prašo veiksmingiau koordinuoti visų teritorinio bendradarbiavimo įgyvendinimo procese dalyvaujančių subjektų bendravimą; siūlo, kad visos tos pačios krypties bendradarbiavimo programos turėtų būti atpažįstamos iš jų naudojamo bendro atpažįstamo logotipo (pvz., vėl pradėti naudoti lengvai atpažįstamą logotipą INTERREG) kartu su kiekvienos programos logotipu (galbūt standartizuoto vaizdinio dydžio), ir ragina Komisiją kito programavimo laikotarpio pradžioje pasienio regionuose surengti plačią informavimo apie teritorinio bendradarbiavimo privalumus kampaniją žiniasklaidoje;

*

* *

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 19.

(3)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0356.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0254.

(6)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 104.

(7)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 65.

(8)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 83.

(9)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 95.

(10)  OL C 285 E, 2006 11 22, p. 71.

(11)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 88.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0089.

(13)  37 straipsnio 6 dalies b punktas.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/27

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisDidesnis ERPF ir kitų struktūrinių fondų efektyvumas

P7_TA(2011)0286

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (2010/2160(INI))

2012/C 390 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnio pirmą pastraipą ir 175 straipsnio pirmą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnio pirmą pastraipą ir 175 straipsnio pirmą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1), ir ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (1), ir ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir regioninės politikos projektų pagrindo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos papildymo kaimo plėtros priemonėmis ir suderinimo su jomis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos papildymo kaimo plėtros priemonėmis ir suderinimo su jomis (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų lėšų panaudojimo miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regioninės politikos po 2013 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regioninės politikos po 2013 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl gero valdymo ir ES regioninės politikos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl gero valdymo ir ES regioninės politikos (11),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. gruodžio 21 d. 20-ąją struktūrinių fondų įgyvendinimo metinę ataskaitą (2008 m.) (COM(2009)0617/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. gruodžio 21 d. 20-ąją struktūrinių fondų įgyvendinimo metinę ataskaitą (2008 m.) (COM(2009)0617/2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2010 m. kovo 3 d. komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. kovo 31 d. komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. kovo 31 d. komunikatą „Sanglaudos politika. 2010 m. strateginė ataskaita dėl 2007–2013 m. programų įgyvendinimo“ (COM(2010)0110),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 6 d. komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 6 d. komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatą „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio mėn. Penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities („Penktąją sanglaudos ataskaitą“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio mėn. Penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities („Penktąją sanglaudos ataskaitą“),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 9 d. komunikatą dėl Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvadų (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 9 d. komunikatą dėl Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvadų (COM(2010)0642),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos narių, atsakingų už regioninę politiką, jūrų reikalus ir žuvininkystę, užimtumą, socialinius reikalus ir įtrauktį bei žemės ūkį ir kaimo plėtrą raštą Europos Komisijos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos narių, atsakingų už regioninę politiką, jūrų reikalus ir žuvininkystę, užimtumą, socialinius reikalus ir įtrauktį bei žemės ūkį ir kaimo plėtrą raštą Europos Komisijos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0141/2011),

| A. | kadangi SESV 174 straipsnyje nurodyta, kad siekdama skatinti visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV 174 straipsnyje nurodyta, kad siekdama skatinti visokeriopą darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,

| B. | kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad programavimu turėtų būti užtikrinta, kad fondai veiktų koordinuotai ir kad jų veikla būtų derinama su kitomis esamomis finansinėmis priemonėmis, EIB ir Europos investicijų fondu (EIF), ir kad toks koordinavimas taip pat turėtų apimti kompleksinių finansinių sistemų rengimą ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 40 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad programavimu turėtų būti užtikrinta, kad fondai veiktų koordinuotai ir kad jų veikla būtų derinama su kitomis esamomis finansinėmis priemonėmis, EIB ir Europos investicijų fondu (EIF), ir kad toks koordinavimas taip pat turėtų apimti kompleksinių finansinių sistemų rengimą ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę,

| C. | kadangi strategijoje „Europa 2020“ Komisija, aptardama strategijos pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, įsipareigojo įgyvendindama nuoseklią finansavimo strategiją sutelkti ES finansines priemones (kaimo plėtrą, struktūrinius fondus, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, transeuropinius tinklus, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (CIP) ir Europos investicijų banką (EIB)), sujungdama ES ir nacionalinių viešojo ir privačiojo sektorių finansinius šaltinius, taip atspindėdama politikos sričių ir priemonių darnos būtinybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi strategijoje „Europa 2020“ Komisija, aptardama strategijos pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, įsipareigojo įgyvendindama nuoseklią finansavimo strategiją sutelkti ES finansines priemones (kaimo plėtrą, struktūrinius fondus, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, transeuropinius tinklus, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (CIP) ir Europos investicijų banką (EIB)), sujungdama ES ir nacionalinių viešojo ir privačiojo sektorių finansinius šaltinius, taip atspindėdama politikos sričių ir priemonių darnos būtinybę,

| D. | kadangi Penktojoje sanglaudos ataskaitoje aiškiai nurodoma, kad siekiant veiksmingos regioninės plėtros reikia glaudžiai koordinuoti viešąją politiką visais lygmenimis, |
| --- | --- |

D.

kadangi Penktojoje sanglaudos ataskaitoje aiškiai nurodoma, kad siekiant veiksmingos regioninės plėtros reikia glaudžiai koordinuoti viešąją politiką visais lygmenimis,

| E. | kadangi Taryba savo 2010 m. birželio 14 d. išvadose dėl Komisijos 2010 m. strateginės ataskaitos dėl sanglaudos politikos programų įgyvendinimo pabrėžė, kad esant būtinybei reikia dar geriau koordinuoti sanglaudos politiką ir kitas ES ir nacionalines politikos strategijas, kad būtų galima didinti veiksmingumą siekiant paprastai ir darniai įgyvendinti bendrus tikslus, ir kad vykdant bendrąją sanglaudos politiką tikroji pridėtinė vertė kuriama taikant vieną strateginį požiūrį ir bendras įgyvendinimo taisykles, kurios taikomos ERPF, Sanglaudos fondui ir ESF, |
| --- | --- |

E.

kadangi Taryba savo 2010 m. birželio 14 d. išvadose dėl Komisijos 2010 m. strateginės ataskaitos dėl sanglaudos politikos programų įgyvendinimo pabrėžė, kad esant būtinybei reikia dar geriau koordinuoti sanglaudos politiką ir kitas ES ir nacionalines politikos strategijas, kad būtų galima didinti veiksmingumą siekiant paprastai ir darniai įgyvendinti bendrus tikslus, ir kad vykdant bendrąją sanglaudos politiką tikroji pridėtinė vertė kuriama taikant vieną strateginį požiūrį ir bendras įgyvendinimo taisykles, kurios taikomos ERPF, Sanglaudos fondui ir ESF,

| F. | kadangi už regioninę politiką, jūrų reikalus ir žuvininkystę, užimtumą, socialinius reikalus ir įtrauktį bei žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingi Komisijos nariai Komisijos pirmininkui J. M. Barroso skirtame rašte pripažino, kad siekiant tvarios ir integracinės ekonominės plėtros, kurią ES privalo pasiekti, būtina į visumą sujungti įvairias ES politikos strategijas, siūlydami parengti bendrą ES lygmens laikotarpio po 2013 m. ERPF, ESF, SF, EŽŪFKP ir EŽF strateginę programą, |
| --- | --- |

F.

kadangi už regioninę politiką, jūrų reikalus ir žuvininkystę, užimtumą, socialinius reikalus ir įtrauktį bei žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingi Komisijos nariai Komisijos pirmininkui J. M. Barroso skirtame rašte pripažino, kad siekiant tvarios ir integracinės ekonominės plėtros, kurią ES privalo pasiekti, būtina į visumą sujungti įvairias ES politikos strategijas, siūlydami parengti bendrą ES lygmens laikotarpio po 2013 m. ERPF, ESF, SF, EŽŪFKP ir EŽF strateginę programą,

| G. | kadangi dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos reformos kaimo plėtra atskirta nuo bendrosios struktūrinių fondų sistemos, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos reformos kaimo plėtra atskirta nuo bendrosios struktūrinių fondų sistemos,

| H. | kadangi siekiant racionalesnio išlaidų panaudojimo reikia, kad ES, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų politika būtų veiksmingesnė bei efektyvesnė, ir kadangi didesnis koordinavimas ir papildomumas yra būtini siekiant modernizuoti sanglaudos politiką ateityje, |
| --- | --- |

H.

kadangi siekiant racionalesnio išlaidų panaudojimo reikia, kad ES, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų politika būtų veiksmingesnė bei efektyvesnė, ir kadangi didesnis koordinavimas ir papildomumas yra būtini siekiant modernizuoti sanglaudos politiką ateityje,

| I. | kadangi nesant pagalbinio politinio pagrindo reali sąveika daugiausia priklauso nuo paramos gavėjų organizacinių ir strateginių gebėjimų suderinti įvairių ES priemonių finansavimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi nesant pagalbinio politinio pagrindo reali sąveika daugiausia priklauso nuo paramos gavėjų organizacinių ir strateginių gebėjimų suderinti įvairių ES priemonių finansavimą,

| J. | kadangi į vietos plėtrą orientuotas požiūris gali labai padėti veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti sanglaudos politiką ir kadangi sanglaudos politika ir toliau lieka pagrindinė priemonė sprendžiant visoms vietovėms būdingas problemas, o dėmesys sanglaudos politikos miestų aspektui, atspindinčiam platesnes funkcines sritis, turi būti susietas su suderintomis sąlygomis, skirtomis ir miesto, priemiesčių ir kaimo vietovių sąveikos plėtrai užtikrinti, |
| --- | --- |

J.

kadangi į vietos plėtrą orientuotas požiūris gali labai padėti veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti sanglaudos politiką ir kadangi sanglaudos politika ir toliau lieka pagrindinė priemonė sprendžiant visoms vietovėms būdingas problemas, o dėmesys sanglaudos politikos miestų aspektui, atspindinčiam platesnes funkcines sritis, turi būti susietas su suderintomis sąlygomis, skirtomis ir miesto, priemiesčių ir kaimo vietovių sąveikos plėtrai užtikrinti,

| K. | kadangi būtina konsoliduoti valstybių biudžetus ir tam reikia imtis naujoviškų veiksmų, kad būtų padidintas bet kurio turimo finansavimo poveikis, ir kadangi dėl veiksmingo politikos ir priemonių koordinavimo bus sutaupyta laiko ir išteklių ir taip bus užtikrintas realus efektyvumas ir veiksmingumas, |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina konsoliduoti valstybių biudžetus ir tam reikia imtis naujoviškų veiksmų, kad būtų padidintas bet kurio turimo finansavimo poveikis, ir kadangi dėl veiksmingo politikos ir priemonių koordinavimo bus sutaupyta laiko ir išteklių ir taip bus užtikrintas realus efektyvumas ir veiksmingumas,

| L. | kadangi reikia užtikrinti tiek horizontalų (siekiant įvairių politikos sričių nuoseklumo), tiek vertikalų (siekiant įvairių valdymo pakopų bendradarbiavimo ir koordinavimo) koordinavimą ir sąveiką, |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia užtikrinti tiek horizontalų (siekiant įvairių politikos sričių nuoseklumo), tiek vertikalų (siekiant įvairių valdymo pakopų bendradarbiavimo ir koordinavimo) koordinavimą ir sąveiką,

| M. | kadangi vadovaujantis nenuosekliu požiūriu gali atsirasti politikos spragų, be to, gali būti įgyvendinamos iš dalies sutampančios arba netgi viena kitai prieštaraujančios politikos strategijos, vykdoma prieštaringa visuomeninė veikla ir dubliuojami ištekliai, o tai turėtų padarinių ir viešosios politikos veiksmingumui regiono lygmeniu, ir jos poveikiui nacionaliniu lygmeniu, ir kadangi naujausiuose Komisijos dokumentuose integruoto požiūrio sąvoka nėra nepakankamai pabrėžta, |
| --- | --- |

M.

kadangi vadovaujantis nenuosekliu požiūriu gali atsirasti politikos spragų, be to, gali būti įgyvendinamos iš dalies sutampančios arba netgi viena kitai prieštaraujančios politikos strategijos, vykdoma prieštaringa visuomeninė veikla ir dubliuojami ištekliai, o tai turėtų padarinių ir viešosios politikos veiksmingumui regiono lygmeniu, ir jos poveikiui nacionaliniu lygmeniu, ir kadangi naujausiuose Komisijos dokumentuose integruoto požiūrio sąvoka nėra nepakankamai pabrėžta,

| N. | kadangi integruotesnei, nuoseklesnei, efektyvesnei ir veiksmingesnei sanglaudos politikai reikia didesnių pastangų siekiant pritaikyti ES politiką prie įvairių ES teritorijų ir regionų poreikių ir ypatybių, |
| --- | --- |

N.

kadangi integruotesnei, nuoseklesnei, efektyvesnei ir veiksmingesnei sanglaudos politikai reikia didesnių pastangų siekiant pritaikyti ES politiką prie įvairių ES teritorijų ir regionų poreikių ir ypatybių,

| O. | kadangi Strateginėms gairėms – kaip bendrosioms gairėms, kuriomis siekiama pagerinti galimybes gauti finansavimą – reikalingas geresnis fondų koordinavimas, |
| --- | --- |

O.

kadangi Strateginėms gairėms – kaip bendrosioms gairėms, kuriomis siekiama pagerinti galimybes gauti finansavimą – reikalingas geresnis fondų koordinavimas,

| P. | kadangi Strateginėse gairėse aiškiai raginama padidinti struktūrinės, užimtumo ir kaimo plėtros politikos sąveiką, pabrėžiant, kad šiuo atveju valstybės narės turėtų užtikrinti iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, Europos žuvininkystės fondo (EŽF) ir Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) finansuotinų tam tikros srities veiksmų tam tikroje teritorijoje sąveiką ir nuoseklumą; ir kadangi jose nurodoma, kad esminiai principai, susiję su įvairių fondų finansuojamų veiksmų koordinavimo priemonėmis, turėtų būti apibrėžti nacionaliniuose strateginių krypčių planuose (nacionaliniuose strateginiuose planuose), |
| --- | --- |

P.

kadangi Strateginėse gairėse aiškiai raginama padidinti struktūrinės, užimtumo ir kaimo plėtros politikos sąveiką, pabrėžiant, kad šiuo atveju valstybės narės turėtų užtikrinti iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, Europos žuvininkystės fondo (EŽF) ir Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) finansuotinų tam tikros srities veiksmų tam tikroje teritorijoje sąveiką ir nuoseklumą; ir kadangi jose nurodoma, kad esminiai principai, susiję su įvairių fondų finansuojamų veiksmų koordinavimo priemonėmis, turėtų būti apibrėžti nacionaliniuose strateginių krypčių planuose (nacionaliniuose strateginiuose planuose),

| Q. | kadangi 2011 m. vasario 21 d. Ministrų Tarybos išvadose dėl Penktosios ataskaitos dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Komisijos prašoma apsvarstyti galimybę vykdyti programas, kuriose dalyvautų keli fondai, |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2011 m. vasario 21 d. Ministrų Tarybos išvadose dėl Penktosios ataskaitos dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Komisijos prašoma apsvarstyti galimybę vykdyti programas, kuriose dalyvautų keli fondai,

| R. | kadangi kai kurie Europos Sąjungos regionai yra trečiųjų šalių, gaunančių Europos plėtros fondo (EPD) paramą, kaimynystėje, reiktų ypač skatinti kai kurių projektų finansavimo sąveiką, siekiant padidinti tokių Europos regionų plėtros potencialą, |
| --- | --- |

R.

kadangi kai kurie Europos Sąjungos regionai yra trečiųjų šalių, gaunančių Europos plėtros fondo (EPD) paramą, kaimynystėje, reiktų ypač skatinti kai kurių projektų finansavimo sąveiką, siekiant padidinti tokių Europos regionų plėtros potencialą,

| S. | kadangi atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą pripažįstama, kad biudžeto lankstumas ribotas ir kad esama kliūčių perskirstyti prioritetus net programų viduje, bet taip pat pažymima, kad programų tarpusavio nenuoseklumas ir didelė administracinė našta kelia grėsmę veiksmingumui, |
| --- | --- |

S.

kadangi atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą pripažįstama, kad biudžeto lankstumas ribotas ir kad esama kliūčių perskirstyti prioritetus net programų viduje, bet taip pat pažymima, kad programų tarpusavio nenuoseklumas ir didelė administracinė našta kelia grėsmę veiksmingumui,

| T. | kadangi esamoje pokrizinėje padėtyje kaip niekada anksčiau svarbu suprasti valstybių narių ekonomikoje vykstančius procesus ir ES išteklių panaudojimo rezultatus, |
| --- | --- |

T.

kadangi esamoje pokrizinėje padėtyje kaip niekada anksčiau svarbu suprasti valstybių narių ekonomikoje vykstančius procesus ir ES išteklių panaudojimo rezultatus,

| U. | kadangi svarbu užtikrinti, kad būtų matoma ES finansavimo „europinė pridėtinė vertė“, |
| --- | --- |

U.

kadangi svarbu užtikrinti, kad būtų matoma ES finansavimo „europinė pridėtinė vertė“,

Kada ir kuriose srityse gerinti koordinavimą ir sąveikas

| 1. | ragina laiku kitam finansavimo laikotarpiui po 2013 m. pateikti pasiūlymą dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas bendras požiūris ir pasinaudota visų veiksmų, kuriais prisidedama prie tolesnių Sutartyse apibrėžtų sanglaudos politikos tikslų ir kurie finansuojami iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, EŽŪKPF ir EŽF, sąveika; |
| --- | --- |

1.

ragina laiku kitam finansavimo laikotarpiui po 2013 m. pateikti pasiūlymą dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas bendras požiūris ir pasinaudota visų veiksmų, kuriais prisidedama prie tolesnių Sutartyse apibrėžtų sanglaudos politikos tikslų ir kurie finansuojami iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, EŽŪKPF ir EŽF, sąveika;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad sanglaudos politikos tikslas turėtų būti tvarus, pažangus ir integracinis ekonomikos augimas, kuris vienodai pasiskirstytų teritoriniu ir socialiniu pagrindu, regionų vystymosi skirtumų mažinimas, darbo vietų kūrimas, gyvenimo kokybės gerinimas, darbuotojų rengimas naujoms darbo vietoms, taip pat ir tvarios ekonomikos srityje, socialinė ir teritorinė sanglauda ir socialinio Europos modelio, kuris yra sanglaudos ir Europos ekonomikos konkurencingumo veiksnys, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad sanglaudos politikos tikslas turėtų būti tvarus, pažangus ir integracinis ekonomikos augimas, kuris vienodai pasiskirstytų teritoriniu ir socialiniu pagrindu, regionų vystymosi skirtumų mažinimas, darbo vietų kūrimas, gyvenimo kokybės gerinimas, darbuotojų rengimas naujoms darbo vietoms, taip pat ir tvarios ekonomikos srityje, socialinė ir teritorinė sanglauda ir socialinio Europos modelio, kuris yra sanglaudos ir Europos ekonomikos konkurencingumo veiksnys, įgyvendinimas;

| 3. | patvirtina, kad sanglaudos politika turėtų būti taikoma siekiant tvaraus augimo visoje ES ir teisingo ir tolygaus gerovės paskirstymo skatinant konkurenciją ir siekiant sumažinti socialinius ir ekonominius ES regionų skirtumus, |
| --- | --- |

3.

patvirtina, kad sanglaudos politika turėtų būti taikoma siekiant tvaraus augimo visoje ES ir teisingo ir tolygaus gerovės paskirstymo skatinant konkurenciją ir siekiant sumažinti socialinius ir ekonominius ES regionų skirtumus,

| 4. | mano, kad sanglaudos politika yra vienas iš ES ekonominės politikos ramsčių, palankiai veikiančių ilgalaikį strateginį investavimą ir socialinę įtrauktį; mano, kad sanglaudos politika užtikrina paramą mažiau išsivysčiusiems regionams ir sunkesnėje padėtyje esančioms grupėms, o tai lemia tolygų ir darnų Europos Sąjungos vystymąsi; pažymi, kad Europos pridėtinės vertės esmė yra tai, kad visi gali gauti naudos iš ES ekonominės sėkmės; taigi palaiko idėją, kad sanglaudos politika turi išlikti nepriklausoma ir jai turi būti skiriamas didelis finansavimas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad sanglaudos politika yra vienas iš ES ekonominės politikos ramsčių, palankiai veikiančių ilgalaikį strateginį investavimą ir socialinę įtrauktį; mano, kad sanglaudos politika užtikrina paramą mažiau išsivysčiusiems regionams ir sunkesnėje padėtyje esančioms grupėms, o tai lemia tolygų ir darnų Europos Sąjungos vystymąsi; pažymi, kad Europos pridėtinės vertės esmė yra tai, kad visi gali gauti naudos iš ES ekonominės sėkmės; taigi palaiko idėją, kad sanglaudos politika turi išlikti nepriklausoma ir jai turi būti skiriamas didelis finansavimas;

| 5. | teigiamai vertina pasiūlymą, pateiktą Komisijos komunikate dėl biudžeto peržiūros, pagal kurį Komisija priimtų bendrą strateginę programą, kad būtų užtikrintas didesnis ES politikos sričių integravimas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; šiomis aplinkybėmis ragina skatinti strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų finansavimo būdų sąveiką; vis dėlto pažymi, kad didesnė veiksmų, finansuojamų iš anksčiau minėtų penkių bendros strateginės programos fondų, sąveika būtina ne tik siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, bet visų pirma Sutartyje įtvirtintų sanglaudos politikos tikslų; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina pasiūlymą, pateiktą Komisijos komunikate dėl biudžeto peržiūros, pagal kurį Komisija priimtų bendrą strateginę programą, kad būtų užtikrintas didesnis ES politikos sričių integravimas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo; šiomis aplinkybėmis ragina skatinti strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų finansavimo būdų sąveiką; vis dėlto pažymi, kad didesnė veiksmų, finansuojamų iš anksčiau minėtų penkių bendros strateginės programos fondų, sąveika būtina ne tik siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, bet visų pirma Sutartyje įtvirtintų sanglaudos politikos tikslų;

| 6. | palankiai vertina Penktąją sanglaudos ataskaitą, nors joje daugiausia dėmesio skiriama siekiui pabrėžti regionų ir sanglaudos politikos galimą indėlį įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, vis dėlto keliose ataskaitos išvadose atskleidžiama didesnės struktūrinių fondų, įkaitant Sanglaudos fondą, sąveikos reikšmė; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Penktąją sanglaudos ataskaitą, nors joje daugiausia dėmesio skiriama siekiui pabrėžti regionų ir sanglaudos politikos galimą indėlį įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, vis dėlto keliose ataskaitos išvadose atskleidžiama didesnės struktūrinių fondų, įkaitant Sanglaudos fondą, sąveikos reikšmė;

| 7. | mano, kad būtina siekti racionalesnio sanglaudos politikos išlaidų panaudojimo sumažinant finansavimo priemonių ir kanalų susiskaidymą ir skatinant platesnį įvairių finansavimo priemonių tarpusavio papildomumą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą siekti geresnio ES ir nacionalinių išteklių paskirstymo pagal prioritetus ir geresnio sutelkimo pagal temas, kad būtų užtikrintas geresnis fondų koordinavimas, paliekant galimybes stiprinti šios politikos strateginį pobūdį; vis dėlto pabrėžia, kad valstybių narių, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms vis vien reikia pakankamo lankstumo pritaikyti prioritetus pagal specifinius jų plėtros poreikius; |
| --- | --- |

7.

mano, kad būtina siekti racionalesnio sanglaudos politikos išlaidų panaudojimo sumažinant finansavimo priemonių ir kanalų susiskaidymą ir skatinant platesnį įvairių finansavimo priemonių tarpusavio papildomumą; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą siekti geresnio ES ir nacionalinių išteklių paskirstymo pagal prioritetus ir geresnio sutelkimo pagal temas, kad būtų užtikrintas geresnis fondų koordinavimas, paliekant galimybes stiprinti šios politikos strateginį pobūdį; vis dėlto pabrėžia, kad valstybių narių, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms vis vien reikia pakankamo lankstumo pritaikyti prioritetus pagal specifinius jų plėtros poreikius;

| 8. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl plėtros ir investicijų partnerystės sutarčių, skirtų užtikrinti geresnį Europos Sąjungos fondų ir nacionalinio finansavimo koordinavimą siekiant tikslų ir įgyvendinant programas; pabrėžia būtinybę į sutarčių sudarymą ir jų vykdymą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; ragina šias sutartis koordinuoti drauge su nacionalinėmis atskiriems sektoriams taikomos politikos reformomis, turinčiomis teritorinį poveikį (pvz., transportui ir MTTP infrastruktūroms); |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl plėtros ir investicijų partnerystės sutarčių, skirtų užtikrinti geresnį Europos Sąjungos fondų ir nacionalinio finansavimo koordinavimą siekiant tikslų ir įgyvendinant programas; pabrėžia būtinybę į sutarčių sudarymą ir jų vykdymą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; ragina šias sutartis koordinuoti drauge su nacionalinėmis atskiriems sektoriams taikomos politikos reformomis, turinčiomis teritorinį poveikį (pvz., transportui ir MTTP infrastruktūroms);

| 9. | pabrėžia, kad daugeliu sanglaudos politikos ekonominės plėtros iniciatyvų sukuriamos ne tik galimybes, kurias būtų naudinga įgyvendinti – sėkmingas jų įgyvendinimas priklauso nuo žmogiškųjų ir fizinių veiksnių (pvz., geresnė infrastruktūra savaime nereiškia didesnio augimo, jei kartu nėra investuojama į švietimą, įmones ir inovacijas); todėl mano, kad pasiekus didesnę ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo sąveiką būtų maksimaliai padidintas šių fondų poveikis plėtrai; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad daugeliu sanglaudos politikos ekonominės plėtros iniciatyvų sukuriamos ne tik galimybes, kurias būtų naudinga įgyvendinti – sėkmingas jų įgyvendinimas priklauso nuo žmogiškųjų ir fizinių veiksnių (pvz., geresnė infrastruktūra savaime nereiškia didesnio augimo, jei kartu nėra investuojama į švietimą, įmones ir inovacijas); todėl mano, kad pasiekus didesnę ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo sąveiką būtų maksimaliai padidintas šių fondų poveikis plėtrai;

| 10. | atkreipia dėmesį į Europos regioninės plėtros fondo vaidmenį veiksmingai panaudojant Europos socialinio fondo lėšas turint mintyje tai, kad už sąlygų sukūrimą, kaip antai tinkamos infrastruktūros ir deramo prieinamumo, be kurių nebūtų veiksmingos su užimtumu susijusios investicijos, atsakingas ERPF; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Europos regioninės plėtros fondo vaidmenį veiksmingai panaudojant Europos socialinio fondo lėšas turint mintyje tai, kad už sąlygų sukūrimą, kaip antai tinkamos infrastruktūros ir deramo prieinamumo, be kurių nebūtų veiksmingos su užimtumu susijusios investicijos, atsakingas ERPF;

| 11. | pabrėžia, kad ekonomikos ir finansų krizė dar labiau padidino neatidėliotiną poreikį taikyti priemones sektoriams, kuriuos remia Europos socialinis fondas, ypač daug dėmesio skiriant užimtumui, profesijos keitimui, socialinei įtraukčiai ir skurdo mažinimui; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ekonomikos ir finansų krizė dar labiau padidino neatidėliotiną poreikį taikyti priemones sektoriams, kuriuos remia Europos socialinis fondas, ypač daug dėmesio skiriant užimtumui, profesijos keitimui, socialinei įtraukčiai ir skurdo mažinimui;

| 12. | pabrėžia, kad ESF, kaip pagalbinė mokymosi visą gyvenimą, gebėjimų įgijimo ir profesijos keitimo priemonė, turėtų būti laikomas itin svarbiu (tačiau kol kas nepakankamai naudojamu) šaltiniu siekiant skatinti visapusį ir veiksmingą augimą ir žiniomis grindžiamą konkurencingumą Europoje; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad ESF, kaip pagalbinė mokymosi visą gyvenimą, gebėjimų įgijimo ir profesijos keitimo priemonė, turėtų būti laikomas itin svarbiu (tačiau kol kas nepakankamai naudojamu) šaltiniu siekiant skatinti visapusį ir veiksmingą augimą ir žiniomis grindžiamą konkurencingumą Europoje;

| 13. | pabrėžia, kad formuojant tikslinę ir koordinuotą politiką būtų užtikrinama, kad prioritetas būtų teikiamas investicijoms, kurios darytų didesnį poveikį regionų konkurencingumui ir ekonomikos vystymuisi; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad formuojant tikslinę ir koordinuotą politiką būtų užtikrinama, kad prioritetas būtų teikiamas investicijoms, kurios darytų didesnį poveikį regionų konkurencingumui ir ekonomikos vystymuisi;

| 14. | laikosi nuomonės, kad pagal EŽŪKPF įgyvendinami kaimo plėtros veiksmai ir tvarios žuvininkystės teritorijų plėtros veiksmai, įgyvendinami pagal EŽF, turėtų būti įtraukti į bendrą programą su kitais struktūriniais fondais, t. y. ERPF, Sanglaudos fondu ir ESF; todėl ragina Komisija įvertinti, kiek būtų galima užtikrinti išsamų požiūrį į kaimo ir žuvininkystės bendruomenių plėtrą, atitinkantį teritorinės sanglaudos tikslą, vietos plėtros veiksmus, įgyvendinamus pagal du minėtus fondus, perkėlus prie sanglaudos politikos ar bent jau užtikrinus aiškesnę visų fondų sąveiką; mano, kad vadovaujantis tokiu požiūriu būtų atsižvelgta į teritorinį poveikį turinčias pagrindines politikos sritis, be to, aktyviai regioniniu ar vietos lygmeniu plėtros procesuose dalyvaujantiems subjektams turi būti sudarytos galimybės vykdyti veiksmingą teritorija grindžiamą politiką, pritaikytą kaimo ir žuvininkystės teritorijų ar mažų salų teritoriniams poreikiams; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad pagal EŽŪKPF įgyvendinami kaimo plėtros veiksmai ir tvarios žuvininkystės teritorijų plėtros veiksmai, įgyvendinami pagal EŽF, turėtų būti įtraukti į bendrą programą su kitais struktūriniais fondais, t. y. ERPF, Sanglaudos fondu ir ESF; todėl ragina Komisija įvertinti, kiek būtų galima užtikrinti išsamų požiūrį į kaimo ir žuvininkystės bendruomenių plėtrą, atitinkantį teritorinės sanglaudos tikslą, vietos plėtros veiksmus, įgyvendinamus pagal du minėtus fondus, perkėlus prie sanglaudos politikos ar bent jau užtikrinus aiškesnę visų fondų sąveiką; mano, kad vadovaujantis tokiu požiūriu būtų atsižvelgta į teritorinį poveikį turinčias pagrindines politikos sritis, be to, aktyviai regioniniu ar vietos lygmeniu plėtros procesuose dalyvaujantiems subjektams turi būti sudarytos galimybės vykdyti veiksmingą teritorija grindžiamą politiką, pritaikytą kaimo ir žuvininkystės teritorijų ar mažų salų teritoriniams poreikiams;

| 15. | pabrėžia, kad turėtų būti stiprinamas net tik pačių sanglaudos politikos priemonių (ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo) koordinavimas, bet ir pagal šias priemones finansuojamų veiksmų ir pagal TEN, Septintąją bendrąją programą ir CIP įgyvendinamų veiksmų koordinavimas; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad turėtų būti stiprinamas net tik pačių sanglaudos politikos priemonių (ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo) koordinavimas, bet ir pagal šias priemones finansuojamų veiksmų ir pagal TEN, Septintąją bendrąją programą ir CIP įgyvendinamų veiksmų koordinavimas;

| 16. | mano, kad sąveika gali būti naudinga siekiant teritorinio ERPF ir pasirengimo narystei bei kaimynystės priemonių bendradarbiavimo tikslų, vykdant tarpvalstybinius projektus; ragina Komisiją išnagrinėti, kuriais atvejais reikėtų siekti koordinavimo su kitomis ES išorės politikos priemonėmis, pvz. EPF; |
| --- | --- |

16.

mano, kad sąveika gali būti naudinga siekiant teritorinio ERPF ir pasirengimo narystei bei kaimynystės priemonių bendradarbiavimo tikslų, vykdant tarpvalstybinius projektus; ragina Komisiją išnagrinėti, kuriais atvejais reikėtų siekti koordinavimo su kitomis ES išorės politikos priemonėmis, pvz. EPF;

| 17. | mano, kad tarpusavyje sustiprinus ir koordinuojant ES politikos sritis galima neabejotinai užtikrinti geriausius ES biudžeto panaudojimo rezultatus; ragina plėtoti finansinės inžinerijos iniciatyvas, kaip antai EIB skiriamos finansavimo priemonės, ir skatinti plačiau taikyti tokias priemones; |
| --- | --- |

17.

mano, kad tarpusavyje sustiprinus ir koordinuojant ES politikos sritis galima neabejotinai užtikrinti geriausius ES biudžeto panaudojimo rezultatus; ragina plėtoti finansinės inžinerijos iniciatyvas, kaip antai EIB skiriamos finansavimo priemonės, ir skatinti plačiau taikyti tokias priemones;

| 18. | vis dėlto pabrėžia tai, kad daugelis valstybių narių susiduria su įvairių fondų koordinavimo problemomis ir išreiškė susirūpinimą dėl sąveikos trūkumo, o kai kuriais atvejais – dėl fondų sutapimo; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu dėl sudėtingų fondų valdymo taisyklių reikalingi pernelyg aukšto lygio instituciniai gebėjimai, kad būtų įveiktos kliūtys ir patenkinamai koordinuojamas fondų įgyvendinimas; pažymi bendro finansavimo svarbą ir jo taisyklių supaprastinimo būtinumą siekiant struktūrinių fondų stiprinimo sąveikos; |
| --- | --- |

18.

vis dėlto pabrėžia tai, kad daugelis valstybių narių susiduria su įvairių fondų koordinavimo problemomis ir išreiškė susirūpinimą dėl sąveikos trūkumo, o kai kuriais atvejais – dėl fondų sutapimo; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu dėl sudėtingų fondų valdymo taisyklių reikalingi pernelyg aukšto lygio instituciniai gebėjimai, kad būtų įveiktos kliūtys ir patenkinamai koordinuojamas fondų įgyvendinimas; pažymi bendro finansavimo svarbą ir jo taisyklių supaprastinimo būtinumą siekiant struktūrinių fondų stiprinimo sąveikos;

| 19. | pabrėžia, kad supaprastinimas yra labai svarbus sėkmingai sanglaudos politikai ir kad jis turi būti vykdomas tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu, nes tai pagerintų rezultatus; ragina Komisiją pasiūlyti paprastesnę ateities politikos struktūrą, kuri būtų pagrįsta didesniu fondų panaudojimo lankstumu, proporcingumu ir matomumu, siekiant sudaryti geresnes sąlygas visiškam ir greitam lėšų panaudojimui; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad supaprastinimas yra labai svarbus sėkmingai sanglaudos politikai ir kad jis turi būti vykdomas tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmeniu, nes tai pagerintų rezultatus; ragina Komisiją pasiūlyti paprastesnę ateities politikos struktūrą, kuri būtų pagrįsta didesniu fondų panaudojimo lankstumu, proporcingumu ir matomumu, siekiant sudaryti geresnes sąlygas visiškam ir greitam lėšų panaudojimui;

| 20. | primena, kad didelio dėmesio skyrimas ne rezultatams, o pajėgumams panaudoti lėšas buvo viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl skiriant finansavimą iš ERPF ir kitų struktūrinių fondų stengtasi veiksmingai nukreipti lėšas tiems projektams, kuriuos įgyvendinant galima geriau užtikrinti ekonominę plėtrą ir užimtumą; |
| --- | --- |

20.

primena, kad didelio dėmesio skyrimas ne rezultatams, o pajėgumams panaudoti lėšas buvo viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl skiriant finansavimą iš ERPF ir kitų struktūrinių fondų stengtasi veiksmingai nukreipti lėšas tiems projektams, kuriuos įgyvendinant galima geriau užtikrinti ekonominę plėtrą ir užimtumą;

| 21. | pritaria labiau į rezultatus nukreiptai sanglaudos politikai, kuri mažiau dėmesio skiria išlaidų ir procedūrų taisyklingumui, tačiau sukuria veiksmingą pusiausvyrą tarp intervencijų kokybės ir finansinės bei administracinės kontrolės; rekomenduoja įdiegti tinkamus vertinimo mechanizmus, kurie padėtų pagerinti institucijų, atsakingų už programų valdymą, institucinius ir administracinius gebėjimus, nes tai prisidėtų prie išlaidų kokybės ir sumažintų klaidų skaičių; |
| --- | --- |

21.

pritaria labiau į rezultatus nukreiptai sanglaudos politikai, kuri mažiau dėmesio skiria išlaidų ir procedūrų taisyklingumui, tačiau sukuria veiksmingą pusiausvyrą tarp intervencijų kokybės ir finansinės bei administracinės kontrolės; rekomenduoja įdiegti tinkamus vertinimo mechanizmus, kurie padėtų pagerinti institucijų, atsakingų už programų valdymą, institucinius ir administracinius gebėjimus, nes tai prisidėtų prie išlaidų kokybės ir sumažintų klaidų skaičių;

| 22. | pasisako už paprastesnę ir lankstesnę būsimos sanglaudos politikos struktūrą, kuria būtų sudarytos sąlygos kuo labiau įsisavinti struktūrinius fondus bei padidinti jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

22.

pasisako už paprastesnę ir lankstesnę būsimos sanglaudos politikos struktūrą, kuria būtų sudarytos sąlygos kuo labiau įsisavinti struktūrinius fondus bei padidinti jų veiksmingumą;

| 23. | pabrėžia, kad Europos pridėtinę vertę galima ir privaloma pasiekti sukuriant didesnę sanglaudos politikos finansinių priemonių sąveiką ir labiau koordinuojant šias ir kitas finansavimo priemones; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Europos pridėtinę vertę galima ir privaloma pasiekti sukuriant didesnę sanglaudos politikos finansinių priemonių sąveiką ir labiau koordinuojant šias ir kitas finansavimo priemones;

Vienas tikslas – Sanglauda ir vienas priemonių jai pasiekti rinkinys

| 24. | mano, kad bendromis projektų, finansuojamų iš ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪKPF ir EŽF (visų pirma skirtų kaimo ir žuvininkystės teritorijų ekonomikos įvairinimo priemonėms paremti), valdymo, tinkamumo, audito ir atskaitomybės taisyklėmis bus labai prisidedama ne tik prie veiksmingesnio sanglaudos politikos programų įgyvendinimo, bet ir prie supaprastinimo; be to, mano, kad tokiomis taisyklėmis būtų supaprastintas tiek paramos gavėjų vykdomas fondų panaudojimas, tiek ir nacionalinių valdžios institucijų vykdomas fondų valdymas, sumažinant klaidų riziką ir užtikrinant reikiamą atskyrimą, kuris atspindėtų politikos sričių, priemonių ir paramos gavėjų specifiką, taip pat palengvinant mažųjų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sanglaudos politikos programose bei geresnį turimo finansavimo panaudojimą, su sąlyga, kad įdiegus šiuos palengvinimus kartu bus numatytas pakankamas techninei pagalbai skirtas finansavimas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad bendromis projektų, finansuojamų iš ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪKPF ir EŽF (visų pirma skirtų kaimo ir žuvininkystės teritorijų ekonomikos įvairinimo priemonėms paremti), valdymo, tinkamumo, audito ir atskaitomybės taisyklėmis bus labai prisidedama ne tik prie veiksmingesnio sanglaudos politikos programų įgyvendinimo, bet ir prie supaprastinimo; be to, mano, kad tokiomis taisyklėmis būtų supaprastintas tiek paramos gavėjų vykdomas fondų panaudojimas, tiek ir nacionalinių valdžios institucijų vykdomas fondų valdymas, sumažinant klaidų riziką ir užtikrinant reikiamą atskyrimą, kuris atspindėtų politikos sričių, priemonių ir paramos gavėjų specifiką, taip pat palengvinant mažųjų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sanglaudos politikos programose bei geresnį turimo finansavimo panaudojimą, su sąlyga, kad įdiegus šiuos palengvinimus kartu bus numatytas pakankamas techninei pagalbai skirtas finansavimas;

| 25. | primygtinai reikalauja, kad Europos socialinis fondas turėtų neperžengti bendrųjų nuostatų dėl sanglaudos politikos fondų reguliavimo sistemos; todėl pabrėžia būtinybę toliau naudoti ir stiprinti vieningo bendro reguliavimo modelį, apimantį valdymo, tinkamumo, audito, kontrolės ir atskaitomybės taisykles, kuris būtų naudojamas su glaustais ir konkrečiais atskirų fondų reglamentais, atspindinčiais kiekvieno fondo politinius tikslus; be to, pabrėžia, kad koordinavimas turi būti vykdomas visais politikos formavimo lygmenimis – nuo strateginio planavimo, įgyvendinimo ir mokėjimo iki užbaigimo, audito, kontrolės ir vertinimo; |
| --- | --- |

25.

primygtinai reikalauja, kad Europos socialinis fondas turėtų neperžengti bendrųjų nuostatų dėl sanglaudos politikos fondų reguliavimo sistemos; todėl pabrėžia būtinybę toliau naudoti ir stiprinti vieningo bendro reguliavimo modelį, apimantį valdymo, tinkamumo, audito, kontrolės ir atskaitomybės taisykles, kuris būtų naudojamas su glaustais ir konkrečiais atskirų fondų reglamentais, atspindinčiais kiekvieno fondo politinius tikslus; be to, pabrėžia, kad koordinavimas turi būti vykdomas visais politikos formavimo lygmenimis – nuo strateginio planavimo, įgyvendinimo ir mokėjimo iki užbaigimo, audito, kontrolės ir vertinimo;

| 26. | ragina Komisiją išnagrinėti veiksmingiausius būdus padidinti sąveiką; šiuo atveju siūlo apsvarstyti galimybę leisti valstybėms narėms pasirinkti bendrą veiklos programą, skirtą vienam regionui, arba bendrą keliems regionams skirtą pagal makroregioninę strategiją vykdomą programą, apimančią skirtingus fondus (ERPF, ESF, Sanglaudos fondą, EŽŪKPF ir EŽF) ir turinčią bendrą vadovaujančiąją instituciją, skiriant ypatingą dėmesį regionų indėliui į decentralizaciją bei didesnio autonomiškumo ir lankstumo suteikimui regionams, kad šie galėtų dalyvauti kuriant savo pačių strategiją ir kad būtų vertinamos regionų ir vietos valdžios institucijos; siūlo valstybių narių nacionalinėms valdymo institucijoms parengti būsimas veiksmų programas, atitinkančias vietos ir regionų siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją išnagrinėti veiksmingiausius būdus padidinti sąveiką; šiuo atveju siūlo apsvarstyti galimybę leisti valstybėms narėms pasirinkti bendrą veiklos programą, skirtą vienam regionui, arba bendrą keliems regionams skirtą pagal makroregioninę strategiją vykdomą programą, apimančią skirtingus fondus (ERPF, ESF, Sanglaudos fondą, EŽŪKPF ir EŽF) ir turinčią bendrą vadovaujančiąją instituciją, skiriant ypatingą dėmesį regionų indėliui į decentralizaciją bei didesnio autonomiškumo ir lankstumo suteikimui regionams, kad šie galėtų dalyvauti kuriant savo pačių strategiją ir kad būtų vertinamos regionų ir vietos valdžios institucijos; siūlo valstybių narių nacionalinėms valdymo institucijoms parengti būsimas veiksmų programas, atitinkančias vietos ir regionų siekiamus tikslus;

| 27. | ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tai galėtų padėti dirbti integruočiau ir lanksčiau, be to, padidėtų įvairių fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP, EŽF ir Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos) veiksmingumas; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją apsvarstyti iš kelių fondų finansuojamų programų, skirtų jomis norinčioms pasinaudoti valstybėms narėms ir regionams, galimybę; mano, kad tai galėtų padėti dirbti integruočiau ir lanksčiau, be to, padidėtų įvairių fondų (ERPF, ESF, Sanglaudos fondo, EŽŪFKP, EŽF ir Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos) veiksmingumas;

| 28. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymus peržiūrėti kryžminio finansavimo nuostatas ir sumažinti jų taikymo kliūtis, atsižvelgiant į patikimus ir išsamius duomenis apie jų panaudojimą ir poveikį, kad būtų užtikrintas didesnis supaprastinimas ir teisinis jų taikymo tikrumas, palyginti su esama padėtimi; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymus peržiūrėti kryžminio finansavimo nuostatas ir sumažinti jų taikymo kliūtis, atsižvelgiant į patikimus ir išsamius duomenis apie jų panaudojimą ir poveikį, kad būtų užtikrintas didesnis supaprastinimas ir teisinis jų taikymo tikrumas, palyginti su esama padėtimi;

| 29. | prašo, kad būtų aiškiai nustatyta ERPF ir EŽŪFKP teritorinė aprėptis ir kad kaimo ir priemiesčių vietovėse būtų derinamos šių dviejų fondų tinkamumo taisyklės, siekiant išvengti neprasmingo šių dviejų fondų dubliavimosi; pabrėžia būtinybę glaudžiai bendradarbiauti konkrečioje teritorijoje atrenkant šių dviejų fondų finansuojamus projektus ir vykdant jų stebėseną; |
| --- | --- |

29.

prašo, kad būtų aiškiai nustatyta ERPF ir EŽŪFKP teritorinė aprėptis ir kad kaimo ir priemiesčių vietovėse būtų derinamos šių dviejų fondų tinkamumo taisyklės, siekiant išvengti neprasmingo šių dviejų fondų dubliavimosi; pabrėžia būtinybę glaudžiai bendradarbiauti konkrečioje teritorijoje atrenkant šių dviejų fondų finansuojamus projektus ir vykdant jų stebėseną;

| 30. | pabrėžia dėl lankstumo atsirandančią pridėtinę ERPF ir ESF kryžminio finansavimo vertę vykdant socialinės įtraukties projektus ir integruotos plėtros strategijas; siekiant užtikrinti, kad visuomenė tinkamai informuojama, ragina Komisiją taikyti vieno langelio principą teikiant praktinius nurodymus, informaciją ir patarimus suinteresuotiems asmenims apie kryžminį finansavimą ir bendrai apie fondų sąveiką; ragina atkreipti visuomenės dėmesį į šį pokytį, kuriuo supaprastinama informacijos teikimo tvarka ir kuriuo siekiama, kad būtų reikalaujama pateikti tik pačią būtiniausią informaciją; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia dėl lankstumo atsirandančią pridėtinę ERPF ir ESF kryžminio finansavimo vertę vykdant socialinės įtraukties projektus ir integruotos plėtros strategijas; siekiant užtikrinti, kad visuomenė tinkamai informuojama, ragina Komisiją taikyti vieno langelio principą teikiant praktinius nurodymus, informaciją ir patarimus suinteresuotiems asmenims apie kryžminį finansavimą ir bendrai apie fondų sąveiką; ragina atkreipti visuomenės dėmesį į šį pokytį, kuriuo supaprastinama informacijos teikimo tvarka ir kuriuo siekiama, kad būtų reikalaujama pateikti tik pačią būtiniausią informaciją;

| 31. | mano, kad žmogiškųjų išteklių ugdymas ir geresnis informacijos skleidimas yra būtinos sėkmingo fondų lėšų panaudojimo ir tinkamo įvairių projektų įgyvendinimo sąlygos; |
| --- | --- |

31.

mano, kad žmogiškųjų išteklių ugdymas ir geresnis informacijos skleidimas yra būtinos sėkmingo fondų lėšų panaudojimo ir tinkamo įvairių projektų įgyvendinimo sąlygos;

| 32. | taip pat pažymi būtinybę didinti administracinius gebėjimus valstybių narių, regioniniu ir vietos lygmenimis ir suinteresuotųjų subjektų administracinius gebėjimus, kad būtų įveiktos kliūtys veiksmingai struktūrinių fondų ir kitų fondų sąveikai ir užtikrintas veiksmingos politikos formavimas ir įgyvendinimas; pabrėžia, kad Komisijai šiuo atveju tenka svarbiausias vaidmuo; |
| --- | --- |

32.

taip pat pažymi būtinybę didinti administracinius gebėjimus valstybių narių, regioniniu ir vietos lygmenimis ir suinteresuotųjų subjektų administracinius gebėjimus, kad būtų įveiktos kliūtys veiksmingai struktūrinių fondų ir kitų fondų sąveikai ir užtikrintas veiksmingos politikos formavimas ir įgyvendinimas; pabrėžia, kad Komisijai šiuo atveju tenka svarbiausias vaidmuo;

| 33. | ragina Komisiją didinti valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijoms teikiamą techninę pagalbą ir organizuoti daugiau joms skirtų mokymų, taip siekiant didinti jų gebėjimus ir gilinti jų žinias apie taisykles, taikomas sprendžiant su įgyvendinimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją didinti valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijoms teikiamą techninę pagalbą ir organizuoti daugiau joms skirtų mokymų, taip siekiant didinti jų gebėjimus ir gilinti jų žinias apie taisykles, taikomas sprendžiant su įgyvendinimu susijusias problemas;

| 34. | ragina valstybes nares teikti pirmenybę investicijoms į institucinius gebėjimus ir, siekiant sumažinti administracinę naštą bei padidinti jų gebėjimus įsisavinti lėšas, supaprastinti savo nacionalinių teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares teikti pirmenybę investicijoms į institucinius gebėjimus ir, siekiant sumažinti administracinę naštą bei padidinti jų gebėjimus įsisavinti lėšas, supaprastinti savo nacionalinių teisės aktų nuostatas;

| 35. | todėl primena subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų laikymosi svarbą skatinant įvairių sprendimus priimančių institucijų koordinavimą bei stiprinant įvairių finansavimo priemonių sąveiką; |
| --- | --- |

35.

todėl primena subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų laikymosi svarbą skatinant įvairių sprendimus priimančių institucijų koordinavimą bei stiprinant įvairių finansavimo priemonių sąveiką;

| 36. | mano, kad siekiant veiksmingiau panaudoti fondų lėšas itin svarbu suteikti socialiniams partneriams galimybę aktyviai dalyvauti, t. y. užtikrinti, kad vyktų nepertraukiamas socialinis ir teritorinis dialogas; |
| --- | --- |

36.

mano, kad siekiant veiksmingiau panaudoti fondų lėšas itin svarbu suteikti socialiniams partneriams galimybę aktyviai dalyvauti, t. y. užtikrinti, kad vyktų nepertraukiamas socialinis ir teritorinis dialogas;

| 37. | pripažįsta, kad ekonomikos krizė daro nevienodą poveikį ES teritorijoms ir gyventojams; mano, kad nauja lėšų naudojimo strategija bus veiksmingesnė, jei ji apimtų regioninį ir vietos valdymo lygmenis, kurie gali strateginius tikslus taikyti vietos sąlygomis, inter alia, užtikrindami struktūruotą dialogą su visomis suinteresuotosiomis šalimis, lyčių lygybę skatinančiomis organizacijomis, socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis, taip pat ir finansų ir bankininkystės institucijomis; pabrėžia, kad formuluojant politinius tikslus turi būti deramai atsižvelgiama į vietinius ir regioninius poreikius; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad ekonomikos krizė daro nevienodą poveikį ES teritorijoms ir gyventojams; mano, kad nauja lėšų naudojimo strategija bus veiksmingesnė, jei ji apimtų regioninį ir vietos valdymo lygmenis, kurie gali strateginius tikslus taikyti vietos sąlygomis, inter alia, užtikrindami struktūruotą dialogą su visomis suinteresuotosiomis šalimis, lyčių lygybę skatinančiomis organizacijomis, socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis, taip pat ir finansų ir bankininkystės institucijomis; pabrėžia, kad formuluojant politinius tikslus turi būti deramai atsižvelgiama į vietinius ir regioninius poreikius;

| 38. | ragina Komisiją parengti Europos daugiapakopio valdymo vadovą ir paskatinti valstybes nares juo vadovautis atsižvelgiant į specifinius vietos ir regiono tikslus bei išplėsti sanglaudos politikos valdymo priemonių (t. y. programavimo, finansavimo ir įgyvendinimo remiantis nacionaline, regionine ir vietos partneryste) taikymą ir taikyti jas fondams, kurie pateks į planuojamą bendrą strateginę programą, kad būtų užtikrintas didesnis viešųjų išlaidų efektyvumas; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją parengti Europos daugiapakopio valdymo vadovą ir paskatinti valstybes nares juo vadovautis atsižvelgiant į specifinius vietos ir regiono tikslus bei išplėsti sanglaudos politikos valdymo priemonių (t. y. programavimo, finansavimo ir įgyvendinimo remiantis nacionaline, regionine ir vietos partneryste) taikymą ir taikyti jas fondams, kurie pateks į planuojamą bendrą strateginę programą, kad būtų užtikrintas didesnis viešųjų išlaidų efektyvumas;

| 39. | ragina Komisiją, rengiant naująją bendrą strateginę programą ir teikiant pasiūlymus dėl reglamentų, į juos įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų leidžiama vietos ir regioninei partnerystei (didmiesčiams, miestams, funkciniams regionams, vietos valdžios institucijų grupėms) sujungti įvairius ES finansavimo šaltinius į nuoseklią ir integruotą programą jų teritorijose; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją, rengiant naująją bendrą strateginę programą ir teikiant pasiūlymus dėl reglamentų, į juos įtraukti nuostatas, pagal kurias būtų leidžiama vietos ir regioninei partnerystei (didmiesčiams, miestams, funkciniams regionams, vietos valdžios institucijų grupėms) sujungti įvairius ES finansavimo šaltinius į nuoseklią ir integruotą programą jų teritorijose;

*

* *

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

(2)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

(3)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 10.

(4)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 113.

(5)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 46.

(6)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 65.

(7)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 104.

(8)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(9)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0356.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0468.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/35

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisTrišalis susitikimas dėl 2012 m. biudžeto projekto

P7_TA(2011)0296

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto (2011/2019(BUD))

2012/C 390 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 finansinių metų biudžeto projektą, kurį Komisija patvirtino 2011 m. balandžio 20 d. (SEC(2011)0498), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 finansinių metų biudžeto projektą, kurį Komisija patvirtino 2011 m. balandžio 20 d. (SEC(2011)0498),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (toliau – TIS) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (toliau – TIS) (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl bendrų 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl bendrų 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos išvadas dėl 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos išvadas dėl 2012 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių II antraštinės dalies 7 skyrių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių II antraštinės dalies 7 skyrių,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto laišką,

| — | į atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0230/2011), |
| --- | --- |

—

į atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0230/2011),

| A. | kadangi 2012 m. biudžeto sudarymo procedūra – tai antra procedūra, vykdoma remiantis Lisabonos sutartimi, ir daug ko galima pasimokyti iš patirties, įgytos praėjusiais metais; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. biudžeto sudarymo procedūra – tai antra procedūra, vykdoma remiantis Lisabonos sutartimi, ir daug ko galima pasimokyti iš patirties, įgytos praėjusiais metais;

| B. | kadangi trišalis susitikimas, kuris vyks liepos mėn., turėtų būti galimybė abiejų biudžeto valdymo institucijų atstovams aptarti jų nustatytus prioritetus, susijusius su metiniu 2012 m. biudžetu, ir rasti bendrą susitarimo pagrindą, kuriuo būtų galima remtis vykstant svarstymams šiose institucijose; |
| --- | --- |

B.

kadangi trišalis susitikimas, kuris vyks liepos mėn., turėtų būti galimybė abiejų biudžeto valdymo institucijų atstovams aptarti jų nustatytus prioritetus, susijusius su metiniu 2012 m. biudžetu, ir rasti bendrą susitarimo pagrindą, kuriuo būtų galima remtis vykstant svarstymams šiose institucijose;

| C. | kadangi ES Tarybai pirmininkaujanti Lenkija ir pirmininkavusi Vengrija viešai įsipareigojo vykdyti atvirą, konstruktyvų ir politinį dialogą su EP biudžeto klausimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES Tarybai pirmininkaujanti Lenkija ir pirmininkavusi Vengrija viešai įsipareigojo vykdyti atvirą, konstruktyvų ir politinį dialogą su EP biudžeto klausimais;

| D. | kadangi todėl tikimasi, kad visa Taryba vykdant procedūrą veiks kaip patikimas politinis partneris ir vengs pasirenkamo ar grynai matematinio biudžeto eilutėse numatytų sumų mažinimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi todėl tikimasi, kad visa Taryba vykdant procedūrą veiks kaip patikimas politinis partneris ir vengs pasirenkamo ar grynai matematinio biudžeto eilutėse numatytų sumų mažinimo;

2012 m. biudžeto projektas. Bendrasis įvertinimas

| 1. | primena, kad savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijai „Europa 2020“ 2012 m. ES biudžeto strategijoje skyrė pagrindinį dėmesį, kad padėtų Europai atsigauti po ekonomikos ir socialinės krizės ir sustiprėti; |
| --- | --- |

1.

primena, kad savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijai „Europa 2020“ 2012 m. ES biudžeto strategijoje skyrė pagrindinį dėmesį, kad padėtų Europai atsigauti po ekonomikos ir socialinės krizės ir sustiprėti;

| 2. | primena, kad stiprios, tvarios ir įtraukios ekonomikos skatinimas, kai kuriamos darbo vietos ir užtikrinamas aukštos kokybės užimtumas, įgyvendinant septynias strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas – tai tikslas, kuriam bendrai pritaria visos 27 valstybės narės ir ES institucijos; primena, kad įgyvendinant šią strategiją iki 2020 m. reikės didelių į ateitį orientuotų investicijų, kurių suma, kaip numatoma Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700), bus ne mažesnė kaip 1 800 mlrd. eurų; todėl pabrėžia, kad dabar reikia atlikti būtinas investicijas ir ES, ir nacionaliniu lygmenimis ir jų negalima ilgiau atidėlioti, siekiant pagerinti švietimo lygį ir skatinti socialinę įtrauktį, visų pirma, mažinant skurdą, taip pat skatinti žinių visuomenės, pagrįstos bendrais ES mokslo ir technologijų gebėjimais, kūrimą; todėl primygtinai pabrėžia, jog reikia paremti mokslinius tyrimus, plėtrą, inovacijas, MVĮ ir technologijų, kurias taikant efektyviai naudojami ištekliai, plėtojimą; |
| --- | --- |

2.

primena, kad stiprios, tvarios ir įtraukios ekonomikos skatinimas, kai kuriamos darbo vietos ir užtikrinamas aukštos kokybės užimtumas, įgyvendinant septynias strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas – tai tikslas, kuriam bendrai pritaria visos 27 valstybės narės ir ES institucijos; primena, kad įgyvendinant šią strategiją iki 2020 m. reikės didelių į ateitį orientuotų investicijų, kurių suma, kaip numatoma Komisijos komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (COM(2010)0700), bus ne mažesnė kaip 1 800 mlrd. eurų; todėl pabrėžia, kad dabar reikia atlikti būtinas investicijas ir ES, ir nacionaliniu lygmenimis ir jų negalima ilgiau atidėlioti, siekiant pagerinti švietimo lygį ir skatinti socialinę įtrauktį, visų pirma, mažinant skurdą, taip pat skatinti žinių visuomenės, pagrįstos bendrais ES mokslo ir technologijų gebėjimais, kūrimą; todėl primygtinai pabrėžia, jog reikia paremti mokslinius tyrimus, plėtrą, inovacijas, MVĮ ir technologijų, kurias taikant efektyviai naudojami ištekliai, plėtojimą;

| 3. | atsižvelgdamas į tai, yra labai susirūpinęs, kad dėl dabartinės krizės itin sumažėjo valstybinės investicijos tam tikrose minėtose srityse, nes valstybės narės pakoregavo nacionalinius biudžetus; ragina iš pagrindų pakeisti šią tendenciją ir yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina užtikrinti investicijas ES ir nacionaliniu lygmenimis, jei visoje ES norima įgyvendinti strategiją „ES 2020“; mano, kad ES biudžetas turi būti priemonė, padedanti valstybėms narėms vykdyti atsigavimo politiką, skatinant ir remiant nacionalines investicijas, kurios intensyvintų augimą ir užimtumą; todėl pabrėžia, kad labai svarbu ES biudžetą suderinti su strategijos „ES 2020“ tikslais; taigi primena, kad jaunimo mokymo, judumo ir užimtumo, MVĮ, mokslinių tyrimų ir plėtros parama turėtų būti pagrindinis ES biudžeto prioritetas; pabrėžia, kad tai visapusiškai atitinka Europos semestro, kuris kaip naujas intensyvesnės Europos ekonominės valdysenos mechanizmas padeda sustiprinti ES ir nacionalinių biudžetų suderinamumą, sąveiką ir papildomumą siekiant bendrai sutartų strategijos „Europa 2020“ tikslų, dinamiką; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į tai, yra labai susirūpinęs, kad dėl dabartinės krizės itin sumažėjo valstybinės investicijos tam tikrose minėtose srityse, nes valstybės narės pakoregavo nacionalinius biudžetus; ragina iš pagrindų pakeisti šią tendenciją ir yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina užtikrinti investicijas ES ir nacionaliniu lygmenimis, jei visoje ES norima įgyvendinti strategiją „ES 2020“; mano, kad ES biudžetas turi būti priemonė, padedanti valstybėms narėms vykdyti atsigavimo politiką, skatinant ir remiant nacionalines investicijas, kurios intensyvintų augimą ir užimtumą; todėl pabrėžia, kad labai svarbu ES biudžetą suderinti su strategijos „ES 2020“ tikslais; taigi primena, kad jaunimo mokymo, judumo ir užimtumo, MVĮ, mokslinių tyrimų ir plėtros parama turėtų būti pagrindinis ES biudžeto prioritetas; pabrėžia, kad tai visapusiškai atitinka Europos semestro, kuris kaip naujas intensyvesnės Europos ekonominės valdysenos mechanizmas padeda sustiprinti ES ir nacionalinių biudžetų suderinamumą, sąveiką ir papildomumą siekiant bendrai sutartų strategijos „Europa 2020“ tikslų, dinamiką;

| 4. | primena, kad, kalbant apie strategiją „ES 2020“ ir Europos semestrą, reikalingas stiprus parlamentinis aspektas, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad aktyviau dalyvaujant Parlamentui ši veikla būtų kur kas demokratiškesnė ir skaidresnė; |
| --- | --- |

4.

primena, kad, kalbant apie strategiją „ES 2020“ ir Europos semestrą, reikalingas stiprus parlamentinis aspektas, ir yra tvirtai įsitikinęs, kad aktyviau dalyvaujant Parlamentui ši veikla būtų kur kas demokratiškesnė ir skaidresnė;

| 5. | pastebi, kad 2012 m. ES biudžeto projekte (BP), kurį pasiūlė Komisija, numatyta 147 435 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų (ĮA) (146 676 mln. eurų neįskaitant Europos globalizacijos fondo (EGF) ir Neatidėliotinos pagalbos rezervo (NPR) ir 132 738 mln. eurų mokėjimų asignavimų (MA); pažymi, kad šios sumos atitinkamai sudaro 1,12 % ir 1,01 % ES prognozuotų bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) 2012 m., ir pabrėžia, kad šis santykis 2011 m. ir 2012 m. yra gana stabilus, o Komisija nustatė, kad BNP augimas 2012 m. bus ne mažesnis nei + 4,7 % (dabartinėmis kainomis); |
| --- | --- |

5.

pastebi, kad 2012 m. ES biudžeto projekte (BP), kurį pasiūlė Komisija, numatyta 147 435 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų (ĮA) (146 676 mln. eurų neįskaitant Europos globalizacijos fondo (EGF) ir Neatidėliotinos pagalbos rezervo (NPR) ir 132 738 mln. eurų mokėjimų asignavimų (MA); pažymi, kad šios sumos atitinkamai sudaro 1,12 % ir 1,01 % ES prognozuotų bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) 2012 m., ir pabrėžia, kad šis santykis 2011 m. ir 2012 m. yra gana stabilus, o Komisija nustatė, kad BNP augimas 2012 m. bus ne mažesnis nei + 4,7 % (dabartinėmis kainomis);

| 6. | nurodo, kad jei ES biudžetas turi paremti valstybių narių bendrai dedamas pastangas ekonominių sunkumų laikais, tai šios pastangos turi būti atitinkamos atsižvelgiant į dydį, tam tikras savybes ir realų ekonominį poveikį; mano, kad reikėtų atsižvelgti pastangas, dedamas daugelyje valstybių narių siekiant konsoliduoti nacionalinius biudžetus, kadangi praeityje nebuvo laikomasi fiskalinės drausmės, tačiau primena, kad pagal Sutarties nuostatas ES biudžetas negali būti deficitinis ir kad ES biudžetas sudaro 2 proc. visų viešųjų išlaidų ES; |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad jei ES biudžetas turi paremti valstybių narių bendrai dedamas pastangas ekonominių sunkumų laikais, tai šios pastangos turi būti atitinkamos atsižvelgiant į dydį, tam tikras savybes ir realų ekonominį poveikį; mano, kad reikėtų atsižvelgti pastangas, dedamas daugelyje valstybių narių siekiant konsoliduoti nacionalinius biudžetus, kadangi praeityje nebuvo laikomasi fiskalinės drausmės, tačiau primena, kad pagal Sutarties nuostatas ES biudžetas negali būti deficitinis ir kad ES biudžetas sudaro 2 proc. visų viešųjų išlaidų ES;

| 7. | pastebi, kad nustatyta, jog 2011 m. ES 27 valstybių narių metinė infliacija bus 2,7 %, o tai reiškia, kad siūlomas nominalus 2012 m. įsipareigojimų asignavimų pasididinimas 3,7 % ir mokėjimų asignavimų padidinimas 4,9 %, palyginti su 2011 m. biudžetu, realiai siekia 1 % ir 2,2 %; nurodo, kad kelios valstybės narės planuoja didinti nacionalinius biudžetus daugiau nei Europos Komisija siūlo didinti ES biudžetą; taip pat atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių pastangas sumažinti biudžeto deficitą ir sulėtinti skolos su valstybės garantija siekiant, kad jis būtų stabilesnis; |
| --- | --- |

7.

pastebi, kad nustatyta, jog 2011 m. ES 27 valstybių narių metinė infliacija bus 2,7 %, o tai reiškia, kad siūlomas nominalus 2012 m. įsipareigojimų asignavimų pasididinimas 3,7 % ir mokėjimų asignavimų padidinimas 4,9 %, palyginti su 2011 m. biudžetu, realiai siekia 1 % ir 2,2 %; nurodo, kad kelios valstybės narės planuoja didinti nacionalinius biudžetus daugiau nei Europos Komisija siūlo didinti ES biudžetą; taip pat atkreipia dėmesį į kai kurių valstybių narių pastangas sumažinti biudžeto deficitą ir sulėtinti skolos su valstybės garantija siekiant, kad jis būtų stabilesnis;

| 8. | pabrėžia, kad siūlomos 2012 m. ES metinio biudžeto sumos dera su 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytomis išlaidomis, jei biudžeto valdymo institucija pritartų DFP persvarstymui siekiant atsižvelgti į papildomo ITER finansavimo poreikį; pažymi, kad todėl bet koks lėšų didinimas (ar mažinimas), palyginti su 2011 m. biudžetu, turi būti vertinamas atsižvelgiant į jo poveikį įgyvendinant daugiametes programas; pabrėžia, kad tai su instituciniu patikimumu ir ES projekto nuoseklumu susijęs klausimas, kadangi ES atsakomybė ir įsipareigojimai nuolat didėja; todėl mano, kad numatyti tikslingus ir matomus finansinius pajėgumus konkrečioms politikos sritims ir naujoms ES lygmeniu nustatytoms kompetencijos sritims remti yra prioritetas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad siūlomos 2012 m. ES metinio biudžeto sumos dera su 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatytomis išlaidomis, jei biudžeto valdymo institucija pritartų DFP persvarstymui siekiant atsižvelgti į papildomo ITER finansavimo poreikį; pažymi, kad todėl bet koks lėšų didinimas (ar mažinimas), palyginti su 2011 m. biudžetu, turi būti vertinamas atsižvelgiant į jo poveikį įgyvendinant daugiametes programas; pabrėžia, kad tai su instituciniu patikimumu ir ES projekto nuoseklumu susijęs klausimas, kadangi ES atsakomybė ir įsipareigojimai nuolat didėja; todėl mano, kad numatyti tikslingus ir matomus finansinius pajėgumus konkrečioms politikos sritims ir naujoms ES lygmeniu nustatytoms kompetencijos sritims remti yra prioritetas;

| 9. | pastebi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą numatyta bendra 1 603 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų marža atsižvelgiant į sutartą 2012 m. viršutinę ribą, nurodytą daugiametėje finansinėje programoje; yra pasiryžęs, jei prireiktų, pasinaudoti šia turima marža ir prireikus kitomis lanksčiomis priemonėmis, numatytomis galiojančiame tarpinstituciniame susitarime, kad paremtų ir sustiprintų tam tikrus siekiamus politinius tikslus, į kuriuos nepakankamai atsižvelgiama dabartinėje DFP; tikisi visapusiško Tarybos bendradarbiavimo, susijusio su naudojimusi šiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

9.

pastebi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą numatyta bendra 1 603 mln. eurų įsipareigojimų asignavimų marža atsižvelgiant į sutartą 2012 m. viršutinę ribą, nurodytą daugiametėje finansinėje programoje; yra pasiryžęs, jei prireiktų, pasinaudoti šia turima marža ir prireikus kitomis lanksčiomis priemonėmis, numatytomis galiojančiame tarpinstituciniame susitarime, kad paremtų ir sustiprintų tam tikrus siekiamus politinius tikslus, į kuriuos nepakankamai atsižvelgiama dabartinėje DFP; tikisi visapusiško Tarybos bendradarbiavimo, susijusio su naudojimusi šiomis priemonėmis;

| 10. | primena, kad pirmasis diskusijų biudžeto prioritetų klausimais raundas Parlamente jau prasidėjo pagrindinei pranešėjai, atsakingai už 2012 m. biudžetą, vykdant išsamias konsultacijas su specialiaisiais komitetais; pabrėžia, kad dabar procesas turi būti konkretizuojamas kiekviename komitete, atsižvelgiant į jo kompetencijos sritį, kad būtų galima nustatyti teigiamus ir neigiamus 2012 m. biudžeto prioritetus; |
| --- | --- |

10.

primena, kad pirmasis diskusijų biudžeto prioritetų klausimais raundas Parlamente jau prasidėjo pagrindinei pranešėjai, atsakingai už 2012 m. biudžetą, vykdant išsamias konsultacijas su specialiaisiais komitetais; pabrėžia, kad dabar procesas turi būti konkretizuojamas kiekviename komitete, atsižvelgiant į jo kompetencijos sritį, kad būtų galima nustatyti teigiamus ir neigiamus 2012 m. biudžeto prioritetus;

| 11. | atsižvelgia į tai, jog Komisija nustatė, kad bendrai 2012 m. biudžeto projekte numatytų 43,5 % lėšų (įsipareigojimų asignavimai) padeda siekti strategijos „ES 2020“ tikslų; mano, kad šis vertinimas tinkamas, bet nepakankamas; patvirtina, kad Komisijos nustatyti prioritetai, atrodo, sutampa su Parlamento prioritetais, apibrėžtais jo rezoliucijoje dėl 2012 m. biudžeto sudarymo gairių, bet ragina finansuojant strategiją „Europa 2020“ taikyti ambicingesnį požiūrį; vis dėlto yra pasiryžęs toliau analizuoti šiuos skaičius visapusiškai įtraukdamas visus savo specialiuosius komitetus; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgia į tai, jog Komisija nustatė, kad bendrai 2012 m. biudžeto projekte numatytų 43,5 % lėšų (įsipareigojimų asignavimai) padeda siekti strategijos „ES 2020“ tikslų; mano, kad šis vertinimas tinkamas, bet nepakankamas; patvirtina, kad Komisijos nustatyti prioritetai, atrodo, sutampa su Parlamento prioritetais, apibrėžtais jo rezoliucijoje dėl 2012 m. biudžeto sudarymo gairių, bet ragina finansuojant strategiją „Europa 2020“ taikyti ambicingesnį požiūrį; vis dėlto yra pasiryžęs toliau analizuoti šiuos skaičius visapusiškai įtraukdamas visus savo specialiuosius komitetus;

| 12. | mano, kad įgyvendinat strategiją „ES 2020“ 2012 m. ES biudžete lygiagrečiai taip pat reikėtų nustatyti atitinkamo lygio asignavimus, kad būtų galima garantuoti ES politikos tęstinumą ir pasiekti ES tikslus; visų pirma pabrėžia, jog reikia sudaryti galimybę ES prisiimti pasaulinio masto atsakomybę, ypač atsižvelgiant į prasidėjusį arabų pavasarį ir neramumus Artimuosiuose Rytuose; |
| --- | --- |

12.

mano, kad įgyvendinat strategiją „ES 2020“ 2012 m. ES biudžete lygiagrečiai taip pat reikėtų nustatyti atitinkamo lygio asignavimus, kad būtų galima garantuoti ES politikos tęstinumą ir pasiekti ES tikslus; visų pirma pabrėžia, jog reikia sudaryti galimybę ES prisiimti pasaulinio masto atsakomybę, ypač atsižvelgiant į prasidėjusį arabų pavasarį ir neramumus Artimuosiuose Rytuose;

| 13. | pastebi, kad dėl sunkios ekonominės padėties visoje ES Komisija pirmą kartą pabandė nustatyti neigiamus prioritetus ir sutaupyti lėšų tam tikrose politikos srityse, palyginti su tuo, kas iš pradžių buvo numatyta finansinio programavimo dokumente, ir visų pirma tose srityse, kuriose pastaruoju metu pasiekta prastų rezultatų ir kurios pasižymėjo nedideliais įgyvendinimo rodikliais, kaip Parlamentas ragino padaryti savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliucijoje; vis dėl to prašo Komisijos pateikti papildomos informacijos, patvirtinančios jos vertimą, kad Parlamentas galėtų aiškiai apibrėžti teigiamus ir neigiamus politikos ir biudžeto prioritetus, taip pat galimybes sutaupyti daugiau lėšų ar jas perskirti, kadangi labai svarbu, kad ES lygmeniu būtų toliau vykdomi ES programos ir veiksmai, taip pat finansuojami veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krizės padarinius ir skatinti augimą; |
| --- | --- |

13.

pastebi, kad dėl sunkios ekonominės padėties visoje ES Komisija pirmą kartą pabandė nustatyti neigiamus prioritetus ir sutaupyti lėšų tam tikrose politikos srityse, palyginti su tuo, kas iš pradžių buvo numatyta finansinio programavimo dokumente, ir visų pirma tose srityse, kuriose pastaruoju metu pasiekta prastų rezultatų ir kurios pasižymėjo nedideliais įgyvendinimo rodikliais, kaip Parlamentas ragino padaryti savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliucijoje; vis dėl to prašo Komisijos pateikti papildomos informacijos, patvirtinančios jos vertimą, kad Parlamentas galėtų aiškiai apibrėžti teigiamus ir neigiamus politikos ir biudžeto prioritetus, taip pat galimybes sutaupyti daugiau lėšų ar jas perskirti, kadangi labai svarbu, kad ES lygmeniu būtų toliau vykdomi ES programos ir veiksmai, taip pat finansuojami veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krizės padarinius ir skatinti augimą;

| 14. | griežtai pasisako prieš bet kokius Tarybos mėginimus atlikti horizontaliuosius biudžeto lėšų mažinimus, kai dėl bendro asignavimų lygio sprendžiama iš anksto tinkamai neatsižvelgiant į tikslius faktinius poreikius, susijusius su Sąjungos tikslų, dėl kurių sutarta, ir politinių įsipareigojimų įgyvendinimu; jei vis dėlto biudžetas būtų mažinamas, reikalauja, kad Taryba viešai paaiškintų ir tiksliai nurodytų, kuriuos ES politinius prioritetus ar projektus būtų galima atidėti ar kurių būtų galima visiškai atsisakyti; |
| --- | --- |

14.

griežtai pasisako prieš bet kokius Tarybos mėginimus atlikti horizontaliuosius biudžeto lėšų mažinimus, kai dėl bendro asignavimų lygio sprendžiama iš anksto tinkamai neatsižvelgiant į tikslius faktinius poreikius, susijusius su Sąjungos tikslų, dėl kurių sutarta, ir politinių įsipareigojimų įgyvendinimu; jei vis dėlto biudžetas būtų mažinamas, reikalauja, kad Taryba viešai paaiškintų ir tiksliai nurodytų, kuriuos ES politinius prioritetus ar projektus būtų galima atidėti ar kurių būtų galima visiškai atsisakyti;

| 15. | pažymi, kad mokėjimų asignavimus siūloma padidinti 4,9 %, palyginti su 2011 m; yra įsitikinęs, kad Komisija siūlo šiuos skaičius remdamasi išsamia ir kritiška valstybių narių, kurios pačios bendrai valdo 80 % ES biudžeto, pateiktų prognozių analize; pažymi, kad šis didinimas didžiąja dalimi susijęs su teisėtais poreikiais, atsirandančiais vykdant 7-ąją mokslinių tyrimų programą ir naudojantis struktūriniais ir Sanglaudos fondais; yra įsitikinęs, kad siūlomas mokėjimų lygis yra tik minimumas, reikalingas ES teisiniams įsipareigojimams, kurie buvo prisiimti ankstesniais metais, įvykdyti, ir kad ES privalo laikytis teisinių reikalavimų, susijusių su šiais įsipareigojimais, ir užtikrinti, kad programos duotų kuo daugiau naudos ir būtų sparčiai įgyvendinamos; todėl aktyviai ragina Tarybą susilaikyti ir nemažinti siūlomo mokėjimų lygio; ketina išlaikyti tokį mokėjimų lygį, kaip siūlyta Komisijos biudžeto projekte, visų pirma turėdamas mintyje Tarybos nenorą 2011 m. pradžioje laikytis savo formalaus 2010 m. gruodžio mėn. duoto įsipareigojimo prireikus numatyti naujų asignavimų; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad mokėjimų asignavimus siūloma padidinti 4,9 %, palyginti su 2011 m; yra įsitikinęs, kad Komisija siūlo šiuos skaičius remdamasi išsamia ir kritiška valstybių narių, kurios pačios bendrai valdo 80 % ES biudžeto, pateiktų prognozių analize; pažymi, kad šis didinimas didžiąja dalimi susijęs su teisėtais poreikiais, atsirandančiais vykdant 7-ąją mokslinių tyrimų programą ir naudojantis struktūriniais ir Sanglaudos fondais; yra įsitikinęs, kad siūlomas mokėjimų lygis yra tik minimumas, reikalingas ES teisiniams įsipareigojimams, kurie buvo prisiimti ankstesniais metais, įvykdyti, ir kad ES privalo laikytis teisinių reikalavimų, susijusių su šiais įsipareigojimais, ir užtikrinti, kad programos duotų kuo daugiau naudos ir būtų sparčiai įgyvendinamos; todėl aktyviai ragina Tarybą susilaikyti ir nemažinti siūlomo mokėjimų lygio; ketina išlaikyti tokį mokėjimų lygį, kaip siūlyta Komisijos biudžeto projekte, visų pirma turėdamas mintyje Tarybos nenorą 2011 m. pradžioje laikytis savo formalaus 2010 m. gruodžio mėn. duoto įsipareigojimo prireikus numatyti naujų asignavimų;

| 16. | pastebi, kad visgi bendra mokėjimų asignavimų marža pagal daugiametėje finansinėje programoje numatytą viršutinę ribą išlieka gana didelė, t. y. 8 815 mln. eurų; pabrėžia, kad jei būtų mažinama taip, kad sumažėtų Komisijos pasiūlytos sumos, atitinkamai pablogėtų padėtis, susijusi su būtinybe skubiai sumažinti precedento neturintį didelį neįvykdytų įsipareigojimų kiekį ir užtikrinti teisingą ES politikos ir programų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

16.

pastebi, kad visgi bendra mokėjimų asignavimų marža pagal daugiametėje finansinėje programoje numatytą viršutinę ribą išlieka gana didelė, t. y. 8 815 mln. eurų; pabrėžia, kad jei būtų mažinama taip, kad sumažėtų Komisijos pasiūlytos sumos, atitinkamai pablogėtų padėtis, susijusi su būtinybe skubiai sumažinti precedento neturintį didelį neįvykdytų įsipareigojimų kiekį ir užtikrinti teisingą ES politikos ir programų įgyvendinimą;

| 17. | šiomis aplinkybėmis primena, kad taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekte nurodomas 2010 m. mokėjimų asignavimų 4,54 mlrd. eurų biudžeto perviršis, iš jų 1,28 mlrd. eurų – baudos ir palūkanos už pavėluotus mokėjimus; yra nusivylęs Komisijos pasiūlymu viso šio dydžio suma sumažinti valstybių narių įnašus; pabrėžia, kad nors nedarys jokio poveikio bendram valstybių narių deficito lygiui, ši perviršio dalis gali būti labai svarbi ES metiniam biudžetui ir tuo pat metu gali daryti spaudimą sumažinti valstybių narių nacionalinius biudžetus, jei prireiktų vykdyti papildomus mokėjimus į ES biudžetą reikmėms, kurios nebuvo numatytos sudarant metinius biudžetus; dėl šių priežasčių laikosi nuomonės, kad pajamos iš baudų ir palūkanų už pavėluotus mokėjimus neturėtų būti atimamos iš BNP grindžiamų nuosavų išteklių, bet turėtų būti įtrauktos į ES biudžeto asignavimų rezervą, kuris skirtas padengti bet kokias papildomas išlaidas, kurių gali atsirasti per metus; |
| --- | --- |

17.

šiomis aplinkybėmis primena, kad taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekte nurodomas 2010 m. mokėjimų asignavimų 4,54 mlrd. eurų biudžeto perviršis, iš jų 1,28 mlrd. eurų – baudos ir palūkanos už pavėluotus mokėjimus; yra nusivylęs Komisijos pasiūlymu viso šio dydžio suma sumažinti valstybių narių įnašus; pabrėžia, kad nors nedarys jokio poveikio bendram valstybių narių deficito lygiui, ši perviršio dalis gali būti labai svarbi ES metiniam biudžetui ir tuo pat metu gali daryti spaudimą sumažinti valstybių narių nacionalinius biudžetus, jei prireiktų vykdyti papildomus mokėjimus į ES biudžetą reikmėms, kurios nebuvo numatytos sudarant metinius biudžetus; dėl šių priežasčių laikosi nuomonės, kad pajamos iš baudų ir palūkanų už pavėluotus mokėjimus neturėtų būti atimamos iš BNP grindžiamų nuosavų išteklių, bet turėtų būti įtrauktos į ES biudžeto asignavimų rezervą, kuris skirtas padengti bet kokias papildomas išlaidas, kurių gali atsirasti per metus;

1a
     
  išlaidų kategorija

| 18. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą 2012 m. biudžeto projekte padidinti įsipareigojimų asignavimus 12,6 % (iki 15 223 mln. eurų) ir mokėjimų asignavimus 8,1 % (iki 12 566 mln. eurų), palyginti su 2011 m. biudžetu, kadangi 1a išlaidų kategorija yra pagrindinė DFP išlaidų kategorija siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes joje numatytomis lėšomis tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama finansuojant penkis jos pagrindinius tikslus ir septynias pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą 2012 m. biudžeto projekte padidinti įsipareigojimų asignavimus 12,6 % (iki 15 223 mln. eurų) ir mokėjimų asignavimus 8,1 % (iki 12 566 mln. eurų), palyginti su 2011 m. biudžetu, kadangi 1a išlaidų kategorija yra pagrindinė DFP išlaidų kategorija siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes joje numatytomis lėšomis tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama finansuojant penkis jos pagrindinius tikslus ir septynias pavyzdines iniciatyvas;

| 19. | vis dėlto apgailestauja, kad pagal šią išlaidų kategoriją 2012 m. numatytų lėšų didinimas daugeliu atvejų susijęs tik su bendrų metinių sumų, dėl kurių sutarė Parlamentas ir Taryba, kai buvo tvirtinamos šios programos ir veiksmai, metiniu paskirstymu; pabrėžia, kad bendrai Komisija nesiūlo skatinti (išskyrus tai, kas buvo iš pradžių suplanuota) paramos investicijoms, kurios skubiai reikalingos, kad būtų galima įgyvendinti septynias pavyzdines iniciatyvas, ir pažymi, kad ji, deja, linkusi būtiną bendrų finansinių pastangų didinimą nukelti į daugiametę finansinę programą po 2013 m.; įsitikinęs, kad toks požiūris gali labai trukdyti pasiekti pagrindinių tikslų iki 2020 m.; |
| --- | --- |

19.

vis dėlto apgailestauja, kad pagal šią išlaidų kategoriją 2012 m. numatytų lėšų didinimas daugeliu atvejų susijęs tik su bendrų metinių sumų, dėl kurių sutarė Parlamentas ir Taryba, kai buvo tvirtinamos šios programos ir veiksmai, metiniu paskirstymu; pabrėžia, kad bendrai Komisija nesiūlo skatinti (išskyrus tai, kas buvo iš pradžių suplanuota) paramos investicijoms, kurios skubiai reikalingos, kad būtų galima įgyvendinti septynias pavyzdines iniciatyvas, ir pažymi, kad ji, deja, linkusi būtiną bendrų finansinių pastangų didinimą nukelti į daugiametę finansinę programą po 2013 m.; įsitikinęs, kad toks požiūris gali labai trukdyti pasiekti pagrindinių tikslų iki 2020 m.;

| 20. | pabrėžia, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą ir atnaujintą 2013 m. programavimo dokumentą bendra iki 2013 m. pagrindinėms programoms įgyvendinant strategiją „ES 2020“, pvz., 7-ajai EB bendrajai mokslinių tyrimų programai (EB 7BP), kovos su tarša priemonėms, programoms MARCO POLO II, PROGRESS, GALILEO ir GMES, numatyta suma bus mažesnė nei orientacinė suma, dėl kurios sutarė Parlamentas ir Taryba, kai šios programos buvo priimtos, tačiau pažymi, kad orientacinės sumos bus kiek viršytos vykdant šias strategijai „Europa 2020“ svarbias programas: konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, transeuropinio transporto tinklo projektą, transeuropinį energetikos tinklo projektą, programą „Erasmus Mundus“ ir Mokymosi visą gyvenimą programą; ketina, kai tinkama, kuo geriau pasinaudoti tarpinstitucinio susitarimo 37 punkte numatyta teisėta lanksčia 5 % norma siekiant toliau paskatinti pagrindines ir neatidėliotinas investicijas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą ir atnaujintą 2013 m. programavimo dokumentą bendra iki 2013 m. pagrindinėms programoms įgyvendinant strategiją „ES 2020“, pvz., 7-ajai EB bendrajai mokslinių tyrimų programai (EB 7BP), kovos su tarša priemonėms, programoms MARCO POLO II, PROGRESS, GALILEO ir GMES, numatyta suma bus mažesnė nei orientacinė suma, dėl kurios sutarė Parlamentas ir Taryba, kai šios programos buvo priimtos, tačiau pažymi, kad orientacinės sumos bus kiek viršytos vykdant šias strategijai „Europa 2020“ svarbias programas: konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, transeuropinio transporto tinklo projektą, transeuropinį energetikos tinklo projektą, programą „Erasmus Mundus“ ir Mokymosi visą gyvenimą programą; ketina, kai tinkama, kuo geriau pasinaudoti tarpinstitucinio susitarimo 37 punkte numatyta teisėta lanksčia 5 % norma siekiant toliau paskatinti pagrindines ir neatidėliotinas investicijas;

| 21. | be to, pažymi, kad didelė nominalaus padidinimo pagal 2012 m. biudžeto projekto 1a išlaidų kategoriją dalis, palyginti su 2011 m. biudžetu, susijusi su papildomomis lėšomis – 750 mln. eurų (mokėjimų asignavimai), kurių reikia ITER projektui 2012 m. ir iš kurių 650 mln. eurų iš tiesų yra papildomi, o 100 mln. eurų gauti perskirstant visas EB 7BP biudžeto eilučių lėšas; ryžtingai pakartoja, jog prieštarauja bet kokiam EB 7BP lėšų perskirstymui, nes tuomet kiltų grėsmė sėkmingam įgyvendinimui ir būtų itin sumažinti jos įnašai siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

21.

be to, pažymi, kad didelė nominalaus padidinimo pagal 2012 m. biudžeto projekto 1a išlaidų kategoriją dalis, palyginti su 2011 m. biudžetu, susijusi su papildomomis lėšomis – 750 mln. eurų (mokėjimų asignavimai), kurių reikia ITER projektui 2012 m. ir iš kurių 650 mln. eurų iš tiesų yra papildomi, o 100 mln. eurų gauti perskirstant visas EB 7BP biudžeto eilučių lėšas; ryžtingai pakartoja, jog prieštarauja bet kokiam EB 7BP lėšų perskirstymui, nes tuomet kiltų grėsmė sėkmingam įgyvendinimui ir būtų itin sumažinti jos įnašai siekiant pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas;

| 22. | primena, kad norint finansuoti ITER projektą reikės, kad biudžeto valdymo institucija pritartų paraleliniam Komisijos pasiūlymui (COM(2011)0226), pagal kurį iš dalies keičiama 2007–2013 m. DFP ir siūloma projektui ITER 2012 m. ir 2013 m. trūkstamus 1 300 mln. eurų finansuoti naudojant esamas ir nepanaudotas 2007–1013 m. DFP numatytas 2011 m. 2 ir 5 išlaidų kategorijos maržas, taigi iš viso 840 mln. eurų, ir 2012 m. ir 2013 m. perskirstyti 460 mln. eurų iš EB 7BP numatytų lėšų; nurodo, jog yra pasiruošęs pradėti derybas su Taryba siekiant iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, nurodytomis galiojančiame 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime; |
| --- | --- |

22.

primena, kad norint finansuoti ITER projektą reikės, kad biudžeto valdymo institucija pritartų paraleliniam Komisijos pasiūlymui (COM(2011)0226), pagal kurį iš dalies keičiama 2007–2013 m. DFP ir siūloma projektui ITER 2012 m. ir 2013 m. trūkstamus 1 300 mln. eurų finansuoti naudojant esamas ir nepanaudotas 2007–1013 m. DFP numatytas 2011 m. 2 ir 5 išlaidų kategorijos maržas, taigi iš viso 840 mln. eurų, ir 2012 m. ir 2013 m. perskirstyti 460 mln. eurų iš EB 7BP numatytų lėšų; nurodo, jog yra pasiruošęs pradėti derybas su Taryba siekiant iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą pasinaudojant įvairiomis priemonėmis, nurodytomis galiojančiame 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime;

| 23. | susirūpinęs pažymi, kad be to, kad siūloma ITER projektui perskirti 100 mln. eurų, EB 7BP lėšos papildomai sumažinamos 64 mln. eurų, palyginti su finansinio programavimo dokumentu; reikalauja, kad Komisija veiklos išlaidoms, susijusioms su EB 7BP, padengti siūlytų panaudoti visas lėšas, kurios 2012 m. bus sutaupytos (iš viso 190 mln. eurų) naujai įvertinus personalo poreikius ir sumažinus finansinius įnašus į kai kurias bendras įmones; |
| --- | --- |

23.

susirūpinęs pažymi, kad be to, kad siūloma ITER projektui perskirti 100 mln. eurų, EB 7BP lėšos papildomai sumažinamos 64 mln. eurų, palyginti su finansinio programavimo dokumentu; reikalauja, kad Komisija veiklos išlaidoms, susijusioms su EB 7BP, padengti siūlytų panaudoti visas lėšas, kurios 2012 m. bus sutaupytos (iš viso 190 mln. eurų) naujai įvertinus personalo poreikius ir sumažinus finansinius įnašus į kai kurias bendras įmones;

| 24. | todėl nurodo, jog reikia pagerinti su tvaria energija susijusių prioritetų, energijos saugojimo technologijų ir kitų su atsinaujinančiais energijos šaltiniais susijusių prioritetų, kurių siekiama pagal naujai parengtą strateginį energetikos technologijų planą, taip pat energijos vartojimo efektyvumo finansavimo sąlygas, nes šie dalykai labai svarbūs siekiant įveikti ekonominius, energetinius ir su klimatu susijusius iššūkius; yra įsitikinęs, kad aiškūs tikslai, susiję su tvaria energetikos politika ir energijos vartojimo efektyvumu, gali užtikrinti išlaidų atžvilgiu efektyvius sprendimus, kurie būtų naudingi visos Europos ekonomikai; taip pat pažymi, kad vykdant 2012 m. biudžeto sudarymo procedūrą reikėtų ištirti kitus papildomus investicijų skatinimo ir paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms būdus, pvz., rizikos pasidalijimo finansinę priemonę; |
| --- | --- |

24.

todėl nurodo, jog reikia pagerinti su tvaria energija susijusių prioritetų, energijos saugojimo technologijų ir kitų su atsinaujinančiais energijos šaltiniais susijusių prioritetų, kurių siekiama pagal naujai parengtą strateginį energetikos technologijų planą, taip pat energijos vartojimo efektyvumo finansavimo sąlygas, nes šie dalykai labai svarbūs siekiant įveikti ekonominius, energetinius ir su klimatu susijusius iššūkius; yra įsitikinęs, kad aiškūs tikslai, susiję su tvaria energetikos politika ir energijos vartojimo efektyvumu, gali užtikrinti išlaidų atžvilgiu efektyvius sprendimus, kurie būtų naudingi visos Europos ekonomikai; taip pat pažymi, kad vykdant 2012 m. biudžeto sudarymo procedūrą reikėtų ištirti kitus papildomus investicijų skatinimo ir paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms būdus, pvz., rizikos pasidalijimo finansinę priemonę;

| 25. | apgailestauja, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą ribotai padidinus, palyginti su 2011 m. biudžetu, programai PROGRESS numatytas lėšas, Komisija negalės laikotarpiui nuo 2011 m. iki 2013 m. vėl skirti 20 mln. eurų, kaip įsipareigojo 2010 m., kad iš dalies kompensuotų mikrofinansų priemonei iš programos PROGRESS perskirtas lėšas; primena programos PROGRESS indėlį į dvi strategijos „ES 2020“ pavyzdines iniciatyvas „Europos kovos su skurdu planas“ ir „Judus jaunimas“; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir nacionalinės bei regioninės įstaigos gauna lėšų pagal programą PROGRESS, kad būtų įgyvendintos biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą priemonės; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą ribotai padidinus, palyginti su 2011 m. biudžetu, programai PROGRESS numatytas lėšas, Komisija negalės laikotarpiui nuo 2011 m. iki 2013 m. vėl skirti 20 mln. eurų, kaip įsipareigojo 2010 m., kad iš dalies kompensuotų mikrofinansų priemonei iš programos PROGRESS perskirtas lėšas; primena programos PROGRESS indėlį į dvi strategijos „ES 2020“ pavyzdines iniciatyvas „Europos kovos su skurdu planas“ ir „Judus jaunimas“; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir nacionalinės bei regioninės įstaigos gauna lėšų pagal programą PROGRESS, kad būtų įgyvendintos biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą priemonės;

| 26. | palankiai vertina, kad padidintas (+ EUR 5,7 mln. eurų) bendras įsipareigojimų asignavimų konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai lygis, palyginti su tuo, kas buvo numatyta iš pradžių; tikisi, kad dėl šio lėšų padidinimo pagerės MVĮ galimybės pasinaudoti šia programa ir bus kuriamos konkrečios programos ir naujoviški finansiniai mechanizmai; šiomis aplinkybėmis primena, kad MVĮ atliko pagrindinį vaidmenį skatinant ES ekonomiką, ir pritaria, kad visų pirma konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (KIP) ir verslumo ir inovacijų programa (EIP) yra labai svarbi atsigavimo po krizės priemonė; primena, kad reikia pagerinti MVĮ prieigą prie kapitalo rinkų ir galimybes pasinaudoti įvairiomis ES finansavimo priemonėmis palengvinus ir paspartinus finansavimo procedūras bei sumažinus jų biurokratiškumą; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina, kad padidintas (+ EUR 5,7 mln. eurų) bendras įsipareigojimų asignavimų konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai lygis, palyginti su tuo, kas buvo numatyta iš pradžių; tikisi, kad dėl šio lėšų padidinimo pagerės MVĮ galimybės pasinaudoti šia programa ir bus kuriamos konkrečios programos ir naujoviški finansiniai mechanizmai; šiomis aplinkybėmis primena, kad MVĮ atliko pagrindinį vaidmenį skatinant ES ekonomiką, ir pritaria, kad visų pirma konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (KIP) ir verslumo ir inovacijų programa (EIP) yra labai svarbi atsigavimo po krizės priemonė; primena, kad reikia pagerinti MVĮ prieigą prie kapitalo rinkų ir galimybes pasinaudoti įvairiomis ES finansavimo priemonėmis palengvinus ir paspartinus finansavimo procedūras bei sumažinus jų biurokratiškumą;

| 27. | dar kartą pakartoja, kad bendroji rinka svarbi siekiant ES įmonių konkurencingumo ir Europos ekonomikos augimo ir stabilumo, ir primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad siekiant pagerinti bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimą reikia užtikrinti pakankamai išteklių; |
| --- | --- |

27.

dar kartą pakartoja, kad bendroji rinka svarbi siekiant ES įmonių konkurencingumo ir Europos ekonomikos augimo ir stabilumo, ir primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad siekiant pagerinti bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimą reikia užtikrinti pakankamai išteklių;

| 28. | pabrėžia, kad investicijos į tarpvalstybinį transportą, ypač į TEN-T programą, padedančios gerinti tarptautinio ir įvairiarūšio transporto jungtis ir kartu skatinančios ekonominį vystymąsi ir užimtumą, turi pridėtinę Europos lygmens vertę; primena, kad TEN-T programai tradiciškai skiriama per mažai lėšų, ir ragina šiam tikslui sutelkti daugiau lėšų, taip pat pasinaudojant alternatyviais finansavimo šaltiniais, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, pajamų atidėjimu konkrečiam tikslui ir kitomis finansavimo priemonėmis; pabrėžia, kad Sanglaudos ir regioniniai fondai turėtų būti glaudžiai susieti su TEN-T projektais; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad investicijos į tarpvalstybinį transportą, ypač į TEN-T programą, padedančios gerinti tarptautinio ir įvairiarūšio transporto jungtis ir kartu skatinančios ekonominį vystymąsi ir užimtumą, turi pridėtinę Europos lygmens vertę; primena, kad TEN-T programai tradiciškai skiriama per mažai lėšų, ir ragina šiam tikslui sutelkti daugiau lėšų, taip pat pasinaudojant alternatyviais finansavimo šaltiniais, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, pajamų atidėjimu konkrečiam tikslui ir kitomis finansavimo priemonėmis; pabrėžia, kad Sanglaudos ir regioniniai fondai turėtų būti glaudžiai susieti su TEN-T projektais;

| 29. | mano, kad atsižvelgiant į didelę Europos lygmens pridėtinę vertę, 2012 m. reikėtų toliau remti Mokymosi visą gyvenimą programą ir didinti šią paramą, kadangi ją vykdant labai prisidedama įgyvendinant iniciatyvas „Judus jaunimas“ ir „Inovacijų sąjunga“; visų pirma pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad vis didėja besimokančių suaugusių asmenų skaičius Europoje, reikėtų sustiprinti programą „Grundtvig“, kuriai šiuo metu skiriama tik 4 % Mokymosi visą gyvenimą programos asignavimų; |
| --- | --- |

29.

mano, kad atsižvelgiant į didelę Europos lygmens pridėtinę vertę, 2012 m. reikėtų toliau remti Mokymosi visą gyvenimą programą ir didinti šią paramą, kadangi ją vykdant labai prisidedama įgyvendinant iniciatyvas „Judus jaunimas“ ir „Inovacijų sąjunga“; visų pirma pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad vis didėja besimokančių suaugusių asmenų skaičius Europoje, reikėtų sustiprinti programą „Grundtvig“, kuriai šiuo metu skiriama tik 4 % Mokymosi visą gyvenimą programos asignavimų;

| 30. | yra susirūpinęs dėl siūlomo asignavimų Sąjungos statistikos programai mažinimo ir labai riboto (žemesnio už infliacijos lygį) išlaidų personalui, dirbančiam statistikos politikos srityje, padidinimo; pabrėžia, kad būtinai reikia nuolat įsitikinti, ar Eurostato ištekliai atitinka augantį darbo krūvį ir didėjančius kokybės reikalavimus svarbiausioje ekonomikos ir finansų statistikos srityje; |
| --- | --- |

30.

yra susirūpinęs dėl siūlomo asignavimų Sąjungos statistikos programai mažinimo ir labai riboto (žemesnio už infliacijos lygį) išlaidų personalui, dirbančiam statistikos politikos srityje, padidinimo; pabrėžia, kad būtinai reikia nuolat įsitikinti, ar Eurostato ištekliai atitinka augantį darbo krūvį ir didėjančius kokybės reikalavimus svarbiausioje ekonomikos ir finansų statistikos srityje;

| 31. | primena, kad didžioji dalis naujų ES kompetencijos sričių, numatytų pagal Lisabonos sutartį ir susijusių su energetikos, turizmo ir kosmoso sektoriais, patenka į 1a išlaidų kategoriją; yra nusivylęs, kad praėjus trejiems metams po Lisabonos sutarties įsigaliojimo Komisija nesiūlo papildomo finansavimo šiose naujose politikos srityse; pabrėžia, kad programai GALILEO ar programai GMES (tai yra dvi pagrindinės ES kosmoso programos) nebus skiriama papildomų lėšų iki šios DFP pabaigos ir kad programos GALILEO finansavimas 2012 m., palyginti su 2011 m., mažėja; pakartoja, kad reikia imtis konkrečių ir matomų priemonių siekiant paremti turizmą, atsižvelgiant į šio sektoriaus ekonominę reikšmę, nes pagal užimtumą ir BVP tai yra trečią vietą užimanti Europos socialinė ir ekonominė veikla, ir apgailestauja, kad Komisija nesiūlo naujo teisinio pagrindo, kuris pakeistų tris parengiamąsias šio sektoriaus priemones, kurios negali būti pratęstos 2012 m.; prašo turizmo sektoriui skirti pakankamai lėšų 2012 m. ir 2013 m., taip pat ir būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje; |
| --- | --- |

31.

primena, kad didžioji dalis naujų ES kompetencijos sričių, numatytų pagal Lisabonos sutartį ir susijusių su energetikos, turizmo ir kosmoso sektoriais, patenka į 1a išlaidų kategoriją; yra nusivylęs, kad praėjus trejiems metams po Lisabonos sutarties įsigaliojimo Komisija nesiūlo papildomo finansavimo šiose naujose politikos srityse; pabrėžia, kad programai GALILEO ar programai GMES (tai yra dvi pagrindinės ES kosmoso programos) nebus skiriama papildomų lėšų iki šios DFP pabaigos ir kad programos GALILEO finansavimas 2012 m., palyginti su 2011 m., mažėja; pakartoja, kad reikia imtis konkrečių ir matomų priemonių siekiant paremti turizmą, atsižvelgiant į šio sektoriaus ekonominę reikšmę, nes pagal užimtumą ir BVP tai yra trečią vietą užimanti Europos socialinė ir ekonominė veikla, ir apgailestauja, kad Komisija nesiūlo naujo teisinio pagrindo, kuris pakeistų tris parengiamąsias šio sektoriaus priemones, kurios negali būti pratęstos 2012 m.; prašo turizmo sektoriui skirti pakankamai lėšų 2012 m. ir 2013 m., taip pat ir būsimojoje daugiametėje finansinėje programoje;

| 32. | pažymi, kad per krizę aiškiai išryškėjo, jog norint turėti stiprius valstybės finansus svarbu turėti veiksmingas ir nuo piktnaudžiavimo apsaugotas mokesčių rinkimo sistemas; pabrėžia, kad kovai su sukčiavimu mokesčių srityje ir mokesčių vengimu turėtų būti teikiamas prioritetas ir kad asignavimai programai „Fiscalis“ turi atitikti jos užmojus; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad per krizę aiškiai išryškėjo, jog norint turėti stiprius valstybės finansus svarbu turėti veiksmingas ir nuo piktnaudžiavimo apsaugotas mokesčių rinkimo sistemas; pabrėžia, kad kovai su sukčiavimu mokesčių srityje ir mokesčių vengimu turėtų būti teikiamas prioritetas ir kad asignavimai programai „Fiscalis“ turi atitikti jos užmojus;

| 33. | palankiai vertina Komisijos sprendimą į biudžeto projektą antrus metus iš eilės įtraukti mokėjimų asignavimus (50 mln. eurų) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF); pabrėžia, kad taip ne tik užtikrinamas didesnis fondo matomumas, bet ir išvengiama kitų biudžeto eilučių lėšų, numatytų kitiems tikslais ir kitokiems poreikiams, perkėlimo; nekantriai laukia, kol Komisija pristatys EGF reglamento laikotarpio vidurio peržiūrą, nes tai yra galimybė nustatyti būdus, kaip būtų galima paspartinti fondo lėšų mobilizavimą ir supaprastinti jo valdymo taisykles; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Komisijos sprendimą į biudžeto projektą antrus metus iš eilės įtraukti mokėjimų asignavimus (50 mln. eurų) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF); pabrėžia, kad taip ne tik užtikrinamas didesnis fondo matomumas, bet ir išvengiama kitų biudžeto eilučių lėšų, numatytų kitiems tikslais ir kitokiems poreikiams, perkėlimo; nekantriai laukia, kol Komisija pristatys EGF reglamento laikotarpio vidurio peržiūrą, nes tai yra galimybė nustatyti būdus, kaip būtų galima paspartinti fondo lėšų mobilizavimą ir supaprastinti jo valdymo taisykles;

1b
     
  išlaidų kategorija

| 34. | pabrėžia itin svarbų sanglaudos politikos indėlį skatinant augimą ir užimtumą, taip pat ES regionų ir valstybių narių ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pažymi, kad sanglaudos politikai tenka svarbus vaidmuo visiems ES regionams suteikiant galimybę dalyvauti įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus ir remiant regionines investicijas tam, kad būtų galima įgyvendinti visas pavyzdines iniciatyvas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad sanglaudos politika, išsaugant jos perskirstomąjį pobūdį ir siekį mažinti regioninius skirtumus, toliau privalo būti ES mastu įgyvendinama investicijų politika ir prieinama visiems ES regionams ir piliečiams; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia itin svarbų sanglaudos politikos indėlį skatinant augimą ir užimtumą, taip pat ES regionų ir valstybių narių ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; pažymi, kad sanglaudos politikai tenka svarbus vaidmuo visiems ES regionams suteikiant galimybę dalyvauti įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus ir remiant regionines investicijas tam, kad būtų galima įgyvendinti visas pavyzdines iniciatyvas; atsižvelgdamas į tai, mano, kad sanglaudos politika, išsaugant jos perskirstomąjį pobūdį ir siekį mažinti regioninius skirtumus, toliau privalo būti ES mastu įgyvendinama investicijų politika ir prieinama visiems ES regionams ir piliečiams;

| 35. | pažymi, jog apskaičiuota, kad bendros išlaidos pagal 1b išlaidų kategoriją sudaro 52 739 mln. eurų įsipareigojimų asignavimais, o tai reiškia 3,4 proc. padidėjimą, palyginti su 2011 m., ir kad tai visiškai atitinka asignavimus, numatytus 2007–2013 m. DFP, atsižvelgus į tam tikrus neseniai 2010 m. atliktus pataisymus kelių valstybių narių labui; pažymi, kad esama marža (22,1 mln. eurų) atsižvelgiant į viršutinę ribą susidarė didžia dalimi iš techninės pagalbos asignavimų ir sudaro tik 0,04 proc. visų pagal šią išlaidų kategoriją numatytų asignavimų; |
| --- | --- |

35.

pažymi, jog apskaičiuota, kad bendros išlaidos pagal 1b išlaidų kategoriją sudaro 52 739 mln. eurų įsipareigojimų asignavimais, o tai reiškia 3,4 proc. padidėjimą, palyginti su 2011 m., ir kad tai visiškai atitinka asignavimus, numatytus 2007–2013 m. DFP, atsižvelgus į tam tikrus neseniai 2010 m. atliktus pataisymus kelių valstybių narių labui; pažymi, kad esama marža (22,1 mln. eurų) atsižvelgiant į viršutinę ribą susidarė didžia dalimi iš techninės pagalbos asignavimų ir sudaro tik 0,04 proc. visų pagal šią išlaidų kategoriją numatytų asignavimų;

| 36. | palankiai vertina tai, kad 2012 m. siūloma 8,4 proc., palyginti su 2011 m., padidinti mokėjimų asignavimus iki 45 134 mln. eurų, ir yra įsitikinęs, kad šis padidinimas padės greitai įgyvendinti programas iki tinkamo jų įgyvendinimo lygio, nes 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje jos buvo pradėtos įgyvendinti lėtai; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas taip pat turėtų suteikti galimybę patenkinti papildomus mokėjimo poreikius, atsiradusius dėl neseniai įvykusių teisėkūros pokyčių, visų valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimo ir užbaigus 2000–2006 m. programas; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad 2012 m. siūloma 8,4 proc., palyginti su 2011 m., padidinti mokėjimų asignavimus iki 45 134 mln. eurų, ir yra įsitikinęs, kad šis padidinimas padės greitai įgyvendinti programas iki tinkamo jų įgyvendinimo lygio, nes 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje jos buvo pradėtos įgyvendinti lėtai; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas taip pat turėtų suteikti galimybę patenkinti papildomus mokėjimo poreikius, atsiradusius dėl neseniai įvykusių teisėkūros pokyčių, visų valdymo ir kontrolės sistemų patvirtinimo ir užbaigus 2000–2006 m. programas;

| 37. | todėl pabrėžia, kad šis mokėjimų lygis tėra minimumas ir visiškai atitinka realaus biudžeto sudarymo nuostatas, jį nustatant tinkamai atsižvelgiama į bendrą mokėjimo planą per visą laikotarpį, į pateiktas valstybių narių prognozes, susijusias su mokėjimų prašymais, kurie turi būti siunčiami Komisijai, ir į poreikį užpildyti spragą tarp įsipareigojimų ir mokėjimų; pabrėžia, kad iš tiesų šie grynųjų pinigų srautai taip pat padės paspartinti Europos ekonomikos atgaivinimą ir regionuose įgyventi strategiją „Europa 2020“; todėl griežtai prieštaraus bet kokiam mokėjimų lygio mažinimui, palyginti su Komisijos pasiūlytu biudžeto projektu; |
| --- | --- |

37.

todėl pabrėžia, kad šis mokėjimų lygis tėra minimumas ir visiškai atitinka realaus biudžeto sudarymo nuostatas, jį nustatant tinkamai atsižvelgiama į bendrą mokėjimo planą per visą laikotarpį, į pateiktas valstybių narių prognozes, susijusias su mokėjimų prašymais, kurie turi būti siunčiami Komisijai, ir į poreikį užpildyti spragą tarp įsipareigojimų ir mokėjimų; pabrėžia, kad iš tiesų šie grynųjų pinigų srautai taip pat padės paspartinti Europos ekonomikos atgaivinimą ir regionuose įgyventi strategiją „Europa 2020“; todėl griežtai prieštaraus bet kokiam mokėjimų lygio mažinimui, palyginti su Komisijos pasiūlytu biudžeto projektu;

| 38. | ragina Komisiją surinkti paramos gavėjų pagal sanglaudos politiką, visų pirma iš Europos socialinio fondo, demografinius duomenis siekiant stebėti tikrąjį šių fondų poveikį žmogiškojo kapitalo vystymuisi ir įtraukimui į darbo rinką, turint mintyje itin didelį nerimą keliančią jaunimo nedarbo problemą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją surinkti paramos gavėjų pagal sanglaudos politiką, visų pirma iš Europos socialinio fondo, demografinius duomenis siekiant stebėti tikrąjį šių fondų poveikį žmogiškojo kapitalo vystymuisi ir įtraukimui į darbo rinką, turint mintyje itin didelį nerimą keliančią jaunimo nedarbo problemą;

| 39. | prašo Komisijos toliau glaudžiai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios įsisavina mažai lėšų, siekiant toliau gerinti padėtį panaudojant lėšas vietoje; todėl ragina toliau skatinti abipusį mokymąsi, keitimąsi gerąja praktika ir tobulinti administracinius gebėjimus tam tikrose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse skiriant daug dėmesio tinkamam Pasirengimo narystei pagalbos priemonės veikimui tam, kad būtų remiamas šalių pasirengimas įgyvendinti Bendrijos programas; |
| --- | --- |

39.

prašo Komisijos toliau glaudžiai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios įsisavina mažai lėšų, siekiant toliau gerinti padėtį panaudojant lėšas vietoje; todėl ragina toliau skatinti abipusį mokymąsi, keitimąsi gerąja praktika ir tobulinti administracinius gebėjimus tam tikrose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse skiriant daug dėmesio tinkamam Pasirengimo narystei pagalbos priemonės veikimui tam, kad būtų remiamas šalių pasirengimas įgyvendinti Bendrijos programas;

| 40. | be to, prašo Komisijos toliau svarstyti, kaip supaprastinti sudėtingą ES ir (arba) nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų taisyklių ir reikalavimų sistemą ir sumažinti biurokratinę naštą siekiant kur kas daugiau dėmesio skirti tam, kad įgyvendinant teisėtumą ir taisyklingumą kartu būtų įgyvendinami konkretūs tikslai, laikantis pagrindinių skaidrumo, atskaitomybės ir patikimo finansų valdymo principų; |
| --- | --- |

40.

be to, prašo Komisijos toliau svarstyti, kaip supaprastinti sudėtingą ES ir (arba) nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų taisyklių ir reikalavimų sistemą ir sumažinti biurokratinę naštą siekiant kur kas daugiau dėmesio skirti tam, kad įgyvendinant teisėtumą ir taisyklingumą kartu būtų įgyvendinami konkretūs tikslai, laikantis pagrindinių skaidrumo, atskaitomybės ir patikimo finansų valdymo principų;

2
     
  išlaidų kategorija

| 41. | pažymi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą siūloma padidinti įsipareigojimų asignavimus 2,6 proc. iki 60 158 mln. eurų ir mokėjimų asignavimus 2,8 proc. iki 57 948 mln. eurų, palyginti su 2011 m. biudžetu; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas neviršija Komisijos siūlomo viso biudžeto lėšų padidinimo; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą siūloma padidinti įsipareigojimų asignavimus 2,6 proc. iki 60 158 mln. eurų ir mokėjimų asignavimus 2,8 proc. iki 57 948 mln. eurų, palyginti su 2011 m. biudžetu; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas neviršija Komisijos siūlomo viso biudžeto lėšų padidinimo;

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad lėšos padidinamos visų pirma todėl, kad palaipsniui pradedami vykdyti tiesioginiai mokėjimai naujoms valstybėms narėms ir esama papildomų kaimo plėtros poreikių; pabrėžia, kad intervencijos į rinką, palyginti su 2011 m. biudžetu, išlieka beveik nepakitusios, bet svyruojančios kainos ir tam tikrų rinkų nestabilumas ir toliau veikia žemės ūkio sektorių; prašo Komisijos parengti pasiūlymų dėl ilgesnio laikotarpio visų žemės ūkio sektorių koncepcijos, taip pat konkrečių pasiūlymų, kaip spręsti kainų svyravimo šių sektorių rinkose klausimą; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į tai, kad lėšos padidinamos visų pirma todėl, kad palaipsniui pradedami vykdyti tiesioginiai mokėjimai naujoms valstybėms narėms ir esama papildomų kaimo plėtros poreikių; pabrėžia, kad intervencijos į rinką, palyginti su 2011 m. biudžetu, išlieka beveik nepakitusios, bet svyruojančios kainos ir tam tikrų rinkų nestabilumas ir toliau veikia žemės ūkio sektorių; prašo Komisijos parengti pasiūlymų dėl ilgesnio laikotarpio visų žemės ūkio sektorių koncepcijos, taip pat konkrečių pasiūlymų, kaip spręsti kainų svyravimo šių sektorių rinkose klausimą;

| 43. | pažymi, kad tradiciniame su žemės ūkiu susijusiame taisomajame rašte, kuris turi būti pateiktas 2011 m. rudenį, bus pakoreguota esama sąmata atsižvelgiant į tikslesnį realių poreikių įvertinimą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į galutinių esamų asignuotųjų įplaukų 2012 m. lygį (atitikties patvirtinimo koregavimas, pažeidimai ir papildomas pieno mokestis), nuo kurio gali priklausyti naujų 2012 m. biudžeto asignavimų, kurie turi būti patvirtinti, apimtis; vertina, kad esamos maržos (651,6 mln. eurų) turėtų pakakti poreikiams patenkinti pagal šią išlaidų kategoriją, jei nesusidarys nenumatytų aplinkybių; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad tradiciniame su žemės ūkiu susijusiame taisomajame rašte, kuris turi būti pateiktas 2011 m. rudenį, bus pakoreguota esama sąmata atsižvelgiant į tikslesnį realių poreikių įvertinimą; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į galutinių esamų asignuotųjų įplaukų 2012 m. lygį (atitikties patvirtinimo koregavimas, pažeidimai ir papildomas pieno mokestis), nuo kurio gali priklausyti naujų 2012 m. biudžeto asignavimų, kurie turi būti patvirtinti, apimtis; vertina, kad esamos maržos (651,6 mln. eurų) turėtų pakakti poreikiams patenkinti pagal šią išlaidų kategoriją, jei nesusidarys nenumatytų aplinkybių;

| 44. | pabrėžia, kad per pastaruosius kelerius metus biudžeto valdymo institucija dėl tam tikrų aplinkybių galėjo naudoti nepaskirstytas lėšas (marža), turimas atsižvelgiant į šios išlaidų kategorijos viršutinę ribą, ir pasiekti bendrą susitarimą dėl metinių biudžetų remdamasi TIS 23 punktu; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad per pastaruosius kelerius metus biudžeto valdymo institucija dėl tam tikrų aplinkybių galėjo naudoti nepaskirstytas lėšas (marža), turimas atsižvelgiant į šios išlaidų kategorijos viršutinę ribą, ir pasiekti bendrą susitarimą dėl metinių biudžetų remdamasi TIS 23 punktu;

| 45. | pritaria, kad toliau būtų remiamos programos, susijusios su vaisių vartojimo skatinimu mokyklose, taip pat paramos skurstantiems asmenims programa; bet apgailestauja, kad sumažinti biudžeto asignavimai pieno mokykloms projektui, ir yra susirūpinęs, kad sumažintos lėšos, skirtos veterinarinėms ir fitosanitarinėms priemonėms; |
| --- | --- |

45.

pritaria, kad toliau būtų remiamos programos, susijusios su vaisių vartojimo skatinimu mokyklose, taip pat paramos skurstantiems asmenims programa; bet apgailestauja, kad sumažinti biudžeto asignavimai pieno mokykloms projektui, ir yra susirūpinęs, kad sumažintos lėšos, skirtos veterinarinėms ir fitosanitarinėms priemonėms;

| 46. | ragina dar labiau sumažinti eksporto grąžinamąsias išmokas ir apgailestauja dėl to, kad toliau subsidijuojama tabako gamyba ES, nes tai prieštarauja ES sveikatos politikos tikslams; |
| --- | --- |

46.

ragina dar labiau sumažinti eksporto grąžinamąsias išmokas ir apgailestauja dėl to, kad toliau subsidijuojama tabako gamyba ES, nes tai prieštarauja ES sveikatos politikos tikslams;

| 47. | pabrėžia, kad dalis išlaidų pagal 2 išlaidų kategoriją yra svarbios norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; pabrėžia, kad pagrindinių šios strategijos tikslų – augimo ir užimtumo – siekiama taip pat vykdant kaimo plėtros programas; mano, kad aprūpinimas maistu ir tvarumas yra du pagrindiniai BŽŪP spręstini uždaviniai; primena, kad teikiant tiesioginę pagalbą reikėtų geriau atsižvelgti į aplinkos apsaugos ir socialinius tikslus, ir ragina, nepakenkiant ES ūkininkų konkurencingumui, skatinti tvaresnę BŽŪP, kurią įgyvendinant būtų kur kas labiau prisidedama sprendžiant su aplinkosauga susijusias problemas, iškilusias ES, įskaitant vandens taršą; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad dalis išlaidų pagal 2 išlaidų kategoriją yra svarbios norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; pabrėžia, kad pagrindinių šios strategijos tikslų – augimo ir užimtumo – siekiama taip pat vykdant kaimo plėtros programas; mano, kad aprūpinimas maistu ir tvarumas yra du pagrindiniai BŽŪP spręstini uždaviniai; primena, kad teikiant tiesioginę pagalbą reikėtų geriau atsižvelgti į aplinkos apsaugos ir socialinius tikslus, ir ragina, nepakenkiant ES ūkininkų konkurencingumui, skatinti tvaresnę BŽŪP, kurią įgyvendinant būtų kur kas labiau prisidedama sprendžiant su aplinkosauga susijusias problemas, iškilusias ES, įskaitant vandens taršą;

| 48. | šiomis aplinkybėmis palankiai vertina programai LIFE+ skirtų lėšų padidinimą (+ 4,3 proc. ir + 1,9 proc. įsipareigojimams ir mokėjimams atitinkamai), kadangi taip teikiamas prioritetas veiksmų vien aplinkos ir klimato kaitos srityje projektams; dar kartą primena, kad aplinkos problemos ir jų sprendimai peržengia valstybių sienas, todėl, savaime suprantama, kad jos turi būti sprendžiamos ES lygmeniu; vis dėlto pažymi, kad programai LIFE+ skirti asignavimai yra labai riboti; |
| --- | --- |

48.

šiomis aplinkybėmis palankiai vertina programai LIFE+ skirtų lėšų padidinimą (+ 4,3 proc. ir + 1,9 proc. įsipareigojimams ir mokėjimams atitinkamai), kadangi taip teikiamas prioritetas veiksmų vien aplinkos ir klimato kaitos srityje projektams; dar kartą primena, kad aplinkos problemos ir jų sprendimai peržengia valstybių sienas, todėl, savaime suprantama, kad jos turi būti sprendžiamos ES lygmeniu; vis dėlto pažymi, kad programai LIFE+ skirti asignavimai yra labai riboti;

| 49. | pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas, kova su klimato kaita ir atsinaujinančios energijos šaltinių propagavimas – horizontalieji prioritetai, kuriuos galima finansuoti naudojant lėšas, numatytas pagal kelias ES biudžeto išlaidų kategorijas, ir kad Parlamentas skirs ypatingą dėmesį bendram jų finansavimui ir pagal pavienes biudžeto eilutes; ragina Komisiją šiuos prioritetus, taip pat vandens apsaugą ir biologinės įvairovės išsaugojimą, labiau įtraukti į kitas politikos sritis, įskaitant ES finansinę paramą besivystančioms šalims; mano, kad būtina tinkamai įgyvendinti su minėtomis sritimis susijusius teisės aktus, todėl prašo Komisijos atidžiai išanalizuoti, ar reikia papildomų lėšų siekiant rimtai įvertinti ES aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą, ir informuoti apie tai Parlamentą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas, kova su klimato kaita ir atsinaujinančios energijos šaltinių propagavimas – horizontalieji prioritetai, kuriuos galima finansuoti naudojant lėšas, numatytas pagal kelias ES biudžeto išlaidų kategorijas, ir kad Parlamentas skirs ypatingą dėmesį bendram jų finansavimui ir pagal pavienes biudžeto eilutes; ragina Komisiją šiuos prioritetus, taip pat vandens apsaugą ir biologinės įvairovės išsaugojimą, labiau įtraukti į kitas politikos sritis, įskaitant ES finansinę paramą besivystančioms šalims; mano, kad būtina tinkamai įgyvendinti su minėtomis sritimis susijusius teisės aktus, todėl prašo Komisijos atidžiai išanalizuoti, ar reikia papildomų lėšų siekiant rimtai įvertinti ES aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą, ir informuoti apie tai Parlamentą;

| 50. | nurodo, kad toliau turėtų būti vykdomi veiksmai pagal bendrąją žuvininkystės politiką ir ji turėtų būti finansuojama taip, kaip numatyta biudžeto projekte, atsižvelgiant į politinę jos svarbą ir iš dalies į būsimą jos reformą; mano, kad dėl integruotos jūrų politikos finansavimo, kuris 2012 m. turėtų būti pakankamas, neturėtų nukentėti kiti veiksmai žuvininkystės srityje ir programos, priskirtos 2 išlaidų kategorijai; be to, mano, kad svarbu toliau stebėti Europos žvejybinio laivyno dydį, suteikiant valstybėms narėms tinkamą paramą šioje srityje, ir ypač svarbu kovoti su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba; mano, kad veiksmingas žuvininkystės valdymas itin svarbus siekiant išsaugoti žuvų išteklius ir išvengti pernelyg intensyvios žvejybos; |
| --- | --- |

50.

nurodo, kad toliau turėtų būti vykdomi veiksmai pagal bendrąją žuvininkystės politiką ir ji turėtų būti finansuojama taip, kaip numatyta biudžeto projekte, atsižvelgiant į politinę jos svarbą ir iš dalies į būsimą jos reformą; mano, kad dėl integruotos jūrų politikos finansavimo, kuris 2012 m. turėtų būti pakankamas, neturėtų nukentėti kiti veiksmai žuvininkystės srityje ir programos, priskirtos 2 išlaidų kategorijai; be to, mano, kad svarbu toliau stebėti Europos žvejybinio laivyno dydį, suteikiant valstybėms narėms tinkamą paramą šioje srityje, ir ypač svarbu kovoti su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba; mano, kad veiksmingas žuvininkystės valdymas itin svarbus siekiant išsaugoti žuvų išteklius ir išvengti pernelyg intensyvios žvejybos;

3a
     
  išlaidų kategorija

| 51. | pažymi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą, palyginti su 2011 m. biudžetu, siūlomas bendras šiai išlaidų kategorijai priskirtų veiksmų finansavimo padidėjimas (+ 17,7 proc. įsipareigojimų asignavimams, + 6,8 proc. mokėjimų asignavimams) atitinka didesnius ES užmojus, susijusius su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje ir Stokholmo programoje (2010–2014), kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2009 m. gruodį; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad pagal 2012 m. biudžeto projektą, palyginti su 2011 m. biudžetu, siūlomas bendras šiai išlaidų kategorijai priskirtų veiksmų finansavimo padidėjimas (+ 17,7 proc. įsipareigojimų asignavimams, + 6,8 proc. mokėjimų asignavimams) atitinka didesnius ES užmojus, susijusius su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje ir Stokholmo programoje (2010–2014), kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2009 m. gruodį;

| 52. | pažymi, kad šis padidėjimas visų pirma susijęs su trimis iš keturių solidarumo ir imigracijos srautų valdymo programų: Išorės sienų fondas (+ 38 proc.), Europos grąžinimo fondas (+ 43 proc.) ir Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondas (+ 24 proc.); pabrėžia, kad pagal šią išlaidų kategoriją 2012 m. numatytų lėšų padidinimas iš tiesų susijęs tik su bendrų keleriems metams numatytų sumų, dėl kurių sutarė Parlamentas ir Taryba, kai buvo tvirtinamos šios programos ir veiksmai, paskirstymu kiekvieniems metams; |
| --- | --- |

52.

pažymi, kad šis padidėjimas visų pirma susijęs su trimis iš keturių solidarumo ir imigracijos srautų valdymo programų: Išorės sienų fondas (+ 38 proc.), Europos grąžinimo fondas (+ 43 proc.) ir Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondas (+ 24 proc.); pabrėžia, kad pagal šią išlaidų kategoriją 2012 m. numatytų lėšų padidinimas iš tiesų susijęs tik su bendrų keleriems metams numatytų sumų, dėl kurių sutarė Parlamentas ir Taryba, kai buvo tvirtinamos šios programos ir veiksmai, paskirstymu kiekvieniems metams;

| 53. | labai apgailestauja dėl to, kad Komisija demonstruoja pabėgėlių nepriėmimo politiką gerokai padidindama Išorės sienų fondą ir Europos sugrąžinimo fondą, tačiau palikdama Europos pabėgėlių fondą tame pačiame lygmenyje kaip 2011 m. mano, kad ES turėtų laikytis draugiškesnės pozicijos pabėgėlių atžvilgiu, ypač turint mintyje Libijos karą ir griežtas represines priemones, kurių imamasi prieš demonstrantus daugelyje Arabų šalių; |
| --- | --- |

53.

labai apgailestauja dėl to, kad Komisija demonstruoja pabėgėlių nepriėmimo politiką gerokai padidindama Išorės sienų fondą ir Europos sugrąžinimo fondą, tačiau palikdama Europos pabėgėlių fondą tame pačiame lygmenyje kaip 2011 m. mano, kad ES turėtų laikytis draugiškesnės pozicijos pabėgėlių atžvilgiu, ypač turint mintyje Libijos karą ir griežtas represines priemones, kurių imamasi prieš demonstrantus daugelyje Arabų šalių;

| 54. | todėl labai abejoja, ar Komisijos pateiktas biudžeto projektas yra tinkamas ir aktualus atsakas į dabartinius spręstinus ES uždavinius, ypač atsižvelgiant į dabartinius įvykius Viduržemio jūros regiono pietinėje dalyje; primena, kad ryžtingai ragino pateikti deramą ir proporcingą atsaką į šiuos iššūkius siekiant gerinti teisėtos migracijos valdymą ir mažinti neteisėtą migraciją; pripažindamas ES valstybių narių įsipareigojimą laikytis galiojančių ES teisės aktų, pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai lėšų ir numatyti paramos priemones, kurias taikant būtų galima įveikti kritinę padėtį visapusiškai laikantis vidaus apsaugos taisyklių, gerbiant žmogaus teises ir valstybių narių solidarumo principą; visų pirma pabrėžia Europos pabėgėlių fondo vaidmenį ir paramą, įskaitant skubias priemones esant dideliam imigrantų antplūdžiui, ir labai apgailestauja, kad Komisija nepasiūlė padidinti šio fondo lėšų daugiau, nei iš pradžių numatyta finansinio programavimo dokumente; |
| --- | --- |

54.

todėl labai abejoja, ar Komisijos pateiktas biudžeto projektas yra tinkamas ir aktualus atsakas į dabartinius spręstinus ES uždavinius, ypač atsižvelgiant į dabartinius įvykius Viduržemio jūros regiono pietinėje dalyje; primena, kad ryžtingai ragino pateikti deramą ir proporcingą atsaką į šiuos iššūkius siekiant gerinti teisėtos migracijos valdymą ir mažinti neteisėtą migraciją; pripažindamas ES valstybių narių įsipareigojimą laikytis galiojančių ES teisės aktų, pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai lėšų ir numatyti paramos priemones, kurias taikant būtų galima įveikti kritinę padėtį visapusiškai laikantis vidaus apsaugos taisyklių, gerbiant žmogaus teises ir valstybių narių solidarumo principą; visų pirma pabrėžia Europos pabėgėlių fondo vaidmenį ir paramą, įskaitant skubias priemones esant dideliam imigrantų antplūdžiui, ir labai apgailestauja, kad Komisija nepasiūlė padidinti šio fondo lėšų daugiau, nei iš pradžių numatyta finansinio programavimo dokumente;

| 55. | atsižvelgia į ne kartą išsakytus Europos Vadovų Tarybos raginimus stiprinti agentūros FRONTEX veiklos pajėgumus ir vaidmenį didėjančio migracinio spaudimo laikotarpiu; prašo Komisijos išsamiai paaiškinti agentūros FRONTEX vykstančios įgaliojimų peržiūros padarinius 2012 m. biudžetui ir aiškiai nurodyti, kaip valstybės narės finansiškai prisidės prie agentūros veiklos; |
| --- | --- |

55.

atsižvelgia į ne kartą išsakytus Europos Vadovų Tarybos raginimus stiprinti agentūros FRONTEX veiklos pajėgumus ir vaidmenį didėjančio migracinio spaudimo laikotarpiu; prašo Komisijos išsamiai paaiškinti agentūros FRONTEX vykstančios įgaliojimų peržiūros padarinius 2012 m. biudžetui ir aiškiai nurodyti, kaip valstybės narės finansiškai prisidės prie agentūros veiklos;

| 56. | pažymi, kad po techninių priemonių pristatymų, 2011 m. asignavimus, numatytus sistemai SIS II, laikytus rezerve, biudžeto valdymo institucija leido panaudoti; pabrėžia, kad biudžeto valdymo institucija ir toliau atidžiai stebės būsimas permainas, susijusias su sistema SIS II, ir pasilieka teisę imtis veiksmų, jei pasirodytų, kad to reikia; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad po techninių priemonių pristatymų, 2011 m. asignavimus, numatytus sistemai SIS II, laikytus rezerve, biudžeto valdymo institucija leido panaudoti; pabrėžia, kad biudžeto valdymo institucija ir toliau atidžiai stebės būsimas permainas, susijusias su sistema SIS II, ir pasilieka teisę imtis veiksmų, jei pasirodytų, kad to reikia;

3b
     
  išlaidų kategorija

| 57. | primena, kad 3b išlaidų kategorija, norsi ji mažiausia pagal DFP skiriamus asignavimus, apima Europos piliečiams ypač svarbias sritis, kaip antai jaunimas, švietimo ir kultūros programos, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, civilinės saugos priemonės ir komunikacijos politika; |
| --- | --- |

57.

primena, kad 3b išlaidų kategorija, norsi ji mažiausia pagal DFP skiriamus asignavimus, apima Europos piliečiams ypač svarbias sritis, kaip antai jaunimas, švietimo ir kultūros programos, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, civilinės saugos priemonės ir komunikacijos politika;

| 58. | labai apgailestauja, kad pagal šią išlaidų kategoriją trečius metus iš eilės apskritai skiriama mažiau asignavimų, t. y. skiriama 0,1 proc. mažiau įsipareigojimų asignavimų (683,5 mln. eurų) ir 0,3 proc. mažiau mokėjimų asignavimų (645,7 mln. eurų), palyginti su 2011 m. biudžetu (neįskaitant ES Solidarumo fondo), ir paliekama 15,5 mln. eurų marža; |
| --- | --- |

58.

labai apgailestauja, kad pagal šią išlaidų kategoriją trečius metus iš eilės apskritai skiriama mažiau asignavimų, t. y. skiriama 0,1 proc. mažiau įsipareigojimų asignavimų (683,5 mln. eurų) ir 0,3 proc. mažiau mokėjimų asignavimų (645,7 mln. eurų), palyginti su 2011 m. biudžetu (neįskaitant ES Solidarumo fondo), ir paliekama 15,5 mln. eurų marža;

| 59. | mano, kad programoms ir veiksmams, prisikirtiems šiai išlaidų kategorijai, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ pagrindinių tikslų ir įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas; pakartoja, kad švietimas, mokymai ir kultūra teikia ekonominę naudą, nes labai prisideda prie ekonominio užimtumo ir kokybiškų darbo vietų kūrimo ir remia aktyvaus pilietiškumo plėtojimą; |
| --- | --- |

59.

mano, kad programoms ir veiksmams, prisikirtiems šiai išlaidų kategorijai, tenka svarbus vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ pagrindinių tikslų ir įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas; pakartoja, kad švietimas, mokymai ir kultūra teikia ekonominę naudą, nes labai prisideda prie ekonominio užimtumo ir kokybiškų darbo vietų kūrimo ir remia aktyvaus pilietiškumo plėtojimą;

| 60. | pabrėžia, kad turima labai maža marža suteiks ribotas galimybes naujiems veiksmams siūlyti ar sprendimams dėl to, kad būtų padidintas tiesiogiai piliečiams svarbių prioritetų finansavimas, priimti; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad turima labai maža marža suteiks ribotas galimybes naujiems veiksmams siūlyti ar sprendimams dėl to, kad būtų padidintas tiesiogiai piliečiams svarbių prioritetų finansavimas, priimti;

| 61. | tinkamai atsižvelgia į Komisijos siūlymą 2012 m. padidinti asignavimus programai „Veiklus jaunimas“ 8 mln. eurų, palyginti su pradiniu finansinio programavimo dokumentu (2012 m. numatoma 134,6 mln. eurų), nes ši programa yra viena pagrindinių pavyzdinės iniciatyvos „Judus jaunimas“ priemonių ir pagal ją teikiama parama neformaliam mokymui ir plėtojamas aktyvus jaunimo pilietiškumas; |
| --- | --- |

61.

tinkamai atsižvelgia į Komisijos siūlymą 2012 m. padidinti asignavimus programai „Veiklus jaunimas“ 8 mln. eurų, palyginti su pradiniu finansinio programavimo dokumentu (2012 m. numatoma 134,6 mln. eurų), nes ši programa yra viena pagrindinių pavyzdinės iniciatyvos „Judus jaunimas“ priemonių ir pagal ją teikiama parama neformaliam mokymui ir plėtojamas aktyvus jaunimo pilietiškumas;

| 62. | apgailestauja, kad panašūs veiksmai nesiūlomi įgyvendinant programas MEDIA ir „Kultūra 2007“, nors jos labai prisideda prie Europos kultūros turtingumo ir įvairovės ir pagal jas remiami veiksmai, kurių nefinansuotų vien tik valstybės narės; |
| --- | --- |

62.

apgailestauja, kad panašūs veiksmai nesiūlomi įgyvendinant programas MEDIA ir „Kultūra 2007“, nors jos labai prisideda prie Europos kultūros turtingumo ir įvairovės ir pagal jas remiami veiksmai, kurių nefinansuotų vien tik valstybės narės;

| 63. | apgailestauja, kad Komisija 2012 m. biudžeto projekte nepasiūlė jokių konkrečių sporto programų, nors pagal Lisabonos sutartį šioje srityje dabar Sąjungai tenka visapusiška kompetencija; iš tiesų mano, kad šiek tiek lėšų, nors ir ribotos apimties, turėtų būti skiriama 2012 m. biudžete; |
| --- | --- |

63.

apgailestauja, kad Komisija 2012 m. biudžeto projekte nepasiūlė jokių konkrečių sporto programų, nors pagal Lisabonos sutartį šioje srityje dabar Sąjungai tenka visapusiška kompetencija; iš tiesų mano, kad šiek tiek lėšų, nors ir ribotos apimties, turėtų būti skiriama 2012 m. biudžete;

| 64. | palankiai vertina tai, kad didinamos lėšos visuomenės sveikatos programai, nes visuomenės sveikata tapo pagrindiniu konkurencingumo varikliu senstančiose Europos visuomenėse; pripažįsta Komisijos pastangas ieškoti finansavimo šaltinių tolesniam svarbių informacinių kampanijų vykdymui, kaip antai kampanijai „HELP“, kuria skatinamas gyvenimas be tabako; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina tai, kad didinamos lėšos visuomenės sveikatos programai, nes visuomenės sveikata tapo pagrindiniu konkurencingumo varikliu senstančiose Europos visuomenėse; pripažįsta Komisijos pastangas ieškoti finansavimo šaltinių tolesniam svarbių informacinių kampanijų vykdymui, kaip antai kampanijai „HELP“, kuria skatinamas gyvenimas be tabako;

| 65. | apgailestauja, kad sumažėjo civilinės saugos finansinės priemonės finansavimas, palyginti su finansinio programavimo dokumentu (– 1,8 mln. eurų), ir prašo Komisijos išsamiau paaiškinti, kodėl finansavimas sumažintas, atsižvelgiant į tai, kad dabar civilinė saiga yra nauja ES kompetencijos sritis; |
| --- | --- |

65.

apgailestauja, kad sumažėjo civilinės saugos finansinės priemonės finansavimas, palyginti su finansinio programavimo dokumentu (– 1,8 mln. eurų), ir prašo Komisijos išsamiau paaiškinti, kodėl finansavimas sumažintas, atsižvelgiant į tai, kad dabar civilinė saiga yra nauja ES kompetencijos sritis;

| 66. | primena, kad siekiant užtikrinti skaidrumą ir visapusišką Europos Parlamento ir jo narių dalyvavimą, finansavimui, susijusiam su Europos viešosiomis erdvėmis, reikia sukurti atskirą eilutę; apgailestauja dėl to, kad Komisija siūlo panaikinti šią eilutę ir Europos viešosioms erdvėms finansuoti skirtas lėšas perkelti į Komisijos reprezentacijai skirtą eilutę; primena, kad Europos viešąsias erdves bendrai valdo Komisija ir Parlamentas, todėl jų biudžetas turėtų būti atskirtas nuo Komisijos reprezentacijos biudžeto, kaip matyti 2010 ir 2011 m. biudžetuose; pabrėžia, kad Parlamentas nepritars jokiems mėginimams pakeisti biudžeto valdymo institucijų ketinimus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

66.

primena, kad siekiant užtikrinti skaidrumą ir visapusišką Europos Parlamento ir jo narių dalyvavimą, finansavimui, susijusiam su Europos viešosiomis erdvėmis, reikia sukurti atskirą eilutę; apgailestauja dėl to, kad Komisija siūlo panaikinti šią eilutę ir Europos viešosioms erdvėms finansuoti skirtas lėšas perkelti į Komisijos reprezentacijai skirtą eilutę; primena, kad Europos viešąsias erdves bendrai valdo Komisija ir Parlamentas, todėl jų biudžetas turėtų būti atskirtas nuo Komisijos reprezentacijos biudžeto, kaip matyti 2010 ir 2011 m. biudžetuose; pabrėžia, kad Parlamentas nepritars jokiems mėginimams pakeisti biudžeto valdymo institucijų ketinimus šiuo klausimu;

4
     
  išlaidų kategorija

| 67. | pažymi, kad 2012 m. biudžeto projekte prašomi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, palyginti su 2011 m. biudžetu, padidėjo 2,9 proc. ir 0,8 proc., atitinkamai iki 9 009,3 ir 7 293,7 mln. eurų (atsižvelgiant į Neatidėliotinos pagalbos rezervą); nurodo, kad šis lėšų padidinimas neviršija Komisijos siūlomo viso biudžeto lėšų didinimo; |
| --- | --- |

67.

pažymi, kad 2012 m. biudžeto projekte prašomi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, palyginti su 2011 m. biudžetu, padidėjo 2,9 proc. ir 0,8 proc., atitinkamai iki 9 009,3 ir 7 293,7 mln. eurų (atsižvelgiant į Neatidėliotinos pagalbos rezervą); nurodo, kad šis lėšų padidinimas neviršija Komisijos siūlomo viso biudžeto lėšų didinimo;

| 68. | primena, kad iki šiol Komisija į 4 išlaidų kategoriją ir visų pirma stabilumo priemonei negrąžino lėšų (240 mln. eurų), kurios buvo panaudotos maisto priemonei, kaip Biudžeto komitetas reikalavo 2009 m. spalio 12 d. priimtos ataskaitos A7-0038/2009 28 dalyje; |
| --- | --- |

68.

primena, kad iki šiol Komisija į 4 išlaidų kategoriją ir visų pirma stabilumo priemonei negrąžino lėšų (240 mln. eurų), kurios buvo panaudotos maisto priemonei, kaip Biudžeto komitetas reikalavo 2009 m. spalio 12 d. priimtos ataskaitos A7-0038/2009 28 dalyje;

| 69. | yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia dėti ypatingas ir konkrečias pastangas siekiant optimaliai ir koordinuotai pasinaudoti visomis esamomis Europos lygmens priemonėmis (ne tik finansiniais ES biudžete numatytais paketais, bet taip pat EIB, ERPB ir kt. valdomomis priemonėmis) ir valstybių narių veiksmais; pabrėžia, kad turi būti pagerintas lankstumas planuojant ir įgyvendinant ES priemones, kad būtų galima užtikrinti deramą ir veiksmingą atsaką ištikus politinei ir humanitarinei krizei trečiosiose šalyse, tačiau tai neturi vykti ilgalaikių politinių įsipareigojimų ir prioritetų sąskaita; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Europos investicijų banką derinti savo pastangas siekiant užtikrinti, kad su ES išorės veiksmais susiję tikslai būtų kuo konkretesni ir veiksmingesni; |
| --- | --- |

69.

yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia dėti ypatingas ir konkrečias pastangas siekiant optimaliai ir koordinuotai pasinaudoti visomis esamomis Europos lygmens priemonėmis (ne tik finansiniais ES biudžete numatytais paketais, bet taip pat EIB, ERPB ir kt. valdomomis priemonėmis) ir valstybių narių veiksmais; pabrėžia, kad turi būti pagerintas lankstumas planuojant ir įgyvendinant ES priemones, kad būtų galima užtikrinti deramą ir veiksmingą atsaką ištikus politinei ir humanitarinei krizei trečiosiose šalyse, tačiau tai neturi vykti ilgalaikių politinių įsipareigojimų ir prioritetų sąskaita; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir Europos investicijų banką derinti savo pastangas siekiant užtikrinti, kad su ES išorės veiksmais susiję tikslai būtų kuo konkretesni ir veiksmingesni;

| 70. | mano, kad ES pareiga yra deramai ir visapusiškai reaguoti į pastaruosius politinius įvykius Viduržemio jūros regiono kaimyninėse šalyse ir suteikti paramą ir pagalbą judėjimams, kovojantiems už demokratines vertybes ir už tai, kad būtų sukurta teisinė valstybė; pakartoja, kad finansinės pagalbos didinimas šioms šalims neturi vykti su Rytų Europos kaimyninėmis šalimis susijusių prioritetų ir joms skirtų priemonių sąskaita, |
| --- | --- |

70.

mano, kad ES pareiga yra deramai ir visapusiškai reaguoti į pastaruosius politinius įvykius Viduržemio jūros regiono kaimyninėse šalyse ir suteikti paramą ir pagalbą judėjimams, kovojantiems už demokratines vertybes ir už tai, kad būtų sukurta teisinė valstybė; pakartoja, kad finansinės pagalbos didinimas šioms šalims neturi vykti su Rytų Europos kaimyninėmis šalimis susijusių prioritetų ir joms skirtų priemonių sąskaita,

| 71. | todėl yra labai susirūpinęs, kad siūlomos 4 išlaidų kategorijos maržos (246,7 mln. eurų), nors ji daug didesnė nei numatyta 2011 m. sausio mėn. atnaujintame finansinio programavimo dokumente (132,2 mln. eurų), gali nepakakti, kad būtų galima patenkinti naujus su 4 išlaidų kategorija susijusius poreikius, kadangi, atrodo, jog vadovaujamasi tuo, kad mažinamos kai kurių svarbių ES programų lėšos; yra pasiryžęs toliau tikrinti ir analizuoti šio lėšų mažinimo poveikį; |
| --- | --- |

71.

todėl yra labai susirūpinęs, kad siūlomos 4 išlaidų kategorijos maržos (246,7 mln. eurų), nors ji daug didesnė nei numatyta 2011 m. sausio mėn. atnaujintame finansinio programavimo dokumente (132,2 mln. eurų), gali nepakakti, kad būtų galima patenkinti naujus su 4 išlaidų kategorija susijusius poreikius, kadangi, atrodo, jog vadovaujamasi tuo, kad mažinamos kai kurių svarbių ES programų lėšos; yra pasiryžęs toliau tikrinti ir analizuoti šio lėšų mažinimo poveikį;

| 72. | primena, kad Parlamentas ir Taryba dar nesutarė dėl papildomų prekybos bananais priemonių ir bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis (ICI+) teisinio pagrindo ir kad šis susitarimas turės poveikio 2012 m. biudžeto asignavimams; apgailestauja dėl to, kad Komisija pasiūlė sumažinti finansavimą bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis; ragina greitai priimti ICI+ reglamentuojančius teisės aktus ir patvirtinti atitinkamą finansavimą Azijai ir Lotynų Amerikai; |
| --- | --- |

72.

primena, kad Parlamentas ir Taryba dar nesutarė dėl papildomų prekybos bananais priemonių ir bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis (ICI+) teisinio pagrindo ir kad šis susitarimas turės poveikio 2012 m. biudžeto asignavimams; apgailestauja dėl to, kad Komisija pasiūlė sumažinti finansavimą bendradarbiavimui su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis; ragina greitai priimti ICI+ reglamentuojančius teisės aktus ir patvirtinti atitinkamą finansavimą Azijai ir Lotynų Amerikai;

| 73. | todėl prašo Komisijos savo būsimajame taisomajame rašte neapsiriboti Europos kaimynystės politikos peržiūros poveikiu biudžetui, bet taip pat aptarti, jei reikia, atsižvelgiant į galimybę pasinaudoti visomis tarpinstituciniame susitarime numatytomis priemonėmis, kitus neišspręstus klausimus ir poreikius, įskaitant Palestinos ir Tautų pagalbos ir darbų agentūros (angl. UNRWA) finansavimą, kuris sumažėjo, palyginti su 2011 m. biudžetu, 100 mln. eurų, siekiant maksimaliai padidinti ES pagalbos poveikį pasaulyje; |
| --- | --- |

73.

todėl prašo Komisijos savo būsimajame taisomajame rašte neapsiriboti Europos kaimynystės politikos peržiūros poveikiu biudžetui, bet taip pat aptarti, jei reikia, atsižvelgiant į galimybę pasinaudoti visomis tarpinstituciniame susitarime numatytomis priemonėmis, kitus neišspręstus klausimus ir poreikius, įskaitant Palestinos ir Tautų pagalbos ir darbų agentūros (angl. UNRWA) finansavimą, kuris sumažėjo, palyginti su 2011 m. biudžetu, 100 mln. eurų, siekiant maksimaliai padidinti ES pagalbos poveikį pasaulyje;

| 74. | apgailestauja, kad mažinamos, palyginti su 2011 m. biudžetu, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės lėšos, kurias planuota didinti, nuo 139 mln. eurų iki net 79 mln. eurų; |
| --- | --- |

74.

apgailestauja, kad mažinamos, palyginti su 2011 m. biudžetu, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės lėšos, kurias planuota didinti, nuo 139 mln. eurų iki net 79 mln. eurų;

| 75. | pažymi, kad 51,8 mln. eurų siūloma didinti Aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programos, vykdomos remiantis Vystomojo bendradarbiavimo priemone (VPB), finansavimą, palyginti su finansinio programavimo dokumentu, siekiant, kad kuo skubiau būtų pradėti kovos su klimato kaita veiksmai; ryžtingai prieštarauja tolesniam lėšų mažinimui (sumažintos Vystomojo bendradarbiavimo priemonės geografinių programų lėšos), kuris bendrai sudaro 78 mln. eurų, nes tai nesuderinama su ES pastangomis, dedamomis siekiant prisidėti prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekio, ir trukdo laikytis ES aukščiausio lygio įsipareigojimo užtikrinti, kad iki 2015 m. vystomajam bendradarbiavimui būtų skiriama 0,7 % BNP; |
| --- | --- |

75.

pažymi, kad 51,8 mln. eurų siūloma didinti Aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo programos, vykdomos remiantis Vystomojo bendradarbiavimo priemone (VPB), finansavimą, palyginti su finansinio programavimo dokumentu, siekiant, kad kuo skubiau būtų pradėti kovos su klimato kaita veiksmai; ryžtingai prieštarauja tolesniam lėšų mažinimui (sumažintos Vystomojo bendradarbiavimo priemonės geografinių programų lėšos), kuris bendrai sudaro 78 mln. eurų, nes tai nesuderinama su ES pastangomis, dedamomis siekiant prisidėti prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekio, ir trukdo laikytis ES aukščiausio lygio įsipareigojimo užtikrinti, kad iki 2015 m. vystomajam bendradarbiavimui būtų skiriama 0,7 % BNP;

| 76. | primena, kad ryžtingai nepritars kitos biudžeto valdymo institucijos sisteminiam, beveik automatiniam ir kartais neapgalvotam administracinėms išlaidoms skirtų lėšų, numatytų 4 išlaidų kategorijoje, mažinimui vien tik asignavimų mažinimo tikslu, nes tuomet ES neturėtų lėšų programoms deramai ir veiksmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

76.

primena, kad ryžtingai nepritars kitos biudžeto valdymo institucijos sisteminiam, beveik automatiniam ir kartais neapgalvotam administracinėms išlaidoms skirtų lėšų, numatytų 4 išlaidų kategorijoje, mažinimui vien tik asignavimų mažinimo tikslu, nes tuomet ES neturėtų lėšų programoms deramai ir veiksmingai įgyvendinti;

5
     
  išlaidų kategorija

| 77. | pažymi, kad nustatyta, jog visų institucijų bendros administracinės išlaidos sudaro 8 281 mln. eurų, t. y. jos padidėjo 1,3 %, palyginti su 2011 m.,o marža yra 472,5 mln. eurų; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad nustatyta, jog visų institucijų bendros administracinės išlaidos sudaro 8 281 mln. eurų, t. y. jos padidėjo 1,3 %, palyginti su 2011 m.,o marža yra 472,5 mln. eurų;

| 78. | atkreipia dėmesį į 2011 m. vasario 3 d. už finansinį programavimą ir biudžetą atsakingo Komisijos nario laišką, kuriame įsipareigojama 5 išlaidų kategorijos lėšas padidinti ne daugiau nei 1 % ir nepriimti naujo personalo, palyginti su 2011 m., ir visos institucijos raginamos vadovautis tokiu pačiu požiūriu planuojant savo biudžetą; |
| --- | --- |

78.

atkreipia dėmesį į 2011 m. vasario 3 d. už finansinį programavimą ir biudžetą atsakingo Komisijos nario laišką, kuriame įsipareigojama 5 išlaidų kategorijos lėšas padidinti ne daugiau nei 1 % ir nepriimti naujo personalo, palyginti su 2011 m., ir visos institucijos raginamos vadovautis tokiu pačiu požiūriu planuojant savo biudžetą;

| 79. | pastebi, kad Komisija, Taryba, Audito Rūmai, ombudsmenas ir duomenų apsaugos pareigūnas atsižvelgė į šį prašymą; pabrėžia, kad Europos Parlamentas sėkmingai sumažino savo paties sąmatą maždaug 50 mln. eurų, palyginti su pirmuoju preliminarios biudžeto sąmatos pasiūlymu; pabrėžia, kad jis išsamiai išnagrinės kitų institucijų sąmatas, inter alia, atsižvelgdamas į papildomus poreikius ir veiklą, susijusius su įsigaliojusia Lisabonos sutartimi; |
| --- | --- |

79.

pastebi, kad Komisija, Taryba, Audito Rūmai, ombudsmenas ir duomenų apsaugos pareigūnas atsižvelgė į šį prašymą; pabrėžia, kad Europos Parlamentas sėkmingai sumažino savo paties sąmatą maždaug 50 mln. eurų, palyginti su pirmuoju preliminarios biudžeto sąmatos pasiūlymu; pabrėžia, kad jis išsamiai išnagrinės kitų institucijų sąmatas, inter alia, atsižvelgdamas į papildomus poreikius ir veiklą, susijusius su įsigaliojusia Lisabonos sutartimi;

| 80. | pripažįsta dideles Komisijas pastangas, dedamas siekiant nominaliai įšaldyti savo administracines išlaidas; pažymi, kad tai buvo galima padaryti kompensuojant padidintomis lėšomis, skirtomis statutiniams ir sutartiniams įsipareigojimams, itin sumažintas kitas administracines išlaidas; visgi yra susirūpinęs dėl galimų pasekmių; |
| --- | --- |

80.

pripažįsta dideles Komisijas pastangas, dedamas siekiant nominaliai įšaldyti savo administracines išlaidas; pažymi, kad tai buvo galima padaryti kompensuojant padidintomis lėšomis, skirtomis statutiniams ir sutartiniams įsipareigojimams, itin sumažintas kitas administracines išlaidas; visgi yra susirūpinęs dėl galimų pasekmių;

| 81. | pabrėžia, kad bet koks tolesnis 2012 m. III skirsnio administracinių asignavimų, įskaitant administracinės paramos išlaidų eilutėse (buvusios BA eilutės) numatytas lėšas, mažinimas gali turėti neigiamo poveikio vykdant programas, ypač atsižvelgiant į naujas ES užduotis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; reikalauja, kad lėšos, sutaupytos sumažinus administracinės paramos išlaidas, liktų atitinkamų programų finansiniuose paketuose, kad būtų galima užtikrinti geresnį priemonių taikymą vietoje; be to pabrėžia, kad tol, kol ES kompetencija toliau didėja, ši tendencija gali būti netvari ilguoju laikotarpiu ir gali neigiamai veikti greitą, reguliarų ir veiksmingą ES veiksmų ir programų vykdymą; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad bet koks tolesnis 2012 m. III skirsnio administracinių asignavimų, įskaitant administracinės paramos išlaidų eilutėse (buvusios BA eilutės) numatytas lėšas, mažinimas gali turėti neigiamo poveikio vykdant programas, ypač atsižvelgiant į naujas ES užduotis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; reikalauja, kad lėšos, sutaupytos sumažinus administracinės paramos išlaidas, liktų atitinkamų programų finansiniuose paketuose, kad būtų galima užtikrinti geresnį priemonių taikymą vietoje; be to pabrėžia, kad tol, kol ES kompetencija toliau didėja, ši tendencija gali būti netvari ilguoju laikotarpiu ir gali neigiamai veikti greitą, reguliarų ir veiksmingą ES veiksmų ir programų vykdymą;

| 82. | pripažįsta Komisijos pastangas neprašyti papildomų etatų ir vertina jos įsipareigojimą patenkinti visus savo poreikius, taip pat ir tuos, kurie susiję su naujais prioritetais ir su SESV įsigaliojimu, vien tik institucijos viduje perskirstant esamus žmogiškuosius išteklius; prašo pateikti daugiau informacijos, iš kur bus perkelta 230 ECFIN GD papildomų etatų, kurių reikia tinkamai valstybių narių ekonominės ir finansinės padėties stebėsenos veiklai užtikrinti, ir koks bus poveikis, kai atitinkamuose generaliniuose direktoratuose bus perskirstyti etatai ir administracinės pagalbos ir programų valdymo sektoriuje bus 70 etatų mažiau; pabrėžia, kad žmogiškųjų išteklių klausimas tampa vis aktualesnis, kadangi ECFIN GD galbūt reikės toliau stiprinti, kad būtų galima atlikti gyvybiškai svarbias papildomas užduotis, kai tik bus priimtas ekonomikos valdysenos paketas; |
| --- | --- |

82.

pripažįsta Komisijos pastangas neprašyti papildomų etatų ir vertina jos įsipareigojimą patenkinti visus savo poreikius, taip pat ir tuos, kurie susiję su naujais prioritetais ir su SESV įsigaliojimu, vien tik institucijos viduje perskirstant esamus žmogiškuosius išteklius; prašo pateikti daugiau informacijos, iš kur bus perkelta 230 ECFIN GD papildomų etatų, kurių reikia tinkamai valstybių narių ekonominės ir finansinės padėties stebėsenos veiklai užtikrinti, ir koks bus poveikis, kai atitinkamuose generaliniuose direktoratuose bus perskirstyti etatai ir administracinės pagalbos ir programų valdymo sektoriuje bus 70 etatų mažiau; pabrėžia, kad žmogiškųjų išteklių klausimas tampa vis aktualesnis, kadangi ECFIN GD galbūt reikės toliau stiprinti, kad būtų galima atlikti gyvybiškai svarbias papildomas užduotis, kai tik bus priimtas ekonomikos valdysenos paketas;

| 83. | pabrėžia, jog atrodo, kad siūlymas padidinti EPSO biudžetą (+ 5,4 % įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų) prieštarauja Komisijos pastangoms sumažinti administracines išlaidas; prašo pateikti išsamesnės informacijos apie siūlomą EPSO skirtų asignavimų padidinimą ir apie pagrindinių EPSO paslaugų perdavimą išorės paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, jog atrodo, kad siūlymas padidinti EPSO biudžetą (+ 5,4 % įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų) prieštarauja Komisijos pastangoms sumažinti administracines išlaidas; prašo pateikti išsamesnės informacijos apie siūlomą EPSO skirtų asignavimų padidinimą ir apie pagrindinių EPSO paslaugų perdavimą išorės paslaugų teikėjams;

| 84. | pažymi, kad 4 % padidėjo pensijų išlaidoms skirtos lėšos (+ 5,2 % buvo pereinant iš 2010 m. į 2011 m.), atsižvelgiant į tai, kad nemažai pareigūnų išeina į pensiją; ragina Komisiją pateikti išsamesnę šios tendencijos ilgalaikio poveikio biudžetui analizę ir tuo pat metu apsvarstyti galimus tiesioginius ir netiesioginius ES pensijų sistemos pokyčių, turint mintyje Europos viešosios tarnybos patrauklumą, kokybę ir nepriklausomumą, padarinius; pabrėžia, kad bet prieš ką nors keičiant turėtų būti surengtas deramas socialinis dialogas; |
| --- | --- |

84.

pažymi, kad 4 % padidėjo pensijų išlaidoms skirtos lėšos (+ 5,2 % buvo pereinant iš 2010 m. į 2011 m.), atsižvelgiant į tai, kad nemažai pareigūnų išeina į pensiją; ragina Komisiją pateikti išsamesnę šios tendencijos ilgalaikio poveikio biudžetui analizę ir tuo pat metu apsvarstyti galimus tiesioginius ir netiesioginius ES pensijų sistemos pokyčių, turint mintyje Europos viešosios tarnybos patrauklumą, kokybę ir nepriklausomumą, padarinius; pabrėžia, kad bet prieš ką nors keičiant turėtų būti surengtas deramas socialinis dialogas;

| 85. | mano, kad Europos mokykla turėtų būti deramai finansuojama atsižvelgiant į specifinę ES institucijų darbuotojų vaikų padėtį; atidžiai išnagrinės siūlomą bendrą 1,7 % padidinimą, palyginti su 2011 m., nes didinama mažiau nei numatyta finansinio programavimo dokumente, taip pat patikrins visas Europos mokyklų biudžeto eilutes ir per svarstymą padarys, jo nuomone, deramus pakeitimus šioje srityje; |
| --- | --- |

85.

mano, kad Europos mokykla turėtų būti deramai finansuojama atsižvelgiant į specifinę ES institucijų darbuotojų vaikų padėtį; atidžiai išnagrinės siūlomą bendrą 1,7 % padidinimą, palyginti su 2011 m., nes didinama mažiau nei numatyta finansinio programavimo dokumente, taip pat patikrins visas Europos mokyklų biudžeto eilutes ir per svarstymą padarys, jo nuomone, deramus pakeitimus šioje srityje;

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 86. | pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai yra pagrindinės priemonės nustatant politinius prioritetus ir sudarant sąlygas naujoms iniciatyvoms, kurios gali tapti ES veiksmais ir programomis, kurias vykdant gerinamas ES piliečių gyvenimas; todėl ketina visomis įmanomomis priemonėmis remti savo pasiūlymus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų rengiant 2012 m. biudžetą ir tuo pat metu pabrėžia, kad reikia atidžiai išnagrinėti Komisijos preliminarų vertinimą, kuris, tikimasi bus pateiktas 2011 m. liepos mėn., siekiant nustatyti bendrą ir subalansuotą šios srities galutinį finansinį paketą; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai yra pagrindinės priemonės nustatant politinius prioritetus ir sudarant sąlygas naujoms iniciatyvoms, kurios gali tapti ES veiksmais ir programomis, kurias vykdant gerinamas ES piliečių gyvenimas; todėl ketina visomis įmanomomis priemonėmis remti savo pasiūlymus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų rengiant 2012 m. biudžetą ir tuo pat metu pabrėžia, kad reikia atidžiai išnagrinėti Komisijos preliminarų vertinimą, kuris, tikimasi bus pateiktas 2011 m. liepos mėn., siekiant nustatyti bendrą ir subalansuotą šios srities galutinį finansinį paketą;

| 87. | todėl ketina šiuo tikslu pateikti Komisijai, kaip numatyta tarpinstitucinio susitarimo D dalies II priede, pirmąjį negalutinį bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų sąrašą, skirtą 2012 m. biudžetui; tikisi, kad Komisija pateiks gerai pagrįstą Parlamento orientacinių pasiūlymų analizę; pabrėžia, kad šis pirmasis negalutinis sąrašas nekliudo Parlamentui svarstant biudžetą pateikti ir priimti pakeitimus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų; |
| --- | --- |

87.

todėl ketina šiuo tikslu pateikti Komisijai, kaip numatyta tarpinstitucinio susitarimo D dalies II priede, pirmąjį negalutinį bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų sąrašą, skirtą 2012 m. biudžetui; tikisi, kad Komisija pateiks gerai pagrįstą Parlamento orientacinių pasiūlymų analizę; pabrėžia, kad šis pirmasis negalutinis sąrašas nekliudo Parlamentui svarstant biudžetą pateikti ir priimti pakeitimus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų;

| 88. | pažymi, kad Komisija įvairiose išlaidų kategorijose siūlo vieną naują bandomąjį projektą ir penkis parengiamuosius veiksmus (du iš jų yra nauji); patvirtina, kad yra tvirtai pasiryžęs per būsimas derybas išanalizuoti naujai siūlomų iniciatyvų turinį ir tikslus; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad Komisija įvairiose išlaidų kategorijose siūlo vieną naują bandomąjį projektą ir penkis parengiamuosius veiksmus (du iš jų yra nauji); patvirtina, kad yra tvirtai pasiryžęs per būsimas derybas išanalizuoti naujai siūlomų iniciatyvų turinį ir tikslus;

Agentūros

| 89. | pažymi, kad bendrai 2012 m. biudžeto projekte ES decentralizuotoms agentūroms skiriama 720,8 mln. eurų (t. y. 0,49 % viso ES biudžeto), o tai reiškia, kad ES indėlis padidėja 34,6 mln. eurų arba + 4,9 %, palyginti su 2011 m. biudžetu; žino, kad lėšos didinamos, kadangi įkurta nauja agentūra (3) ir veiklą pradeda 7 agentūros (4), siekiant aprūpinti jas deramu finansavimu; pabrėžia, kad svarbu papildomų lėšų skirti šioms 10 agentūrų (5), kurioms pavesta naujų užduočių, siekiant netrikdyti jų veiklos; pažymi, kad ES indėlio, skirto agentūroms, pradedančioms darbą, padidinimas atitinka infliacijos normą (2 %) ar jos nesiekia, ir nenumatoma papildomo personalo; |
| --- | --- |

89.

pažymi, kad bendrai 2012 m. biudžeto projekte ES decentralizuotoms agentūroms skiriama 720,8 mln. eurų (t. y. 0,49 % viso ES biudžeto), o tai reiškia, kad ES indėlis padidėja 34,6 mln. eurų arba + 4,9 %, palyginti su 2011 m. biudžetu; žino, kad lėšos didinamos, kadangi įkurta nauja agentūra (3) ir veiklą pradeda 7 agentūros (4), siekiant aprūpinti jas deramu finansavimu; pabrėžia, kad svarbu papildomų lėšų skirti šioms 10 agentūrų (5), kurioms pavesta naujų užduočių, siekiant netrikdyti jų veiklos; pažymi, kad ES indėlio, skirto agentūroms, pradedančioms darbą, padidinimas atitinka infliacijos normą (2 %) ar jos nesiekia, ir nenumatoma papildomo personalo;

| 90. | pabrėžia, kad ES agentūrų biudžetiniai asignavimai susiję ne tik su administracinėmis išlaidomis, o iš tiesų daugiau padeda pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir ES tikslų apskritai, kaip nusprendė teisėkūros institucija; todėl ekonominių sunkumų laikais pritaria Komisijos ribojamojo pobūdžio koncepcijai nustatant ES decentralizuotų agentūrų subsidijas iš ES biudžeto, bet pakartoja, jog nesutinka, kad asignuotosios pajamos būtų naudojamos siekiant sumažinti ES biudžeto įnašą nuo mokesčių priklausomoms agentūroms, nes Komisija šiomis pajamomis naudojasi, kad dirbtinai sumažintų maržą; atsižvelgdamas į tai, išreiškia susirūpinimą, kad Komisija vėl ignoruoja Europos Parlamento išreikštą politinę valią; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad ES agentūrų biudžetiniai asignavimai susiję ne tik su administracinėmis išlaidomis, o iš tiesų daugiau padeda pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir ES tikslų apskritai, kaip nusprendė teisėkūros institucija; todėl ekonominių sunkumų laikais pritaria Komisijos ribojamojo pobūdžio koncepcijai nustatant ES decentralizuotų agentūrų subsidijas iš ES biudžeto, bet pakartoja, jog nesutinka, kad asignuotosios pajamos būtų naudojamos siekiant sumažinti ES biudžeto įnašą nuo mokesčių priklausomoms agentūroms, nes Komisija šiomis pajamomis naudojasi, kad dirbtinai sumažintų maržą; atsižvelgdamas į tai, išreiškia susirūpinimą, kad Komisija vėl ignoruoja Europos Parlamento išreikštą politinę valią;

| 91. | pabrėžia, kad Europos priežiūros institucijos turi atlikti itin svarbų vaidmenį saugant rinkos stabilumą ir joms reikia skirti pakankamai lėšų, kad reguliavimo reformos būtų veiksmingos; primena, kad viena bendra priežiūros institucija būtų efektyvesnė sąnaudų požiūriu; džiaugiasi siūlomu biudžeto padidinimu, skirtu visoms trims institucijoms, nes tai svarbus jų kūrimo procedūrų etapas, ir ragina numatyti papildomų išteklių jungtiniam komitetui; pažymi, kad šioms institucijoms patikėtoms visoms papildomoms užduotims įgyvendinti reikia nedelsiant numatyti atitinkamų papildomų išteklių; be kita ko, pabrėžia, kad naujos pareigos, kurios planuojamos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA) trumpalaikio vertybinių popierių skolinimo ir išvestinių finansinių priemonių srityse, turi tiksliai atsispindėti 2012 m. biudžeto sudarymo procedūroje, kai tik bus nustatytas teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia, kad Europos priežiūros institucijos turi atlikti itin svarbų vaidmenį saugant rinkos stabilumą ir joms reikia skirti pakankamai lėšų, kad reguliavimo reformos būtų veiksmingos; primena, kad viena bendra priežiūros institucija būtų efektyvesnė sąnaudų požiūriu; džiaugiasi siūlomu biudžeto padidinimu, skirtu visoms trims institucijoms, nes tai svarbus jų kūrimo procedūrų etapas, ir ragina numatyti papildomų išteklių jungtiniam komitetui; pažymi, kad šioms institucijoms patikėtoms visoms papildomoms užduotims įgyvendinti reikia nedelsiant numatyti atitinkamų papildomų išteklių; be kita ko, pabrėžia, kad naujos pareigos, kurios planuojamos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA) trumpalaikio vertybinių popierių skolinimo ir išvestinių finansinių priemonių srityse, turi tiksliai atsispindėti 2012 m. biudžeto sudarymo procedūroje, kai tik bus nustatytas teisinis pagrindas;

| 92. | pažymi, kad iš 213 naujų etatų pagal agentūrų etatų planą (iš viso 4 854) 80 etatų skiriama naujoms ar veiklą pradedančioms agentūroms, o likusi dalis agentūroms, kurioms pavesta daugiau užduočių; pakartoja savo raginimą įdarbinant specializuotus mokslinius darbuotojus su profesine patirtimi taikyti specialią sistemą, ypač tada, kai šie etatai finansuojami tik iš mokesčių ir todėl nedaro jokio poveikio ES biudžetui; |
| --- | --- |

92.

pažymi, kad iš 213 naujų etatų pagal agentūrų etatų planą (iš viso 4 854) 80 etatų skiriama naujoms ar veiklą pradedančioms agentūroms, o likusi dalis agentūroms, kurioms pavesta daugiau užduočių; pakartoja savo raginimą įdarbinant specializuotus mokslinius darbuotojus su profesine patirtimi taikyti specialią sistemą, ypač tada, kai šie etatai finansuojami tik iš mokesčių ir todėl nedaro jokio poveikio ES biudžetui;

| 93. | nepritaria Komisijos pozicijai 2012 m. biudžeto projekte pakeisti dviejų savo veiklą finansuojančių agentūrų (Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Bendrijos augalų veislių tarnybos) įrašus, t. y. išbraukti susijusias biudžeto eilutes ir nebeskelbti etatų planų; pažymi, kad šios dvi agentūros nepriklausomos nuo biudžeto valdymo institucijų sprendimų dėl subsidijų lygio ir darbuotojų skaičiaus; vis dėlto ketina įtraukti šią informaciją į biudžetą, kad būtų užtikrintas skaidrumas; dar kartą pakartoja, kad turi būti rastas sprendimas dėl pernelyg didelio perviršio, gaunamo pagal reglamentą dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai mokamų mokesčių; |
| --- | --- |

93.

nepritaria Komisijos pozicijai 2012 m. biudžeto projekte pakeisti dviejų savo veiklą finansuojančių agentūrų (Vidaus rinkos derinimo tarnybos ir Bendrijos augalų veislių tarnybos) įrašus, t. y. išbraukti susijusias biudžeto eilutes ir nebeskelbti etatų planų; pažymi, kad šios dvi agentūros nepriklausomos nuo biudžeto valdymo institucijų sprendimų dėl subsidijų lygio ir darbuotojų skaičiaus; vis dėlto ketina įtraukti šią informaciją į biudžetą, kad būtų užtikrintas skaidrumas; dar kartą pakartoja, kad turi būti rastas sprendimas dėl pernelyg didelio perviršio, gaunamo pagal reglamentą dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai mokamų mokesčių;

| 94. | mano, kad per trišalį susitikimą, kuris turėtų vykti 2011 m. liepos 11 d., bus svarbūs šie klausimai:






  — | 2012 m. ES biudžeto lėšos, skirtos strategijai „Europa 2020“ remti, |
| --- | --- | --- |

94.

mano, kad per trišalį susitikimą, kuris turėtų vykti 2011 m. liepos 11 d., bus svarbūs šie klausimai:

—

2012 m. ES biudžeto lėšos, skirtos strategijai „Europa 2020“ remti,

| — | 2012 m. biudžeto bendras mokėjimų lygis ir neįvykdyti įsipareigojimai (RAL), |
| --- | --- |

—

2012 m. biudžeto bendras mokėjimų lygis ir neįvykdyti įsipareigojimai (RAL),

| — | pasiūlymas persvarstyti esamą 2007–2013 m. DFP siekiant spręsti papildomo ITER projekto finansavimo klausimą, |
| --- | --- |

—

pasiūlymas persvarstyti esamą 2007–2013 m. DFP siekiant spręsti papildomo ITER projekto finansavimo klausimą,

| — | 4 išlaidų kategorijos finansinis tvarumas ir valdymas 2012 m., ypač turinti mintyje būsimą taisomąjį raštą dėl perėjimo prie demokratinės santvarkos pietiniame Viduržemio jūros regione, |
| --- | --- |

—

4 išlaidų kategorijos finansinis tvarumas ir valdymas 2012 m., ypač turinti mintyje būsimą taisomąjį raštą dėl perėjimo prie demokratinės santvarkos pietiniame Viduržemio jūros regione,

| — | neišspręsti 2011 m. biudžeto klausimai; |
| --- | --- |

—

neišspręsti 2011 m. biudžeto klausimai;

*

* *

| 95. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

95.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0114.

(3)  Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra.

(4)  Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos biuras (EERRI biuras), Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER), Europos prieglobsčio paramos biuro (EPPB) ir Europos lyčių lygybės institutas.

(5)  Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) – veikla biocidų srityje, Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) – veikla, susijusi su sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūromis, Europos GNSS priežiūros institucija (GSA), Europos aviacijos saugos agentūra (EASA), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA), Europos vaistų agentūra (EMA), Europos aplinkos agentūra (EEA), Pagrindinių teisių agentūra (FRA), Europos policijos koledžas (CEPOL) ir Eurojustas.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/49

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisBŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas

P7_TA(2011)0297

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas (2011/2051(INI))

2012/C 390 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (COM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (COM(2010)0672),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus 2006/144/EB (3) ir 2009/61/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus 2006/144/EB (3) ir 2009/61/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (4),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą (5),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 17 d. Tarybai pirmininkaujančios šalies išvadas dėl BŽŪP artėjant 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 17 d. Tarybai pirmininkaujančios šalies išvadas dėl BŽŪP artėjant 2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl 2013 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl 2013 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformos,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7–0202/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7–0202/2011),

| A. | kadangi tvarus, produktyvus ir konkurencingas žemės ūkio sektorius Europoje gali svariai prisidėti siekiant Sutartyse nustatytų BŽŪP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų, kadangi jis taip pat gali padėti spręsti tokius naujus politinius uždavinius kaip aprūpinimo maistu, energija bei žaliavomis saugumas, kova su klimato kaita, aplinkos ir biologinės įvairovės apsauga, sveikata ir demografiniai pokyčiai ES, taip pat kadangi būsima BŽŪP reforma bus pirmoji, dėl kurios teisės aktus pagal Lisabonos sutartį Europos Parlamentas priims kartu su Taryba, |
| --- | --- |

A.

kadangi tvarus, produktyvus ir konkurencingas žemės ūkio sektorius Europoje gali svariai prisidėti siekiant Sutartyse nustatytų BŽŪP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų, kadangi jis taip pat gali padėti spręsti tokius naujus politinius uždavinius kaip aprūpinimo maistu, energija bei žaliavomis saugumas, kova su klimato kaita, aplinkos ir biologinės įvairovės apsauga, sveikata ir demografiniai pokyčiai ES, taip pat kadangi būsima BŽŪP reforma bus pirmoji, dėl kurios teisės aktus pagal Lisabonos sutartį Europos Parlamentas priims kartu su Taryba,

| B. | kadangi aprūpinimas maistu išlieka pagrindine žemės ūkio užduotimi ne tik ES, bet ir visame pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse, nes Žemės ūkio organizacija (FAO) prognozuoja, kad iki 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius nuo 7 mlrd. padidės iki daugiau nei 9 mlrd., o pasaulio žemės ūkio produkcija turės padidėti 70 proc.; kadangi daugiau maisto reikės gaminti atsižvelgiant į didesnes gamybos sąnaudas, didelį žemės ūkio rinkų nepastovumą ir į tai, kad didės su gamtiniais ištekliais susiję sunkumai – visa tai reiškia, kad ūkininkai turės pagaminti daugiau, tačiau naudoti mažiau žemės, mažiau vandens ir energijos, |
| --- | --- |

B.

kadangi aprūpinimas maistu išlieka pagrindine žemės ūkio užduotimi ne tik ES, bet ir visame pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse, nes Žemės ūkio organizacija (FAO) prognozuoja, kad iki 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius nuo 7 mlrd. padidės iki daugiau nei 9 mlrd., o pasaulio žemės ūkio produkcija turės padidėti 70 proc.; kadangi daugiau maisto reikės gaminti atsižvelgiant į didesnes gamybos sąnaudas, didelį žemės ūkio rinkų nepastovumą ir į tai, kad didės su gamtiniais ištekliais susiję sunkumai – visa tai reiškia, kad ūkininkai turės pagaminti daugiau, tačiau naudoti mažiau žemės, mažiau vandens ir energijos,

| C. | kadangi maisto svarba yra strateginė ir kadangi geriausias būdas aprūpinimui maistu užtikrinti – išlaikyti stabilų ir konkurencingą žemės ūkio sektorių; kadangi tvirta BŽŪP yra pagrindinė priemonė siekiant šio tikslo ir siekiant apsaugoti ES kaimo vietovių aplinkos tvarumą ir ekonominį vystymąsi nuo žemės apleidimo, gyventojų mažėjimo ir ekonominio nuosmukio, |
| --- | --- |

C.

kadangi maisto svarba yra strateginė ir kadangi geriausias būdas aprūpinimui maistu užtikrinti – išlaikyti stabilų ir konkurencingą žemės ūkio sektorių; kadangi tvirta BŽŪP yra pagrindinė priemonė siekiant šio tikslo ir siekiant apsaugoti ES kaimo vietovių aplinkos tvarumą ir ekonominį vystymąsi nuo žemės apleidimo, gyventojų mažėjimo ir ekonominio nuosmukio,

| D. | kadangi vykdant 2003 m. BŽŪP reformą ir 2008 m. bendros žemės ūkio politikos būklės patikrinimą buvo siekiama prisidėti prie naujos BŽŪP struktūros kūrimo, kuri būtų veiksmingesnė, skaidresnė ir labiau orientuota į rinkos poreikius; kadangi šį procesą būtina tęsti, o BŽŪP priemonių ir procedūrų praktinis administravimas turi būti gerokai supaprastintas siekiant sumažinti naštą ūkininkams ir administravimo organams, |
| --- | --- |

D.

kadangi vykdant 2003 m. BŽŪP reformą ir 2008 m. bendros žemės ūkio politikos būklės patikrinimą buvo siekiama prisidėti prie naujos BŽŪP struktūros kūrimo, kuri būtų veiksmingesnė, skaidresnė ir labiau orientuota į rinkos poreikius; kadangi šį procesą būtina tęsti, o BŽŪP priemonių ir procedūrų praktinis administravimas turi būti gerokai supaprastintas siekiant sumažinti naštą ūkininkams ir administravimo organams,

| E. | kadangi savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. Europos Parlamentas padėjo tvarios žemės ūkio politikos, kuri sudarytų sąlygas Europos gamintojams būti konkurencingiems vietos, regionų ir nacionalinėse bei tarptautinėse rinkose, pagrindus ir kadangi jis palaikė daugiafunkcinio ir plataus masto žemės ūkio visoje Europoje, ypač gamtinių trūkumų turinčiose vietovėse ir itin atokiose vietovėse koncepciją bei taip pat atsižvelgė į mažų ūkininkų patiriamus sunkumus, |
| --- | --- |

E.

kadangi savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliucijoje dėl bendrosios žemės ūkio politikos ateities po 2013 m. Europos Parlamentas padėjo tvarios žemės ūkio politikos, kuri sudarytų sąlygas Europos gamintojams būti konkurencingiems vietos, regionų ir nacionalinėse bei tarptautinėse rinkose, pagrindus ir kadangi jis palaikė daugiafunkcinio ir plataus masto žemės ūkio visoje Europoje, ypač gamtinių trūkumų turinčiose vietovėse ir itin atokiose vietovėse koncepciją bei taip pat atsižvelgė į mažų ūkininkų patiriamus sunkumus,

| F. | kadangi BŽŪP turi apimti reikalingas priemones, kuriomis siekiama kovoti su rimtomis rinkos ir tiekimo krizėmis bei su dideliu kainų nepastovumu žemės ūkio sektoriuje; kadangi reikia užtikrinti, kad šios priemonės būtų ne tik modernios ir veiksmingos, bet ir lanksčios, kad prireikus jas būtų galima greitai įgyvendinti, |
| --- | --- |

F.

kadangi BŽŪP turi apimti reikalingas priemones, kuriomis siekiama kovoti su rimtomis rinkos ir tiekimo krizėmis bei su dideliu kainų nepastovumu žemės ūkio sektoriuje; kadangi reikia užtikrinti, kad šios priemonės būtų ne tik modernios ir veiksmingos, bet ir lanksčios, kad prireikus jas būtų galima greitai įgyvendinti,

| G. | kadangi naujų ir ryžtingų tikslų, ypač susijusių su vartotojų apsauga, aplinkos apsauga, gyvūnų gerove ir regionų sanglauda, integravimas į BŽŪP yra sveikintinas ir šiuos aukštus standartus reikia ginti tarptautiniu lygiu, siekiant užtikrinti Europos ūkininkų, kurie susiduria su aukštesnėmis gamybos sąnaudomis, veiklos galimumą ir konkurencingumą; kadangi ilgalaikis produktyvumas ir aprūpinimas maistu, ypač atsižvelgiant į klimato trikdžius, priklauso nuo tinkamo rūpinimosi gamtiniais ištekliais, ypač dirvožemiu, vandens vartojimo ir biologinės įvairovės, |
| --- | --- |

G.

kadangi naujų ir ryžtingų tikslų, ypač susijusių su vartotojų apsauga, aplinkos apsauga, gyvūnų gerove ir regionų sanglauda, integravimas į BŽŪP yra sveikintinas ir šiuos aukštus standartus reikia ginti tarptautiniu lygiu, siekiant užtikrinti Europos ūkininkų, kurie susiduria su aukštesnėmis gamybos sąnaudomis, veiklos galimumą ir konkurencingumą; kadangi ilgalaikis produktyvumas ir aprūpinimas maistu, ypač atsižvelgiant į klimato trikdžius, priklauso nuo tinkamo rūpinimosi gamtiniais ištekliais, ypač dirvožemiu, vandens vartojimo ir biologinės įvairovės,

| H. | kadangi žemės ūkio sektorius atlieka svarbiausią vaidmenį kovojant su klimato kaita, ypač mažinant šiltnamio efektą sukeliančių jo išmetamų dujų kiekį ir plėtojant anglies saugojimą bei gaminant biomasę ir tvarią energiją, taip sukuriant papildomą ūkininkų pajamų šaltinį, |
| --- | --- |

H.

kadangi žemės ūkio sektorius atlieka svarbiausią vaidmenį kovojant su klimato kaita, ypač mažinant šiltnamio efektą sukeliančių jo išmetamų dujų kiekį ir plėtojant anglies saugojimą bei gaminant biomasę ir tvarią energiją, taip sukuriant papildomą ūkininkų pajamų šaltinį,

| I. | kadangi pagal BŽŪP taip pat turėtų būti remiamas specialus ūkinės paskirties žemės, kurioje didelė biologinė įvairovė (pvz., didelės gamtinės vertės ūkinės paskirties žemė), ir tinklo „Natura 2000“ žemės ūkio ekosistemų valdymas ir atsižvelgiant į tai taip pat turėtų būti remiamas perėjimas prie mažiau sąnaudų reikalaujančių gamybos modelių (įskaitant ekologinį ūkininkavimą), niekuomet neariamų ganyklų ar žemės ūkio pelkynų, |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal BŽŪP taip pat turėtų būti remiamas specialus ūkinės paskirties žemės, kurioje didelė biologinė įvairovė (pvz., didelės gamtinės vertės ūkinės paskirties žemė), ir tinklo „Natura 2000“ žemės ūkio ekosistemų valdymas ir atsižvelgiant į tai taip pat turėtų būti remiamas perėjimas prie mažiau sąnaudų reikalaujančių gamybos modelių (įskaitant ekologinį ūkininkavimą), niekuomet neariamų ganyklų ar žemės ūkio pelkynų,

| J. | kadangi BŽŪP išlaidų dalis ES biudžete nuo beveik 75 % 1985 m. sumažės iki planuojamų 39,3 % 2013 m.; kadangi BŽŪP, kaip viena seniausių ES politikų, kurioje ji turi daugiausia įtakos, sudaro mažiau nei 0,5 % ES BVP, o viešosios išlaidos sudaro apie 50 % BVP ir kadangi po sėkmingos Europos Sąjungos plėtros žemės ūkio paskirties žemės plotas padidėjo 40 proc., o Sąjungoje gyvena dukart daugiau ūkininkų nei 2004 m., |
| --- | --- |

J.

kadangi BŽŪP išlaidų dalis ES biudžete nuo beveik 75 % 1985 m. sumažės iki planuojamų 39,3 % 2013 m.; kadangi BŽŪP, kaip viena seniausių ES politikų, kurioje ji turi daugiausia įtakos, sudaro mažiau nei 0,5 % ES BVP, o viešosios išlaidos sudaro apie 50 % BVP ir kadangi po sėkmingos Europos Sąjungos plėtros žemės ūkio paskirties žemės plotas padidėjo 40 proc., o Sąjungoje gyvena dukart daugiau ūkininkų nei 2004 m.,

| K. | kadangi remiantis paskutine „Eurobarometro“ apklausa, 90 proc. apklaustų ES piliečių mano, kad žemės ūkis ir kaimo vietovės yra svarbūs Europos ateičiai, 83 proc. apklaustų ES piliečių mano, kad reikia teikti finansinę paramą ūkininkams ir apskritai mano, kad dėl žemės ūkio politikos reiktų ir toliau spręsti Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

K.

kadangi remiantis paskutine „Eurobarometro“ apklausa, 90 proc. apklaustų ES piliečių mano, kad žemės ūkis ir kaimo vietovės yra svarbūs Europos ateičiai, 83 proc. apklaustų ES piliečių mano, kad reikia teikti finansinę paramą ūkininkams ir apskritai mano, kad dėl žemės ūkio politikos reiktų ir toliau spręsti Europos lygmeniu,

| L. | kadangi Europos Parlamentas jau daugelį kartų išreiškė nepritarimą BŽŪP renacionalizacijai ir bendro finansavimo praplėtimui, nes tai galėtų daryti poveikį sąžiningai konkurencijai ES vidaus rinkoje, ir, atsižvelgdamas į būsimą reformą, vėl prieštarauja bandymams nacionalizuoti BŽŪP nustatant bendrą tiesioginių išmokų finansavimą arba skiriant lėšas antrojo ramsčio priemonėms, |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Parlamentas jau daugelį kartų išreiškė nepritarimą BŽŪP renacionalizacijai ir bendro finansavimo praplėtimui, nes tai galėtų daryti poveikį sąžiningai konkurencijai ES vidaus rinkoje, ir, atsižvelgdamas į būsimą reformą, vėl prieštarauja bandymams nacionalizuoti BŽŪP nustatant bendrą tiesioginių išmokų finansavimą arba skiriant lėšas antrojo ramsčio priemonėms,

| M. | kadangi būtina laikytis dviejų BŽŪP ramsčių, aiškiai nustatant kiekvieno ramsčio struktūrą ir tikslus bei sudarant juos taip, kad jie galėtų vienas kitą papildyti, |
| --- | --- |

M.

kadangi būtina laikytis dviejų BŽŪP ramsčių, aiškiai nustatant kiekvieno ramsčio struktūrą ir tikslus bei sudarant juos taip, kad jie galėtų vienas kitą papildyti,

| N. | kadangi mažų ūkininkų indėlis ES yra gyvybiškai svarbus siekiant BŽŪP tikslų ir kadangi vykstant reformos procesui turi būti tinkamai atsižvelgiama į kliūtis, su kuriomis jie susiduria, |
| --- | --- |

N.

kadangi mažų ūkininkų indėlis ES yra gyvybiškai svarbus siekiant BŽŪP tikslų ir kadangi vykstant reformos procesui turi būti tinkamai atsižvelgiama į kliūtis, su kuriomis jie susiduria,

| O. | kadangi naujose valstybėse narėse, kuriose taikoma vienos vietovės išmokų schema, didelė dalis ūkininkų, ypač užsiimančių galvijininkyste, neturi teisės gauti tiesioginių išmokų, nes jie neturi nuosavos žemės ūkio paskirties žemės, |
| --- | --- |

O.

kadangi naujose valstybėse narėse, kuriose taikoma vienos vietovės išmokų schema, didelė dalis ūkininkų, ypač užsiimančių galvijininkyste, neturi teisės gauti tiesioginių išmokų, nes jie neturi nuosavos žemės ūkio paskirties žemės,

| P. | kadangi ūkininkai gauna vis mažiau maisto tiekimo grandinėje kuriamos pridėtinės vertės ir kadangi tinkamai veikianti maisto tiekimo grandinė ir derybinės pozicijos gerinimo priemonės yra būtinos norint užtikrinti, kad ūkininkai gautų sąžiningas pajamas už savo produkciją, |
| --- | --- |

P.

kadangi ūkininkai gauna vis mažiau maisto tiekimo grandinėje kuriamos pridėtinės vertės ir kadangi tinkamai veikianti maisto tiekimo grandinė ir derybinės pozicijos gerinimo priemonės yra būtinos norint užtikrinti, kad ūkininkai gautų sąžiningas pajamas už savo produkciją,

| Q. | kadangi ūkininkų pajamos vienam asmeniui per pastaruosius dvejus metus smarkiai sumažėjo ir dėl šio nuolatinio mažėjimo yra mažesnės nei buvo beveik prieš 15 metų, kai buvo pradėtos reformos, kadangi pajamos iš žemės ūkio yra pastebimai mažesnės (maždaug 40 proc. už vieną darbo vienetą) nei kitose ekonomikos srityse, o vienam kaimo vietovės gyventojui tenkančios pajamos yra gerokai mažesnės (apie 50 proc.) nei miesto vietovėse, taip pat kadangi Eurostato duomenimis užimtumas žemės ūkio sektoriuje 2000–2009 m. sumažėjo 25 proc., |
| --- | --- |

Q.

kadangi ūkininkų pajamos vienam asmeniui per pastaruosius dvejus metus smarkiai sumažėjo ir dėl šio nuolatinio mažėjimo yra mažesnės nei buvo beveik prieš 15 metų, kai buvo pradėtos reformos, kadangi pajamos iš žemės ūkio yra pastebimai mažesnės (maždaug 40 proc. už vieną darbo vienetą) nei kitose ekonomikos srityse, o vienam kaimo vietovės gyventojui tenkančios pajamos yra gerokai mažesnės (apie 50 proc.) nei miesto vietovėse, taip pat kadangi Eurostato duomenimis užimtumas žemės ūkio sektoriuje 2000–2009 m. sumažėjo 25 proc.,

| R. | kadangi pasaulio ekonomika tampa vis labiau integruota ir prekybos sistemas daugiašaliai ir dvišaliai derybininkai vis labiau liberalizuoja, taip pat kadangi sudarant daugiašalio ir dvišalio lygmenų susitarimus turi būti užtikrinama, kad trečiųjų šalių gamybos metodai, kuriais pagamintos prekės eksportuojamos į ES, Europos vartotojams teiktų tokias pačias su sveikata, maisto saugumu, gyvūnų gerove, tvarumu ir minimaliais socialiniais standartais susijusias garantijas kaip tos, kurias suteikia ES metodai, |
| --- | --- |

R.

kadangi pasaulio ekonomika tampa vis labiau integruota ir prekybos sistemas daugiašaliai ir dvišaliai derybininkai vis labiau liberalizuoja, taip pat kadangi sudarant daugiašalio ir dvišalio lygmenų susitarimus turi būti užtikrinama, kad trečiųjų šalių gamybos metodai, kuriais pagamintos prekės eksportuojamos į ES, Europos vartotojams teiktų tokias pačias su sveikata, maisto saugumu, gyvūnų gerove, tvarumu ir minimaliais socialiniais standartais susijusias garantijas kaip tos, kurias suteikia ES metodai,

| S. | kadangi didėjant skirtumams, prarandant socialinį kapitalą ir sanglaudą, didėjant demografiniam disbalansui ir išsikėlimui kaimo plėtra yra esminė BŽŪP dalis ir kadangi ateityje vykdant kaimo plėtros politiką reikia siekti didesnės teritorinės pusiausvyros ir pasiūlyti ne tokį biurokratišką ir labiau dalyvaujamąjį kaimo plėtros programų valdymą, kuris apimtų gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimo priemones ir veiksmingai remtų kaimo ekonomikos stiprinimą ir įvairinimą, skatintų švietimą ir naujoves, gerintų gyvenimo kokybę kaimo vietovėse, ypač mažiau palankiose ūkininkavimui vietose ir padėtų kovoti su jaunimo pasitraukimu iš ūkininkavimo, |
| --- | --- |

S.

kadangi didėjant skirtumams, prarandant socialinį kapitalą ir sanglaudą, didėjant demografiniam disbalansui ir išsikėlimui kaimo plėtra yra esminė BŽŪP dalis ir kadangi ateityje vykdant kaimo plėtros politiką reikia siekti didesnės teritorinės pusiausvyros ir pasiūlyti ne tokį biurokratišką ir labiau dalyvaujamąjį kaimo plėtros programų valdymą, kuris apimtų gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimo priemones ir veiksmingai remtų kaimo ekonomikos stiprinimą ir įvairinimą, skatintų švietimą ir naujoves, gerintų gyvenimo kokybę kaimo vietovėse, ypač mažiau palankiose ūkininkavimui vietose ir padėtų kovoti su jaunimo pasitraukimu iš ūkininkavimo,

| T. | kadangi, viena vertus, tik 6 proc. ūkininkų yra jaunesni nei 35 m. ir, kita vertus, per artimiausius 10 m. 4,5 mln. ūkininkų išeis į pensiją; kadangi į būsimą BŽŪP reikėtų įtraukti prioritetinį siekį į žemės ūkio sektorių pritraukti daugiau jaunimo, |
| --- | --- |

T.

kadangi, viena vertus, tik 6 proc. ūkininkų yra jaunesni nei 35 m. ir, kita vertus, per artimiausius 10 m. 4,5 mln. ūkininkų išeis į pensiją; kadangi į būsimą BŽŪP reikėtų įtraukti prioritetinį siekį į žemės ūkio sektorių pritraukti daugiau jaunimo,

| U. | kadangi vykdant BŽŪP turi būti atsižvelgiama į būtinybę sumažinti specifinius apribojimus ir struktūrines problemas, su kuriomis susiduria atokiausių ES regionų žemės ir miškų ūkio sektoriai dėl izoliuotumo, nuošalumo ir dėl to, kad kaimo ekonomika labai priklauso nuo riboto žemės ūkio produktų skaičiaus, |
| --- | --- |

U.

kadangi vykdant BŽŪP turi būti atsižvelgiama į būtinybę sumažinti specifinius apribojimus ir struktūrines problemas, su kuriomis susiduria atokiausių ES regionų žemės ir miškų ūkio sektoriai dėl izoliuotumo, nuošalumo ir dėl to, kad kaimo ekonomika labai priklauso nuo riboto žemės ūkio produktų skaičiaus,

| V. | kadangi kokybės politika yra neatsiejama būsimos BŽŪP dalis ir todėl jos plėtra ir stiprinimas, ypač geografinių nuorodų atveju, yra pagrindinės priemonės siekiant Europos žemės ūkio tvaraus augimo ir konkurencingumo, |
| --- | --- |

V.

kadangi kokybės politika yra neatsiejama būsimos BŽŪP dalis ir todėl jos plėtra ir stiprinimas, ypač geografinių nuorodų atveju, yra pagrindinės priemonės siekiant Europos žemės ūkio tvaraus augimo ir konkurencingumo,

| 1. | labai palankiai vertina Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“; pripažįsta, kad reikalinga tolesnė BŽŪP reforma, kuri atitiktų kintantį žemės ūkio pramonės pobūdį 27 ES valstybėse narėse ir naujas tarptautines globalizacijos aplinkybes; ragina ateityje išlaikyti stiprią ir tvarią BŽŪP suteikiant biudžeto dotacijas plataus užmojo siekiams įgyvendinti atremiant naujus iššūkius; griežtai atmeta bet kokius bandymus renacionalizuoti BŽŪP; |
| --- | --- |

1.

labai palankiai vertina Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“; pripažįsta, kad reikalinga tolesnė BŽŪP reforma, kuri atitiktų kintantį žemės ūkio pramonės pobūdį 27 ES valstybėse narėse ir naujas tarptautines globalizacijos aplinkybes; ragina ateityje išlaikyti stiprią ir tvarią BŽŪP suteikiant biudžeto dotacijas plataus užmojo siekiams įgyvendinti atremiant naujus iššūkius; griežtai atmeta bet kokius bandymus renacionalizuoti BŽŪP;

| 2. | ragina išlaikyti dviem ramsčiais pagrįstą BŽŪP struktūrą; pažymi, kad 1 ramstis turėtų būti visapusiškai finansuojamas iš ES biudžeto ir jo finansavimas turėtų būti kasmetinis, o 2 ramsčiui ir toliau turėtų būti taikomos daugiametės programos, sutartinis požiūris bei bendras finansavimas; primygtinai ragina, kad dviejų ramsčių struktūra pasitarnautų aiškumo tikslui, kiekvienam ramsčiui papildant kitą ramstį, tačiau nepersidengiant; pagal pirmąjį ramstį turėtų būti siekiama tikslų, kuriems reikia tarptautinio masto veiksmų, o antrasis ramstis turėtų būti orientuotas į pasekmes ir pakankamai lankstus, kad jį būtų galima nesunkiai pritaikyti pagal nacionalinius, regioninius ir (arba) vietinius ypatumus; taigi mano, kad išlaikant esamą abiejų ramsčių struktūrą būtini jos pokyčiai, siekiant veiksmingiau nustatyti visas būtinas abiejų ramsčių priemones ir atitinkamas jų finansavimo taisykles; |
| --- | --- |

2.

ragina išlaikyti dviem ramsčiais pagrįstą BŽŪP struktūrą; pažymi, kad 1 ramstis turėtų būti visapusiškai finansuojamas iš ES biudžeto ir jo finansavimas turėtų būti kasmetinis, o 2 ramsčiui ir toliau turėtų būti taikomos daugiametės programos, sutartinis požiūris bei bendras finansavimas; primygtinai ragina, kad dviejų ramsčių struktūra pasitarnautų aiškumo tikslui, kiekvienam ramsčiui papildant kitą ramstį, tačiau nepersidengiant; pagal pirmąjį ramstį turėtų būti siekiama tikslų, kuriems reikia tarptautinio masto veiksmų, o antrasis ramstis turėtų būti orientuotas į pasekmes ir pakankamai lankstus, kad jį būtų galima nesunkiai pritaikyti pagal nacionalinius, regioninius ir (arba) vietinius ypatumus; taigi mano, kad išlaikant esamą abiejų ramsčių struktūrą būtini jos pokyčiai, siekiant veiksmingiau nustatyti visas būtinas abiejų ramsčių priemones ir atitinkamas jų finansavimo taisykles;

| 3. | primena, kad aprūpinimas maistu tebėra svarbiausias žemės ūkio uždavinys ne tik Europos Sąjungoje, bet ir pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse, nes iki 2050 m. turės būti išspręsta 9 mlrd. asmenų maitinimo naudojant mažiau retų išteklių, t, y, vandens, energijos ir žemės, problema; ragina vykdyti tvarią, produktyvią ir konkurencingą Europos žemės ūkio politiką, kuri labai padėtų siekti Sutartyse nustatytų BŽŪP tikslų ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo prioritetus; mano, kad žemės ūkis gali stipriai prisidėti prie klimato kaitos problemų sprendimo, naujų darbo vietų kūrimo, naudojant ekologišką augimą ir tiekiant atsinaujinančią energiją, o tuo pačiu metu ir toliau tiekiant saugius, aukštos kokybės maisto produktus ir aprūpinant maistu Europos vartotojus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad aprūpinimas maistu tebėra svarbiausias žemės ūkio uždavinys ne tik Europos Sąjungoje, bet ir pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse, nes iki 2050 m. turės būti išspręsta 9 mlrd. asmenų maitinimo naudojant mažiau retų išteklių, t, y, vandens, energijos ir žemės, problema; ragina vykdyti tvarią, produktyvią ir konkurencingą Europos žemės ūkio politiką, kuri labai padėtų siekti Sutartyse nustatytų BŽŪP tikslų ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus, integracinio ir tvaraus augimo prioritetus; mano, kad žemės ūkis gali stipriai prisidėti prie klimato kaitos problemų sprendimo, naujų darbo vietų kūrimo, naudojant ekologišką augimą ir tiekiant atsinaujinančią energiją, o tuo pačiu metu ir toliau tiekiant saugius, aukštos kokybės maisto produktus ir aprūpinant maistu Europos vartotojus;

| 4. | mano, kad būtina nustatyti aiškias ilgalaikes taisykles, kad Europos ūkininkai galėtų planuoti investicijas, būtinas siekiant modernizuoti žemės ūkio veiklą ir plėtoti naujoviškus metodus, kurie padėtų pereiti prie agronominiu požiūriu tvirtesnių ir tvarių sistemų, nes šis procesas gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti jų konkurencingumą vietos, regioninėse ir tarptautinėse rinkose; |
| --- | --- |

4.

mano, kad būtina nustatyti aiškias ilgalaikes taisykles, kad Europos ūkininkai galėtų planuoti investicijas, būtinas siekiant modernizuoti žemės ūkio veiklą ir plėtoti naujoviškus metodus, kurie padėtų pereiti prie agronominiu požiūriu tvirtesnių ir tvarių sistemų, nes šis procesas gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti jų konkurencingumą vietos, regioninėse ir tarptautinėse rinkose;

| 5. | mano, kad, siekiant supaprastinimo, aiškumo ir bendro požiūrio, nuo pat reformos pradžios turi būti susitarta dėl kiekvieno BŽŪP ramsčio finansavimo; |
| --- | --- |

5.

mano, kad, siekiant supaprastinimo, aiškumo ir bendro požiūrio, nuo pat reformos pradžios turi būti susitarta dėl kiekvieno BŽŪP ramsčio finansavimo;

| 6. | reikalauja ES žemės ūkiui skirtame biudžete per kitą finansinį laikotarpį išlaikyti bent 2013 m. biudžete numatytas žemės ūkiui skirtas lėšas; pripažįsta, kad siekiant spręsti su aprūpinimo maistu saugumu, aplinkos apsauga, klimato kaita ir teritorine pusiausvyra susijusius uždavinius padidėjusioje ES, taip pat norint, kad BŽŪP padėtų sėkmingai vykdyti strategiją „Europa 2020“, bus reikalingi pakankami finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

6.

reikalauja ES žemės ūkiui skirtame biudžete per kitą finansinį laikotarpį išlaikyti bent 2013 m. biudžete numatytas žemės ūkiui skirtas lėšas; pripažįsta, kad siekiant spręsti su aprūpinimo maistu saugumu, aplinkos apsauga, klimato kaita ir teritorine pusiausvyra susijusius uždavinius padidėjusioje ES, taip pat norint, kad BŽŪP padėtų sėkmingai vykdyti strategiją „Europa 2020“, bus reikalingi pakankami finansiniai ištekliai;

| 7. | yra įsitikinęs, kad vykdant šią naują žemės ūkio politiką, susijusią su tvariomis maisto gamybos sistemomis, visų pirma turi būti apskritai nuosekliau derinami tiesioginius mokėjimus apimantis pirmasis ramstis ir paramos kaimo plėtrai priemones apimantis antrasis ramstis; laikosi nuomonės, kad pagal naująją BŽŪP viešosios lėšos turi būti pripažintos kaip visuomenei teikiamų viešųjų gėrybių, nefinansuojamų rinkoje, teisėta kompensacija ir mano, kad viešosios lėšos turėtų būti naudojamos siekiant paskatinti ūkininkus visoje Europoje teikti papildomas aplinkosaugos paslaugas; mano, kad šis tikslingas požiūris padės pasiekti visos ES tikslus ir suteiks būtiną lankstumą, kad būtų atsižvelgta į ES žemės ūkio įvairovę; mano, kad tokia sistema užtikrintų, jog kiekviena išmokų sudedamoji dalis duotų neabejotiną viešąją naudą mokesčių mokėtojams, ūkininkams ir visai visuomenei skaidriu būdu; |
| --- | --- |

7.

yra įsitikinęs, kad vykdant šią naują žemės ūkio politiką, susijusią su tvariomis maisto gamybos sistemomis, visų pirma turi būti apskritai nuosekliau derinami tiesioginius mokėjimus apimantis pirmasis ramstis ir paramos kaimo plėtrai priemones apimantis antrasis ramstis; laikosi nuomonės, kad pagal naująją BŽŪP viešosios lėšos turi būti pripažintos kaip visuomenei teikiamų viešųjų gėrybių, nefinansuojamų rinkoje, teisėta kompensacija ir mano, kad viešosios lėšos turėtų būti naudojamos siekiant paskatinti ūkininkus visoje Europoje teikti papildomas aplinkosaugos paslaugas; mano, kad šis tikslingas požiūris padės pasiekti visos ES tikslus ir suteiks būtiną lankstumą, kad būtų atsižvelgta į ES žemės ūkio įvairovę; mano, kad tokia sistema užtikrintų, jog kiekviena išmokų sudedamoji dalis duotų neabejotiną viešąją naudą mokesčių mokėtojams, ūkininkams ir visai visuomenei skaidriu būdu;

| 8. | ragina, kad tvarumas, konkurencingumas ir sąžiningumas būtų pagrindiniai BŽŪP principai ir kad vykdant BŽŪP būtų išsaugomas specifinis atskirų sektorių ir gamybos vietų pobūdis, ir kad būtų siekiama gyventojus aprūpinti pakankamu kiekiu saugių ir sveikų maisto produktų už tinkamą kainą bei aprūpinti žaliavomis siekiant užtikrinta pajėgią Europos perdirbimo ir maisto pramonę bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą; pabrėžia, kad ES standartai maisto saugos, aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės ir minimalių socialinių standartų laikymosi srityse yra patys aukščiausi pasaulyje; reikalauja vykdyti tokią BŽŪP, kuria būtų užtikrinama, jog Europos žemės ūkis atitiks šiuos aukštus standartus tarptautinėje konkurencinėje aplinkoje (išorinė kokybės apsauga); |
| --- | --- |

8.

ragina, kad tvarumas, konkurencingumas ir sąžiningumas būtų pagrindiniai BŽŪP principai ir kad vykdant BŽŪP būtų išsaugomas specifinis atskirų sektorių ir gamybos vietų pobūdis, ir kad būtų siekiama gyventojus aprūpinti pakankamu kiekiu saugių ir sveikų maisto produktų už tinkamą kainą bei aprūpinti žaliavomis siekiant užtikrinta pajėgią Europos perdirbimo ir maisto pramonę bei atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą; pabrėžia, kad ES standartai maisto saugos, aplinkos apsaugos, gyvūnų gerovės ir minimalių socialinių standartų laikymosi srityse yra patys aukščiausi pasaulyje; reikalauja vykdyti tokią BŽŪP, kuria būtų užtikrinama, jog Europos žemės ūkis atitiks šiuos aukštus standartus tarptautinėje konkurencinėje aplinkoje (išorinė kokybės apsauga);

| 9. | pripažįsta, kad daugelis šių naujų uždavinių ir tikslų yra įtvirtinti teisiškai privalomuose tarptautiniuose įsipareigojimuose ir sutartyse, kuriems ES pritarė ir kuriuos pasirašė, pvz., Kioto protokole, Kankūno susitikime, Ramsaro ir Nagojos konvencijose; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad daugelis šių naujų uždavinių ir tikslų yra įtvirtinti teisiškai privalomuose tarptautiniuose įsipareigojimuose ir sutartyse, kuriems ES pritarė ir kuriuos pasirašė, pvz., Kioto protokole, Kankūno susitikime, Ramsaro ir Nagojos konvencijose;

| 10. | pabrėžia, kad supaprastinamas turi esminę svarbą ir kad jis turi būti vienas iš pagrindinių būsimos BŽŪP tikslų, kurio siekiant būtų sumažintos politikos administravimo valstybių narių lygmeniu sąnaudos, taip pat pabrėžia, kad reikalingi aiškūs teisiniai pagrindai, apie kuriuos turi būti nedelsiant pranešta ir kurie turi būti vienodai aiškinami; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad supaprastinamas turi esminę svarbą ir kad jis turi būti vienas iš pagrindinių būsimos BŽŪP tikslų, kurio siekiant būtų sumažintos politikos administravimo valstybių narių lygmeniu sąnaudos, taip pat pabrėžia, kad reikalingi aiškūs teisiniai pagrindai, apie kuriuos turi būti nedelsiant pranešta ir kurie turi būti vienodai aiškinami;

| 11. | pabrėžia, kad maisto kokybės politikos plėtra, įskaitant geografines nuorodas (saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN), garantuoti tradiciniai gaminiai (GTG)), turi būti vienas iš svarbiausių BŽŪP aspektų, kuris turi būti plėtojamas ir stiprinamas, kad ES galėtų išlikti šios srities lydere; laikosi nuomonės, kad šių aukštos kokybės produktų atveju reikėtų sudaryti galimybes naudoti savito valdymo, apsaugos ir skatinimo priemones, kad jų vystymas vyktų darniai ir būtų toliau iš esmės prisidedama prie tvaraus augimo ir Europos žemės ūkio konkurencingumo; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad maisto kokybės politikos plėtra, įskaitant geografines nuorodas (saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN), garantuoti tradiciniai gaminiai (GTG)), turi būti vienas iš svarbiausių BŽŪP aspektų, kuris turi būti plėtojamas ir stiprinamas, kad ES galėtų išlikti šios srities lydere; laikosi nuomonės, kad šių aukštos kokybės produktų atveju reikėtų sudaryti galimybes naudoti savito valdymo, apsaugos ir skatinimo priemones, kad jų vystymas vyktų darniai ir būtų toliau iš esmės prisidedama prie tvaraus augimo ir Europos žemės ūkio konkurencingumo;

| 12. | ragina Komisiją stiprinti pastangas mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų ir pardavimo skatinimo srityse; todėl ragina ateityje sudarant ES mokslinių tyrimų ir plėtros programas visada atsižvelgti į mokslinius tyrimus žemės ūkio ir maisto sektoriuose; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją stiprinti pastangas mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų ir pardavimo skatinimo srityse; todėl ragina ateityje sudarant ES mokslinių tyrimų ir plėtros programas visada atsižvelgti į mokslinius tyrimus žemės ūkio ir maisto sektoriuose;

Tiesioginės išmokos

| 13. | pažymi, kad tiesioginės atsietos paramos išmokos, kurios priklauso nuo kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų, gali padėti remti ir stabilizuoti ūkių pajamas, padedant ūkininkams, be maisto produktų, visai visuomenei teikti gyvybiškai svarbias viešąsias gėrybes, pvz., užtikrinti ekosistemos paslaugas, užimtumą, kraštovaizdžio valdymą ir kaimo ekonomikos gyvybingumą visoje Europoje; mano, kad tiesioginės išmokos turėtų būti naudojamos siekiant atlyginti ūkininkams už šių viešųjų gėrybių teikimą, nes rinka viena pati neteikia viešųjų gėrybių ir dar neatlygina ūkininkams už jų teikimą tuo tarpu, kai ūkininkai dažnai patiria dideles gamybos sąnaudas, siekdami pagaminti aukštos kokybės maistą ir sumažinti savo nustatomas supirkimo kainas už jų gamybą; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad tiesioginės atsietos paramos išmokos, kurios priklauso nuo kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų, gali padėti remti ir stabilizuoti ūkių pajamas, padedant ūkininkams, be maisto produktų, visai visuomenei teikti gyvybiškai svarbias viešąsias gėrybes, pvz., užtikrinti ekosistemos paslaugas, užimtumą, kraštovaizdžio valdymą ir kaimo ekonomikos gyvybingumą visoje Europoje; mano, kad tiesioginės išmokos turėtų būti naudojamos siekiant atlyginti ūkininkams už šių viešųjų gėrybių teikimą, nes rinka viena pati neteikia viešųjų gėrybių ir dar neatlygina ūkininkams už jų teikimą tuo tarpu, kai ūkininkai dažnai patiria dideles gamybos sąnaudas, siekdami pagaminti aukštos kokybės maistą ir sumažinti savo nustatomas supirkimo kainas už jų gamybą;

| 14. | ragina užtikrinti stiprų ir tinkamai finansuojamą pirmąjį ramstį, kurį naudojant būtų galima įveikti naujus Europos žemės ūkiui keliamus iššūkius; |
| --- | --- |

14.

ragina užtikrinti stiprų ir tinkamai finansuojamą pirmąjį ramstį, kurį naudojant būtų galima įveikti naujus Europos žemės ūkiui keliamus iššūkius;

| 15. | reikalauja tinkamai valstybėms narėms bei ūkininkams valstybėje narėje paskirstyti pirmam ir antram ramsčiams numatytas BŽŪP lėšas, pagrindiniu objektyvių kriterijų principu pasirinkus pragmatišką požiūrį; nepritaria skirtumams skirstant šias lėšas valstybėms narėms; tam reikia laipsniškai atsisakyti pasenusiais istoriniais orientaciniais dydžiais grindžiamos sistemos ir ją pakeisti paramos išmokomis, kurios būtų teisingos ir veiksmingiau skirstomos šalims, įvairiems žemės ūkio sektoriams ir ūkininkams; pabrėžia, jog tai taip pat reiškia, kad siekiant padėti žemės ūkiui pereiti prie tvaresnių ūkininkavimo sistemų pagalbos išmokos turi būti veiksmingesnės, tikslingesnės ir teikti daugiau paskatų; atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą nepritaria ES masto bendroms fiksuoto dydžio išmokoms, kurios neatspindėtų Europos įvairovės; mano, kad žemės ūkio bei gamybos vietų įvairovės Europos Sąjungoje užtikrinimas yra pagrindinė užduotis ir todėl pritaria tam, kad būtų kuo labiau atsižvelgiama į konkrečias gamybos sąlygas valstybėse narėse taikant tikslingesnę tiesioginių išmokų sistemą; |
| --- | --- |

15.

reikalauja tinkamai valstybėms narėms bei ūkininkams valstybėje narėje paskirstyti pirmam ir antram ramsčiams numatytas BŽŪP lėšas, pagrindiniu objektyvių kriterijų principu pasirinkus pragmatišką požiūrį; nepritaria skirtumams skirstant šias lėšas valstybėms narėms; tam reikia laipsniškai atsisakyti pasenusiais istoriniais orientaciniais dydžiais grindžiamos sistemos ir ją pakeisti paramos išmokomis, kurios būtų teisingos ir veiksmingiau skirstomos šalims, įvairiems žemės ūkio sektoriams ir ūkininkams; pabrėžia, jog tai taip pat reiškia, kad siekiant padėti žemės ūkiui pereiti prie tvaresnių ūkininkavimo sistemų pagalbos išmokos turi būti veiksmingesnės, tikslingesnės ir teikti daugiau paskatų; atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą nepritaria ES masto bendroms fiksuoto dydžio išmokoms, kurios neatspindėtų Europos įvairovės; mano, kad žemės ūkio bei gamybos vietų įvairovės Europos Sąjungoje užtikrinimas yra pagrindinė užduotis ir todėl pritaria tam, kad būtų kuo labiau atsižvelgiama į konkrečias gamybos sąlygas valstybėse narėse taikant tikslingesnę tiesioginių išmokų sistemą;

| 16. | taigi pasisako už bendrosios išmokos schemą, kuri, atliekant tam tikrą perskirstymą, prisideda prie teisingo tiesioginių išmokų paskirstymo ES mastu; siūlo, kad kiekviena valstybė narė turėtų gauti mažiausią ES vidutinių tiesioginių išmokų procentinę dalį ir kad būtų nustatytos viršutinės ribos; pritaria, kad būtų atliekamas kuo greitesnis įgyvendinimas nustatant ribotos trukmės pereinamąjį laikotarpį; |
| --- | --- |

16.

taigi pasisako už bendrosios išmokos schemą, kuri, atliekant tam tikrą perskirstymą, prisideda prie teisingo tiesioginių išmokų paskirstymo ES mastu; siūlo, kad kiekviena valstybė narė turėtų gauti mažiausią ES vidutinių tiesioginių išmokų procentinę dalį ir kad būtų nustatytos viršutinės ribos; pritaria, kad būtų atliekamas kuo greitesnis įgyvendinimas nustatant ribotos trukmės pereinamąjį laikotarpį;

| 17. | tiesioginių išmokų atskiriems ūkiams atveju pritaria tam, kad skirstant lėšas valstybėms narėms nebebūtų taikomos istorinės ir specifinės ūkio atskaitos vertės, ir kito finansinio laikotarpio metu ragina pereiti prie atsietos paramos regioninių arba nacionalinių išmokų pagal plotą; tačiau pripažįsta, kad padėtis skirtingose valstybėse narėse yra labai skirtinga ir dėl to reikia taikyti nuo regionų priklausančias specifines priemones; |
| --- | --- |

17.

tiesioginių išmokų atskiriems ūkiams atveju pritaria tam, kad skirstant lėšas valstybėms narėms nebebūtų taikomos istorinės ir specifinės ūkio atskaitos vertės, ir kito finansinio laikotarpio metu ragina pereiti prie atsietos paramos regioninių arba nacionalinių išmokų pagal plotą; tačiau pripažįsta, kad padėtis skirtingose valstybėse narėse yra labai skirtinga ir dėl to reikia taikyti nuo regionų priklausančias specifines priemones;

| 18. | mano, kad valstybės narės, kuriose šiuo metu yra taikoma supaprastinta vienkartinės išmokos už plotus schemą, po nustatyto pereinamojo laikotarpio turėtų būti pervestos į bendrosios išmokos schemą su teisėmis į išmokas; ragina atliekant šį pervedimą suteikti pagalbą, įskaitant finansinę ir techninę; |
| --- | --- |

18.

mano, kad valstybės narės, kuriose šiuo metu yra taikoma supaprastinta vienkartinės išmokos už plotus schemą, po nustatyto pereinamojo laikotarpio turėtų būti pervestos į bendrosios išmokos schemą su teisėmis į išmokas; ragina atliekant šį pervedimą suteikti pagalbą, įskaitant finansinę ir techninę;

| 19. | teigiamai vertina smulkių ūkininkų vaidmens Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse pripažinimą; palankiai vertina, kad kuriama konkreti ir supaprastinta pagalbos smulkiems ūkininkams, kurie prisideda prie kaimo plėtros stabilizavimo, sistema; ragina Komisiją siekiant skaidrumo ir teisinio saugumo nustatyti lanksčius ir objektyvius kriterijus, pagal kuriuos kiekviena valstybė narė apibrėžtų smulkiojo ūkininko statusą; ragina valstybes nares pagal subsidiarumo principą nuspręsti, kuriuos ūkininkus tinkama įtraukti į šią sistemą; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina smulkių ūkininkų vaidmens Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse pripažinimą; palankiai vertina, kad kuriama konkreti ir supaprastinta pagalbos smulkiems ūkininkams, kurie prisideda prie kaimo plėtros stabilizavimo, sistema; ragina Komisiją siekiant skaidrumo ir teisinio saugumo nustatyti lanksčius ir objektyvius kriterijus, pagal kuriuos kiekviena valstybė narė apibrėžtų smulkiojo ūkininko statusą; ragina valstybes nares pagal subsidiarumo principą nuspręsti, kuriuos ūkininkus tinkama įtraukti į šią sistemą;

| 20. | ragina toliau supaprastinti tiesioginių išmokų sistemą, ypač supaprastinti perkėlimo taisykles nepareikštoms teisėms į išmokas, supaprastinti taisykles, susijusias su nacionaliniu rezervu, priklausomai nuo perėjimo prie vienodų regioninių arba nacionalinių išmokų už plotą, sujungti smulkiausias teises į išmokas ir nustatyti veiksmingą ir nebiurokratišką abiejų ramsčių kontrolės sistemą; mano, kad taikant turimas privalomas kontrolės apimtis būtina palankiai atsižvelgti į tinkamai veikiančias administravimo sistemas; |
| --- | --- |

20.

ragina toliau supaprastinti tiesioginių išmokų sistemą, ypač supaprastinti perkėlimo taisykles nepareikštoms teisėms į išmokas, supaprastinti taisykles, susijusias su nacionaliniu rezervu, priklausomai nuo perėjimo prie vienodų regioninių arba nacionalinių išmokų už plotą, sujungti smulkiausias teises į išmokas ir nustatyti veiksmingą ir nebiurokratišką abiejų ramsčių kontrolės sistemą; mano, kad taikant turimas privalomas kontrolės apimtis būtina palankiai atsižvelgti į tinkamai veikiančias administravimo sistemas;

| 21. | pažymi, kad reikia priemonių, kuriomis žemės ūkio sektoriuje būtų sprendžiamas kartų atsinaujinimo klausimas, nes tik 6 proc. Europos ūkininkų yra jaunesni nei 35 m., o per ateinančius dešimt metų į pensiją išeis 4,5 mln.; pripažįsta, kad jauni ūkininkai susiduria su veiklos pradžios kliūtimis – didelės išlaidos investicijoms, sunkiai prieinama žemė ir kreditai; pabrėžia, kad pagal antrąjį ramstį įgyvendinamos priemonės jauniems ūkininkams nepakankamos norint sustabdyti greitą senėjimą žemės ūkio sektoriuje, ir ragina pateikti pasiūlymus, kaip pakeisti šią netvarią tendenciją, kurie turėtų apimti taisyklių, pagal kurias valdomas nacionalinis rezervas, pakeitimus siekiant jas labiau pritaikyti jauniems ūkininkams; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad reikia priemonių, kuriomis žemės ūkio sektoriuje būtų sprendžiamas kartų atsinaujinimo klausimas, nes tik 6 proc. Europos ūkininkų yra jaunesni nei 35 m., o per ateinančius dešimt metų į pensiją išeis 4,5 mln.; pripažįsta, kad jauni ūkininkai susiduria su veiklos pradžios kliūtimis – didelės išlaidos investicijoms, sunkiai prieinama žemė ir kreditai; pabrėžia, kad pagal antrąjį ramstį įgyvendinamos priemonės jauniems ūkininkams nepakankamos norint sustabdyti greitą senėjimą žemės ūkio sektoriuje, ir ragina pateikti pasiūlymus, kaip pakeisti šią netvarią tendenciją, kurie turėtų apimti taisyklių, pagal kurias valdomas nacionalinis rezervas, pakeitimus siekiant jas labiau pritaikyti jauniems ūkininkams;

| 22. | pabrėžia, kad BŽŪP turėtų būti neutrali lyčių aspektu ir kad abiems įmonėje dirbantiems sutuoktiniams turėtų būti suteikiamos vienodos teisės; atkreipia dėmesį į tai, kad 42 proc. iš 26,7 mln. žmonių, reguliariai dirbančių Europos Sąjungos žemės ūkyje, yra moterys, tačiau tik vienam iš penkių (apie 29 proc.) ūkių vadovauja moteris; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad BŽŪP turėtų būti neutrali lyčių aspektu ir kad abiems įmonėje dirbantiems sutuoktiniams turėtų būti suteikiamos vienodos teisės; atkreipia dėmesį į tai, kad 42 proc. iš 26,7 mln. žmonių, reguliariai dirbančių Europos Sąjungos žemės ūkyje, yra moterys, tačiau tik vienam iš penkių (apie 29 proc.) ūkių vadovauja moteris;

| 23. | mano, kad atsiejimas iš esmės pasiteisino – juo ūkininkams suteikiama didesnė sprendimų laisvė užtikrinant, kad ūkininkai reaguotų į rinkos signalus, didžiąją BŽŪP dalį integruojant į PPO „žaliąją dėžę“; pabrėžia Komisijos mintį, kad ir ateityje tam tikrose vietovėse, kuriose nėra alternatyvos ten įsitvirtinusioms daug sąnaudų reikalaujančioms gamybos formoms ir gaminiams, gali būti numatytos ir susietos išmokos; todėl pripažįsta, kad su produkcija susietos išmokos, taikant labai konkrečius reikalavimus, galėtų būti taikomos ir po 2013 m.; |
| --- | --- |

23.

mano, kad atsiejimas iš esmės pasiteisino – juo ūkininkams suteikiama didesnė sprendimų laisvė užtikrinant, kad ūkininkai reaguotų į rinkos signalus, didžiąją BŽŪP dalį integruojant į PPO „žaliąją dėžę“; pabrėžia Komisijos mintį, kad ir ateityje tam tikrose vietovėse, kuriose nėra alternatyvos ten įsitvirtinusioms daug sąnaudų reikalaujančioms gamybos formoms ir gaminiams, gali būti numatytos ir susietos išmokos; todėl pripažįsta, kad su produkcija susietos išmokos, taikant labai konkrečius reikalavimus, galėtų būti taikomos ir po 2013 m.;

| 24. | taigi ragina valstybėms narėms sudaryti galimybę leisti dalį tiesioginių išmokų palikti visiškai ar iš dalies susietas laikantis PPO ribų siekiant finansuoti priemones, kuriomis švelninamas išmokų atsiejimo konkrečiose ekonominiu, aplinkos apsaugos ir socialiniu požiūriais jautriose vietose ir sektoriuose, poveikį; be to, mano, kad šie mokėjimai galėtų padėti skatinti vietovėmis grindžiamas aplinkos apsaugos priemones ir teritorinę sanglaudą bei skatinti, remti ir stiprinti pagrindinius sektorius, įskaitant kokybės gerinimą, žemės ūkio žaliavų gamybą, tam tikrų specifinių rūšių produkciją ar kai kurias žemės ūkio rūšis; |
| --- | --- |

24.

taigi ragina valstybėms narėms sudaryti galimybę leisti dalį tiesioginių išmokų palikti visiškai ar iš dalies susietas laikantis PPO ribų siekiant finansuoti priemones, kuriomis švelninamas išmokų atsiejimo konkrečiose ekonominiu, aplinkos apsaugos ir socialiniu požiūriais jautriose vietose ir sektoriuose, poveikį; be to, mano, kad šie mokėjimai galėtų padėti skatinti vietovėmis grindžiamas aplinkos apsaugos priemones ir teritorinę sanglaudą bei skatinti, remti ir stiprinti pagrindinius sektorius, įskaitant kokybės gerinimą, žemės ūkio žaliavų gamybą, tam tikrų specifinių rūšių produkciją ar kai kurias žemės ūkio rūšis;

| 25. | pastebi, kad Europos Sąjungos žemės ūkio valdos Europos Sąjungoje dėl istorinių priežasčių yra labai skirtingų dydžių, darbo produktyvumo bei teisinių formų; žino, kad tiesioginės išmokos skirstomos tokiu būdu, dėl kurio abejojama jų teisėtumu; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti viršutinę tiesioginių išmokų ribą ir džiaugiasi šia pastanga spręsti BŽŪP teisėtumo ir priimtinumo visuomenei klausimą; prašo Komisijos svarstyti galimybę pradėti taikyti panašias sistemas, kurios padėtų siekti šių tikslų, pvz., tiesioginių išmokų mažinimo atsižvelgiant į žemės ūkio valdų dydį sistemą, kurią taikant būtų atsižvelgiama į objektyvius užimtumo ir tvarios praktikos kriterijus; |
| --- | --- |

25.

pastebi, kad Europos Sąjungos žemės ūkio valdos Europos Sąjungoje dėl istorinių priežasčių yra labai skirtingų dydžių, darbo produktyvumo bei teisinių formų; žino, kad tiesioginės išmokos skirstomos tokiu būdu, dėl kurio abejojama jų teisėtumu; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti viršutinę tiesioginių išmokų ribą ir džiaugiasi šia pastanga spręsti BŽŪP teisėtumo ir priimtinumo visuomenei klausimą; prašo Komisijos svarstyti galimybę pradėti taikyti panašias sistemas, kurios padėtų siekti šių tikslų, pvz., tiesioginių išmokų mažinimo atsižvelgiant į žemės ūkio valdų dydį sistemą, kurią taikant būtų atsižvelgiama į objektyvius užimtumo ir tvarios praktikos kriterijus;

| 26. | ragina Komisiją pateikti labai konkrečius pasiūlymus, kokiomis ilgalaikėmis ir vidutinės trukmės laikotarpio priemonėmis galima būtų padėti gyvulininkystės sektoriui kovoti su augančiomis finansinėmis sąnaudomis; mano, kad tai galėtų apimti paskatas naudoti ganyklų ir baltyminių augalų ariamosios žemės sėjomainos sistemas, kurios teikia daugiau ekonominių privalumų ūkininkams, padeda kovoti su naujais sunkumais ir mažina priklausomybę nuo baltyminių augalų importo bei galėtų teigiamai veikti su pašarais susijusias sąnaudas; ragina Komisiją valstybėms narėms pagal dabartinį 68 straipsnį pasiūlyti lankstumo galimybę siekiant daugiausia dėmesio kokybei ir tvarumui skiriančius gyvulininkystės ūkius įtraukti į naują paramos sistemą ir atsižvelgti į jų specifinį pobūdį; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją pateikti labai konkrečius pasiūlymus, kokiomis ilgalaikėmis ir vidutinės trukmės laikotarpio priemonėmis galima būtų padėti gyvulininkystės sektoriui kovoti su augančiomis finansinėmis sąnaudomis; mano, kad tai galėtų apimti paskatas naudoti ganyklų ir baltyminių augalų ariamosios žemės sėjomainos sistemas, kurios teikia daugiau ekonominių privalumų ūkininkams, padeda kovoti su naujais sunkumais ir mažina priklausomybę nuo baltyminių augalų importo bei galėtų teigiamai veikti su pašarais susijusias sąnaudas; ragina Komisiją valstybėms narėms pagal dabartinį 68 straipsnį pasiūlyti lankstumo galimybę siekiant daugiausia dėmesio kokybei ir tvarumui skiriančius gyvulininkystės ūkius įtraukti į naują paramos sistemą ir atsižvelgti į jų specifinį pobūdį;

| 27. | mano, kad tiesioginės išmokos turėtų būti skiriamos tik aktyviems ūkininkams; supranta, kad pagal atsietų tiesioginių išmokų sistemą kiekvienas ūkininkas, kuris žemės ūkio plotus naudoja gamybai ir palaiko jų gerą ūkinę bei aplinkosauginę būklę, turėtų gauti tiesiogines išmokas; todėl prašo Komisijos sukurti aktyvaus ūkininkavimo apibrėžtį, kuria valstybės narės galėtų vadovautis be papildomos administracinės naštos ar išlaidų; tuo pat metu būtina užtikrinti, kad tradicinė ūkininkavimo veikla (pilna, šalutinė arba papildoma), neatsižvelgiant į jos teisinį statusą, būtų laikoma aktyvia ūkininkavimo veikla ir kad būtų atsižvelgiama į žemėvaldą ir rangovinio ūkininkavimo tvarką, taip pat bendros žemės valdymą; mano, jog būtina patikslinti, kad nustačius aktyvaus ūkininko apibrėžtį būtų išvengta atvejų, kai administracinės mokėjimų atlikimo išlaidos didesnės už realią pačios išmokos sumą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad tiesioginės išmokos turėtų būti skiriamos tik aktyviems ūkininkams; supranta, kad pagal atsietų tiesioginių išmokų sistemą kiekvienas ūkininkas, kuris žemės ūkio plotus naudoja gamybai ir palaiko jų gerą ūkinę bei aplinkosauginę būklę, turėtų gauti tiesiogines išmokas; todėl prašo Komisijos sukurti aktyvaus ūkininkavimo apibrėžtį, kuria valstybės narės galėtų vadovautis be papildomos administracinės naštos ar išlaidų; tuo pat metu būtina užtikrinti, kad tradicinė ūkininkavimo veikla (pilna, šalutinė arba papildoma), neatsižvelgiant į jos teisinį statusą, būtų laikoma aktyvia ūkininkavimo veikla ir kad būtų atsižvelgiama į žemėvaldą ir rangovinio ūkininkavimo tvarką, taip pat bendros žemės valdymą; mano, jog būtina patikslinti, kad nustačius aktyvaus ūkininko apibrėžtį būtų išvengta atvejų, kai administracinės mokėjimų atlikimo išlaidos didesnės už realią pačios išmokos sumą;

| 28. | pasisako už antrojo ramsčio gamtinių kliūčių kompensavimą ir nepritaria papildomoms pirmojo ramsčio išmokoms, paremtomis papildoma administravimo našta; |
| --- | --- |

28.

pasisako už antrojo ramsčio gamtinių kliūčių kompensavimą ir nepritaria papildomoms pirmojo ramsčio išmokoms, paremtomis papildoma administravimo našta;

Išteklių apsauga ir aplinkos politika

| 29. | mano, kad geresnė gamtos išteklių apsauga ir valdymas yra pagrindinė sudedamoji tvaraus ūkininkavimo dalis, kuria, vykdant naujus strategijos „Europa 2020“ uždavinius ir tikslus, pateisinamos papildomos skatinamosios priemonės, kuriomis ūkininkai raginami ūkininkauti nekenkiant aplinkai, peržengiant kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų ribas ir papildant jau esamas agrarinės aplinkosaugos programas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad geresnė gamtos išteklių apsauga ir valdymas yra pagrindinė sudedamoji tvaraus ūkininkavimo dalis, kuria, vykdant naujus strategijos „Europa 2020“ uždavinius ir tikslus, pateisinamos papildomos skatinamosios priemonės, kuriomis ūkininkai raginami ūkininkauti nekenkiant aplinkai, peržengiant kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų ribas ir papildant jau esamas agrarinės aplinkosaugos programas;

| 30. | mano, kad gamtos išteklių apsauga turėtų būti glaudžiau siejama su tiesioginių išmokų teikimu, ir todėl ragina įgyvendinant ekologiškumo skatinimo funkciją nustatyti ES masto paskatų sistemą, kuri padėtų užtikrinti ūkininkavimo tvarumą ir ilgalaikį aprūpinimo maistu saugumą veiksmingai valdant ribotus išteklius (vandenį, energiją, dirvožemį) ir, mažinant gamybos priemonių naudojimą, ilgainiui sumažinant gamybos išlaidas; mano, kad pagal šią sistemą turėtų būti teikiama didžiausia parama ūkininkams, kurie ūkininkauja arba palaipsniui norėtų pradėti ūkininkauti siekdami tvaresnių gamybos sistemų; |
| --- | --- |

30.

mano, kad gamtos išteklių apsauga turėtų būti glaudžiau siejama su tiesioginių išmokų teikimu, ir todėl ragina įgyvendinant ekologiškumo skatinimo funkciją nustatyti ES masto paskatų sistemą, kuri padėtų užtikrinti ūkininkavimo tvarumą ir ilgalaikį aprūpinimo maistu saugumą veiksmingai valdant ribotus išteklius (vandenį, energiją, dirvožemį) ir, mažinant gamybos priemonių naudojimą, ilgainiui sumažinant gamybos išlaidas; mano, kad pagal šią sistemą turėtų būti teikiama didžiausia parama ūkininkams, kurie ūkininkauja arba palaipsniui norėtų pradėti ūkininkauti siekdami tvaresnių gamybos sistemų;

| 31. | pabrėžia, kad ši sistema turėtų būti diegiama tuo pat metu įgyvendinant kompleksinio paramos susiejimo sistemos supaprastinimą tiesioginių išmokų gavėjams, jos taikymo priemonės turi būti paprastos, ji turi užtikrinti aplinkosauginės ir ekonominės veiklos rezultatų pusiausvyrą, ji turi būti tinkamos agronominiu požiūriu ir pagal ją neturėtų būti diskriminuojami ūkininkai, kurie jau žymiu mastu dalyvauja agrarinės aplinkosaugos programose; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad ši sistema turėtų būti diegiama tuo pat metu įgyvendinant kompleksinio paramos susiejimo sistemos supaprastinimą tiesioginių išmokų gavėjams, jos taikymo priemonės turi būti paprastos, ji turi užtikrinti aplinkosauginės ir ekonominės veiklos rezultatų pusiausvyrą, ji turi būti tinkamos agronominiu požiūriu ir pagal ją neturėtų būti diskriminuojami ūkininkai, kurie jau žymiu mastu dalyvauja agrarinės aplinkosaugos programose;

| 32. | nepritaria naujos papildomų išmokų sistemos, dėl kurios atsirastų daugiau kontrolės ir sankcijų sistemos didinant ekologiškumą, įgyvendinimui; dar kartą pabrėžia, kad reikėtų vengti, kad ūkininkams nebūtų nustatyti praktiniai apribojimai, o valdžios institucijoms – sudėtingas administravimas; be to, reikalauja, kad visos žemės ūkio kontrolės priemonės, jei įmanoma, būtų vykdomos kartu, siekiant supaprastinti administracines procedūras, susijusias su šių priemonių taikymu; |
| --- | --- |

32.

nepritaria naujos papildomų išmokų sistemos, dėl kurios atsirastų daugiau kontrolės ir sankcijų sistemos didinant ekologiškumą, įgyvendinimui; dar kartą pabrėžia, kad reikėtų vengti, kad ūkininkams nebūtų nustatyti praktiniai apribojimai, o valdžios institucijoms – sudėtingas administravimas; be to, reikalauja, kad visos žemės ūkio kontrolės priemonės, jei įmanoma, būtų vykdomos kartu, siekiant supaprastinti administracines procedūras, susijusias su šių priemonių taikymu;

| 33. | todėl ragina Komisiją kuo greičiau pateikti administracinės praktikos, susijusios su ekologiškumo skatinimo funkcijos įgyvendinimu, poveikio vertinimą; pabrėžia, kad aplinkosaugos priemonės turi potencialą padidinti ūkininkų gamybos efektyvumą, ir reikalauja, kad būtų kompensuojamos visos galimos išlaidos ir negautos pajamos, susijusios su šių priemonių įgyvendinimu; |
| --- | --- |

33.

todėl ragina Komisiją kuo greičiau pateikti administracinės praktikos, susijusios su ekologiškumo skatinimo funkcijos įgyvendinimu, poveikio vertinimą; pabrėžia, kad aplinkosaugos priemonės turi potencialą padidinti ūkininkų gamybos efektyvumą, ir reikalauja, kad būtų kompensuojamos visos galimos išlaidos ir negautos pajamos, susijusios su šių priemonių įgyvendinimu;

| 34. | mano, kad ekologiškumo didinimo turėtų būti siekiama visose valstybėse narėse pasinaudojant prioritetiniu su plotu ir (arba) su pavienių ūkių lygmeniu susijusių priemonių, kurios turėtų būti 100 proc. finansuojamos iš ES lėšų, rinkiniu; mano, kad kiekvienas šių konkrečių išmokų gavėjas turi įgyvendinti tam tikrą skaičių ekologiškumo didinimo priemonių, grindžiamų esamomis struktūromis ir pasirinktų iš nacionalinio arba regioninio sąrašo, sudaryto valstybės narės remiantis platesniu ES sąrašu, taikomo visų pobūdžių ūkininkavimui; mano, kad tokių priemonių pavyzdžiai galėtų būti:






  — | nedaug anglies dioksido išskiriančio ūkininkavimo ir ŠESD ribojimo ar surinkimo priemonių parama, |
| --- | --- | --- |

34.

mano, kad ekologiškumo didinimo turėtų būti siekiama visose valstybėse narėse pasinaudojant prioritetiniu su plotu ir (arba) su pavienių ūkių lygmeniu susijusių priemonių, kurios turėtų būti 100 proc. finansuojamos iš ES lėšų, rinkiniu; mano, kad kiekvienas šių konkrečių išmokų gavėjas turi įgyvendinti tam tikrą skaičių ekologiškumo didinimo priemonių, grindžiamų esamomis struktūromis ir pasirinktų iš nacionalinio arba regioninio sąrašo, sudaryto valstybės narės remiantis platesniu ES sąrašu, taikomo visų pobūdžių ūkininkavimui; mano, kad tokių priemonių pavyzdžiai galėtų būti:

—

nedaug anglies dioksido išskiriančio ūkininkavimo ir ŠESD ribojimo ar surinkimo priemonių parama,

| — | mažo energijos suvartojimo ir energijos vartojimo efektyvumo parama, |
| --- | --- |

—

mažo energijos suvartojimo ir energijos vartojimo efektyvumo parama,

| — | apsaugos juostos, lauko ribos, gyvatvorės ir kt., |
| --- | --- |

—

apsaugos juostos, lauko ribos, gyvatvorės ir kt.,

| — | daugiametės ganyklos, |
| --- | --- |

—

daugiametės ganyklos,

| — | tiksliojo ūkininkavimo metodai, |
| --- | --- |

—

tiksliojo ūkininkavimo metodai,

| — | pasėlių įvairovė ir sėjomaina, |
| --- | --- |

—

pasėlių įvairovė ir sėjomaina,

| — | pašarų veiksmingumo planai; |
| --- | --- |

—

pašarų veiksmingumo planai;

| 35. | mano, kad ES turi atlikti tam tikrą vaidmenį norint įveikti apsirūpinimo maistu saugumo ir energetinio saugumo iššūkius, todėl turi užtikrinti, kad žemės ūkis visapusiškai prisidėtų to siekiant; todėl mano, kad privalomo žemės atidėjimo nedera įtraukti į Komisijos siūlomas tvarumo priemones; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ES turi atlikti tam tikrą vaidmenį norint įveikti apsirūpinimo maistu saugumo ir energetinio saugumo iššūkius, todėl turi užtikrinti, kad žemės ūkis visapusiškai prisidėtų to siekiant; todėl mano, kad privalomo žemės atidėjimo nedera įtraukti į Komisijos siūlomas tvarumo priemones;

| 36. | ragina į BŽŪP įtraukti tvarios energijos naudojimo tikslus; mano, kad atsinaujinančio kuro naudojimas žemės ūkio sektoriuje iki 2020 m. galėtų pasiekti 40 proc., o iki 2030 m. galėtų būti visiškai atsisakyta iškastinio kuro; |
| --- | --- |

36.

ragina į BŽŪP įtraukti tvarios energijos naudojimo tikslus; mano, kad atsinaujinančio kuro naudojimas žemės ūkio sektoriuje iki 2020 m. galėtų pasiekti 40 proc., o iki 2030 m. galėtų būti visiškai atsisakyta iškastinio kuro;

| 37. | pažymi, kad kitos kartos technologijos jau paruoštos, todėl ragina Komisiją, kaip BŽŪP reformos dalį, parengti kitos kartos technologijoms pritaikytą įvairius sektorius apimančią biomasės politiką, kad būtų galima sukurti tvarią biomasės iš žemės ūkio, žemės ūkio pramonės įmonių ir miškininkystės rinką skatinant rinkti turimas atliekas bioenergijos gamybai ir drauge neleisti, kad padaugėtų išmetamų dujų ir sumažėtų bioįvairovė; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad kitos kartos technologijos jau paruoštos, todėl ragina Komisiją, kaip BŽŪP reformos dalį, parengti kitos kartos technologijoms pritaikytą įvairius sektorius apimančią biomasės politiką, kad būtų galima sukurti tvarią biomasės iš žemės ūkio, žemės ūkio pramonės įmonių ir miškininkystės rinką skatinant rinkti turimas atliekas bioenergijos gamybai ir drauge neleisti, kad padaugėtų išmetamų dujų ir sumažėtų bioįvairovė;

| 38. | pabrėžia, kad racionali Europos politika, pvz., pigesnis dyzelinas žemės ūkio reikmėms ir akcizo netaikymas žemės ūkio reikmėms pagamintai energijai ir degalams, visų pirma elektros energija varomiems drėkinimo siurbliams, galėtų padėti Europos ūkininkams pagaminti daugiau ir aprūpinti tiek vidaus, tiek eksporto rinkas žemės ūkio produktais; be to, pabrėžia naujoviškų drėkinimo sistemų svarbą siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio tvarumą, atsižvelgiant į pražūtingus klimato kaitos padarinius, pvz., sausrą, karščio bangas ir dykumėjimą, dirbamai žemei, numatytai aprūpinti gyventojus maistu; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad racionali Europos politika, pvz., pigesnis dyzelinas žemės ūkio reikmėms ir akcizo netaikymas žemės ūkio reikmėms pagamintai energijai ir degalams, visų pirma elektros energija varomiems drėkinimo siurbliams, galėtų padėti Europos ūkininkams pagaminti daugiau ir aprūpinti tiek vidaus, tiek eksporto rinkas žemės ūkio produktais; be to, pabrėžia naujoviškų drėkinimo sistemų svarbą siekiant užtikrinti Europos žemės ūkio tvarumą, atsižvelgiant į pražūtingus klimato kaitos padarinius, pvz., sausrą, karščio bangas ir dykumėjimą, dirbamai žemei, numatytai aprūpinti gyventojus maistu;

| 39. | pabrėžia būtinybę sukurti efektyvias drėkinimo sistemas siekiant užtikrinti, kad valstybėse narėse būtų taikomi efektyvūs žemės ūkio metodai, kuriais naudojantis būtų galima patenkinti maisto poreikius viduje ir tiekti žemės ūkio produktus eksporto rinkai, atsižvelgiant į tai, kad ateityje trūks vandens, ypač geriamojo; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia būtinybę sukurti efektyvias drėkinimo sistemas siekiant užtikrinti, kad valstybėse narėse būtų taikomi efektyvūs žemės ūkio metodai, kuriais naudojantis būtų galima patenkinti maisto poreikius viduje ir tiekti žemės ūkio produktus eksporto rinkai, atsižvelgiant į tai, kad ateityje trūks vandens, ypač geriamojo;

| 40. | apgailestauja dėl to, kad ES biologinės įvairovės tikslai vis dar neįgyvendinti ir tikisi, kad BŽŪP prisidės prie pastangų įgyvendinti šiuos ir Nagojos biologinės įvairovės tikslus; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja dėl to, kad ES biologinės įvairovės tikslai vis dar neįgyvendinti ir tikisi, kad BŽŪP prisidės prie pastangų įgyvendinti šiuos ir Nagojos biologinės įvairovės tikslus;

| 41. | ragina taikant naująją BŽŪP skatinti genetinės įvairovės išsaugojimą, Direktyvos 98/58/EB dėl gyvūnų gerovės laikymąsi ir susilaikyti nuo maisto gamybos iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių ar jauniklių finansavimo; |
| --- | --- |

41.

ragina taikant naująją BŽŪP skatinti genetinės įvairovės išsaugojimą, Direktyvos 98/58/EB dėl gyvūnų gerovės laikymąsi ir susilaikyti nuo maisto gamybos iš klonuotų gyvūnų ir jų palikuonių ar jauniklių finansavimo;

| 42. | mano, kad gyvūnų gerovei palankūs gamybos metodai taip pat daro teigiamą poveikį gyvūnų sveikatai, maisto kokybei ir maisto saugai, ir taip pat yra mažiau kenksmingi aplinkai; |
| --- | --- |

42.

mano, kad gyvūnų gerovei palankūs gamybos metodai taip pat daro teigiamą poveikį gyvūnų sveikatai, maisto kokybei ir maisto saugai, ir taip pat yra mažiau kenksmingi aplinkai;

| 43. | pabrėžia, kad labai svarbu išnagrinėti visas valstybių narių bendradarbiavimo dirvožemio apsaugos tikslais galimybes, įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad labai svarbu išnagrinėti visas valstybių narių bendradarbiavimo dirvožemio apsaugos tikslais galimybes, įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus;

Kompleksinis paramos susiejimas ir supaprastinimas

| 44. | pažymi, kad pagal kompleksinio paramos susiejimo sistemą tiesioginė parama skiriama tiems, kurie laikosi teisinių reikalavimų ir atsižvelgdami į žemės ūkį ir aplinkos apsaugą tinkamai prižiūri žemę, ir ši sistema tebėra viena iš tinkamiausių priemonių, kurias taikant galima optimizuoti ūkininkų teikiamas pagrindines ekosistemų paslaugas, spręsti naujai iškylančias aplinkosaugos problemas ir užtikrinti pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą; vis dėlto pažymi, kad pradėjus taikyti kompleksinio paramos susiejimo sistemą iškilo daug problemų, susijusių su administracija ir ūkininkų nenoru ją priimti; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad pagal kompleksinio paramos susiejimo sistemą tiesioginė parama skiriama tiems, kurie laikosi teisinių reikalavimų ir atsižvelgdami į žemės ūkį ir aplinkos apsaugą tinkamai prižiūri žemę, ir ši sistema tebėra viena iš tinkamiausių priemonių, kurias taikant galima optimizuoti ūkininkų teikiamas pagrindines ekosistemų paslaugas, spręsti naujai iškylančias aplinkosaugos problemas ir užtikrinti pagrindinių viešųjų gėrybių tiekimą; vis dėlto pažymi, kad pradėjus taikyti kompleksinio paramos susiejimo sistemą iškilo daug problemų, susijusių su administracija ir ūkininkų nenoru ją priimti;

| 45. | mano, kad tiesioginės išmokos negali būti besąlygiškai pateisinamos, todėl dėl BŽŪP ekologiškumo didinimo paprastesnė ir praktiniu bei administraciniu požiūriu atliekant tikrinimus veiksminga tapusi kompleksinio paramos susiejimo sistema turi būti taikoma visiems tiesioginių išmokų gavėjams; pabrėžia, kad kompleksinis paramos susiejimas turi būti grindžiamas rizikos vertinimu ir būti proporcingas, o kompetentingos nacionalinės ir Europos valdžios institucijos turi jo laikytis ir deramai jį įgyvendinti; |
| --- | --- |

45.

mano, kad tiesioginės išmokos negali būti besąlygiškai pateisinamos, todėl dėl BŽŪP ekologiškumo didinimo paprastesnė ir praktiniu bei administraciniu požiūriu atliekant tikrinimus veiksminga tapusi kompleksinio paramos susiejimo sistema turi būti taikoma visiems tiesioginių išmokų gavėjams; pabrėžia, kad kompleksinis paramos susiejimas turi būti grindžiamas rizikos vertinimu ir būti proporcingas, o kompetentingos nacionalinės ir Europos valdžios institucijos turi jo laikytis ir deramai jį įgyvendinti;

| 46. | mano, kad geresnė išteklių apsauga ir valdymas turėtų būti pagrindinė sudėtinė ūkininkavimo pagal kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus dalis, kuri leistų užtikrinti didesnę naudą aplinkai; ragina kompleksinio paramos susiejimo kontrolę padaryti paprastesnę, veiksmingą ir efektyvią ir reikalauja tikslingiau orientuoti kompleksinio paramos susiejimo taikymo sritį; ragina mokėjimo agentūras ir stebėsenos įstaigas keistis geriausios praktikos sistemomis ir jas integruoti, pvz., duomenų bazių tarpusavio sąveikos ir geriausio tinkamų technologijų naudojimo priemones, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ūkininkams ir administracijoms; mano, kad kompleksinis paramos susiejimas turėtų apsiriboti standartais, susijusiais su ūkine veikla, kurie galėtų būti sistemiškai ir paprastai kontroliuojami ir kurie būtų grindžiami įsipareigojimu pasiekti rezultatų, ir kad taisyklės turėtų būti suderintos; pabrėžia, kad naujose nuobaudų sistemose svarbu nustatyti leistinų nukrypimų lygius ir taikyti proporcingumo principą; |
| --- | --- |

46.

mano, kad geresnė išteklių apsauga ir valdymas turėtų būti pagrindinė sudėtinė ūkininkavimo pagal kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus dalis, kuri leistų užtikrinti didesnę naudą aplinkai; ragina kompleksinio paramos susiejimo kontrolę padaryti paprastesnę, veiksmingą ir efektyvią ir reikalauja tikslingiau orientuoti kompleksinio paramos susiejimo taikymo sritį; ragina mokėjimo agentūras ir stebėsenos įstaigas keistis geriausios praktikos sistemomis ir jas integruoti, pvz., duomenų bazių tarpusavio sąveikos ir geriausio tinkamų technologijų naudojimo priemones, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ūkininkams ir administracijoms; mano, kad kompleksinis paramos susiejimas turėtų apsiriboti standartais, susijusiais su ūkine veikla, kurie galėtų būti sistemiškai ir paprastai kontroliuojami ir kurie būtų grindžiami įsipareigojimu pasiekti rezultatų, ir kad taisyklės turėtų būti suderintos; pabrėžia, kad naujose nuobaudų sistemose svarbu nustatyti leistinų nukrypimų lygius ir taikyti proporcingumo principą;

| 47. | mano, kad kompleksinio paramos susiejimo stebėsena turėtų būti labiau susieta su veiksmingumo kriterijais ir ūkininkų skatinimu siekti rezultatų; be to, mano, kad atliekant stebėseną daugiau turėtų dalyvauti patys ūkininkai, atsižvelgiant į jų gebėjimus ir praktinę patirtį, ir mano, kad tai būtų pavyzdys ir turėtų skatinamąjį poveikį, ypač ne taip sėkmingai dirbantiems ūkininkams; |
| --- | --- |

47.

mano, kad kompleksinio paramos susiejimo stebėsena turėtų būti labiau susieta su veiksmingumo kriterijais ir ūkininkų skatinimu siekti rezultatų; be to, mano, kad atliekant stebėseną daugiau turėtų dalyvauti patys ūkininkai, atsižvelgiant į jų gebėjimus ir praktinę patirtį, ir mano, kad tai būtų pavyzdys ir turėtų skatinamąjį poveikį, ypač ne taip sėkmingai dirbantiems ūkininkams;

| 48. | nepritaria sudėtingų ir neaiškių reikalavimų, kylančių iš Vandens pagrindų direktyvos, įtraukimui į kompleksinio paramos susiejimo sistemą, kol nebus išsiaiškinta, kokia yra padėtis, susijusi su šios direktyvos įgyvendinimu visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

48.

nepritaria sudėtingų ir neaiškių reikalavimų, kylančių iš Vandens pagrindų direktyvos, įtraukimui į kompleksinio paramos susiejimo sistemą, kol nebus išsiaiškinta, kokia yra padėtis, susijusi su šios direktyvos įgyvendinimu visose valstybėse narėse;

| 49. | pripažįsta, kad šiuo metu sunkumų patiriančiame gyvulininkystės sektoriuje jau dėta daug pastangų siekiant priderinti pastatus ir įrangą prie higienos ir sveikatos standartų; nepažeidžiant pagrindinių maisto saugos ir atsekamumo principų, ragina atlikti kritišką tam tikrų higienos, gyvūnų sveikatos ir gyvūnų žymėjimo standartų tikrinimą, siekiant panaikinti neproporcingą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) taikomą naštą; ypač ragina Komisiją persvarstyti ES higienos standartus, ypač vietos ir tiesioginę rinkodarą ir produktų laikymo trukmę, kad jie taptų proporcingi rizikai, ir vengti, kad mažiems gamybos kanalams, kaip antai tiesioginiai gamintojų ir vartotojų santykiai ir trumpos maisto tiekimo grandinės, nebūtų nustatoma neproporcingos našta; |
| --- | --- |

49.

pripažįsta, kad šiuo metu sunkumų patiriančiame gyvulininkystės sektoriuje jau dėta daug pastangų siekiant priderinti pastatus ir įrangą prie higienos ir sveikatos standartų; nepažeidžiant pagrindinių maisto saugos ir atsekamumo principų, ragina atlikti kritišką tam tikrų higienos, gyvūnų sveikatos ir gyvūnų žymėjimo standartų tikrinimą, siekiant panaikinti neproporcingą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) taikomą naštą; ypač ragina Komisiją persvarstyti ES higienos standartus, ypač vietos ir tiesioginę rinkodarą ir produktų laikymo trukmę, kad jie taptų proporcingi rizikai, ir vengti, kad mažiems gamybos kanalams, kaip antai tiesioginiai gamintojų ir vartotojų santykiai ir trumpos maisto tiekimo grandinės, nebūtų nustatoma neproporcingos našta;

Rinkos priemonės, saugumo tinklas ir rizikos valdymas

| 50. | mano, kad pasaulio rinkose ir vykdant bendrą žemės ūkio politiką svarbu turėti galimybę imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias per dideliam kainų svyravimui ir laiku reaguoti į dėl rinkos nepastovumo kylančias krizes; pripažįsta, kad paramos rinkai priemonės, ypač intervencija ir privatus sandėliavimas, praeityje atliko kertinį vaidmenį sprendžiant žemės ūkio sektoriuje iškilusias krizes; pabrėžia, kad paramos rinkai priemonės turi būti veiksmingos ir esant reikalui jas turi būti galima greitai pasitelkti, kad būtų galima išvengti didelės žalos gamintojams, perdirbėjams bei vartotojams ir sudaryti sąlygas, kad taikant BŽŪP būtų pasiekta pirminio jos strateginio tikslo – aprūpinimo maistu saugumo; |
| --- | --- |

50.

mano, kad pasaulio rinkose ir vykdant bendrą žemės ūkio politiką svarbu turėti galimybę imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias per dideliam kainų svyravimui ir laiku reaguoti į dėl rinkos nepastovumo kylančias krizes; pripažįsta, kad paramos rinkai priemonės, ypač intervencija ir privatus sandėliavimas, praeityje atliko kertinį vaidmenį sprendžiant žemės ūkio sektoriuje iškilusias krizes; pabrėžia, kad paramos rinkai priemonės turi būti veiksmingos ir esant reikalui jas turi būti galima greitai pasitelkti, kad būtų galima išvengti didelės žalos gamintojams, perdirbėjams bei vartotojams ir sudaryti sąlygas, kad taikant BŽŪP būtų pasiekta pirminio jos strateginio tikslo – aprūpinimo maistu saugumo;

| 51. | pabrėžia, kad BŽŪP reikėtų įdiegti tam tikrą skaičių lanksčių ir veiksmingų rinkos priemonių, kurios, nustatytos tinkamais lygmenimis, būtų taikomos kaip saugumo tinklas didelių rinkos sutrikimų atveju; mano, kad šios priemonės neturėtų būti taikomos nuolat ir jomis neturėtų būti naudojamasi kaip nuolatine ir neribota produkcijos realizavimo galimybe; kai kurios priemonės jau yra, bet jos gali būti pakoreguotos, o kitos priemonės gali būti parengtos pagal poreikius; mano, kad atsižvelgiant į visiškai skirtingas atskirų gamybos sektorių sąlygas pirmenybę reikėtų teikti diferencijuotiems sektoriniams sprendimams, o ne horizontaliam požiūriui; atkreipia dėmesį į sunkumus, kuriuos ūkininkai patiria bandydami iš anksto planuoti, kai vyksta dideli svyravimai; mano, kad atsižvelgiant į padidėjusį rinkos nepastovumą, esamas rinkos priemones reikia persvarstyti, siekiant padidinti jų veiksmingumą ir lankstumą, užtikrinti galimybę jas greičiau pritaikyti, jei, reikia, išplėsti į kitus sektorius, priderinti prie esamų rinkos kainų ir suteikti veiksmingą apsauginį tinklą nesukuriant iškraipymų; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad BŽŪP reikėtų įdiegti tam tikrą skaičių lanksčių ir veiksmingų rinkos priemonių, kurios, nustatytos tinkamais lygmenimis, būtų taikomos kaip saugumo tinklas didelių rinkos sutrikimų atveju; mano, kad šios priemonės neturėtų būti taikomos nuolat ir jomis neturėtų būti naudojamasi kaip nuolatine ir neribota produkcijos realizavimo galimybe; kai kurios priemonės jau yra, bet jos gali būti pakoreguotos, o kitos priemonės gali būti parengtos pagal poreikius; mano, kad atsižvelgiant į visiškai skirtingas atskirų gamybos sektorių sąlygas pirmenybę reikėtų teikti diferencijuotiems sektoriniams sprendimams, o ne horizontaliam požiūriui; atkreipia dėmesį į sunkumus, kuriuos ūkininkai patiria bandydami iš anksto planuoti, kai vyksta dideli svyravimai; mano, kad atsižvelgiant į padidėjusį rinkos nepastovumą, esamas rinkos priemones reikia persvarstyti, siekiant padidinti jų veiksmingumą ir lankstumą, užtikrinti galimybę jas greičiau pritaikyti, jei, reikia, išplėsti į kitus sektorius, priderinti prie esamų rinkos kainų ir suteikti veiksmingą apsauginį tinklą nesukuriant iškraipymų;

| 52. | mano, kad į šias rinkos priemones turėtų būti įtrauktos konkrečios pasiūlos valdymo priemonės, kurias tinkamai ir be diskriminacijos taikant galima užtikrinti veiksmingą rinkos valdymą ir užkirsti kelią su produkcijos pertekliumi susijusioms krizėms, neišleidžiant nė vieno euro iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

52.

mano, kad į šias rinkos priemones turėtų būti įtrauktos konkrečios pasiūlos valdymo priemonės, kurias tinkamai ir be diskriminacijos taikant galima užtikrinti veiksmingą rinkos valdymą ir užkirsti kelią su produkcijos pertekliumi susijusioms krizėms, neišleidžiant nė vieno euro iš ES biudžeto;

| 53. | ragina sukurti daugiapakopį visiems sektoriams bendrą saugumo tinklą, kuris apimtų tokias priemones, kaip antai viešos ir privačios atsargos, valstybės įsikišimas, poveikio rinkai priemonės bei ypatingos padėties sąlygos; reikalauja, kad ribotos trukmės rinkos sutrikimų atvejais konkretūs sektoriai galėtų panaudoti privačias atsargas ir valstybės įsikišimą; be to, visuose sektoriuose ragina įtvirtinti bendrą poveikio rinkai priemonę bei ypatingos padėties sąlygą, kas Komisijai leistų tam tikromis aplinkybėmis kilus krizei ribotos trukmės laikotarpiu, kuris tęstųsi ne ilgiau kaip vienus metus, imtis veiksmų, kurie būtų veiksmingesni nei ankstesni; todėl mano, kad į būsimus ES biudžetus turėtų būti įtraukta speciali rezervui skirta biudžeto eilutė, kuria būtų galima labai greitai pasinaudoti ir kuri suteiktų greito reagavimo priemonę rimtų krizių žemės ūkio rinkose atveju; |
| --- | --- |

53.

ragina sukurti daugiapakopį visiems sektoriams bendrą saugumo tinklą, kuris apimtų tokias priemones, kaip antai viešos ir privačios atsargos, valstybės įsikišimas, poveikio rinkai priemonės bei ypatingos padėties sąlygos; reikalauja, kad ribotos trukmės rinkos sutrikimų atvejais konkretūs sektoriai galėtų panaudoti privačias atsargas ir valstybės įsikišimą; be to, visuose sektoriuose ragina įtvirtinti bendrą poveikio rinkai priemonę bei ypatingos padėties sąlygą, kas Komisijai leistų tam tikromis aplinkybėmis kilus krizei ribotos trukmės laikotarpiu, kuris tęstųsi ne ilgiau kaip vienus metus, imtis veiksmų, kurie būtų veiksmingesni nei ankstesni; todėl mano, kad į būsimus ES biudžetus turėtų būti įtraukta speciali rezervui skirta biudžeto eilutė, kuria būtų galima labai greitai pasinaudoti ir kuri suteiktų greito reagavimo priemonę rimtų krizių žemės ūkio rinkose atveju;

| 54. | mano, kad intervencijos priemonių naudojimas patenka į Komisijos vykdomųjų įgaliojimų taikymo sritį; vis dėlto pabrėžia, kad Europos Parlamentas turi būti skubiai informuojamas apie numatomus veiksmus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Komisija turi deramai atsižvelgti į Parlamento priimtas pozicijas; |
| --- | --- |

54.

mano, kad intervencijos priemonių naudojimas patenka į Komisijos vykdomųjų įgaliojimų taikymo sritį; vis dėlto pabrėžia, kad Europos Parlamentas turi būti skubiai informuojamas apie numatomus veiksmus; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Komisija turi deramai atsižvelgti į Parlamento priimtas pozicijas;

| 55. | ragina didinti intervencijos sistemos efektyvumą, kiekvienais metais atliekant vertinimus, kurie būtų vykdomi pragmatiškai ir atsižvelgiant į padėtį rinkose; |
| --- | --- |

55.

ragina didinti intervencijos sistemos efektyvumą, kiekvienais metais atliekant vertinimus, kurie būtų vykdomi pragmatiškai ir atsižvelgiant į padėtį rinkose;

| 56. | mano, kad atsižvelgiant į galimas aplinkos, klimato ir epidemiologines problemas bei didelius kainų svyravimus žemės ūkio rinkose gyvybiškai svarbios papildomos – veiksmingesnės – rizikos prevencijos priemonės, kurios būtų prieinamos visiems įvairių valstybių narių ūkininkams Sąjungos, valstybės narės ir atskiro ūkio lygmeniu ir kurios padėtų apsaugoti pajamas; |
| --- | --- |

56.

mano, kad atsižvelgiant į galimas aplinkos, klimato ir epidemiologines problemas bei didelius kainų svyravimus žemės ūkio rinkose gyvybiškai svarbios papildomos – veiksmingesnės – rizikos prevencijos priemonės, kurios būtų prieinamos visiems įvairių valstybių narių ūkininkams Sąjungos, valstybės narės ir atskiro ūkio lygmeniu ir kurios padėtų apsaugoti pajamas;

| 57. | primena, kad į rinką orientuota gamyba, tiesioginės išmokos ir konkurencingumas sudaro bet kurio rizikos draudimo pagrindą ir kad ūkininkai į šią riziką taip pat turi atsižvelgti ir iš anksto ją numatyti; pritaria, kad atsižvelgiant į tai valstybės narės, nerenacionalizuodamos ir neiškraipydamos rinkų, turėtų ūkininkams suteikti nacionalines rizikos draudimo priemones; todėl mano, kad Komisija turi sukurti bendras taisykles, skirtas savanoriškai skatinti valstybių narių rizikos valdymo sistemas, esant reikalui sukuriant PPO reikalavimus atitinkančias Bendrijos bendro rinkos organizavimo taisykles, siekiant vidaus rinkoje išvengti konkurencijos iškraipymo; be to, ragina Komisiją pranešti apie visas rizikos valdymo nustatymo priemones bei pateikti atitinkamą poveikio vertinimą su pasiūlymu dėl teisės akto; |
| --- | --- |

57.

primena, kad į rinką orientuota gamyba, tiesioginės išmokos ir konkurencingumas sudaro bet kurio rizikos draudimo pagrindą ir kad ūkininkai į šią riziką taip pat turi atsižvelgti ir iš anksto ją numatyti; pritaria, kad atsižvelgiant į tai valstybės narės, nerenacionalizuodamos ir neiškraipydamos rinkų, turėtų ūkininkams suteikti nacionalines rizikos draudimo priemones; todėl mano, kad Komisija turi sukurti bendras taisykles, skirtas savanoriškai skatinti valstybių narių rizikos valdymo sistemas, esant reikalui sukuriant PPO reikalavimus atitinkančias Bendrijos bendro rinkos organizavimo taisykles, siekiant vidaus rinkoje išvengti konkurencijos iškraipymo; be to, ragina Komisiją pranešti apie visas rizikos valdymo nustatymo priemones bei pateikti atitinkamą poveikio vertinimą su pasiūlymu dėl teisės akto;

| 58. | mano, kad atsižvelgiant į didėjančią riziką valstybėse narėse turėtų būti sukurta ir skatinama privataus verslo draudimo sistema, taip pat kelių rūšių rizikos draudimas (draudimas nuo nepalankių oro sąlygų, pajamų draudimas), ateities sandoriai ir savitarpio pagalbos fondai, iš dalies finansuojami viešosiomis lėšomis; todėl ypač remia bendrus ūkininkų veiksmus buriantis į konsorciumus ir susivienijimus; palankiai vertina naujų novatoriškų priemonių kūrimą; tačiau pabrėžia, kad jos turi atitikti PPO reikalavimus ir neiškraipyti ES vidaus konkurencijos sąlygų ir prekybos; todėl ragina šias priemones taikančioms valstybėms narėms nustatyti sistemą, kuri būtų įtraukta į vieną bendrą rinkų organizavimą; |
| --- | --- |

58.

mano, kad atsižvelgiant į didėjančią riziką valstybėse narėse turėtų būti sukurta ir skatinama privataus verslo draudimo sistema, taip pat kelių rūšių rizikos draudimas (draudimas nuo nepalankių oro sąlygų, pajamų draudimas), ateities sandoriai ir savitarpio pagalbos fondai, iš dalies finansuojami viešosiomis lėšomis; todėl ypač remia bendrus ūkininkų veiksmus buriantis į konsorciumus ir susivienijimus; palankiai vertina naujų novatoriškų priemonių kūrimą; tačiau pabrėžia, kad jos turi atitikti PPO reikalavimus ir neiškraipyti ES vidaus konkurencijos sąlygų ir prekybos; todėl ragina šias priemones taikančioms valstybėms narėms nustatyti sistemą, kuri būtų įtraukta į vieną bendrą rinkų organizavimą;

| 59. | ragina Komisiją patikrinti, ar taikant rizikos prevenciją ir skatinant kokybę visų gamybos sektorių gamintojų grupių ir sektorių susivienijimų arba skirtingų profesijų susivienijimų vaidmuo gali būti didesnis; ragina šiose srityse vykdant veiksmus ypač atsižvelgti į kokybės ženklais pažymėtus produktus; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją patikrinti, ar taikant rizikos prevenciją ir skatinant kokybę visų gamybos sektorių gamintojų grupių ir sektorių susivienijimų arba skirtingų profesijų susivienijimų vaidmuo gali būti didesnis; ragina šiose srityse vykdant veiksmus ypač atsižvelgti į kokybės ženklais pažymėtus produktus;

| 60. | ragina Europos Komisiją reformuojant BŽŪP pasiūlyti konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti steigti gamintojų organizacijas, kad būtų stiprinama jų padėtis rinkoje; |
| --- | --- |

60.

ragina Europos Komisiją reformuojant BŽŪP pasiūlyti konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti steigti gamintojų organizacijas, kad būtų stiprinama jų padėtis rinkoje;

| 61. | pritaria, kad cukraus rinkos režimas bent iki 2020 m. būtų pratęstas toks, koks yra dabar ir taip pat ragina imtis adekvačių priemonių siekiant apsaugoti cukraus gamybą Europoje ir ES cukraus sektoriui, pagrįstam stabilia sistema, suteikti galimybę pagerinti savo konkurencingumą; |
| --- | --- |

61.

pritaria, kad cukraus rinkos režimas bent iki 2020 m. būtų pratęstas toks, koks yra dabar ir taip pat ragina imtis adekvačių priemonių siekiant apsaugoti cukraus gamybą Europoje ir ES cukraus sektoriui, pagrįstam stabilia sistema, suteikti galimybę pagerinti savo konkurencingumą;

| 62. | primygtinai reikalauja iki 2015 m. kovo mėn. įvertinti specifinę padėtį pieno bei pieno produktų sektoriuje, siekiant užtikrinti sklandžią pieno rinkos veiklą ir stabilumą; |
| --- | --- |

62.

primygtinai reikalauja iki 2015 m. kovo mėn. įvertinti specifinę padėtį pieno bei pieno produktų sektoriuje, siekiant užtikrinti sklandžią pieno rinkos veiklą ir stabilumą;

| 63. | mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti pasiūlymą vyno sektoriuje išsaugoti sodinimo teises, taip pat ir po 2015 m., ir į tai atsižvelgti 2008 m. bendro vyno rinkos organizavimo reformos vertinimo ataskaitoje, kurią numatoma parengti 2012 m.; |
| --- | --- |

63.

mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti pasiūlymą vyno sektoriuje išsaugoti sodinimo teises, taip pat ir po 2015 m., ir į tai atsižvelgti 2008 m. bendro vyno rinkos organizavimo reformos vertinimo ataskaitoje, kurią numatoma parengti 2012 m.;

| 64. | pabrėžia, kad pieno gamyba yra labai svarbi Europos žemės ūkiui ir kaimo vietovių pragyvenimui bei jų išlaikymui, ypač pieno gamyba pievų regionuose ir natūraliai nepalankioje padėtyje esantiems ES regionams, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti tvarų pieno produktų tiekimą Europos vartotojams; yra įsitikinęs, kad tvarų pieno produktų tiekimas geriausiai užtikrinamas išlaikant stabilią pieno rinką, kai ūkininkai už savo produkciją gali gauti sąžiningą kainą; todėl ragina Komisiją stebėti ir leisti tvarų pieno rinkos vystymąsi, pasitelkiant pakankamas pieno ir pieno produktų politikos priemones po 2015 m. ir sąžiningos konkurencijos sistemą, užtikrinimas stipresnę poziciją pirminės produkcijos gamintojams bei labiau subalansuotą pajamų paskirstymą visoje maisto gamybos grandinėje (nuo ūkio iki mažmeninės prekybos); |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad pieno gamyba yra labai svarbi Europos žemės ūkiui ir kaimo vietovių pragyvenimui bei jų išlaikymui, ypač pieno gamyba pievų regionuose ir natūraliai nepalankioje padėtyje esantiems ES regionams, ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti tvarų pieno produktų tiekimą Europos vartotojams; yra įsitikinęs, kad tvarų pieno produktų tiekimas geriausiai užtikrinamas išlaikant stabilią pieno rinką, kai ūkininkai už savo produkciją gali gauti sąžiningą kainą; todėl ragina Komisiją stebėti ir leisti tvarų pieno rinkos vystymąsi, pasitelkiant pakankamas pieno ir pieno produktų politikos priemones po 2015 m. ir sąžiningos konkurencijos sistemą, užtikrinimas stipresnę poziciją pirminės produkcijos gamintojams bei labiau subalansuotą pajamų paskirstymą visoje maisto gamybos grandinėje (nuo ūkio iki mažmeninės prekybos);

| 65. | mano, kad vaisių ir daržovių (citrusinių ir visų susijusių produktų) auginimo, vyno bei alyvų aliejaus gamybos srityse turi būti sustiprintos valdymo sistemos; vaisių ir daržovių auginimo srityje reikalingas veiksmingesnis krizės fondas, vyno gamybos srityje – geresnis krizių valdymas, o alyvų aliejaus gamybos srityje reikia atnaujinti privataus sandėliavimo sistemą; |
| --- | --- |

65.

mano, kad vaisių ir daržovių (citrusinių ir visų susijusių produktų) auginimo, vyno bei alyvų aliejaus gamybos srityse turi būti sustiprintos valdymo sistemos; vaisių ir daržovių auginimo srityje reikalingas veiksmingesnis krizės fondas, vyno gamybos srityje – geresnis krizių valdymas, o alyvų aliejaus gamybos srityje reikia atnaujinti privataus sandėliavimo sistemą;

Tarptautinė prekyba

| 66. | ragina ES užtikrinti BŽŪP ir jos plėtros bei prekybos politikos atitiktį; ypač ragina ES atkreipti dėmesį į padėtį besivystančiose šalyse ir nekelti pavojaus šių šalių galimybėms gaminti maistą ir ilgalaikiui šių šalių apsirūpinimo maistu saugumui, kartu laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui (PSVL) principo; todėl mano, kad ES prekybos susitarimai žemės ūkio srityjeneturėtų trukdyti mažiausiai išsivysčiusių šalių rinkoms; |
| --- | --- |

66.

ragina ES užtikrinti BŽŪP ir jos plėtros bei prekybos politikos atitiktį; ypač ragina ES atkreipti dėmesį į padėtį besivystančiose šalyse ir nekelti pavojaus šių šalių galimybėms gaminti maistą ir ilgalaikiui šių šalių apsirūpinimo maistu saugumui, kartu laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui (PSVL) principo; todėl mano, kad ES prekybos susitarimai žemės ūkio srityjeneturėtų trukdyti mažiausiai išsivysčiusių šalių rinkoms;

| 67. | primena 2005 m. Honkongo ministrų konferencijoje PPO narių prisiimtą įsipareigojimą –pasiekti visų eksporto subsidijų formų panaikinimą lygiagrečiai visoms lygiavertį poveikį turinčioms eksporto priemonėms nustatant taisykles, visų pirma eksporto kreditų, valstybinių žemės ūkio prekybos įmonių ir pagalbos maistu reguliavimo; |
| --- | --- |

67.

primena 2005 m. Honkongo ministrų konferencijoje PPO narių prisiimtą įsipareigojimą –pasiekti visų eksporto subsidijų formų panaikinimą lygiagrečiai visoms lygiavertį poveikį turinčioms eksporto priemonėms nustatant taisykles, visų pirma eksporto kreditų, valstybinių žemės ūkio prekybos įmonių ir pagalbos maistu reguliavimo;

| 68. | prašo Komisijos pateikti visų vykstančių prekybos derybų, ypač dėl ES ir MERCOSUR šalių asociacijos susitarimo, išsamų poveikio vertinimą, kuris neturėtų neigiamai paveikti besivystančių šalių ir kliudyti BŽŪP veiksmingumui artėjant 2020 m.; |
| --- | --- |

68.

prašo Komisijos pateikti visų vykstančių prekybos derybų, ypač dėl ES ir MERCOSUR šalių asociacijos susitarimo, išsamų poveikio vertinimą, kuris neturėtų neigiamai paveikti besivystančių šalių ir kliudyti BŽŪP veiksmingumui artėjant 2020 m.;

| 69. | atkreipia dėmesį, kad maistas nėra vien tik prekė, bet galimybė gauti maisto yra kertinis žmogaus egzistencijos pagrindas; prašo, kad ES, taikydama prekybos ir vystymosi politiką, atsižvelgdama į didėjančią paklausą ir didėjančias maisto kainas, skatintų tvaraus ūkininkavimo metodus ir apsirūpinimo maistu saugumą mažiausiai išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį, kad maistas nėra vien tik prekė, bet galimybė gauti maisto yra kertinis žmogaus egzistencijos pagrindas; prašo, kad ES, taikydama prekybos ir vystymosi politiką, atsižvelgdama į didėjančią paklausą ir didėjančias maisto kainas, skatintų tvaraus ūkininkavimo metodus ir apsirūpinimo maistu saugumą mažiausiai išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse;

| 70. | ragina Komisiją ištirti, kokį vaidmenį tarptautinės prekybos javais koncentracija atliko kainų svyravimo didėjimui; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją ištirti, kokį vaidmenį tarptautinės prekybos javais koncentracija atliko kainų svyravimo didėjimui;

Maisto tiekimo grandinės

| 71. | reikalauja pateikti pasaulinio lygmens sprendimus, skirtus kovoti su spekuliacija žemės ūkio žaliavomis ir su kraštutiniu kainų nepastovumu, nes jos kelia pavojų aprūpinimo maistu saugumui; tačiau pripažįsta veikiančios būsimųjų sandorių rinkos reikšmę žemės ūkio žaliavoms; mano, kad tik tarptautiniu mastu suderintais veiksmais galima veiksmingai mažinti žaliavų kainų pernelyg didelį svyravimą; pritaria Didžiajam dvidešimtukui pirmininkaujančios Prancūzijos iniciatyvai, kad ši grupė turėtų suderinti kovos su didėjančiu žemės ūkio žaliavų kainų svyravimu priemones; pasisako už pasaulinę informavimo apie žemės ūkio atsargas, skirtas užtikrinti aprūpinimą maistu, ir su šiomis atsargomis susijusių veiksmų derinimo sistemą; todėl nurodo, kad būtina pagalvoti apie svarbių žemės ūkio žaliavų atsargų kaupimo sistemą; pabrėžia, kad siekiamų tikslų nebus galima veiksmingai įgyvendinti nedidinant sandėliavimo pajėgumų, taip pat neplėtojant rinkos priežiūros ir stebėsenos priemonių; ypač pabrėžia grėsmingus žemės ūkio produktų kainų nepastovumo pasaulyje padarinius besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

71.

reikalauja pateikti pasaulinio lygmens sprendimus, skirtus kovoti su spekuliacija žemės ūkio žaliavomis ir su kraštutiniu kainų nepastovumu, nes jos kelia pavojų aprūpinimo maistu saugumui; tačiau pripažįsta veikiančios būsimųjų sandorių rinkos reikšmę žemės ūkio žaliavoms; mano, kad tik tarptautiniu mastu suderintais veiksmais galima veiksmingai mažinti žaliavų kainų pernelyg didelį svyravimą; pritaria Didžiajam dvidešimtukui pirmininkaujančios Prancūzijos iniciatyvai, kad ši grupė turėtų suderinti kovos su didėjančiu žemės ūkio žaliavų kainų svyravimu priemones; pasisako už pasaulinę informavimo apie žemės ūkio atsargas, skirtas užtikrinti aprūpinimą maistu, ir su šiomis atsargomis susijusių veiksmų derinimo sistemą; todėl nurodo, kad būtina pagalvoti apie svarbių žemės ūkio žaliavų atsargų kaupimo sistemą; pabrėžia, kad siekiamų tikslų nebus galima veiksmingai įgyvendinti nedidinant sandėliavimo pajėgumų, taip pat neplėtojant rinkos priežiūros ir stebėsenos priemonių; ypač pabrėžia grėsmingus žemės ūkio produktų kainų nepastovumo pasaulyje padarinius besivystančioms šalims;

| 72. | pabrėžia, kad vidutinės ūkininkų ir kaimo namų ūkių pajamos, priešingai nei pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojų ir tolesnių naudotojų sektorių, pastaraisiais dešimtmečiais vis mažėjo, lyginant su likusia ekonomikos dalimi, ir pasiekė tik pusę miesto namų ūkių pajamų, o prekybiniai ir mažmeninės prekybos atstovai gerokai sustiprėjo rinkoje ir pradėjo gauti didesnes pajamas maisto grandinėje; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad vidutinės ūkininkų ir kaimo namų ūkių pajamos, priešingai nei pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojų ir tolesnių naudotojų sektorių, pastaraisiais dešimtmečiais vis mažėjo, lyginant su likusia ekonomikos dalimi, ir pasiekė tik pusę miesto namų ūkių pajamų, o prekybiniai ir mažmeninės prekybos atstovai gerokai sustiprėjo rinkoje ir pradėjo gauti didesnes pajamas maisto grandinėje;

| 73. | ragina imtis priemonių, skirtų sustiprinti pirminių gamintojų bei gamintojų organizacijų valdymo gebėjimus ir derybinį pajėgumą kitų ekonomikos dalyvių, dalyvaujančių aprūpinimo maistu grandinėje (pirminių mažmenininkų, perdirbėjų ir perdirbimo įmonių) atžvilgiu, su sąlyga, kad pokyčiai nepakenktų tinkamam vidaus rinkos veikimui; mano, kad reikia pagerinti aprūpinimo maistu grandinės veikimą, pasinaudojant teisėkūros iniciatyvomis, kurios padarytų maisto kainas skaidresnėmis ir imantis veiksmų, skirtų kovoti su nesąžininga prekyba, sudarant ūkininkams galimybę gauti jų nusipelnytą pridėtinę vertę; ragina Komisiją sustiprinti ūkininkų pozicijas ir skatinti sąžiningą konkurenciją; yra įsitikinęs, kad reiktų apsvarstyti galimybę įsteigti ombudsmeno, kuris galėtų padėti spręsti aprūpinimo maistu grandinės dalyvių tarpusavio ginčus, pareigybę; |
| --- | --- |

73.

ragina imtis priemonių, skirtų sustiprinti pirminių gamintojų bei gamintojų organizacijų valdymo gebėjimus ir derybinį pajėgumą kitų ekonomikos dalyvių, dalyvaujančių aprūpinimo maistu grandinėje (pirminių mažmenininkų, perdirbėjų ir perdirbimo įmonių) atžvilgiu, su sąlyga, kad pokyčiai nepakenktų tinkamam vidaus rinkos veikimui; mano, kad reikia pagerinti aprūpinimo maistu grandinės veikimą, pasinaudojant teisėkūros iniciatyvomis, kurios padarytų maisto kainas skaidresnėmis ir imantis veiksmų, skirtų kovoti su nesąžininga prekyba, sudarant ūkininkams galimybę gauti jų nusipelnytą pridėtinę vertę; ragina Komisiją sustiprinti ūkininkų pozicijas ir skatinti sąžiningą konkurenciją; yra įsitikinęs, kad reiktų apsvarstyti galimybę įsteigti ombudsmeno, kuris galėtų padėti spręsti aprūpinimo maistu grandinės dalyvių tarpusavio ginčus, pareigybę;

| 74. | mano, kad siekiant sustiprinti ūkininkų padėtį maisto grandinėje, reikia numatyti priemonių paremti ūkininkų valdomoms trumpoms, skaidrioms ir efektyvioms gamybos grandinėms, kurios užtikrintų nedidelį poveikį aplinkai, prekių kokybę, vartotojų informavimą, tarpininkų skaičiaus mažinimą ir teisingus bei skaidrius kainų nustatymo mechanizmus; |
| --- | --- |

74.

mano, kad siekiant sustiprinti ūkininkų padėtį maisto grandinėje, reikia numatyti priemonių paremti ūkininkų valdomoms trumpoms, skaidrioms ir efektyvioms gamybos grandinėms, kurios užtikrintų nedidelį poveikį aplinkai, prekių kokybę, vartotojų informavimą, tarpininkų skaičiaus mažinimą ir teisingus bei skaidrius kainų nustatymo mechanizmus;

| 75. | nori, kad pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims priemonė būtų išsaugota; |
| --- | --- |

75.

nori, kad pagalbos labiausiai nepasiturintiems asmenims priemonė būtų išsaugota;

Kaimo plėtra

| 76. | pripažįsta kaimo plėtros politikos svarbą, kaip ji apibrėžta ir finansuojama pagal antrąjį ramstį, atsižvelgiant į jos indėlį gerinant aplinkosaugos veiksmingumą, modernizaciją, inovacijas, infrastruktūrą ir konkurenciją ir pripažįsta būtinybę toliau vystyti kaimo ekonomiką, žemės ūkio produktų ir ne maisto produktų sektorių bei gyvenimo kokybės gerinimą kaimo vietovėse; pabrėžia būtinybę įgyvendinti politinius tikslus, skaitant strategijos „ES 2020“ tikslus siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kas suteiktų naudos ūkininkams ir kaimo bendruomenėms; |
| --- | --- |

76.

pripažįsta kaimo plėtros politikos svarbą, kaip ji apibrėžta ir finansuojama pagal antrąjį ramstį, atsižvelgiant į jos indėlį gerinant aplinkosaugos veiksmingumą, modernizaciją, inovacijas, infrastruktūrą ir konkurenciją ir pripažįsta būtinybę toliau vystyti kaimo ekonomiką, žemės ūkio produktų ir ne maisto produktų sektorių bei gyvenimo kokybės gerinimą kaimo vietovėse; pabrėžia būtinybę įgyvendinti politinius tikslus, skaitant strategijos „ES 2020“ tikslus siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, kas suteiktų naudos ūkininkams ir kaimo bendruomenėms;

| 77. | mano, kad kaimo plėtros priemonės privalo reaguoti į maisto saugumo, tvaraus gamtos išteklių, klimato kaitos, biologinės įvairovės praradimo, vandens ir dirvožemio derlingumo netekimo iššūkius ir privalo padidinti teritorinės sanglaudos ir užimtumo pusiausvyrą; mano, kad šios priemonės turi skatinti ūkiuose gaminamos atsinaujinančios energijos savarankiškumą, ypač iš žemės ūkio atliekų; patvirtina, kad kaimo plėtros priemonės turi didinti kaimo vietovių teikiamą papildomą naudą, skatinti kaimo infrastruktūros gerinimą ir teikti prieinamas paslaugas kaimo gyventojams ir vietos verslo įmonėms; |
| --- | --- |

77.

mano, kad kaimo plėtros priemonės privalo reaguoti į maisto saugumo, tvaraus gamtos išteklių, klimato kaitos, biologinės įvairovės praradimo, vandens ir dirvožemio derlingumo netekimo iššūkius ir privalo padidinti teritorinės sanglaudos ir užimtumo pusiausvyrą; mano, kad šios priemonės turi skatinti ūkiuose gaminamos atsinaujinančios energijos savarankiškumą, ypač iš žemės ūkio atliekų; patvirtina, kad kaimo plėtros priemonės turi didinti kaimo vietovių teikiamą papildomą naudą, skatinti kaimo infrastruktūros gerinimą ir teikti prieinamas paslaugas kaimo gyventojams ir vietos verslo įmonėms;

| 78. | ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti ir į jaunų ūkininkų skatinimą; mano, atsižvelgiant į spartų Europos kaimo gyventojų senėjimą, yra būtinos priemonės, kurios paskatintų jaunus ūkininkus ir kitus naujus dalyvius ir kad antrojo ramsčio paramos schemos turėtų būti išplėstos, pavyzdžiui, prieiga prie žemės, dotacijos ir palankių sąlygų paskolos, ypač inovacijų, modernizavimo ir investicijų vystymo srityse, ir tikisi, kad šių priemonių įgyvendinimas bus prieinamas visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

78.

ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti ir į jaunų ūkininkų skatinimą; mano, atsižvelgiant į spartų Europos kaimo gyventojų senėjimą, yra būtinos priemonės, kurios paskatintų jaunus ūkininkus ir kitus naujus dalyvius ir kad antrojo ramsčio paramos schemos turėtų būti išplėstos, pavyzdžiui, prieiga prie žemės, dotacijos ir palankių sąlygų paskolos, ypač inovacijų, modernizavimo ir investicijų vystymo srityse, ir tikisi, kad šių priemonių įgyvendinimas bus prieinamas visose valstybėse narėse;

| 79. | siūlo, kad žymi žemės ūkio paskirties žemė būtų padengta žemės ūkio ir aplinkosaugos schemomis, nes jos ūkininkams turi suteikti finansinį ir techninį paskatinimą pereiti prie tvaresnių, tausesnių ir mažiau sąnaudų reikalaujančių ūkininkavimo modelių; |
| --- | --- |

79.

siūlo, kad žymi žemės ūkio paskirties žemė būtų padengta žemės ūkio ir aplinkosaugos schemomis, nes jos ūkininkams turi suteikti finansinį ir techninį paskatinimą pereiti prie tvaresnių, tausesnių ir mažiau sąnaudų reikalaujančių ūkininkavimo modelių;

| 80. | pabrėžia, kad vykdant kaimo plėtros politiką turi būti sudaromos sąlygos gerinti visas gamtos ir žmogiškųjų išteklių galimybes kaimo vietovėse gaminti kokybiškus žemės ūkio produktus, skatinant vykdyti tiesioginę prekybą, reklamuoti produktus, tiekti produktus į vietos rinkas, įvairinti biomasės rinkas, energijos veiksmingumą ir t.t.; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad vykdant kaimo plėtros politiką turi būti sudaromos sąlygos gerinti visas gamtos ir žmogiškųjų išteklių galimybes kaimo vietovėse gaminti kokybiškus žemės ūkio produktus, skatinant vykdyti tiesioginę prekybą, reklamuoti produktus, tiekti produktus į vietos rinkas, įvairinti biomasės rinkas, energijos veiksmingumą ir t.t.;

| 81. | pabrėžia, kad būtina tinkama infrastruktūra vystyti ir skleisti žemės ūkio žinias ir inovacijų sistemas, įskaitant mokymo ir švietimo galimybes, ūkių konsultacijų paslaugas ir keitimąsi geriausiais praktikos pavyzdžiais, siekiant modernizuoti žemės ūkį, padėti inovatyviems ūkininkams perduoti jų patirtį ir pagerinti naudos grandines kaimo vietovėse; mano, kad šios programos turi būti prieinamos visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad būtina tinkama infrastruktūra vystyti ir skleisti žemės ūkio žinias ir inovacijų sistemas, įskaitant mokymo ir švietimo galimybes, ūkių konsultacijų paslaugas ir keitimąsi geriausiais praktikos pavyzdžiais, siekiant modernizuoti žemės ūkį, padėti inovatyviems ūkininkams perduoti jų patirtį ir pagerinti naudos grandines kaimo vietovėse; mano, kad šios programos turi būti prieinamos visose valstybėse narėse;

| 82. | todėl pasisako už labiau į tikslą orientuotas, valstybių narių tvirtinamas antrojo ramsčio priemones, kuriomis būtų įgyvendinami bendri kaimo plėtros ES (strategijos „Europa 2020“) tikslai; nepaisant bendros strateginės ir į rezultatus orientuotos Europos sistemos svarbos, pabrėžia, kad valstybės narės ir regioninės valdžios institucijos galėtų savo nuožiūra spręsti dėl programų, kuriomis vietos lygmeniu būtų geriausiai prisidedama prie Europos tikslų įgyvendinimo; todėl ragina taikyti subsidiarumą ir lankstumą rengiant kaimo plėtros programas ir taikyti ryžtingą integracinį vietos ir subregionų partnerystės metodą, taikant LEADER metodą, kuriant ir įgyvendinat ateities Europos ir nacionalines kaimo plėtros programas; mano, kad turi būti apibrėžtas sumažintas nacionalinis įnašo dydis, taikomas tikslingesnėms priemonėms, vadovaujantis poveikio vertinimu ir išsamiu modeliavimu; |
| --- | --- |

82.

todėl pasisako už labiau į tikslą orientuotas, valstybių narių tvirtinamas antrojo ramsčio priemones, kuriomis būtų įgyvendinami bendri kaimo plėtros ES (strategijos „Europa 2020“) tikslai; nepaisant bendros strateginės ir į rezultatus orientuotos Europos sistemos svarbos, pabrėžia, kad valstybės narės ir regioninės valdžios institucijos galėtų savo nuožiūra spręsti dėl programų, kuriomis vietos lygmeniu būtų geriausiai prisidedama prie Europos tikslų įgyvendinimo; todėl ragina taikyti subsidiarumą ir lankstumą rengiant kaimo plėtros programas ir taikyti ryžtingą integracinį vietos ir subregionų partnerystės metodą, taikant LEADER metodą, kuriant ir įgyvendinat ateities Europos ir nacionalines kaimo plėtros programas; mano, kad turi būti apibrėžtas sumažintas nacionalinis įnašo dydis, taikomas tikslingesnėms priemonėms, vadovaujantis poveikio vertinimu ir išsamiu modeliavimu;

| 83. | pasisako už tai, kad planuojant kaimo plėtrą būtų numatytos ir tikslingos kalnų miškų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

83.

pasisako už tai, kad planuojant kaimo plėtrą būtų numatytos ir tikslingos kalnų miškų apsaugos priemonės;

| 84. | prašo Komisijos parengti naujas finansavimo priemones, kuriomis visų pirma būtų padedama veiklą žemės ūkio sektoriuje pradedantiems ūkininkams palankiomis sąlygomis gauti paskolas, arba sukurti naują sistemą, pvz., vadinamąjį „JERICHO“ mechanizmą (Bendrasis Europos kaimo investicijų pasirinkimas, angl. „Joint Rural Investment CHOice“), kuris būtų skirtas Kaimo plėtros fondui ir grindžiamas patirtimi įgyvendinant struktūrinių fondų iniciatyvą „JEREMIE“ (Jungtiniai Europos ištekliai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, angl. Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises); |
| --- | --- |

84.

prašo Komisijos parengti naujas finansavimo priemones, kuriomis visų pirma būtų padedama veiklą žemės ūkio sektoriuje pradedantiems ūkininkams palankiomis sąlygomis gauti paskolas, arba sukurti naują sistemą, pvz., vadinamąjį „JERICHO“ mechanizmą (Bendrasis Europos kaimo investicijų pasirinkimas, angl. „Joint Rural Investment CHOice“), kuris būtų skirtas Kaimo plėtros fondui ir grindžiamas patirtimi įgyvendinant struktūrinių fondų iniciatyvą „JEREMIE“ (Jungtiniai Europos ištekliai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, angl. Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises);

| 85. | pabrėžia, kad mažiau palankios ūkininkauti vietovės dažnai yra labai vertingos dėl kultivuojamo kraštovaizdžio, biologinės įvairovės išsaugojimo ir aplinkai teikiamos naudos bei kaimo vietovių dinamiškumo; todėl pasisako už antrojo ramsčio išlyginamojo priedo, skirto nepalankioms sritims, išlaikymą ir ragina padidinti jo veiksmingumą; mano, kad tikslinės paramos teikimas ūkininkams, veikiantiems mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV), yra labai svarbus siekiant toliau plėtoti žemės ūkio veiklą šiose srityse; pabrėžia, kad valstybės narės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi turėti galimybę koreguoti kriterijus, atsižvelgdamos į ES sistemą; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad mažiau palankios ūkininkauti vietovės dažnai yra labai vertingos dėl kultivuojamo kraštovaizdžio, biologinės įvairovės išsaugojimo ir aplinkai teikiamos naudos bei kaimo vietovių dinamiškumo; todėl pasisako už antrojo ramsčio išlyginamojo priedo, skirto nepalankioms sritims, išlaikymą ir ragina padidinti jo veiksmingumą; mano, kad tikslinės paramos teikimas ūkininkams, veikiantiems mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (MPŪV), yra labai svarbus siekiant toliau plėtoti žemės ūkio veiklą šiose srityse; pabrėžia, kad valstybės narės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi turėti galimybę koreguoti kriterijus, atsižvelgdamos į ES sistemą;

| 86. | tačiau tuo pat metu pabrėžia, kad valstybių narių kaimo vietovių struktūra labai skiriasi ir todėl joms reikalingos skirtingos priemonės; todėl ragina valstybėms narėms ir regionams suteikti daugiau lankstumo tvirtinant savanoriškas priemones, kurios būtų bendrai finansuojamos iš ES lėšų, jeigu apie šias priemones pranešta Komisijai ir jos yra Komisijos patvirtintos; primena, kad nustatant bendro finansavimo dydį ir toliau turi būti atsižvelgiama į konkrečius konvergencijos regionų poreikius ir sąlygas po 2013 m.; |
| --- | --- |

86.

tačiau tuo pat metu pabrėžia, kad valstybių narių kaimo vietovių struktūra labai skiriasi ir todėl joms reikalingos skirtingos priemonės; todėl ragina valstybėms narėms ir regionams suteikti daugiau lankstumo tvirtinant savanoriškas priemones, kurios būtų bendrai finansuojamos iš ES lėšų, jeigu apie šias priemones pranešta Komisijai ir jos yra Komisijos patvirtintos; primena, kad nustatant bendro finansavimo dydį ir toliau turi būti atsižvelgiama į konkrečius konvergencijos regionų poreikius ir sąlygas po 2013 m.;

| 87. | pasisako už tai, kad antrojo ramsčio priemonių, kurios ypač svarbios valstybėms narėms, atveju šiuo metu taikomas bendro finansavimo dydis išliktų ir po 2013 m.; tačiau pabrėžia, kad šis papildomas nacionalinis bendras finansavimas neturėtų paskatinti pakartotinės antrojo ramsčio nacionalizacijos arba padidinti valstybių narių skirtumų dėl jų gebėjimo bendrai finansuoti savo prioritetus; |
| --- | --- |

87.

pasisako už tai, kad antrojo ramsčio priemonių, kurios ypač svarbios valstybėms narėms, atveju šiuo metu taikomas bendro finansavimo dydis išliktų ir po 2013 m.; tačiau pabrėžia, kad šis papildomas nacionalinis bendras finansavimas neturėtų paskatinti pakartotinės antrojo ramsčio nacionalizacijos arba padidinti valstybių narių skirtumų dėl jų gebėjimo bendrai finansuoti savo prioritetus;

| 88. | primena, kad visų rūšių moduliavimo, t. y. ir privalomo, ir savanoriško, kaip instrumento finansuoti kaimo plėtros priemones, taikymo terminas baigiasi 2012 m. ir pabrėžia poreikį būsimu finansavimo laikotarpiu užtikrinti pakankamus antrojo ramsčio finansavimo išteklius; |
| --- | --- |

88.

primena, kad visų rūšių moduliavimo, t. y. ir privalomo, ir savanoriško, kaip instrumento finansuoti kaimo plėtros priemones, taikymo terminas baigiasi 2012 m. ir pabrėžia poreikį būsimu finansavimo laikotarpiu užtikrinti pakankamus antrojo ramsčio finansavimo išteklius;

| 89. | skirstant antrojo ramsčio lėšas reikalauja vengti staigių pakeitimų, nes valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir ūkiams reikalingas finansavimo planavimo užtikrintumas ir tęstinumas; pabrėžia, kad aptariant šių lėšų skirstymą kartu turi būti aptariamas pirmojo ramsčio lėšų skirstymas; todėl ragina Komisiją nustatyti pramgatišką požiūrį, kuris būtų pagrindiniu antrojo ramsčio lėšų perskirtymo principu; pripažįsta būtinybę sąžiningai paskirstyti antrojo ramsčio lėšas valstybėms narėms, vadovaujantis objektyviais kriterijai, kuri turi atspindėti Europos sričių įvairovę; siūlo šiuos pokyčius įgyvendinti per apibrėžtą pereinamąjį laikotarpį kartu su pokyčiais, taikomais pirmo ramsčio lėšų paskirstymui; |
| --- | --- |

89.

skirstant antrojo ramsčio lėšas reikalauja vengti staigių pakeitimų, nes valstybėms narėms, vietos valdžios institucijoms ir ūkiams reikalingas finansavimo planavimo užtikrintumas ir tęstinumas; pabrėžia, kad aptariant šių lėšų skirstymą kartu turi būti aptariamas pirmojo ramsčio lėšų skirstymas; todėl ragina Komisiją nustatyti pramgatišką požiūrį, kuris būtų pagrindiniu antrojo ramsčio lėšų perskirtymo principu; pripažįsta būtinybę sąžiningai paskirstyti antrojo ramsčio lėšas valstybėms narėms, vadovaujantis objektyviais kriterijai, kuri turi atspindėti Europos sričių įvairovę; siūlo šiuos pokyčius įgyvendinti per apibrėžtą pereinamąjį laikotarpį kartu su pokyčiais, taikomais pirmo ramsčio lėšų paskirstymui;

| 90. | pritaria kaimo plėtros bendram finansavimui, kuris regioniniu ar vietos lygmeniu sutektų galimybę privačių ir valstybės lėšų iš bendros nacionalinio finansavimo dalies papildomumą, nes tai sustiprintų prieinamas priemones, skirtas įgyvendinti tikslus, užsibrėžtus valstybės politikoje, skirtoje kaimo vietovėms; |
| --- | --- |

90.

pritaria kaimo plėtros bendram finansavimui, kuris regioniniu ar vietos lygmeniu sutektų galimybę privačių ir valstybės lėšų iš bendros nacionalinio finansavimo dalies papildomumą, nes tai sustiprintų prieinamas priemones, skirtas įgyvendinti tikslus, užsibrėžtus valstybės politikoje, skirtoje kaimo vietovėms;

| 91. | reikalauja supaprastinti antrojo ramsčio programavimą ir programų valdymą, siekiant padidinti veiksmingumą; ragina ir toliau supaprastinti, padaryti veiksmingesnėmis ir efektyvesnėmis kompleksinės paramos susiejimo priemonių stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų sistemas; mano, kad būtina suvienodinti pirmojo ir antrojo ramsčio patikras ir stebėseną ir naudojant panašias taisykles ir procedūras padaryti juos nuoseklesniais, siekiant sumažinti bendrą patikros naštą, tenkančia ūkininkams; ragina lanksčiau žiūrėti į penkerių metų trukmės įsipareigojimų laikotarpį dėl agrarinių aplinkosaugos priemonių; |
| --- | --- |

91.

reikalauja supaprastinti antrojo ramsčio programavimą ir programų valdymą, siekiant padidinti veiksmingumą; ragina ir toliau supaprastinti, padaryti veiksmingesnėmis ir efektyvesnėmis kompleksinės paramos susiejimo priemonių stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų sistemas; mano, kad būtina suvienodinti pirmojo ir antrojo ramsčio patikras ir stebėseną ir naudojant panašias taisykles ir procedūras padaryti juos nuoseklesniais, siekiant sumažinti bendrą patikros naštą, tenkančia ūkininkams; ragina lanksčiau žiūrėti į penkerių metų trukmės įsipareigojimų laikotarpį dėl agrarinių aplinkosaugos priemonių;

| 92. | prašo nedrausti kooperatyvams naudotis kaimo plėtrai skiriamomis lėšomis ir netaikyti kooperatyvams paramos apribojimų, taikomų įmonėms, kurios pagal Komisijos rekomendaciją 2003/61/EB negali būti laikomos MVĮ; |
| --- | --- |

92.

prašo nedrausti kooperatyvams naudotis kaimo plėtrai skiriamomis lėšomis ir netaikyti kooperatyvams paramos apribojimų, taikomų įmonėms, kurios pagal Komisijos rekomendaciją 2003/61/EB negali būti laikomos MVĮ;

| 93. | atokiausiems regionams ir toliau turi būti skiriamas ypatingas dėmesys kaimo plėtros politikos srityje. Geografiniai sunkumai, su kuriais susiduria, ir žemės ūkio produktų, nuo kurių priklauso šių vietovių kaimo ekonomika, trūkumas, pateisina ES bendro finansavimo iki 85 proc. išlaikymą, siekiant padengti jų kaimo plėtros programų išlaidas; |
| --- | --- |

93.

atokiausiems regionams ir toliau turi būti skiriamas ypatingas dėmesys kaimo plėtros politikos srityje. Geografiniai sunkumai, su kuriais susiduria, ir žemės ūkio produktų, nuo kurių priklauso šių vietovių kaimo ekonomika, trūkumas, pateisina ES bendro finansavimo iki 85 proc. išlaikymą, siekiant padengti jų kaimo plėtros programų išlaidas;

| 94. | pritaria perėjimui prie didesnio kaimo plėtros programų ir visų pirma sanglaudos politikos koordinavimo ES lygmeniu siekiant išvengti sudvejinimo, prieštaringų ir iš dalies sutampančių tikslų; tačiau primena, kad šių projektų mastas pagal ES sanglaudos politiką ir kaimo plėtros programas yra skirtingas, todėl pasisako už lėšų atskyrimą ir kaimo plėtros programų tikslus, nukreiptus į kaimo bendruomenes ir už tai, kad jos būtų išlaikytos nepriklausomomis politinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

94.

pritaria perėjimui prie didesnio kaimo plėtros programų ir visų pirma sanglaudos politikos koordinavimo ES lygmeniu siekiant išvengti sudvejinimo, prieštaringų ir iš dalies sutampančių tikslų; tačiau primena, kad šių projektų mastas pagal ES sanglaudos politiką ir kaimo plėtros programas yra skirtingas, todėl pasisako už lėšų atskyrimą ir kaimo plėtros programų tikslus, nukreiptus į kaimo bendruomenes ir už tai, kad jos būtų išlaikytos nepriklausomomis politinėmis priemonėmis;

| 95. | mano, kad sanglaudos politika ir nauja bei stipri BŽŪP padės išlaisvinti kaimo regionų ekonominį potencialą ir kurti saugias darbo vietas, o tai užtikrins tvarų šių regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

95.

mano, kad sanglaudos politika ir nauja bei stipri BŽŪP padės išlaisvinti kaimo regionų ekonominį potencialą ir kurti saugias darbo vietas, o tai užtikrins tvarų šių regionų vystymąsi;

| 96. | pabrėžia politikos, kuria skatinamas tarpvalstybinis valstybių narių i trečiųjų šalių bendradarbiavimas, svarbą siekiant taikyti aplinką saugančią ir tvarų gamtinių išteklių naudojimą užtikrinančią praktiką tais atvejais, kai ūkinė veikla, ypač vandens naudojimas, turi tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia politikos, kuria skatinamas tarpvalstybinis valstybių narių i trečiųjų šalių bendradarbiavimas, svarbą siekiant taikyti aplinką saugančią ir tvarų gamtinių išteklių naudojimą užtikrinančią praktiką tais atvejais, kai ūkinė veikla, ypač vandens naudojimas, turi tarpvalstybinių pasekmių;

*

* *

| 97. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

97.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 209, 2005 8 11, p 1.

(2)  OL L 277, 2005 10 21, p 1.

(3)  OL L 55, 2006 2 25, p. 20.

(4)  OL L 30, 2009 1 31, p. 112.

(5)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

(6)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0286.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0223.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/65

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisSavanoriška pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistema

P7_TA(2011)0299

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos

2012/C 390 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsnius, kuriuose išdėstytos neįgaliųjų teisės; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 26 straipsnius, kuriuose išdėstytos neįgaliųjų teisės;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi ES valstybės narės pasirašė JT neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES valstybės narės pasirašė JT neįgaliųjų teisių konvenciją,

| B. | kadangi Direktyvos 2004/27/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, 56a straipsnyje nurodyta, kad vaisto pavadinimas turi būti pateikiamas pakuotėje Brailio raštu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvos 2004/27/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus, 56a straipsnyje nurodyta, kad vaisto pavadinimas turi būti pateikiamas pakuotėje Brailio raštu,

| 1. | pabrėžia, kad regėjimo negalią turintys asmenys turi teisę į savarankišką gyvenimą ir visapusišką dalyvavimą visuomeninėje veikloje; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad regėjimo negalią turintys asmenys turi teisę į savarankišką gyvenimą ir visapusišką dalyvavimą visuomeninėje veikloje;

| 2. | ragina Komisiją pradėti didelio masto konsultacijas su suinteresuotomis šalimis savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos išlaidų, veiksmingumo ir įgyvendinamumo aspektais Bendrijos lygmeniu. Brailio formatu žymima būtų bent produkto rūšis ir galiojimo data tokiu būdu siekiant padėti regėjimo negalią turintiems vartotojams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ne visi aklieji supranta Brailio raštą, į pasiūlytas konsultacijas turėtų būti įtrauktas kitų būdų, kurie padėtų gauti ant pakuočių esančią informaciją, tyrimas; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pradėti didelio masto konsultacijas su suinteresuotomis šalimis savanoriškos pramonės produktų pakuočių ženklinimo Brailio raštu sistemos išlaidų, veiksmingumo ir įgyvendinamumo aspektais Bendrijos lygmeniu. Brailio formatu žymima būtų bent produkto rūšis ir galiojimo data tokiu būdu siekiant padėti regėjimo negalią turintiems vartotojams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ne visi aklieji supranta Brailio raštą, į pasiūlytas konsultacijas turėtų būti įtrauktas kitų būdų, kurie padėtų gauti ant pakuočių esančią informaciją, tyrimas;

| 3. | ragina Komisiją, laikantis įmonių socialinės atsakomybės principų, teikti paskatas Europos pramonės sektoriams ir įmonėms norint atkreipti jų dėmesį į šį klausimą; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją, laikantis įmonių socialinės atsakomybės principų, teikti paskatas Europos pramonės sektoriams ir įmonėms norint atkreipti jų dėmesį į šį klausimą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, valstybių narių parlamentams ir JT. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Komisijai, valstybių narių parlamentams ir JT.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. birželio 23 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)06-23(ANN1)).

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/66

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisDarbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimas. Bendri komitetų posėdžiai

P7_TA(2011)0277

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio, susijusio su bendrų komitetų posėdžių procedūra, dalinio keitimo (2010/2061(REG))

2012/C 390 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko 2010 m. kovo 11 d. laišką ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pirmininko 2010 m. kovo 25 d. laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko 2010 m. kovo 11 d. laišką ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pirmininko 2010 m. kovo 25 d. laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0197/2011),

| 1. | nusprendžia atlikti toliau nurodytą Darbo tvarkos taisyklių dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atlikti toliau nurodytą Darbo tvarkos taisyklių dalinį pakeitimą;

| 2. | primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

| DABARTINIS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės


  51 straipsnis |
| Tuo atveju, kai
  tenkinamos 49 straipsnio 1 dalyje ir 50 straipsnyje nustatytos sąlygos, Pirmininkų sueiga, įsitikinusi, kad klausimas itin svarbus,
  gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą. Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį susiję komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant susijusių komitetų pirmininkams. Siekdami pasirengti
  bendriems
  posėdžiams ir balsavimui, susiję komitetai gali steigti
  bendras
  komitetų darbo grupes. | 1.
     Tuo atveju, kai
  Pirmininkų sueigai pagal 188 straipsnio 2 dalį pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji
  gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą
  , jeigu:








  — | pagal VII priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir |

DABARTINIS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

51 straipsnis

Tuo atveju, kai
  tenkinamos 49 straipsnio 1 dalyje ir 50 straipsnyje nustatytos sąlygos, Pirmininkų sueiga, įsitikinusi, kad klausimas itin svarbus,
  gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą. Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį susiję komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant susijusių komitetų pirmininkams. Siekdami pasirengti
  bendriems
  posėdžiams ir balsavimui, susiję komitetai gali steigti
  bendras
  komitetų darbo grupes.

1.
     Tuo atveju, kai
  Pirmininkų sueigai pagal 188 straipsnio 2 dalį pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji
  gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą
  , jeigu:

—

pagal VII priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir

| — | ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus. |
| --- | --- |

—

ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus.

2.
     Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį atitinkami komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant atitinkamų komitetų pirmininkams.

Visais procedūros etapais atitinkami komitetai atsakingo komiteto teisėmis gali naudotis tik veikdami kartu.
  Siekdami pasirengti posėdžiams ir balsavimui, atitinkami komitetai gali steigti darbo grupes.

3.
     
  Per įprastos teisėkūros procedūros antrąjį svarstymą Tarybos pozicija nagrinėjama bendrame atitinkamų komitetų posėdyje, kuris, jeigu minėtųjų komitetų pirmininkai nesusitaria, vyksta pirmos Parlamento organų savaitės po to, kai Taryba pateikia Parlamentui savo poziciją, trečiadienį. Jeigu nesusitariama dėl kito posėdžio, jį sušaukia Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas. Dėl rekomendacijos antrajam svarstymui balsuojama bendrame posėdyje pagal bendrą projektą, kurį parengė atitinkamų komitetų pranešėjai arba, jeigu nėra bendro projekto, pagal pakeitimus, kuriuos pateikė atitinkami komitetai.

Per įprastos teisėkūros procedūros trečiąjį svarstymą atitinkamų komitetų pirmininkai ir pranešėjai pagal pareigas yra delegacijos Taikinimo komitete nariai.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/67

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisPrašymas atšaukti Europos Parlamento nario Adriano Severino imunitetą

P7_TA(2011)0278

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Adriano Severino imunitetą (2011/2070(IMM))

2012/C 390 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Adriano Severino imunitetą, kurį 2011 m. balandžio 5 d. pateikė Nacionalinis kovos su korupcija departamentas (Prokuratūra prie Rumunijos Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo) ir apie kurį paskelbta 2011 m. balandžio 6 d. plenarinio posėdžio metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą atšaukti Adriano Severino imunitetą, kurį 2011 m. balandžio 5 d. pateikė Nacionalinis kovos su korupcija departamentas (Prokuratūra prie Rumunijos Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo) ir apie kurį paskelbta 2011 m. balandžio 6 d. plenarinio posėdžio metu,

| — | 2011 m. gegužės 23 d. susipažinęs su Adriano Severino paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

2011 m. gegužės 23 d. susipažinęs su Adriano Severino paaiškinimais, pateiktais pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1965 m. balandžio 8 d. Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d. ir 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d. ir 2010 m. kovo 19 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Rumunijos Konstitucijos 72 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rumunijos Konstitucijos 72 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Rumunijos baudžiamojo kodekso 4 straipsnio nuostatas, pagal kurias Rumunijos baudžiamoji teisė taikoma nusikaltimams, padarytiems už Rumunijos teritorijos ribų, jeigu nusikaltimą padaręs asmuo yra Rumunijos pilietis arba jei šis asmuo neturi Rumunijos pilietybės, tačiau gyvena Rumunijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rumunijos baudžiamojo kodekso 4 straipsnio nuostatas, pagal kurias Rumunijos baudžiamoji teisė taikoma nusikaltimams, padarytiems už Rumunijos teritorijos ribų, jeigu nusikaltimą padaręs asmuo yra Rumunijos pilietis arba jei šis asmuo neturi Rumunijos pilietybės, tačiau gyvena Rumunijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0242/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0242/2011),

| A. | kadangi Rumunijos kovos su korupcija departamentas paprašė panaikinti Europos Parlamento nario Adriano Severino imunitetą, kad Rumunijos prokuratūra galėtų atlikti reikalingą tyrimą ir imtis teisinių veiksmų prieš Adrianą Severiną, apieškoti jo namus ar biurą bei patikrinti kompiuterį ar atlikti kitų elektroninių priemonių patikrą, jei to prireiktų, pradėti baudžiamąjį procesą prieš Adrianą Severiną dėl pasyvios korupcijos ir (arba) neteisėto pasinaudojimo įtaka arba atlikti kitą teisinį įvertinimą, kuris gali būti pateiktas numanomo (-ų) nusikaltimo (-ų) atžvilgiu jurisdikciją turinčiuose baudžiamuosiuose teismuose, |
| --- | --- |

A.

kadangi Rumunijos kovos su korupcija departamentas paprašė panaikinti Europos Parlamento nario Adriano Severino imunitetą, kad Rumunijos prokuratūra galėtų atlikti reikalingą tyrimą ir imtis teisinių veiksmų prieš Adrianą Severiną, apieškoti jo namus ar biurą bei patikrinti kompiuterį ar atlikti kitų elektroninių priemonių patikrą, jei to prireiktų, pradėti baudžiamąjį procesą prieš Adrianą Severiną dėl pasyvios korupcijos ir (arba) neteisėto pasinaudojimo įtaka arba atlikti kitą teisinį įvertinimą, kuris gali būti pateiktas numanomo (-ų) nusikaltimo (-ų) atžvilgiu jurisdikciją turinčiuose baudžiamuosiuose teismuose,

| B. | kadangi Adriano Severino imuniteto panaikinimas susijęs su numanomais korupcijos nusikaltimais, numatytais Rumunijos įstatymo Nr. 78/2000 6 straipsnyje, kuris taikomas kartu su Baudžiamojo kodekso 254 straipsniu (korupcija) ir 257 straipsniu (neteisėtas pasinaudojimas įtaka) ir su Įstatymo Nr. 78/2000 81 straipsnio b dalimi, |
| --- | --- |

B.

kadangi Adriano Severino imuniteto panaikinimas susijęs su numanomais korupcijos nusikaltimais, numatytais Rumunijos įstatymo Nr. 78/2000 6 straipsnyje, kuris taikomas kartu su Baudžiamojo kodekso 254 straipsniu (korupcija) ir 257 straipsniu (neteisėtas pasinaudojimas įtaka) ir su Įstatymo Nr. 78/2000 81 straipsnio b dalimi,

| C. | kadangi Europos Parlamentas neturi pareigos reikšti nuomonės dėl nario kaltės ar nekaltumo ar dėl to, ar dėl jo veiksmų turi būti vykdomas baudžiamasis procesas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas neturi pareigos reikšti nuomonės dėl nario kaltės ar nekaltumo ar dėl to, ar dėl jo veiksmų turi būti vykdomas baudžiamasis procesas,

| D. | kadangi dėl to patartina rekomenduoti, kad minimu atveju parlamento nario imunitetas būtų panaikintas, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl to patartina rekomenduoti, kad minimu atveju parlamento nario imunitetas būtų panaikintas,

| 1. | nusprendžia panaikinti Adriano Severino imunitetą, netaikant jo asmeninės laisvės apribojimų; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia panaikinti Adriano Severino imunitetą, netaikant jo asmeninės laisvės apribojimų;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Rumunijos valdžios institucijoms ir Adrianui Severinui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą atitinkamoms Rumunijos valdžios institucijoms ir Adrianui Severinui.

---

(1)  Byla 101/63, Wagner prieš Fohrmann ir Krier, [1964], 195; byla 149/85, Wybot/Faure ir kiti, [1986], Rink. 2391; byla T-345/05, Mote prieš Parlamentą, [2008], Rink. II-2849; sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, Marra prieš De Gregorio ir Clemente, [2008], Rink. I-7929 ir byla T-42/06, Gollnisch prieš Parlamentą (OL C 134 2010 5 22, p. 29).

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/69

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisParlamento pirmininko pavaduotojo rinkimai (Darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas)

P7_TA(2011)0298

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento pirmininko pavaduotojo rinkimų (Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 1 dalies išaiškinimas)

2012/C 390 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Konstitucinių reikalų komiteto pirmininko laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Konstitucinių reikalų komiteto pirmininko laišką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 straipsnį,

| 1. | nusprendžia prie 13 straipsnio 1 dalies pridėti tokį išaiškinimą:
  „Jeigu reikia pakeisti vieną Parlamento pirmininko pavaduotoją ir yra tik vienas kandidatas, jis gali būti išrinktas dalyvaujantiems posėdyje balsu pritarus. Pirmininkas turi teisę savo nuožiūra nuspręsti, ar rinkimai vyks pritarus, ar slaptu balsavimu. Išrinktas kandidatas eilės tvarka užima Parlamento pirmininko pavaduotojo, kurį jis pakeičia, vietą.“ |
| --- | --- |

1.

nusprendžia prie 13 straipsnio 1 dalies pridėti tokį išaiškinimą:

„Jeigu reikia pakeisti vieną Parlamento pirmininko pavaduotoją ir yra tik vienas kandidatas, jis gali būti išrinktas dalyvaujantiems posėdyje balsu pritarus. Pirmininkas turi teisę savo nuožiūra nuspręsti, ar rinkimai vyks pritarus, ar slaptu balsavimu. Išrinktas kandidatas eilės tvarka užima Parlamento pirmininko pavaduotojo, kurį jis pakeičia, vietą.“

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienis

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/70

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEuropos Centrinio Banko pirmininko skyrimas. Kandidatas Mario Draghi

P7_TA(2011)0275

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarybos rekomendacijos dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

2012/C 390 E/11

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 17 d. rekomendaciją (10057/2011) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 17 d. rekomendaciją (10057/2011) (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0134/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 283 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, pagal kurią Europos Vadovų Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0134/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0229/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0229/2011),

| A. | kadangi 2011 m. gegužės 20 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Mario Draghi skyrimo Europos Centrinio Banko pirmininku aštuonerių metų kadencijai nuo 2011 m. lapkričio 1 d., |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. gegužės 20 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl Mario Draghi skyrimo Europos Centrinio Banko pirmininku aštuonerių metų kadencijai nuo 2011 m. lapkričio 1 d.,

| B. | kadangi Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino šio kandidato kvalifikaciją, pirmiausia atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško Europos Centrinio Banko nepriklausomumo būtinybę pagal SESV 130 straipsnį, ir kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo šio kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam išsiųstus raštu pateiktus klausimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas įvertino šio kandidato kvalifikaciją, pirmiausia atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir į visiško Europos Centrinio Banko nepriklausomumo būtinybę pagal SESV 130 straipsnį, ir kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo šio kandidato gyvenimo aprašymą ir atsakymus į jam išsiųstus raštu pateiktus klausimus,

| C. | kadangi vėliau, 2011 m. birželio 14 d., komitetas surengė dviejų su puse valandų kandidato klausymą, kurio metu kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus, |
| --- | --- |

C.

kadangi vėliau, 2011 m. birželio 14 d., komitetas surengė dviejų su puse valandų kandidato klausymą, kurio metu kandidatas pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių klausimus,

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Mario Draghi Europos Centrinio Banko pirmininku; |
| --- | --- |

1.

teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Mario Draghi Europos Centrinio Banko pirmininku;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 150, 2011 6 9, p. 8.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/71

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: General Motors Belgium

P7_TA(2011)0276

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Belgijos paraiška „EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium“) (COM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

2012/C 390 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0212 – C7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0212 – C7-0096/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0191/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo laikinai išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo laikinai išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Belgija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 2 834 darbuotojų (visiems skirtina parama) atleidimu iš pagrindinės „General Motors“ įmonės Belgijoje ir keturių jos tiekėjų, kurios vykdo veiklą motorinių transporto priemonių sektoriuje NUTS II regione Antverpene Belgijoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Belgija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 2 834 darbuotojų (visiems skirtina parama) atleidimu iš pagrindinės „General Motors“ įmonės Belgijoje ir keturių jos tiekėjų, kurios vykdo veiklą motorinių transporto priemonių sektoriuje NUTS II regione Antverpene Belgijoje,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti fondo lėšas; tikisi, kad peržiūrint EGF veiklą bus atlikta dar daugiau procedūros patobulinimų; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti fondo lėšas; tikisi, kad peržiūrint EGF veiklą bus atlikta dar daugiau procedūros patobulinimų;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; atkreipia dėmesį, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką iš naujo integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; vis dėlto ragina atlikti šių darbuotojų ilgalaikės integracijos į darbo rinką kaip tiesioginio EGF finansuotų priemonių įgyvendinimo rezultato vertinimą; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; atkreipia dėmesį, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką iš naujo integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; vis dėlto ragina atlikti šių darbuotojų ilgalaikės integracijos į darbo rinką kaip tiesioginio EGF finansuotų priemonių įgyvendinimo rezultato vertinimą;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų ir todėl taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų ir todėl taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | mano, kad tarptautinių bendrovių, kuriose dėl restruktūrizavimo ar veiklos perkėlimo atleidžiami darbuotojai, o po to kreipiamasi dėl paramos iš EGF, klausimas turėtų būti aptariamas persvarstant EGF reglamentą, nekeliant pavojaus atleistų darbuotojų galimybėms pasinaudoti EGF; |
| --- | --- |

6.

mano, kad tarptautinių bendrovių, kuriose dėl restruktūrizavimo ar veiklos perkėlimo atleidžiami darbuotojai, o po to kreipiamasi dėl paramos iš EGF, klausimas turėtų būti aptariamas persvarstant EGF reglamentą, nekeliant pavojaus atleistų darbuotojų galimybėms pasinaudoti EGF;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Belgijos paraiška „EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/470/ES.)

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/73

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEuropos Sąjungos ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***

P7_TA(2011)0279

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

2012/C 390 E/13

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (17238/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (17238/2010),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (17237/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (17237/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0031/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0192/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0192/2011),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Protokolo sudarymui;

| 2. | prašo Komisijos perduoti Parlamentui Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo (toliau – partnerystės susitarimas) 9 straipsnyje nurodyto Jungtinio komiteto veiklos ir posėdžių išvadas, taip pat protokolo 3 straipsnyje minimą daugiametę sektoriaus programą; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos perduoti Parlamentui Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo (toliau – partnerystės susitarimas) 9 straipsnyje nurodyto Jungtinio komiteto veiklos ir posėdžių išvadas, taip pat protokolo 3 straipsnyje minimą daugiametę sektoriaus programą;

| 3. | prašo Komisijos paskutiniais protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl partnerystės susitarimo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai partnerystės susitarimo taikymo ataskaitą; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos paskutiniais protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl partnerystės susitarimo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai partnerystės susitarimo taikymo ataskaitą;

| 4. | reikalauja, kad Komisija pateiktų piratavimo 2006–2010 m. Seišelių išskirtinėje ekonominėje zonoje raidos ir poveikio Seišelių žvejybos veiklai bei Europos žvejybos veiklai ataskaitą; |
| --- | --- |

4.

reikalauja, kad Komisija pateiktų piratavimo 2006–2010 m. Seišelių išskirtinėje ekonominėje zonoje raidos ir poveikio Seišelių žvejybos veiklai bei Europos žvejybos veiklai ataskaitą;

| 5. | reikalauja, kad Europos Parlamento Žuvininkystės komiteto atstovai stebėtojų teisėmis dalyvautų partnerystės susitarimo 9 straipsnyje nurodyto Jungtinio komiteto posėdžiuose; |
| --- | --- |

5.

reikalauja, kad Europos Parlamento Žuvininkystės komiteto atstovai stebėtojų teisėmis dalyvautų partnerystės susitarimo 9 straipsnyje nurodyto Jungtinio komiteto posėdžiuose;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Seišelių Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Seišelių Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/74

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEuropos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas ***

P7_TA(2011)0280

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

2012/C 390 E/14

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05371/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05371/2011),

| — | atsižvelgdamas į protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (05370/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, projektą (05370/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0119/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7–0119/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0194/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7–0194/2011),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | prašo Komisijos perduoti Parlamentui Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo (toliau – partnerystės susitarimas) 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos rezultatus, taip pat Protokolo 3 straipsnyje minimą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamų kasmetinių vertinimų rezultatus; prašo suteikti Parlamento atstovams galimybę dalyvauti jungtinio komiteto, numatyto partnerystės susitarimo 9 straipsnyje, posėdžiuose stebėtojų teisėmis; taip pat prašo Komisijos pateikti Parlamentui ir Tarybai susitarimo taikymo ataskaitą paskutiniais protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl susitarimo atnaujinimo ir netaikyti nereikalingų apribojimų, susijusių su prieiga prie šio dokumento; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos perduoti Parlamentui Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo (toliau – partnerystės susitarimas) 9 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos rezultatus, taip pat Protokolo 3 straipsnyje minimą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamų kasmetinių vertinimų rezultatus; prašo suteikti Parlamento atstovams galimybę dalyvauti jungtinio komiteto, numatyto partnerystės susitarimo 9 straipsnyje, posėdžiuose stebėtojų teisėmis; taip pat prašo Komisijos pateikti Parlamentui ir Tarybai susitarimo taikymo ataskaitą paskutiniais protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl susitarimo atnaujinimo ir netaikyti nereikalingų apribojimų, susijusių su prieiga prie šio dokumento;

| 3. | reikalauja, kad Taryba ir Komisija, atsižvelgdamos į atitinkamus įgaliojimus, nedelsdamos ir išsamiai informuotų Parlamentą visais procedūrų, susijusių su Protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

3.

reikalauja, kad Taryba ir Komisija, atsižvelgdamos į atitinkamus įgaliojimus, nedelsdamos ir išsamiai informuotų Parlamentą visais procedūrų, susijusių su Protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/75

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisES ir Andoros protokolas dėl muitinės saugumo priemonių ***

P7_TA(2011)0281

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant laiškais įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, sudarymo projekto (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

2012/C 390 E/15

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (17403/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (17403/2010),

| — | atsižvelgdamas į protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant laiškais įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, projektą (17405/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant laiškais įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, projektą (17405/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto nuostatas (C7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto nuostatas (C7-0036/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7-0198/2011),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Andoros Kunigaikštystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Andoros Kunigaikštystės parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/75

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEB ir Kanados susitarimas dėl civilinės aviacijos saugos ***

P7_TA(2011)0282

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

2012/C 390 E/16

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06645/1/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06645/1/2010),

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos projektą (15561/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos projektą (15561/2008),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0100/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 207 straipsnio 4 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0100/2010),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0298/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0298/2010),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Kanados parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Kanados parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/76

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisMakroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ***I

P7_TA(2011)0287

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (COM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0183/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę

   (1)

  ,

perdavus įstatymo galią turinčio akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjungos mastu ▐ valstybių narių
  ekonominės politikos koordinavimas turėtų būti vystomas bendrų ekonominės politikos gairių ir užimtumo gairių kontekste ir
  turėtų ▐
  užtikrinti atitiktį
  pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo
  bei tvarumo
  ir mokėjimų balanso tvarumo principams. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos mastu ▐ valstybių narių
  ekonominės politikos koordinavimas turėtų būti vystomas bendrų ekonominės politikos gairių ir užimtumo gairių kontekste ir
  turėtų ▐
  užtikrinti atitiktį
  pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo
  bei tvarumo
  ir mokėjimų balanso tvarumo principams.

| (1a) | Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi. |
| --- | --- |

(1a)

Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi.

| (1b) | Geresnė ekonomikos valdymo sistema turėtų būti grindžiama keliomis tarpusavyje susietomis ir derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, t. y. Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, Europos semestru, skirtu didesniam ekonominės ir biudžeto politikos derinimui, veiksminga perviršinio šalies biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo procedūra (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo sistema, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra. |
| --- | --- |

(1b)

Geresnė ekonomikos valdymo sistema turėtų būti grindžiama keliomis tarpusavyje susietomis ir derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, t. y. Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, Europos semestru, skirtu didesniam ekonominės ir biudžeto politikos derinimui, veiksminga perviršinio šalies biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo procedūra (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo sistema, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra.

| (2) | Reikia
  pasimokyti iš patirties, įgytos
  per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį
  , ypač atsižvelgiant į poreikį Sąjungoje gerinti ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne valstybių narių atsakomybe
  . |
| --- | --- |

(2)

Reikia
  pasimokyti iš patirties, įgytos
  per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį
  , ypač atsižvelgiant į poreikį Sąjungoje gerinti ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne valstybių narių atsakomybe
  .

| (2a) | Ekonomikos valdymo stiprinimas turėtų apimti aktyvesnį ir laiku vykdomą Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimą. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai taikoma Tarybos rekomendacija ar sprendimas pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį, dalyvauti keičiantis nuomonėmis. |
| --- | --- |

(2a)

Ekonomikos valdymo stiprinimas turėtų apimti aktyvesnį ir laiku vykdomą Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimą. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai taikoma Tarybos rekomendacija ar sprendimas pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį, dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

| (2b) | Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. |
| --- | --- |

(2b)

Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais.

| (3) | Visų pirma, siekiant išvengti perviršinio makroekonominio disbalanso susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jis susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo, valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą
  , bet ir išsamesnę oficialią sistemą.
  Šį ekonominės priežiūros sistemos išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas. |
| --- | --- |

(3)

Visų pirma, siekiant išvengti perviršinio makroekonominio disbalanso susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jis susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo, valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą
  , bet ir išsamesnę oficialią sistemą.
  Šį ekonominės priežiūros sistemos išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas.

| (4) | Siekiant mažinti šį disbalansą, teisės aktais būtina išsamiai nustatyti procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant mažinti šį disbalansą, teisės aktais būtina išsamiai nustatyti procedūrą.

| (5) | Sutarties 121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalę priežiūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominio disbalanso Sąjungoje nustatymo ir
  perviršinio makroekonominio disbalanso
  prevencijos
  bei
  naikinimo taisyklėmis
  , kurios turėtų būti suderintos su metiniu daugiašalės priežiūros ciklu. |
| --- | --- |

(5)

Sutarties 121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalę priežiūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominio disbalanso Sąjungoje nustatymo ir
  perviršinio makroekonominio disbalanso
  prevencijos
  bei
  naikinimo taisyklėmis
  , kurios turėtų būti suderintos su metiniu daugiašalės priežiūros ciklu.

| (6) | Taikant šią procedūrą turėtų būti sukurtas įspėjimo mechanizmas
  , kuriuo būtų anksti nustatomas atsirandantis makroekonominis disbalansas. Jis turėtų būti pagrįstas naudojama orientacine ir skaidria rezultatų suvestine
  , kurioje būtų orientacinės ribos, ir
  ekonomikos vertinimu.
  Atliekant šį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama, inter alia, į nominaliąją ir realiąją konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šią procedūrą turėtų būti sukurtas įspėjimo mechanizmas
  , kuriuo būtų anksti nustatomas atsirandantis makroekonominis disbalansas. Jis turėtų būti pagrįstas naudojama orientacine ir skaidria rezultatų suvestine
  , kurioje būtų orientacinės ribos, ir
  ekonomikos vertinimu.
  Atliekant šį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama, inter alia, į nominaliąją ir realiąją konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų.

| (6a) | Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir Europos Parlamentu rengdama rezultatų suvestinę ir valstybėms narėms skirtus makroekonominius ir makrofinansinius rodiklius. Rodikliai ir ribos prireikus nustatomi ir koreguojami, kad būtų prisitaikoma prie kintančio makroekonominio disbalanso pobūdžio, inter alia, dėl kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui arba svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangos. Komisija turėtų pateikti pastabų pasiūlymus kompetentingiems Europos Parlamento ir Tarybos komitetams dėl planų nustatyti ir koreguoti rodiklius ir ribas. Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie rodiklių ir ribų pakeitimus ir paaiškinti šių pakeitimų priežastis. |
| --- | --- |

(6a)

Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir Europos Parlamentu rengdama rezultatų suvestinę ir valstybėms narėms skirtus makroekonominius ir makrofinansinius rodiklius. Rodikliai ir ribos prireikus nustatomi ir koreguojami, kad būtų prisitaikoma prie kintančio makroekonominio disbalanso pobūdžio, inter alia, dėl kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui arba svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangos. Komisija turėtų pateikti pastabų pasiūlymus kompetentingiems Europos Parlamento ir Tarybos komitetams dėl planų nustatyti ir koreguoti rodiklius ir ribas. Komisija turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie rodiklių ir ribų pakeitimus ir paaiškinti šių pakeitimų priežastis.

| (7) | Kad rezultatų suvestinė veiksmingai veiktų kaip įspėjimo mechanizmo dalis, ją
  turėtų sudaryti ribotas ekonominių
  ,
  finansinių
  ir struktūrinių
  rodiklių, svarbių nustatant makroekonominį disbalansą, skaičius ir atitinkamos orientacinės ribos.
  Rodikliai ir ribos prireikus nustatomi taip, kad būtų prisitaikoma prie kintančio makroekonominio disbalanso pobūdžio
  , inter alia, dėl kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui arba svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangos.
  Šie rodikliai neturėtų būti vertinami kaip ekonominės politikos tikslai, bet kaip priemonės, kurias naudojant atsižvelgiama į kintantį makroekonominio disbalanso pobūdį Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(7)

Kad rezultatų suvestinė veiksmingai veiktų kaip įspėjimo mechanizmo dalis, ją
  turėtų sudaryti ribotas ekonominių
  ,
  finansinių
  ir struktūrinių
  rodiklių, svarbių nustatant makroekonominį disbalansą, skaičius ir atitinkamos orientacinės ribos.
  Rodikliai ir ribos prireikus nustatomi taip, kad būtų prisitaikoma prie kintančio makroekonominio disbalanso pobūdžio
  , inter alia, dėl kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui arba svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangos.
  Šie rodikliai neturėtų būti vertinami kaip ekonominės politikos tikslai, bet kaip priemonės, kurias naudojant atsižvelgiama į kintantį makroekonominio disbalanso pobūdį Europos Sąjungoje.

| (7a) | Rengiant rezultatų suvestinę taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairialypes ekonomines aplinkybes, įskaitant atsilikimo mažinimo poveikį. |
| --- | --- |

(7a)

Rengiant rezultatų suvestinę taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairialypes ekonomines aplinkybes, įskaitant atsilikimo mažinimo poveikį.

| (8) | Jei būtų pažeista viena ar daugiau orientacinių ribų, tai nebūtinai reikštų, kad atsiranda makroekonominis disbalansas, nes formuojant ekonominę politiką reikia atsižvelgti į makroekonominių kintamųjų tarpusavio sąsajas.
  Nereikėtų daryti išvadų vien peržiūrėjus rezultatų suvestinę: atliekant
  ekonominį vertinimą reikėtų užtikrinti, kad visa informacija, nesvarbu ar iš rezultatų suvestinės, ar ne, būtų pateikta objektyviai ir padėtų atlikti visapusišką analizę. |
| --- | --- |

(8)

Jei būtų pažeista viena ar daugiau orientacinių ribų, tai nebūtinai reikštų, kad atsiranda makroekonominis disbalansas, nes formuojant ekonominę politiką reikia atsižvelgti į makroekonominių kintamųjų tarpusavio sąsajas.
  Nereikėtų daryti išvadų vien peržiūrėjus rezultatų suvestinę: atliekant
  ekonominį vertinimą reikėtų užtikrinti, kad visa informacija, nesvarbu ar iš rezultatų suvestinės, ar ne, būtų pateikta objektyviai ir padėtų atlikti visapusišką analizę.

| (9) | Remdamasi daugiašalės priežiūros procedūra ir įspėjimo mechanizmu
  arba netikėtų ir svarbių ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju
  Komisija turėtų nustatyti, kurioms valstybėms narėms bus atliekama nuodugni apžvalga. Nuodugni apžvalga
  turėtų būti atliekama nesilaikant nuomonės, kad disbalansas yra, ir
  turėtų apimti išsamią disbalanso šaltinių valstybėje narėje, kuriai taikoma apžvalga, analizę
  , tinkamai atsižvelgiant į konkrečios šalies ekonomines sąlygas bei aplinkybes ir į įvairesnes analitines priemones, rodiklius ir kokybinę informaciją apie konkrečios šalies specifiką
  .
  Komisijai rengiant nuodugnią apžvalgą, valstybė narė bendradarbiaus siekdama užtikrinti, kad Komisija galėtų naudotis kuo išsamesne ir tikslesne informacija. Be to, Komisija tinkamai atsižvelgia į visą kitą informaciją, kuri, atitinkamų valstybių narių nuomone, yra svarbi ir kurią valstybė narė pateikė Komisijai ir Tarybai. Valstybių narių
  , kurių valiuta yra euro,
  nuodugni apžvalga turėtų būti svarstoma
  Taryboje ir Euro grupėje.
  Nuodugnioje apžvalgoje atitinkamais atvejais atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms, kurioms taikoma apžvalga, ir priimtus pagal Sutarties 121, 126 ir 148 straipsnius ir šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius, ir valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga, numatomą politiką, kaip nurodyta nacionalinėse reformų programose, taip pat į tarptautinės geriausios rodiklių ir metodikų taikymo praktikos pavyzdžius. Nusprendusi atlikti nuodugnų tyrimą svarbių ir netikėtų ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju Komisija turėtų informuoti atitinkamas valstybes nares. |
| --- | --- |

(9)

Remdamasi daugiašalės priežiūros procedūra ir įspėjimo mechanizmu
  arba netikėtų ir svarbių ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju
  Komisija turėtų nustatyti, kurioms valstybėms narėms bus atliekama nuodugni apžvalga. Nuodugni apžvalga
  turėtų būti atliekama nesilaikant nuomonės, kad disbalansas yra, ir
  turėtų apimti išsamią disbalanso šaltinių valstybėje narėje, kuriai taikoma apžvalga, analizę
  , tinkamai atsižvelgiant į konkrečios šalies ekonomines sąlygas bei aplinkybes ir į įvairesnes analitines priemones, rodiklius ir kokybinę informaciją apie konkrečios šalies specifiką
  .
  Komisijai rengiant nuodugnią apžvalgą, valstybė narė bendradarbiaus siekdama užtikrinti, kad Komisija galėtų naudotis kuo išsamesne ir tikslesne informacija. Be to, Komisija tinkamai atsižvelgia į visą kitą informaciją, kuri, atitinkamų valstybių narių nuomone, yra svarbi ir kurią valstybė narė pateikė Komisijai ir Tarybai. Valstybių narių
  , kurių valiuta yra euro,
  nuodugni apžvalga turėtų būti svarstoma
  Taryboje ir Euro grupėje.
  Nuodugnioje apžvalgoje atitinkamais atvejais atsižvelgiama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, skirtus valstybėms narėms, kurioms taikoma apžvalga, ir priimtus pagal Sutarties 121, 126 ir 148 straipsnius ir šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius, ir valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga, numatomą politiką, kaip nurodyta nacionalinėse reformų programose, taip pat į tarptautinės geriausios rodiklių ir metodikų taikymo praktikos pavyzdžius. Nusprendusi atlikti nuodugnų tyrimą svarbių ir netikėtų ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju Komisija turėtų informuoti atitinkamas valstybes nares.

| (10) | Taikant neigiamo makroekonominio disbalanso stebėsenos ir naikinimo procedūrą, turinčią prevencinių ir korekcinių elementų, reikėtų griežtesnės priežiūros priemonių, pagrįstų priemonėmis, naudojamomis daugiašalės priežiūros procedūroje. Tai galėtų būti Komisijos atliekami griežtesnės priežiūros vizitai
  , palaikant ryšį su Europos centriniu banku (ECB), kai šie vizitai susiję su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro, arba valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis VKM II,
  į valstybes nares ir papildomos valstybės narės ataskaitos, teikiamos didelio disbalanso, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, atveju.
  Į dialogą atitinkamais atvejais turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai ir kiti nacionaliniai suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

(10)

Taikant neigiamo makroekonominio disbalanso stebėsenos ir naikinimo procedūrą, turinčią prevencinių ir korekcinių elementų, reikėtų griežtesnės priežiūros priemonių, pagrįstų priemonėmis, naudojamomis daugiašalės priežiūros procedūroje. Tai galėtų būti Komisijos atliekami griežtesnės priežiūros vizitai
  , palaikant ryšį su Europos centriniu banku (ECB), kai šie vizitai susiję su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro, arba valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis VKM II,
  į valstybes nares ir papildomos valstybės narės ataskaitos, teikiamos didelio disbalanso, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, atveju.
  Į dialogą atitinkamais atvejais turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai ir kiti nacionaliniai suinteresuotieji subjektai.

| (11) | Vertinant disbalansą reikėtų atsižvelgti į jo mastą ▐ ir galimą neigiamą netiesioginį ekonominį ir finansinį poveikį,
  kuris padidina ES ekonomikos pažeidžiamumą ir kelia grėsmę sklandžiam pinigų sąjungos veikimui
  .
  Visos valstybės narės, ypač euro zonos valstybės narės, turi imtis veiksmų makroekonominiam disbalansui ir konkurencingumo skirtumams pašalinti. Tačiau politikos iššūkių pobūdis, svarba ir skubumas kiekvienoje valstybėje narėje gali labai skirtis. Atsižvelgiant į su reikalingu koregavimu susijusius pavojus ir koregavimo mastą, ypač skubiai politikos veiksmų reikia imtis tose valstybėse narėse, kuriose yra nuolat didelis einamosios sąskaitos deficitas ir sumažėjęs konkurencingumas. Be to, valstybėse narėse, kurios sukaupia didelius einamosios sąskaitos perviršius, vykdoma politika turėtų būti siekiama nustatyti ir įgyvendinti struktūrines reformas, padedančias stiprinti vidaus paklausą ir išplėsti ekonomikos augimo galimybes. |
| --- | --- |

(11)

Vertinant disbalansą reikėtų atsižvelgti į jo mastą ▐ ir galimą neigiamą netiesioginį ekonominį ir finansinį poveikį,
  kuris padidina ES ekonomikos pažeidžiamumą ir kelia grėsmę sklandžiam pinigų sąjungos veikimui
  .
  Visos valstybės narės, ypač euro zonos valstybės narės, turi imtis veiksmų makroekonominiam disbalansui ir konkurencingumo skirtumams pašalinti. Tačiau politikos iššūkių pobūdis, svarba ir skubumas kiekvienoje valstybėje narėje gali labai skirtis. Atsižvelgiant į su reikalingu koregavimu susijusius pavojus ir koregavimo mastą, ypač skubiai politikos veiksmų reikia imtis tose valstybėse narėse, kuriose yra nuolat didelis einamosios sąskaitos deficitas ir sumažėjęs konkurencingumas. Be to, valstybėse narėse, kurios sukaupia didelius einamosios sąskaitos perviršius, vykdoma politika turėtų būti siekiama nustatyti ir įgyvendinti struktūrines reformas, padedančias stiprinti vidaus paklausą ir išplėsti ekonomikos augimo galimybes.

| (11a) | Taip pat reikėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės ekonomikos koregavimo gebą ir ankstesnius duomenis, susijusius su ankstesnių rekomendacijų, pateiktų pagal šį reglamentą, ir kitų rekomendacijų, pateiktų pagal Sutarties 121 straipsnį vykdant daugiašalę priežiūrą, visų pirma bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių, laikymusi. |
| --- | --- |

(11a)

Taip pat reikėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės ekonomikos koregavimo gebą ir ankstesnius duomenis, susijusius su ankstesnių rekomendacijų, pateiktų pagal šį reglamentą, ir kitų rekomendacijų, pateiktų pagal Sutarties 121 straipsnį vykdant daugiašalę priežiūrą, visų pirma bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių, laikymusi.

| (12) | Jei nustatomas makroekonominis disbalansas, atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiamos rekomendacijos
  , atitinkamais atvejais įtraukiant atitinkamus komitetus,
  siekiant suteikti tinkamų politikos veiksmų gaires. Atitinkamos valstybės narės politikos atsakas į disbalansą turėtų būti vykdomas laiku ir pasinaudojant visomis turimomis politikos priemonėmis, kuriomis disponuoja valdžios institucijos.
  Prireikus svarbūs nacionaliniai suinteresuoti subjektai, įskaitant socialinius partnerius, taip pat turi būti įtraukti laikantis SESV nuostatų ir nacionalinių teisinių bei politinių susitarimų. Politikos atsakas
  turėtų būti pritaikytas specifinei atitinkamos valstybės narės aplinkai ir aplinkybėms ir apimti pagrindines ekonominės politikos sritis, tarp kurių galėtų būti fiskalinė ir darbo užmokesčio politika, darbo rinkos, produktų ir paslaugų rinkos ir finansų sektoriaus reguliavimas.
  Reikia atsižvelgti į VKM II susitarimuose nustatytus įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(12)

Jei nustatomas makroekonominis disbalansas, atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiamos rekomendacijos
  , atitinkamais atvejais įtraukiant atitinkamus komitetus,
  siekiant suteikti tinkamų politikos veiksmų gaires. Atitinkamos valstybės narės politikos atsakas į disbalansą turėtų būti vykdomas laiku ir pasinaudojant visomis turimomis politikos priemonėmis, kuriomis disponuoja valdžios institucijos.
  Prireikus svarbūs nacionaliniai suinteresuoti subjektai, įskaitant socialinius partnerius, taip pat turi būti įtraukti laikantis SESV nuostatų ir nacionalinių teisinių bei politinių susitarimų. Politikos atsakas
  turėtų būti pritaikytas specifinei atitinkamos valstybės narės aplinkai ir aplinkybėms ir apimti pagrindines ekonominės politikos sritis, tarp kurių galėtų būti fiskalinė ir darbo užmokesčio politika, darbo rinkos, produktų ir paslaugų rinkos ir finansų sektoriaus reguliavimas.
  Reikia atsižvelgti į VKM II susitarimuose nustatytus įsipareigojimus.

| (13) | Išankstiniai Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimai ir rekomendacijos valstybėms narėms arba Sąjungai susiję su makrofinansinio pobūdžio rizika. Jais
  turėtų būti reikalaujama Komisijos
  tolesnių veiksmų vykdant disbalanso priežiūrą
  , kai reikalinga
  .
  Turėtų būti griežtai laikomasi Europos sisteminės rizikos valdybos veiklos nepriklausomumo ir konfidencialumo principų. |
| --- | --- |

(13)

Išankstiniai Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimai ir rekomendacijos valstybėms narėms arba Sąjungai susiję su makrofinansinio pobūdžio rizika. Jais
  turėtų būti reikalaujama Komisijos
  tolesnių veiksmų vykdant disbalanso priežiūrą
  , kai reikalinga
  .
  Turėtų būti griežtai laikomasi Europos sisteminės rizikos valdybos veiklos nepriklausomumo ir konfidencialumo principų.

| (14) | Jei nustatomas didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, turėtų būti pradėta perviršinio disbalanso procedūra, kurią vykdant valstybei narei galėtų būti teikiamos rekomendacijos ir taikomi griežtesnės priežiūros ir stebėsenos reikalavimai, o valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pakartotinio taisomųjų veiksmų nesiėmimo atveju numatyta galimybė užtikrinti reikalavimų vykdymą pagal Reglamentą (ES) Nr. [.../...] (3). |
| --- | --- |

(14)

Jei nustatomas didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, turėtų būti pradėta perviršinio disbalanso procedūra, kurią vykdant valstybei narei galėtų būti teikiamos rekomendacijos ir taikomi griežtesnės priežiūros ir stebėsenos reikalavimai, o valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pakartotinio taisomųjų veiksmų nesiėmimo atveju numatyta galimybė užtikrinti reikalavimų vykdymą pagal Reglamentą (ES) Nr. [.../...] (3).

| (15) | Visos valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio disbalanso procedūra, turėtų parengti taisomųjų veiksmų planą, kuriame būtų pateikta išsami informacija apie politiką, skirtą Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti. Taisomųjų veiksmų plane turėtų būti pateiktas numatytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis. Jį turėtų patvirtinti Taryba,
  pateikdama rekomendaciją. Rekomendacija turėtų būti perduota Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

(15)

Visos valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio disbalanso procedūra, turėtų parengti taisomųjų veiksmų planą, kuriame būtų pateikta išsami informacija apie politiką, skirtą Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti. Taisomųjų veiksmų plane turėtų būti pateiktas numatytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis. Jį turėtų patvirtinti Taryba,
  pateikdama rekomendaciją. Rekomendacija turėtų būti perduota Europos Parlamentui.

| (15a) | Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus, kuriuose nurodoma, kad nesilaikoma rekomendacijų, Tarybos priimtų remiantis taisomųjų veiksmų planu, turėtų būti suteikiamas Tarybai. Taryboje vykdant valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą, kaip nurodyta Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra minimų rekomendacijų, Tarybos priimtų pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį, atsižvelgiant į taisomųjų veiksmų planą, sudėtinė tolesnė apžvalga. |
| --- | --- |

(15a)

Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus, kuriuose nurodoma, kad nesilaikoma rekomendacijų, Tarybos priimtų remiantis taisomųjų veiksmų planu, turėtų būti suteikiamas Tarybai. Taryboje vykdant valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą, kaip nurodyta Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra minimų rekomendacijų, Tarybos priimtų pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį, atsižvelgiant į taisomųjų veiksmų planą, sudėtinė tolesnė apžvalga.

| (16) | Kadangi deramai sukurti veiksmingos makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos sistemos valstybės narės negali dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio visai Sąjungai ir euro zonai, ir šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(16)

Kadangi deramai sukurti veiksmingos makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos sistemos valstybės narės negali dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio visai Sąjungai ir euro zonai, ir šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (16a) | Taikydamos šį reglamentą, Taryba ir Komisija turėtų visapusiškai atsižvelgti į nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių vaidmenį bei paisyti nacionalinių sistemų, pvz., darbo užmokesčio nustatymo sistemų, skirtumų. |
| --- | --- |

(16a)

Taikydamos šį reglamentą, Taryba ir Komisija turėtų visapusiškai atsižvelgti į nacionalinių parlamentų ir socialinių partnerių vaidmenį bei paisyti nacionalinių sistemų, pvz., darbo užmokesčio nustatymo sistemų, skirtumų.

| (16b) | Jei Taryba nusprendžia, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio disbalanso, perviršinio disbalanso procedūra bus nutraukta Tarybai, remiantis Komisijos rekomendacija, panaikinus pagal 7, 8 ir 10 straipsnius priimtas rekomendacijas. Tai bus grindžiama išsamia Komisijos analize, kurioje nurodoma, kad valstybė narė veikė vadovaudamasi Tarybos rekomendacijomis ir kad nebėra rekomendacijoje, kuria pradėta perviršinio disbalanso procedūra, nurodytų priežasčių ir susijusios rizikos, inter alia, atsižvelgiant į makroekonominius pokyčius, perspektyvas ir šalutinį poveikį. Turėtų būti padarytas viešas pareiškimas, siekiant informuoti apie perviršinio deficito procedūros nutraukimą, |
| --- | --- |

(16b)

Jei Taryba nusprendžia, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio disbalanso, perviršinio disbalanso procedūra bus nutraukta Tarybai, remiantis Komisijos rekomendacija, panaikinus pagal 7, 8 ir 10 straipsnius priimtas rekomendacijas. Tai bus grindžiama išsamia Komisijos analize, kurioje nurodoma, kad valstybė narė veikė vadovaudamasi Tarybos rekomendacijomis ir kad nebėra rekomendacijoje, kuria pradėta perviršinio disbalanso procedūra, nurodytų priežasčių ir susijusios rizikos, inter alia, atsižvelgiant į makroekonominius pokyčius, perspektyvas ir šalutinį poveikį. Turėtų būti padarytas viešas pareiškimas, siekiant informuoti apie perviršinio deficito procedūros nutraukimą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

Dalykas ir terminų apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas

1.
     Šiame reglamente nustatomos išsamios makroekonominio disbalanso nustatymo,
  perviršinio makroekonominio disbalanso
  prevencijos ir naikinimo Sąjungoje taisyklės.

1a.
     
  Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į Europos semestrą, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. [.../...] dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo.

1b.
     
  Šio reglamento įgyvendinimui turi būti visapusiškai taikomas SESV 152 straipsnis, o rekomendacijos, pateiktos pagal šį reglamentą, paiso nacionalinių darbo užmokesčio nustatymo praktikų ir institucijų. Jame atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį, ir atitinkamai jis neturi įtakos teisei derėtis dėl kolektyvinių susitarimų, juos sudaryti ir įgyvendinti, taip pat imtis kolektyvinių darbuotojų interesų gynimo veiksmų pagal nacionalinę teisę ir praktiką.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

(a)   disbalansas–
  bet kokia tendencija, sukelianti makroekonominius pokyčius
  , kurie neigiamai veikia arba galėtų neigiamai paveikti deramą valstybės narės ekonomikos, ekonominės ir pinigų sąjungos arba visos Sąjungos veikimą;

(b)   perviršinis disbalansas– didelis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia
  ar gali sukelti
  grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui.

II   SKYRIUS

Disbalanso nustatymas

3 straipsnis

Rezultatų suvestinė

1.   
  Rezultatų suvestinė, įskaitant rodiklius, naudojama
  kaip priemonė, kuri sudaro palankesnes sąlygas disbalansui anksti nustatyti ir jo stebėsenai.

2.   Rezultatų suvestinę sudaro
  nedidelis svarbių, praktinių, paprastų, išmatuojamų ir turimų makroekonominių ir makrofinansinių rodiklių, skirtų valstybėms narėms, skaičius
  .
  Ji leidžia anksti nustatyti tiek makroekonominį disbalansą, atsirandantį trumpuoju laikotarpiu, tiek disbalansą, kylantį dėl struktūrinių ir ilgos trukmės tendencijų.

2a.
     
  Rezultatų suvestinė, inter alia, apima rodiklius, kurie yra naudingi anksti nustatyti:

| a) | vidaus disbalansą, įskaitant tą, kuris gali atsirasti dėl viešojo ir privataus sektoriaus įsiskolinimo, finansų ir turto rinkos pokyčių, įskaitant būsto, privataus sektoriaus kredito srauto ir nedarbo raidos, |
| --- | --- |

a)

vidaus disbalansą, įskaitant tą, kuris gali atsirasti dėl viešojo ir privataus sektoriaus įsiskolinimo, finansų ir turto rinkos pokyčių, įskaitant būsto, privataus sektoriaus kredito srauto ir nedarbo raidos,

| b) | išorės disbalansą, įskaitant tą, kuris gali atsirasti dėl einamosios sąskaitos ir valstybių narių grynųjų investicijų pozicijų, realių efektyvių valiutų kursų, eksporto rinkos dalių ir kainų bei sąnaudų pokyčių, taip pat ne kainų konkurencingumo, atsižvelgiant į skirtingų sudedamųjų dalių našumą, raidos. |
| --- | --- |

b)

išorės disbalansą, įskaitant tą, kuris gali atsirasti dėl einamosios sąskaitos ir valstybių narių grynųjų investicijų pozicijų, realių efektyvių valiutų kursų, eksporto rinkos dalių ir kainų bei sąnaudų pokyčių, taip pat ne kainų konkurencingumo, atsižvelgiant į skirtingų sudedamųjų dalių našumą, raidos.

2b.
     
  Vykdant rezultatų suvestinės ekonominę peržiūrą pagal įspėjimo mechanizmą, Komisija kreipia ypatingą dėmesį realiojo ekonomikos sektoriaus pokyčiams, įskaitant ekonominį augimą, užimtumo ir nedarbo rodiklius, nominalią ir realią konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų, našumo kitimą ir atitinkamas jo varomąsias jėgas, pavyzdžiui, MTTP ir užsienio ir (arba) vidaus investicijas, taip pat sektorių pokyčiams, įskaitant energiją, kuri turi įtakos BVP, ir einamosios sąskaitos rodiklius.

Rezultatų suvestinėje taip pat nurodomos orientacinės šių rodiklių ribos, kurias pasiekus būtų teikiami įspėjimai. Rodikliai ir ribos pasirenkami taip, kad ES būtų skatinamas konkurencingumas.

Euro zonos ir ne euro zonos valstybėms narėms, prireikus, sudaromos simetrinės, skirtingos rodiklių rezultatų suvestinės ir visų pirma ribinės vertės, kurias pasiekus teikiamas įspėjimas, jei tai pagrindžiama pinigų sąjungos ypatumais ir svarbiomis ekonominėmis aplinkybėmis. Rengiant rezultatų suvestinę taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairialypes ekonomines aplinkybes, įskaitant atsilikimo mažinimo poveikį.

2c.
     
  Rengiant su finansų rinkos stabilumu susijusius rodiklius turi būti deramai atsižvelgiama į Europos sisteminės rizikos valdybos darbą. Komisija siūlo Europos sisteminės rizikos valdybai teikti nuomones dėl rodiklių projektų, susijusių su finansų rinkos stabilumu.

3.   
  Rezultatų suvestinėje pateikiamų
  rodiklių ir ribų sąrašas skelbiamas viešai.

4.   
  Rezultatų
  suvestinės, įskaitant rodiklių sudėtį, nustatytas ribas ir taikomą metodiką,
  tinkamumas yra reguliariai vertinamas, ir prireikus ji koreguojama arba keičiama
  . Pagrindinės metodikos, rezultatų suvestinės sudėties ir susijusių ribų pakeitimai skelbiami viešai.

4a.
     
  Rezultatų suvestinės rodiklių vertės turi būti atnaujinamos bent kartą per metus.

4 straipsnis

Įspėjimo mechanizmas

1.   
  Įspėjimo mechanizmo paskirtis – sudaryti palankesnes sąlygas ankstyvam disbalanso nustatymui ir stebėsenai. Komisija parengia metinę ataskaitą, kurioje pateikiamas kokybinis ekonominis ir finansinis vertinimas, grindžiamas rezultatų suvestine, ir tam tikrus rodiklius, palyginant su orientacinėmis ribomis. Ataskaita, įskaitant rezultatų suvestinės rodiklių vertes, skelbiama viešai.

2.   ▐ Komisijos
  ataskaitoje
  pateikiamas ekonominis ir finansinis vertinimas,
  kuriame
  objektyviai
  įvertinama rodiklių kaita
  ,
  prireikus
  remiantis ▐ kitais
  atitinkamais
  ekonominiais ir finansiniais rodikliais
  , kai vertinama disbalanso raida
  .
  Nereikėtų daryti išvadų vien mechaniškai peržiūrėjus rezultatų suvestinės rodiklius. Įvertinime atsižvelgiama į disbalanso Sąjungoje ir euro zonoje raidą.
  Ataskaitoje taip pat nurodoma, ar ▐ ribų pažeidimas vienoje ar keliose valstybėse narėse reiškia, kad gali atsirasti disbalansas.
  Valstybės narės, kurioje didelis einamosios sąskaitos deficitas, vertinimas gali skirtis nuo valstybės narės, sukaupusios didelį einamosios sąskaitos perteklių, vertinimo.

3.   Ataskaitoje nurodomos valstybės narės, kuriose, Komisijos nuomone, gali būti susidaręs disbalansas arba
  gali kilti
  jo susidarymo rizika.

3a.
     
  Ataskaita laiku perduodama Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos bei socialinių reikalų komitetui.

4.   Vykdydama daugiašalę priežiūrą pagal Sutarties 121 straipsnio 3 dalį, Taryba aptaria Komisijos ataskaitą ir
  atlieka nuodugnų įvertinimą
  . Euro grupė aptaria ataskaitą, kiek ji ▐ susijusi valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro.

5 straipsnis

Nuodugni apžvalga

1.   
  Tinkamai
  atsižvelgdama į 3 straipsnio 4 dalyje numatytą aptarimą Taryboje ir Euro grupėje
  arba netikėtų ir svarbių ekonomikos pokyčių, dėl kurių įgyvendinant šį reglamentą reikia atlikti skubią analizę, atveju
  Komisija parengia kiekvienos valstybės narės, kurioje, jos nuomone, yra susidaręs disbalansas arba
  gali kilti
  jo susidarymo rizika,
  nuodugnią apžvalgą
  . ▐.

Ši nuodugni apžvalga remiasi išsamia, konkrečiai šaliai būdingų aplinkybių, įskaitant valstybių narių pradinės padėties skirtumus, analize. Ją atliekant ištiriami įvairiausi ekonominiai kintamieji ir naudojamos analitinės priemonės bei kokybinė informacija apie konkrečios šalies specifiką. Joje pripažįstami nacionaliniai ypatumai, susiję su darbo santykiais ir socialiniu dialogu.

Be to, Komisija tinkamai atsižvelgia į visą kitą informaciją, kuri, atitinkamų valstybių narių nuomone, yra svarbi ir kurią valstybė narė pateikė.

Apžvalga atliekama kartu su priežiūros vizitais į atitinkamą valstybę narę pagal 11e straipsnį.

2.   Atliekant
  nuodugnią apžvalgą, be kita ko,
  vertinama, ar
  atitinkamoje
  valstybėje narėje yra susidaręs disbalansas ir ar tas disbalansas yra perviršinis.
  Joje bus aiškinamasi aptikto disbalanso kilmė, atsižvelgiant į vyraujančias ekonomines aplinkybes, įskaitant intensyvią prekybą bei finansines sąsajas tarp valstybių narių ir platesnį nacionalinės ekonominės politikos poveikį. Apžvalgoje bus analizuojami atitinkami pokyčiai, susiję su Sąjungos strategija, skirta ekonomikos augimui skatinti ir darbo vietoms kurti. Joje taip pat bus aptariami ekonominiai pokyčiai visoje Sąjungoje ir euro zonoje.
  Joje visų pirma atsižvelgiama:

| a) | tam tikrais atvejais
  , į Tarybos rekomendacijas arba raginimus,
  pateiktus valstybei narei atsižvelgiant į apžvalgą,
  priimtus pagal SEVS 121
  ,
  126
  ir 148
  straipsnius ir šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius; |
| --- | --- |

a)

tam tikrais atvejais
  , į Tarybos rekomendacijas arba raginimus,
  pateiktus valstybei narei atsižvelgiant į apžvalgą,
  priimtus pagal SEVS 121
  ,
  126
  ir 148
  straipsnius ir šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius;

| b) | į valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga,
  numatomą politiką
  ,
  kaip nurodyta nacionalinėse reformų programose ir atitinkamais atvejais
  Stabilumo ir konvergencijos programoje ▐; |
| --- | --- |

b)

į valstybės narės, kuriai taikoma apžvalga,
  numatomą politiką
  ,
  kaip nurodyta nacionalinėse reformų programose ir atitinkamais atvejais
  Stabilumo ir konvergencijos programoje ▐;

| c) | į ▐ Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimus arba rekomendacijas
  dėl sisteminės rizikos, kuri buvo nustatyta arba susijusi
  su valstybe nare, kuriai taikoma apžvalga.
  Be to, turi būti gerbiamas Europos sisteminės rizikos valdybos veiklos konfidencialumo principas. |
| --- | --- |

c)

į ▐ Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimus arba rekomendacijas
  dėl sisteminės rizikos, kuri buvo nustatyta arba susijusi
  su valstybe nare, kuriai taikoma apžvalga.
  Be to, turi būti gerbiamas Europos sisteminės rizikos valdybos veiklos konfidencialumo principas.

2a.
     
  Nuodugni apžvalga skelbiama viešai. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie nuodugnios apžvalgos rezultatus.

6 straipsnis

Prevenciniai veiksmai

1.   Jei remdamasi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyta nuodugnia apžvalga Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs disbalansas, apie tai ji informuoja Tarybą,
  Euro grupę ir Europos Parlamentą
  . Remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba atitinkamai valstybei narei gali teikti reikiamas rekomendacijas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.

2.   Apie
  rekomendaciją
  Taryba informuoja Europos Parlamentą. Tarybos rekomendacijos skelbiamos viešai.

2a.
     
  Tarybos ir Komisijos rekomendacijose turi būti visapusiškai laikomasi SESV 152 straipsnio ir atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį.

3.   Taryba kasmet peržiūri
  šią rekomendaciją, atsižvelgdama į Europos semestrą,
  ir prireikus gali
  ją pakoreguoti
  pagal 1 dalį.

III   SKYRIUS

Perviršinio disbalanso procedūra

7 straipsnis

Perviršinio disbalanso procedūros inicijavimas

1.   Jei remdamasi 5 straipsnyje nurodyta nuodugnia apžvalga Komisija mano, kad atitinkamoje valstybėje narėje susidaręs perviršinis disbalansas, apie tai ji informuoja Tarybą,
  Euro grupę ir Europos Parlamentą
  .

Komisija taip pat informuoja atitinkamas Europos priežiūros institucijas ir Europos sisteminės rizikos valdybą, kuri raginama imtis veiksmų, kuriuos mano esant reikalingais.

2.   Remdamasi Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba gali priimti
  rekomendaciją
  atitinkamai valstybei narei, kuriose pareiškiama, kad susidarė perviršinis disbalansas, ir rekomenduojama atitinkamai valstybei narei imtis taisomųjų veiksmų.

Šioje rekomendacijoje nurodomas
  disbalanso pobūdis
  ir poveikis
  , išsamiai
  išdėstomos politikos rekomendacijos
  , kurių reikia
  laikytis
  , ir nustatomas terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi
  pateikti
  taisomųjų veiksmų
  planą
  . Kaip numatyta Sutarties 121 straipsnio 4 dalyje, Taryba gali viešai paskelbti savo
  rekomendaciją
  .

8 straipsnis

Taisomųjų veiksmų planas

1.   Visos valstybės narės, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, Tarybai ir Komisijai teikia taisomųjų veiksmų planus iki termino, kuris nustatomas
  rekomendacijoje
  pagal 7 straipsnį. Taisomųjų veiksmų plane išdėstomi specifiniai ▐ politikos veiksmai, kuriuos atitinkama valstybė narė įgyvendino arba ketina įgyvendinti, ir pateikiamas jų įgyvendinimo tvarkaraštis.
  Taisomųjų veiksmų plane atsižvelgiama į šių politikos priemonių ekonominį ir socialinį poveikį, be to, jis turi būti suderintas su bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis ir užimtumo gairėmis.

2.   Per du mėnesius po taisomųjų veiksmų plano pateikimo remdamasi Komisijos ataskaita Taryba įvertina taisomųjų veiksmų planą. Jei jis laikomas pakankamu, Taryba, remdamasi Komisijos
  rekomendacija
  , jį
  patvirtina parengdama rekomendaciją, kurioje išdėstomi reikiami specifiniai veiksmai ir terminai, iki kurių reikia jų imtis, ir nustatomas priežiūros tvarkaraštis, tinkamai atsižvelgiant į perdavimo kanalus ir pripažįstant, kad nuo taisomųjų veiksmų patvirtinimo iki faktinio disbalanso panaikinimo galimas ilgas laikotarpis
  .

2a.
     
  Jei veiksmai, kurių imtasi arba kurie numatyti taisomųjų veiksmų plane, arba jų įgyvendinimo tvarkaraštis laikomi nepakankamais, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba priima rekomendaciją tai valstybei narei pateikti naują taisomųjų veiksmų planą paprastai per du mėnesius. Naujas taisomųjų veiksmų planas nagrinėjamas pagal šiame straipsnyje nustatytą procedūrą.

3.   Taisomųjų veiksmų planas, Komisijos ataskaita ir 2
  ir 2a dalyse nurodyta
  Tarybos
  rekomendacija
  skelbiami viešai.

9 straipsnis

Taisomųjų veiksmų stebėsena

1.   Komisija stebi
  pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtos rekomendacijos
  įgyvendinimą. Šiuo tikslu valstybės narės Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia pažangos ataskaitas, kurių teikimo dažnumą Taryba nustato
  8 straipsnio 2
  dalyje nurodytoje rekomendacijoje.

2.   Valstybių narių pažangos ataskaitas Taryba skelbia viešai.

3.   Komisija gali vykdyti
  sustiprintos
  priežiūros vizitus į atitinkamas valstybes nares, kad galėtų stebėti taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimą
  , palaikydama ryšį su ECB, kai šie vizitai susiję su valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro, arba valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis VKM II
  .
  Todėl į dialogą atitinkamais atvejais turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai ir kiti nacionaliniai suinteresuotieji subjektai.

4.   Jei
  svarbios
  ekonominės aplinkybės
  stipriai
  pasikeičia, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba gali iš dalies pakeisti rekomendacijas, priimtas pagal
  8 straipsnio 2 dalį, laikydamasi
  tame straipsnyje išdėstytos procedūros.
  Atitinkamais atvejais atitinkamos valstybės narės paprašoma pateikti patikslintą
  taisomųjų veiksmų planą, kuris vertinamas pagal 8 straipsnyje išdėstytą procedūrą.

10 straipsnis

Taisomųjų veiksmų vertinimas

1.   Remdamasi Komisijos ataskaita Taryba
  įvertina
  , ar atitinkama valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų
  pagal rekomendaciją, pateiktą pagal 8 straipsnio 2 dalį
  .

2.   Komisijos ataskaita skelbiama viešai.

3.   
  Taryba atlieka vertinimą
  iki termino, kurį ji nustatė savo rekomendacijose, priimtose pagal
  8 straipsnio 2 dalį
  .

4.   Nusprendusi, kad valstybė narė nesiėmė rekomenduotų taisomųjų veiksmų, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba priima
  sprendimą, kuriame nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų, ir rekomendaciją, kurioje nustatomi nauji taisomųjų veiksmų terminai
  .
  Tokiu atveju informuojama Europos Vadovų Taryba, o apie 9 straipsnio 3 dalyje nurodytų priežiūros vizitų užbaigimą bus paskelbiama viešai.

Laikoma, kad Taryba Komisijos rekomendaciją, kurioje nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų, priėmė, jei per dešimt dienų nuo rekomendacijos priėmimo Komisijoje Taryba neatmetė jos kvalifikuota balsų dauguma. Susijusi valstybė narė gali reikalauti, kad būtų sušauktas Tarybos posėdis, kuriame balsuojama dėl sprendimo.

Vadovaudamasis 11e straipsniu, Europos Parlamentas gali savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu, kviesti Tarybos, Komisijos ir, jei reikia, Euro grupės pirmininką atvykti į kompetentingą komitetą aptarti sprendimo, kuriame nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų.

5.   Jei Taryba,
  remdamasi Komisijos ataskaita,
  nusprendžia, kad valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų, perviršinio disbalanso procedūra
  laikoma vykdoma, ji laikinai sustabdoma, o stebėsena vykdoma toliau, vadovaujantis rekomendacijose patvirtintu tvarkaraščiu, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje. Taryba viešai paskelbia priežastis, dėl kurių procedūra laikinai sustabdoma, pripažindama, kad valstybė narė ėmėsi taisomųjų politikos veiksmų.

▐

11 straipsnis

Perviršinio disbalanso procedūros nutraukimas

Taryba
  , remdamasi Komisijos rekomendacija, panaikina pagal 7, 8 ir 10 straipsnius pateiktas rekomendacijas, kai tik
  nusprendžia, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio disbalanso
  , kaip nustatyta 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje rekomendacijoje, ir padaro viešą pareiškimą, nurodydama tą faktą
  .

11a straipsnis

Balsavimas Taryboje

Dėl 7–11 straipsniuose nurodytų priemonių Taryba sprendžia neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą.

11b straipsnis

Priežiūros vizitai

1.
     
  Komisija užtikrina nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis pagal šio reglamento tikslus. Tuo tikslu Komisija visų pirma vykdo vizitus siekdama įvertinti tikrąją ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatyti bet kokią galimą riziką ar sunkumus, su kuriais ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.

2.
     
  Galima vykdyti griežtesnę priežiūrą tų valstybių narių, kurioms taikomos rekomendacijos dėl per didelio disbalanso pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį stebėsenos in situ tikslais.

3.
     
  Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro, arba dalyvaujanti VKM II, Komisija gali, jei reikalinga, pakviesti ECB atstovus dalyvauti priežiūros vizituose.

4.
     
  Komisija pateikia Tarybai 2 dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

5.
     
  Rengdama 2 dalyje nurodytus priežiūros vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.

11c straipsnis

Ekonominis dialogas

1.
     
  Siekiant skatinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos, Komisijos ir, jei reikia, Europos Vadovų Tarybos pirmininką ar Euro grupės pirmininką atvykti į komitetą aptarti:

| a) | Tarybos pateiktos informacijos apie bendrąsias ekonomikos politikos gaires laikantis SESV 121 straipsnio 2 dalies; |
| --- | --- |

a)

Tarybos pateiktos informacijos apie bendrąsias ekonomikos politikos gaires laikantis SESV 121 straipsnio 2 dalies;

| b) | Komisijos metinio priežiūros ciklo pradžioje valstybėms narėms pateiktų bendrųjų gairių; |
| --- | --- |

b)

Komisijos metinio priežiūros ciklo pradžioje valstybėms narėms pateiktų bendrųjų gairių;

| c) | bet kokių Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl ekonomikos politikos gairių Europos semestro kontekste; |
| --- | --- |

c)

bet kokių Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl ekonomikos politikos gairių Europos semestro kontekste;

| d) | daugiašalės priežiūros, atliktos pagal šį reglamentą, rezultatus; |
| --- | --- |

d)

daugiašalės priežiūros, atliktos pagal šį reglamentą, rezultatus;

| e) | bet kokias Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl daugiašalės priežiūros gairių ir rezultatų; |
| --- | --- |

e)

bet kokias Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl daugiašalės priežiūros gairių ir rezultatų;

| f) | bet kokią daugiašalės priežiūros apžvalgą Europos semestro pabaigoje; |
| --- | --- |

f)

bet kokią daugiašalės priežiūros apžvalgą Europos semestro pabaigoje;

| g) | rekomendacijas, kurių imamasi pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

g)

rekomendacijas, kurių imamasi pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį.

2.
     
  Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai taikoma Tarybos rekomendacija ar sprendimas pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 4 dalį, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

3.
     
  Komisija ir Taryba reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento įgyvendinimo rezultatus.

11d straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Praėjus trejiems metams po šio reglamento įsigaliojimo ir po to kas penkeri metai Komisija skelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:

| a) | reglamento veiksmingumas, |
| --- | --- |

a)

reglamento veiksmingumas,

| b) | pažanga užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, laikantis Sutarties, |
| --- | --- |

b)

pažanga užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, laikantis Sutarties,

2.
     
  Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą.

3.
     
  Ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

11e straipsnis

Ataskaita

1.
     
  Po to kasmet Komisija skelbia kasmetinę šio reglamento taikymo ataskaitą, apimančią rezultatų suvestinės atnaujinimą kaip nurodyta 4 straipsnyje, ir pateikia ją Tarybai ir Europos Parlamentui Europos semestro kontekste.

IV   SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  

  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

1

OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  OL C ..., p ...

2

(3)  OL L [...], [...], [...].

3

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/88

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisPerviršinio deficito procedūros įgyvendinimas *

P7_TA(2011)0288

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (COM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) (1)

2012/C 390 E/18

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0179/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisTARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 14 dalies antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento poziciją (1),

atsižvelgdama į Europos centrinio banko (ECB) nuomonę (2),

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams.

| (2) | Iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (5). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. |
| --- | --- |

(2)

Iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (5). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“.

| (3) | Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi
  ir tvarūs
  valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris grindžiamas finansiniu stabilumu ir sudaro sąlygas kurti naujas darbo vietas. |
| --- | --- |

(3)

Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi
  ir tvarūs
  valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris grindžiamas finansiniu stabilumu ir sudaro sąlygas kurti naujas darbo vietas.

| (4) | Reikia tobulinti bendrą ekonomikos valdymo sistemą, įskaitant geresnę
  biudžeto priežiūrą, atsižvelgiant į
  pasiektą aukštą ekonomikos integracijos tarp
  Europos Sąjungos valstybių narių
  lygį
  , ypač euro zonoje. |
| --- | --- |

(4)

Reikia tobulinti bendrą ekonomikos valdymo sistemą, įskaitant geresnę
  biudžeto priežiūrą, atsižvelgiant į
  pasiektą aukštą ekonomikos integracijos tarp
  Europos Sąjungos valstybių narių
  lygį
  , ypač euro zonoje.

| (4a) | Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi. |
| --- | --- |

(4a)

Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi.

| (4b) | Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga valdžios sektoriaus perviršinio deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą. |
| --- | --- |

(4b)

Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga valdžios sektoriaus perviršinio deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą.

| (4c) | Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi. |
| --- | --- |

(4c)

Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išlaikymas turėtų būti laikomi sudėtine tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi.

| (4d) | Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir palaikyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl skirtingų aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys. |
| --- | --- |

(4d)

Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir palaikyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl skirtingų aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys.

| (4e) | Ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma Tarybos rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, įspėjimas pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį arba sprendimas, priimtas pagal Sutarties 126 straipsnio 11 dalį, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis. |
| --- | --- |

(4e)

Ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma Tarybos rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, įspėjimas pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį arba sprendimas, priimtas pagal Sutarties 126 straipsnio 11 dalį, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

| (4f) | Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema. |
| --- | --- |

(4f)

Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema.

| (4g) | Komisijai sustiprintos priežiūros procedūroje turėtų tekti stipresnis vaidmuo. Jis susijęs su konkrečių valstybių narių vertinimais, stebėsena, įskaitant vizitus į jas, rekomendacijomis. |
| --- | --- |

(4g)

Komisijai sustiprintos priežiūros procedūroje turėtų tekti stipresnis vaidmuo. Jis susijęs su konkrečių valstybių narių vertinimais, stebėsena, įskaitant vizitus į jas, rekomendacijomis.

| (4h) | Komisija ir Taryba, tinkamai taikydamos šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į visus susijusius veiksnius ir atitinkamų valstybių narių ekonomikos bei biudžeto padėtį. |
| --- | --- |

(4h)

Komisija ir Taryba, tinkamai taikydamos šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į visus susijusius veiksnius ir atitinkamų valstybių narių ekonomikos bei biudžeto padėtį.

| (5) | Reikėtų stiprinti biudžetinės drausmės taisykles, visų pirma gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiui ir pokyčiams bei bendram tvarumui.
  Taip pat turėtų būti stiprinamos atitikties šioms taisyklėms ir jų vykdymo užtikrinimo sistemos. |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų stiprinti biudžetinės drausmės taisykles, visų pirma gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiui ir pokyčiams bei bendram tvarumui.
  Taip pat turėtų būti stiprinamos atitikties šioms taisyklėms ir jų vykdymo užtikrinimo sistemos.

| (5a) | Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais.

| (6) | Įgyvendinant esamą perviršinio deficito procedūrą remiantis tiek deficito kriterijumi, tiek skolos kriterijumi,
  reikalingas skaitinis lyginamasis dydis, kurį taikant būtų atsižvelgiama į veiklos ciklą ir
  pagal kurį būtų vertinama, ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės.
  Siekiant valstybėms narėms, kurioms šio reglamento priėmimo dieną taikoma perviršinio deficito procedūra, leisti taikyti savo politiką dėl skolos mažinimo skaitinio lyginamojo dydžio, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis. Tai taip pat turėtų būti taikoma toms valstybėms narėms, kurioms taikoma Europos Sąjungos / Tarptautinio valiutos fondo koregavimo programa. |
| --- | --- |

(6)

Įgyvendinant esamą perviršinio deficito procedūrą remiantis tiek deficito kriterijumi, tiek skolos kriterijumi,
  reikalingas skaitinis lyginamasis dydis, kurį taikant būtų atsižvelgiama į veiklos ciklą ir
  pagal kurį būtų vertinama, ar valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės.
  Siekiant valstybėms narėms, kurioms šio reglamento priėmimo dieną taikoma perviršinio deficito procedūra, leisti taikyti savo politiką dėl skolos mažinimo skaitinio lyginamojo dydžio, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis. Tai taip pat turėtų būti taikoma toms valstybėms narėms, kurioms taikoma Europos Sąjungos / Tarptautinio valiutos fondo koregavimo programa.

| (7) | Sprendimui, kad
  susidaręs perviršinis deficitas,
  priimti neturėtų užtekti vien to, kad
  nesilaikoma
  skolos mažinimo
  skaitinio lyginamojo dydžio
  , šį sprendimą priimant
  reikėtų atsižvelgti į visus kitus svarbius veiksnius, nurodytus Komisijos pranešime pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį.
  Visų pirma gali pakakti įvertinti ciklo ir atsargų srautų koregavimo sudėties poveikį skolos pokyčiams, kad sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo nebūtų priimtas remiantis skolos kriterijumi. |
| --- | --- |

(7)

Sprendimui, kad
  susidaręs perviršinis deficitas,
  priimti neturėtų užtekti vien to, kad
  nesilaikoma
  skolos mažinimo
  skaitinio lyginamojo dydžio
  , šį sprendimą priimant
  reikėtų atsižvelgti į visus kitus svarbius veiksnius, nurodytus Komisijos pranešime pagal
  SESV
  126 straipsnio 3 dalį.
  Visų pirma gali pakakti įvertinti ciklo ir atsargų srautų koregavimo sudėties poveikį skolos pokyčiams, kad sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo nebūtų priimtas remiantis skolos kriterijumi.

| (8) | Kai remiantis deficito kriterijumi priimamas sprendimas, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, ir visais to sprendimo priėmimo etapais reikia remtis visais svarbiais veiksniais, nurodytais Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, jeigu valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu neviršija pamatinės vertės. |
| --- | --- |

(8)

Kai remiantis deficito kriterijumi priimamas sprendimas, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, ir visais to sprendimo priėmimo etapais reikia remtis visais svarbiais veiksniais, nurodytais Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, jeigu valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu neviršija pamatinės vertės.

| (8a) | Atsižvelgiant į sistemines pensijų reformas, kaip į vieną iš svarbių veiksnių, visų pirma reikėtų įsitikinti, ar jos didina visos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą nedidindamos pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei. |
| --- | --- |

(8a)

Atsižvelgiant į sistemines pensijų reformas, kaip į vieną iš svarbių veiksnių, visų pirma reikėtų įsitikinti, ar jos didina visos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą nedidindamos pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei.

| (9) | Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį turėtų būti tinkamai atsižvelgta į nacionalinės fiskalinės sistemos kokybę, nes ji labai svarbi užtikrinant fiskalinį konsolidavimą ir viešųjų finansų tvarumą.
  Be kita ko, reikėtų atsižvelgti į reikalavimų, nustatytų Tarybos direktyvoje [dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms taikomų būtiniausių reikalavimų], taip pat kitų sutartų pageidautinų fiskalinės drausmės reikalavimų laikymąsi. |
| --- | --- |

(9)

Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį turėtų būti tinkamai atsižvelgta į nacionalinės fiskalinės sistemos kokybę, nes ji labai svarbi užtikrinant fiskalinį konsolidavimą ir viešųjų finansų tvarumą.
  Be kita ko, reikėtų atsižvelgti į reikalavimų, nustatytų Tarybos direktyvoje [dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms taikomų būtiniausių reikalavimų], taip pat kitų sutartų pageidautinų fiskalinės drausmės reikalavimų laikymąsi.

| (10) | Kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi Tarybos rekomendacijų ir įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį, reikia, kad juose būtų nurodyti metiniai biudžeto tikslai, atitinkantys reikalaujamą pagal ciklą pakoreguotą fiskalinį pagerėjimą, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.
  Šiuo atveju 0,5 proc. BVP metinis lyginamasis dydis turėtų būti suprantamas kaip pamatinis metinis vidurkis. |
| --- | --- |

(10)

Kad būtų lengviau stebėti, kaip laikomasi Tarybos rekomendacijų ir įspėjimų ištaisyti perviršinio deficito padėtį, reikia, kad juose būtų nurodyti metiniai biudžeto tikslai, atitinkantys reikalaujamą pagal ciklą pakoreguotą fiskalinį pagerėjimą, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.
  Šiuo atveju 0,5 proc. BVP metinis lyginamasis dydis turėtų būti suprantamas kaip pamatinis metinis vidurkis.

| (11) | Vertinant veiksmingas priemones bus naudinga, jei bus atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi valdžios sektoriaus išlaidų tikslų ir kaip įgyvendinamos planuotos konkrečios su pajamomis susijusios priemonės. |
| --- | --- |

(11)

Vertinant veiksmingas priemones bus naudinga, jei bus atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi valdžios sektoriaus išlaidų tikslų ir kaip įgyvendinamos planuotos konkrečios su pajamomis susijusios priemonės.

| (12) | Vertinant, ar pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą, reikėtų ypač atsižvelgti į
  didelius
  ekonomikos
  nuosmukius euro zonoje arba visoje ES, jei tai nekeltų pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  . |
| --- | --- |

(12)

Vertinant, ar pratęsti perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą, reikėtų ypač atsižvelgti į
  didelius
  ekonomikos
  nuosmukius euro zonoje arba visoje ES, jei tai nekeltų pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .

| (13) | Tikslinga pagerinti Sutarties 126 straipsnio 11 dalyje numatytų finansinių poveikio priemonių taikymą, kad jos būtų reali paskata laikytis pagal 126 straipsnio 9 dalį pateiktų įspėjimų. |
| --- | --- |

(13)

Tikslinga pagerinti Sutarties 126 straipsnio 11 dalyje numatytų finansinių poveikio priemonių taikymą, kad jos būtų reali paskata laikytis pagal 126 straipsnio 9 dalį pateiktų įspėjimų.

| (14) | Siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, reikėtų pagal Sutarties 136 straipsnį nustatyti taisyklėmis grįstas poveikio priemones, kuriomis būtų užtikrinami sąžiningi, laiku taikomi ir veiksmingi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymosi mechanizmai. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, reikėtų pagal Sutarties 136 straipsnį nustatyti taisyklėmis grįstas poveikio priemones, kuriomis būtų užtikrinami sąžiningi, laiku taikomi ir veiksmingi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių laikymosi mechanizmai.

| (14a) | Surinktos baudos turėtų būti skiriamos stabilumo mechanizmams, skirtiems finansinei paramai teikti, kuriuos sukūrė valstybės narės, kurių valiuta yra euro, siekdamos užtikrinti visos euro zonos stabilumą. |
| --- | --- |

(14a)

Surinktos baudos turėtų būti skiriamos stabilumo mechanizmams, skirtiems finansinei paramai teikti, kuriuos sukūrė valstybės narės, kurių valiuta yra euro, siekdamos užtikrinti visos euro zonos stabilumą.

| (15) | Reglamento (EB) Nr. 1467/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnių numeraciją ir į tai, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr.
  3605/93
  pakeistas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6). |
| --- | --- |

(15)

Reglamento (EB) Nr. 1467/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnių numeraciją ir į tai, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr.
  3605/93
  pakeistas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (6).

| (16) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(16)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis

  1.   Šiame reglamente išdėstytos nuostatos, skirtos perviršinio deficito procedūrai paspartinti ir paaiškinti
  . Perviršinio deficito procedūros tikslas –
  neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus.
  2.   Šiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro“. |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

1.   Šiame reglamente išdėstytos nuostatos, skirtos perviršinio deficito procedūrai paspartinti ir paaiškinti
  . Perviršinio deficito procedūros tikslas –
  neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus.

2.   Šiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro“.

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Nurodytą vertę viršijantis valdžios sektoriaus deficitas yra laikomas išimtiniu pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalies a punkto antrąją įtrauką tais atvejais, kai jis susidaro dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį šalies valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio“. |
| --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Nurodytą vertę viršijantis valdžios sektoriaus deficitas yra laikomas išimtiniu pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalies a punkto antrąją įtrauką tais atvejais, kai jis susidaro dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį šalies valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio“.

| b) | Įterpiama
  ši
  dalis:
  „1a.   Kai jis viršija pamatinę vertę, pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalies b punktą laikoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte,
  vidutiniškai
  mažėjo maždaug viena dvidešimtąja per metus,
  kuri yra etalonas, remiantis pokyčiais per pastaruosius trejus metus, kurių duomenimis galima naudotis
  .
  Reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Trejų metų laikotarpiu po perviršinio deficito pašalinimo laikoma, kad valstybė narė, kuriai
  [šio reglamento
  priėmimo dieną
  – bus įrašyta)
  taikoma perviršinio deficito procedūra, yra įvykdžiusi reikalavimą pagal skolos kriterijų, jei atitinkamos valstybės narės daroma pažanga siekiant laikytis reikalavimo yra pakankama atsižvelgiant į Tarybos priimtoje nuomonėje dėl stabilumo ar konvergencijos programos pateiktus vertinimus.]




  Taikant skolos koregavimo lyginamąjį dydį turėtų būti atsižvelgiama į ciklo poveikį skolos mažinimo tempui.“; |
| --- | --- |

b)

Įterpiama
  ši
  dalis:

„1a.   Kai jis viršija pamatinę vertę, pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalies b punktą laikoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte,
  vidutiniškai
  mažėjo maždaug viena dvidešimtąja per metus,
  kuri yra etalonas, remiantis pokyčiais per pastaruosius trejus metus, kurių duomenimis galima naudotis
  .
  Reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenimis galima naudotis. Trejų metų laikotarpiu po perviršinio deficito pašalinimo laikoma, kad valstybė narė, kuriai
  [šio reglamento
  priėmimo dieną
  – bus įrašyta)
  taikoma perviršinio deficito procedūra, yra įvykdžiusi reikalavimą pagal skolos kriterijų, jei atitinkamos valstybės narės daroma pažanga siekiant laikytis reikalavimo yra pakankama atsižvelgiant į Tarybos priimtoje nuomonėje dėl stabilumo ar konvergencijos programos pateiktus vertinimus.]

Taikant skolos koregavimo lyginamąjį dydį turėtų būti atsižvelgiama į ciklo poveikį skolos mažinimo tempui.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Rengdama pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, Komisija atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, kaip nurodyta tame straipsnyje
  , tiek, kiek šie veiksniai daro žymų poveikį susijusios valstybės narės atitikties deficito ir skolos kriterijams įvertinimui
  . Komisijos pranešime turi būti tinkamai atspindėta:






  — | vidutinės trukmės ekonomikos būklės pokyčiai
  ,
  ypač augimo potencialas,
  įskaitant įvairius darbo sektoriaus, kapitalo sankaupos ir bendro gamyklų produktyvumo įnašus, ciklo pokyčiai ir privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų padėtis; |
| --- | --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Rengdama pranešimą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, Komisija atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, kaip nurodyta tame straipsnyje
  , tiek, kiek šie veiksniai daro žymų poveikį susijusios valstybės narės atitikties deficito ir skolos kriterijams įvertinimui
  . Komisijos pranešime turi būti tinkamai atspindėta:

—

vidutinės trukmės ekonomikos būklės pokyčiai
  ,
  ypač augimo potencialas,
  įskaitant įvairius darbo sektoriaus, kapitalo sankaupos ir bendro gamyklų produktyvumo įnašus, ciklo pokyčiai ir privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų padėtis;

| — | vidutinės trukmės biudžeto būklės pokyčiai (ypač
  pertvarkymų siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo užfiksuoti rezultatai, pirminio balanso lygis ir pirminių išlaidų, tiek einamųjų išlaidų, tiek kapitalo išlaidų, pokyčiai,
  politikos įgyvendinimas
  perviršinio makroekonominio disbalanso prevencijos ir pašalinimo srityje, politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į
  bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją ▐ ir bendra valstybės finansų kokybė
  , ypač nacionalinių
  biudžeto
  sistemų veiksmingumas
  ; |
| --- | --- |

—

vidutinės trukmės biudžeto būklės pokyčiai (ypač
  pertvarkymų siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo užfiksuoti rezultatai, pirminio balanso lygis ir pirminių išlaidų, tiek einamųjų išlaidų, tiek kapitalo išlaidų, pokyčiai,
  politikos įgyvendinimas
  perviršinio makroekonominio disbalanso prevencijos ir pašalinimo srityje, politikos įgyvendinimas atsižvelgiant į
  bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją ▐ ir bendra valstybės finansų kokybė
  , ypač nacionalinių
  biudžeto
  sistemų veiksmingumas
  ;

| — | pranešime taip pat analizuojami ▐ vidutinės trukmės valdžios sektoriaus skolos būklės pokyčiai, jos dinamika ir tvarumas (visų pirma,
  rizikos veiksniai
  , įskaitant skolos grąžinimo terminą ir skolos valiutą, atsargų ir srautų
  koregavimą ir struktūrą
  , sukauptus rezervus ir kitą
  finansinį
  turtą; garantijas, ypač susijusias su finansų sektoriumi;
  taip pat
  dėl visuomenės senėjimo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimų atsirandančius
  visus numanomus
  įsipareigojimus tiek, kiek tai gali tapti neapibrėžtaisiais numanomais valdžios sektoriaus įsipareigojimais); |
| --- | --- |

—

pranešime taip pat analizuojami ▐ vidutinės trukmės valdžios sektoriaus skolos būklės pokyčiai, jos dinamika ir tvarumas (visų pirma,
  rizikos veiksniai
  , įskaitant skolos grąžinimo terminą ir skolos valiutą, atsargų ir srautų
  koregavimą ir struktūrą
  , sukauptus rezervus ir kitą
  finansinį
  turtą; garantijas, ypač susijusias su finansų sektoriumi;
  taip pat
  dėl visuomenės senėjimo ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimų atsirandančius
  visus numanomus
  įsipareigojimus tiek, kiek tai gali tapti neapibrėžtaisiais numanomais valdžios sektoriaus įsipareigojimais);

| — | be
  to, Komisija skiria pakankamą
  ir aiškų
  dėmesį kitiems veiksniams, kurie, atitinkamos valstybės narės manymu, yra svarbūs siekiant visapusiškai ▐ įvertinti
  atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  ir kuriuos valstybė narė nurodė
  Tarybai ir
  Komisijai. Todėl ypatingas dėmesys skiriamas
  :
  finansiniams įnašams tarptautiniam solidarumui skatinti ir Sąjungos politikos tikslams ▐ pasiekti
  ; susidariusiai skolai dvišalės ir daugiašalės paramos tarp valstybių narių forma finansinio stabilumo užtikrinimo sąlygomis; skolai, susijusiai su finansinio stabilizavimo veiksmais didelių finansinių sunkumų laikotarpiu
  .
  “; |
| --- | --- |

—

be
  to, Komisija skiria pakankamą
  ir aiškų
  dėmesį kitiems veiksniams, kurie, atitinkamos valstybės narės manymu, yra svarbūs siekiant visapusiškai ▐ įvertinti
  atitiktį deficito ir skolos kriterijams
  ir kuriuos valstybė narė nurodė
  Tarybai ir
  Komisijai. Todėl ypatingas dėmesys skiriamas
  :
  finansiniams įnašams tarptautiniam solidarumui skatinti ir Sąjungos politikos tikslams ▐ pasiekti
  ; susidariusiai skolai dvišalės ir daugiašalės paramos tarp valstybių narių forma finansinio stabilumo užtikrinimo sąlygomis; skolai, susijusiai su finansinio stabilizavimo veiksmais didelių finansinių sunkumų laikotarpiu
  .
  “;

| d) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Komisija ir Taryba atlieka visų svarbių veiksnių suderintą bendrą vertinimą, kuriame konkrečiai nurodoma, koks jų, kaip sunkinančiųjų ar švelninančiųjų veiksnių, poveikis vertinant, kaip laikomasi deficito ir (arba) skolos kriterijų. Jeigu vertinant atitiktį deficito kriterijui valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo, kaip numatyta Sutarties 126 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, į šiuos veiksnius atsižvelgiama tik jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos pagrindinio principo sąlygos: prieš atsižvelgiant į šiuos svarbius veiksnius valdžios sektoriaus deficitas turėtų išlikti artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis turėtų būti laikinas.


  Tačiau į šiuos veiksnius atsižvelgiama priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal skolos kriterijų.“; |
| --- | --- |

d)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Komisija ir Taryba atlieka visų svarbių veiksnių suderintą bendrą vertinimą, kuriame konkrečiai nurodoma, koks jų, kaip sunkinančiųjų ar švelninančiųjų veiksnių, poveikis vertinant, kaip laikomasi deficito ir (arba) skolos kriterijų. Jeigu vertinant atitiktį deficito kriterijui valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo, kaip numatyta Sutarties 126 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, į šiuos veiksnius atsižvelgiama tik jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos pagrindinio principo sąlygos: prieš atsižvelgiant į šiuos svarbius veiksnius valdžios sektoriaus deficitas turėtų išlikti artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis turėtų būti laikinas.

Tačiau į šiuos veiksnius atsižvelgiama priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal skolos kriterijų.“;

| da) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Vertindamos, kaip laikomasi deficito ir skolos kriterijaus, ir vykdydamos kitus perviršinio deficito procedūros etapus, Komisija ir Taryba tinkamai atsižvelgia į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą ir grynąsias išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą. Visų pirma dėmesys skiriamas visos pensijų sistemos reformos aspektams, t. y. ar sistema skatina ilgalaikį tvarumą nedidindama pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei“; |
| --- | --- |

da)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Vertindamos, kaip laikomasi deficito ir skolos kriterijaus, ir vykdydamos kitus perviršinio deficito procedūros etapus, Komisija ir Taryba tinkamai atsižvelgia į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą ir grynąsias išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą. Visų pirma dėmesys skiriamas visos pensijų sistemos reformos aspektams, t. y. ar sistema skatina ilgalaikį tvarumą nedidindama pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei“;

| db) | 6 dalis pakeičiama taip:




  „6.
     
  Jeigu Taryba, vadovaudamasi Komisijos pozicija ir remdamasi SESV 126 straipsnio 6 dalimi, nusprendė, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, tolesniais procedūros etapais pagal SESV 126 straipsnį, įskaitant šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, t. y. nustatant perviršinio deficito ištaisymo galutinę datą ir prireikus ją pratęsiant, Taryba ir Komisija atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, nes jie daro poveikį susijusios valstybės narės padėčiai. Tačiau į minėtus svarbius veiksnius neatsižvelgiama, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priima sprendimą dėl kai kurių ar visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo.“; |
| --- | --- |

db)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  Jeigu Taryba, vadovaudamasi Komisijos pozicija ir remdamasi SESV 126 straipsnio 6 dalimi, nusprendė, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, tolesniais procedūros etapais pagal SESV 126 straipsnį, įskaitant šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ir 5 straipsnio 2 dalies nuostatas, t. y. nustatant perviršinio deficito ištaisymo galutinę datą ir prireikus ją pratęsiant, Taryba ir Komisija atsižvelgia į 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, nes jie daro poveikį susijusios valstybės narės padėčiai. Tačiau į minėtus svarbius veiksnius neatsižvelgiama, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį priima sprendimą dėl kai kurių ar visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo.“;

| e) | 7 dalis pakeičiama taip:
  „7.   Tuo atveju, kai valstybėse narėse deficito perviršis
  , palyginti su pamatine verte,
  atspindi pensijų sistemos reformos, kuria įvedama daugiapakopė pensijų kaupimo sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą, Komisija ir Taryba, vertindamos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktų duomenų apie deficitą ▐ pokyčius, taip pat atsižvelgia į reformos išlaidas
  , jei deficitas labai neviršija lygio, kurį galima laikyti artimu
  pamatinei vertei
  , o skolos santykis neviršija pamatinės vertės su sąlyga, kad išlaikomas bendras fiskalinis tvarumas
  . Į ▐ grynąsias išlaidas taip pat atsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal
  SESV
  126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal
  SESV
  126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo, jeigu deficitas smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė pamatinei vertei artimą lygį ▐. “. |
| --- | --- |

e)

7 dalis pakeičiama taip:

„7.   Tuo atveju, kai valstybėse narėse deficito perviršis
  , palyginti su pamatine verte,
  atspindi pensijų sistemos reformos, kuria įvedama daugiapakopė pensijų kaupimo sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą, Komisija ir Taryba, vertindamos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktų duomenų apie deficitą ▐ pokyčius, taip pat atsižvelgia į reformos išlaidas
  , jei deficitas labai neviršija lygio, kurį galima laikyti artimu
  pamatinei vertei
  , o skolos santykis neviršija pamatinės vertės su sąlyga, kad išlaikomas bendras fiskalinis tvarumas
  . Į ▐ grynąsias išlaidas taip pat atsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal
  SESV
  126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal
  SESV
  126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo, jeigu deficitas smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė pamatinei vertei artimą lygį ▐. “.

| 2a. | Įterpiamas šis skirsnis:




  „1a skirsnis




  EKONOMINIS DIALOGAS



  2a straipsnis



  1.
     
  Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogą, ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitingumą, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos, Komisijos, ir, prireikus, Euro grupės pirmininką komitete aptarti SESV 126 straipsnio 7 dalimi grindžiamą Tarybos rekomendaciją ir SESV 126 straipsnio 9 dalimi grindžiamą įspėjimą bei pagal SESV 126 straipsnio 6 ir 11 dalis priimtus sprendimus.




  Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma tokia rekomendacija, įspėjimas ir sprendimai, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis.




  2.
     
  Komisija ir Taryba reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.“. |
| --- | --- |

2a.

Įterpiamas šis skirsnis:

„1a skirsnis

EKONOMINIS DIALOGAS

2a straipsnis

1.
     
  Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogą, ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitingumą, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos, Komisijos, ir, prireikus, Euro grupės pirmininką komitete aptarti SESV 126 straipsnio 7 dalimi grindžiamą Tarybos rekomendaciją ir SESV 126 straipsnio 9 dalimi grindžiamą įspėjimą bei pagal SESV 126 straipsnio 6 ir 11 dalis priimtus sprendimus.

Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai taikoma tokia rekomendacija, įspėjimas ir sprendimai, pasiūlyti dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

2.
     
  Komisija ir Taryba reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.“.

| 3. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jeigu Komisija, visapusiškai atsižvelgusi į 1 dalyje nurodytą nuomonę, mano, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę ir pasiūlymą Tarybai, kaip nurodyta
  SESV
  126 straipsnio 5 ir 6 dalyse,
  ir informuoja Europos Parlamentą
  .“; |
| --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jeigu Komisija, visapusiškai atsižvelgusi į 1 dalyje nurodytą nuomonę, mano, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę ir pasiūlymą Tarybai, kaip nurodyta
  SESV
  126 straipsnio 5 ir 6 dalyse,
  ir informuoja Europos Parlamentą
  .“;

| b) | 3 dalyje nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiama nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiama nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis.

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį pateiktoje Tarybos rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių.
  Atsižvelgiant į padėties rimtumą, gali būti nustatytas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
  Tarybos rekomendacijoje taip pat nurodomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį, o ištaisymas turėtų būti užbaigtas per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių.
  Savo rekomendacijoje
  Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.“ |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį pateiktoje Tarybos rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių.
  Atsižvelgiant į padėties rimtumą, gali būti nustatytas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį turi būti imtasi veiksmingų priemonių.
  Tarybos rekomendacijoje taip pat nurodomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį, o ištaisymas turėtų būti užbaigtas per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių.
  Savo rekomendacijoje
  Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones.“

| d) | Įterpiama
  ši
  dalis:
  „4a.   Per 4 dalyje nustatytą ▐ laikotarpį atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir šiems tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Ataskaita skelbiama viešai.“; |
| --- | --- |

d)

Įterpiama
  ši
  dalis:

„4a.   Per 4 dalyje nustatytą ▐ laikotarpį atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir šiems tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Ataskaita skelbiama viešai.“;

| e) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Jei vadovaujantis pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį pateikta rekomendacija buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją. Šioje patikslintoje rekomendacijoje, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo rekomendacijoje pateiktomis ekonominėmis prognozėmis.
  Esant dideliam euro zonos arba visos ES ekonominiam nuosmukiui,
  Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją
  , jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “. |
| --- | --- |

e)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Jei vadovaujantis pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį pateikta rekomendacija buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją. Šioje patikslintoje rekomendacijoje, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo rekomendacijoje pateiktomis ekonominėmis prognozėmis.
  Esant dideliam euro zonos arba visos ES ekonominiam nuosmukiui,
  Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją
  , jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “.

| 4. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Tais atvejais, kai nustatoma, kad nebuvo imtasi jokių SESV 126 straipsnio 8 dalyje numatytų veiksmingų priemonių, visi Tarybos sprendimai viešai paskelbti savo rekomendacijas priimami iš karto po to, kai baigiasi šio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje straipsnyje nustatytas terminas.“; |
| --- | --- | --- |

4.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Tais atvejais, kai nustatoma, kad nebuvo imtasi jokių SESV 126 straipsnio 8 dalyje numatytų veiksmingų priemonių, visi Tarybos sprendimai viešai paskelbti savo rekomendacijas priimami iš karto po to, kai baigiasi šio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje straipsnyje nustatytas terminas.“;

| b) | ▐ 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 3 straipsnio 4a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.


  Jei pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustato, kad atitinkama valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių, ji atitinkamai pateikia ataskaitą Europos Vadovų Tarybai.
  “ |
| --- | --- |

b)

▐ 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal
  SESV
  126 straipsnio 7 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 3 straipsnio 4a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.

Jei pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustato, kad atitinkama valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių, ji atitinkamai pateikia ataskaitą Europos Vadovų Tarybai.
  “

| 5. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visi Tarybos sprendimai įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimami per du mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba nusprendžia, kad nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių pagal 126 straipsnio 8 dalį. Įspėjime Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per įspėjime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiamas įspėjimas, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones. Taryba taip pat nurodo priemones, kurios padėtų pasiekti šiuos tikslus.“; |
| --- | --- | --- |

5.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visi Tarybos sprendimai įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimami per du mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba nusprendžia, kad nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių pagal 126 straipsnio 8 dalį. Įspėjime Taryba nurodo, kad, siekiant panaikinti perviršinį deficitą per įspėjime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiamas įspėjimas, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones. Taryba taip pat nurodo priemones, kurios padėtų pasiekti šiuos tikslus.“;

| b) | įterpiama ši
  dalis:
  „1a.   Gavusi Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad prireikus Taryba galėtų priimti sprendimą pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį. Ataskaita skelbiama viešai.“; |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši
  dalis:

„1a.   Gavusi Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, atitinkama valstybė narė Komisijai ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų
  bei pajamų
  ir diskrecinių priemonių
  tiek išlaidų, tiek
  pajamų srityje tikslai, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad prireikus Taryba galėtų priimti sprendimą pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį. Ataskaita skelbiama viešai.“;

| c) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Jei vadovaujantis įspėjimu, pateiktu pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą. Šiame patikslintame įspėjime, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo įspėjime pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES
  ekonomikos nuosmukiui
  ,
  Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą
  , jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“. |
| --- | --- |

c)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Jei vadovaujantis įspėjimu, pateiktu pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą. Šiame patikslintame įspėjime, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai gali būti pratęstas dar vieniems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, remdamasi savo įspėjime pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam
  euro zonos arba visos ES
  ekonomikos nuosmukiui
  ,
  Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, taip pat gali nuspręsti pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą
  , jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu
  .“.

| 6. | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis

  1.   Spręsdama, ar atsižvelgiant į jos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 5 straipsnio 1a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.
  Atsižvelgiama į Komisijos pagal 10a straipsnį įvykdytos priežiūros misijos rezultatus.


  2.   Jei įvykdytos sąlygos taikyti
  SESV
  126 straipsnio 11 dalį, Taryba taiko
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones. Visi tokio pobūdžio sprendimai priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį nusprendžia įspėti atitinkamą valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių.“. |
| --- | --- |

6.

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Spręsdama, ar atsižvelgiant į jos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį, buvo imtasi veiksmingų priemonių, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 5 straipsnio 1a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu ir kitais atitinkamos valstybės narės vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.
  Atsižvelgiama į Komisijos pagal 10a straipsnį įvykdytos priežiūros misijos rezultatus.

2.   Jei įvykdytos sąlygos taikyti
  SESV
  126 straipsnio 11 dalį, Taryba taiko
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones. Visi tokio pobūdžio sprendimai priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį nusprendžia įspėti atitinkamą valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių.“.

| 7. | 7
  straipsnis pakeičiamas taip:



  „7 straipsnis



  Jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesilaiko pagal SESV 126 straipsnio 7 ir 9 dalis Tarybos priimtų sprendimų, Taryba paprastai per šešiolika mėnesių nuo
  Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3
  dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų nusprendžia taikyti poveikio priemones pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį. Tuo atveju, jei taikomos šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ar 5 straipsnio 2 dalies nuostatos, atitinkamai pakeičiamas šešiolikos mėnesių terminas. Pagreitinta procedūra taikoma tuo atveju, kai Taryba nusprendžia, kad sąmoningai numatytas deficitas yra perviršinis.“. |
| --- | --- |

7.

7
  straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesilaiko pagal SESV 126 straipsnio 7 ir 9 dalis Tarybos priimtų sprendimų, Taryba paprastai per šešiolika mėnesių nuo
  Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3
  dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų nusprendžia taikyti poveikio priemones pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį. Tuo atveju, jei taikomos šio reglamento 3 straipsnio 5 dalies ar 5 straipsnio 2 dalies nuostatos, atitinkamai pakeičiamas šešiolikos mėnesių terminas. Pagreitinta procedūra taikoma tuo atveju, kai Taryba nusprendžia, kad sąmoningai numatytas deficitas yra perviršinis.“.

| 8. | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis

  Visi Tarybos sprendimai dėl poveikio priemonių sugriežtinimo pagal Sutarties 126 straipsnio 11 dalį priimami ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Visi Tarybos sprendimai panaikinti kai kuriuos ar visus savo sprendimus pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį priimami kuo greičiau, bet kiekvienu atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų.“. |
| --- | --- |

8.

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Visi Tarybos sprendimai dėl poveikio priemonių sugriežtinimo pagal Sutarties 126 straipsnio 11 dalį priimami ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Visi Tarybos sprendimai panaikinti kai kuriuos ar visus savo sprendimus pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį priimami kuo greičiau, bet kiekvienu atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų.“.

| 9. | 9 straipsnio 3 dalyje esanti nuoroda į 6 straipsnį pakeičiama nuoroda į 6 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

9.

9 straipsnio 3 dalyje esanti nuoroda į 6 straipsnį pakeičiama nuoroda į 6 straipsnio 2 dalį.

| 10. | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Komisija ir Taryba nuolat stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių:“; |
| --- | --- | --- |

10.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Komisija ir Taryba nuolat stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių:“;

| b) | 3 dalyje nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 3605/93 pakeičiama nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 479/2009. |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 3605/93 pakeičiama nuoroda į Reglamentą (EB) Nr. 479/2009.

| 10a. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „10a straipsnis



  1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija palaiko nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Siekdama šio tikslo, Komisija visų pirma vykdo misijas, kad įvertintų ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatytų riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.




  2.
     
  Galima vykdyti griežtesnę priežiūrą tų valstybių narių, kurioms taikomos pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį priėmus sprendimą parengtos rekomendacijos ir įspėjimai bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį parengti sprendimai stebėsesnos in situ tikslais. Atitinkamos valstybės narės teikia visą informaciją, reikalingą siekiant parengti ir vykdyti vizitą.




  3.
     
  Kai atitinkamos valstybės narės valiuta yra euro arba kai ši valstybė narė dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos centrinio banko atstovus dalyvauti vykdant priežiūros vizitus.




  4.
     
  Komisija pateikia Tarybai antroje dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.




  5.
     
  Rengdama antroje dalyje nurodytus priežiūros vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“. |
| --- | --- |

10a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„10a straipsnis

1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija palaiko nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Siekdama šio tikslo, Komisija visų pirma vykdo misijas, kad įvertintų ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatytų riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.

2.
     
  Galima vykdyti griežtesnę priežiūrą tų valstybių narių, kurioms taikomos pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį priėmus sprendimą parengtos rekomendacijos ir įspėjimai bei pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį parengti sprendimai stebėsesnos in situ tikslais. Atitinkamos valstybės narės teikia visą informaciją, reikalingą siekiant parengti ir vykdyti vizitą.

3.
     
  Kai atitinkamos valstybės narės valiuta yra euro arba kai ši valstybė narė dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos centrinio banko atstovus dalyvauti vykdant priežiūros vizitus.

4.
     
  Komisija pateikia Tarybai antroje dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

5.
     
  Rengdama antroje dalyje nurodytus priežiūros vizitus, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“.

| 11. | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis

  Jeigu Taryba nusprendžia dalyvaujančiai valstybei narei taikyti
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones, ji paprastai pareikalauja sumokėti baudą. Taryba gali nuspręsti skirti ne tik baudą, bet ir taikyti kitas,
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas priemones.“. |
| --- | --- |

11.

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Jeigu Taryba nusprendžia dalyvaujančiai valstybei narei taikyti
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas poveikio priemones, ji paprastai pareikalauja sumokėti baudą. Taryba gali nuspręsti skirti ne tik baudą, bet ir taikyti kitas,
  SESV
  126 straipsnio 11 dalyje numatytas priemones.“.

| 12. | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis

  1.   Baudos sumą sudaro 0,2 % BVP dydžio pastovi sudedamoji dalis ir kintama sudedamoji dalis. Kintama sudedamoji dalis lygi vienai dešimtajai skirtumo tarp praėjusių metų deficito, išreikšto BVP procentu, ir valdžios sektoriaus deficito pamatinės vertės arba, jeigu biudžetinės drausmės nesilaikoma pagal skolos kriterijų, valdžios sektoriaus balanso, išreikšto BVP procentu, kuris turėjo būti pasiektas tais metais pagal įspėjimą, pateiktą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį.
  2.   Kiekvienais vėlesniais metais iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito, Taryba įvertina, ar atitinkama dalyvaujanti valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį. Tokiame metiniame įvertinime Taryba, vadovaudamasi
  SESV
  126 straipsnio 11 dalimi, nusprendžia sugriežtinti poveikio priemones, nebent atitinkama dalyvaujanti valstybė narė būtų atsižvelgusi į Tarybos įspėjimą. Jeigu nusprendžiama skirti papildomą baudą, ji apskaičiuojama taip pat, kaip 1 dalyje nurodyta baudos kintama sudedamoji dalis.
  3.   Bet kuri 1 ir 2 dalyse nurodyta bauda neturi viršyti didžiausios nustatytos ribos, t. y. 0,5 % BVP.“. |
| --- | --- |

12.

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

1.   Baudos sumą sudaro 0,2 % BVP dydžio pastovi sudedamoji dalis ir kintama sudedamoji dalis. Kintama sudedamoji dalis lygi vienai dešimtajai skirtumo tarp praėjusių metų deficito, išreikšto BVP procentu, ir valdžios sektoriaus deficito pamatinės vertės arba, jeigu biudžetinės drausmės nesilaikoma pagal skolos kriterijų, valdžios sektoriaus balanso, išreikšto BVP procentu, kuris turėjo būti pasiektas tais metais pagal įspėjimą, pateiktą pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį.

2.   Kiekvienais vėlesniais metais iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito, Taryba įvertina, ar atitinkama dalyvaujanti valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal
  SESV
  126 straipsnio 9 dalį. Tokiame metiniame įvertinime Taryba, vadovaudamasi
  SESV
  126 straipsnio 11 dalimi, nusprendžia sugriežtinti poveikio priemones, nebent atitinkama dalyvaujanti valstybė narė būtų atsižvelgusi į Tarybos įspėjimą. Jeigu nusprendžiama skirti papildomą baudą, ji apskaičiuojama taip pat, kaip 1 dalyje nurodyta baudos kintama sudedamoji dalis.

3.   Bet kuri 1 ir 2 dalyse nurodyta bauda neturi viršyti didžiausios nustatytos ribos, t. y. 0,5 % BVP.“.

| 13. | 13 straipsnis panaikinamas, o nuoroda į jį 15 straipsnyje pakeičiama nuoroda į 12 straipsnį. |
| --- | --- |

13.

13 straipsnis panaikinamas, o nuoroda į jį 15 straipsnyje pakeičiama nuoroda į 12 straipsnį.

| 14. | 16 straipsnis pakeičiamas taip:

  „16 straipsnis

  Šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui
  .
  Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui.“. |
| --- | --- |

14.

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Šio reglamento 12 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui
  .
  Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui.“.

| 14a. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „17a straipsnis



  1.
     
  Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir po to kas penkerius metus Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:










  a) | reglamento veiksmingumas; |
| --- | --- | --- |

14a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„17a straipsnis

1.
     
  Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir po to kas penkerius metus Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:

a)

reglamento veiksmingumas;

| b) | pažanga, padaryta pagal Sutartį užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonomikos politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją. |
| --- | --- |

b)

pažanga, padaryta pagal Sutartį užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonomikos politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją.

2.
     
  Prireikus, kartu su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl šio reglamento dalinių pakeitimų.

3.
     
  Pasiūlymas pateikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai.“.

| 15. | Visame reglamente nuorodos į 104 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į
  SESV
  126 straipsnį. |
| --- | --- |

15.

Visame reglamente nuorodos į 104 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į
  SESV
  126 straipsnį.

| 16. | Priedo 2 punkto I skiltyje esančios nuorodos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiamos nuorodomis į Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

16.

Priedo 2 punkto I skiltyje esančios nuorodos į Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalis pakeičiamos nuorodomis į Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ....

1

(2)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

3

(4)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

4

(5)  OL C 236, 1997 8 2, p. 1.

5

(6)  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

6

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/100

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisValstybių narių biudžeto sistemų reikalavimai *

P7_TA(2011)0289

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų (COM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Konsultavimosi procedūra)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0184/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisTARYBOS DIREKTYVA

dėl valstybių narių biudžeto sistemų reikalavimų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 14 dalies trečią pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento poziciją (1),

atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko nuomonę

   (2),

kadangi:

| (1) | Reikia pasiremti pirmojo ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmečio patirtimi. Dėl pastarojo meto ekonomikos pokyčių kilo naujų sunkumų, susijusių su visoje Sąjungoje vykdoma fiskaline politika, ir jie visų pirma išryškino poreikį
  didinti nacionalinę atsakomybę ir
  nustatyti vienodus valstybių narių biudžeto sistemas sudarančių taisyklių ir procedūrų reikalavimus. Ypač svarbu apibrėžti, ką turi daryti nacionalinės valdžios institucijos, kad būtų laikomasi Sutarčių Protokolo Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros, visų pirma jo 3 straipsnio, nuostatų. |
| --- | --- |

(1)

Reikia pasiremti pirmojo ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmečio patirtimi. Dėl pastarojo meto ekonomikos pokyčių kilo naujų sunkumų, susijusių su visoje Sąjungoje vykdoma fiskaline politika, ir jie visų pirma išryškino poreikį
  didinti nacionalinę atsakomybę ir
  nustatyti vienodus valstybių narių biudžeto sistemas sudarančių taisyklių ir procedūrų reikalavimus. Ypač svarbu apibrėžti, ką turi daryti nacionalinės valdžios institucijos, kad būtų laikomasi Sutarčių Protokolo Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros, visų pirma jo 3 straipsnio, nuostatų.

| (2) | Valstybių narių vyriausybės ir valdžios sektoriaus subsektoriai naudoja viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, kurios, be kitų, apima šiuos elementus: buhalterinę apskaitą, vidaus kontrolę, finansinę atskaitomybę ir auditą. Juos reikėtų skirti nuo statistinių duomenų, susijusių su valdžios sektoriaus finansų rezultatais, apskaičiuojamais taikant statistinius metodus, ir nuo prognozių arba biudžeto sudarymo veiksmų, susijusių su būsima valdžios sektoriaus finansų raida. |
| --- | --- |

(2)

Valstybių narių vyriausybės ir valdžios sektoriaus subsektoriai naudoja viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, kurios, be kitų, apima šiuos elementus: buhalterinę apskaitą, vidaus kontrolę, finansinę atskaitomybę ir auditą. Juos reikėtų skirti nuo statistinių duomenų, susijusių su valdžios sektoriaus finansų rezultatais, apskaičiuojamais taikant statistinius metodus, ir nuo prognozių arba biudžeto sudarymo veiksmų, susijusių su būsima valdžios sektoriaus finansų raida.

| (3) | Norint rengti labai kokybiškus ir palyginamus valstybių narių statistinius duomenis, būtina užtikrinti visų valdžios sektorių išsamią ir patikimą viešųjų finansų apskaitos tvarką.
  Galiojančių taisyklių vykdymas visame valdžios sektoriuje turėtų būti užtikrinamas atliekant vidaus kontrolę. Geriausia tarptautinė praktika turėtų būti skatinama viešosioms institucijoms, pavyzdžiui, Audito Rūmams, arba privačioms audito įstaigoms atliekant nepriklausomą auditą. |
| --- | --- |

(3)

Norint rengti labai kokybiškus ir palyginamus valstybių narių statistinius duomenis, būtina užtikrinti visų valdžios sektorių išsamią ir patikimą viešųjų finansų apskaitos tvarką.
  Galiojančių taisyklių vykdymas visame valdžios sektoriuje turėtų būti užtikrinamas atliekant vidaus kontrolę. Geriausia tarptautinė praktika turėtų būti skatinama viešosioms institucijoms, pavyzdžiui, Audito Rūmams, arba privačioms audito įstaigoms atliekant nepriklausomą auditą.

| (4) | Kad Sąjungos biudžeto priežiūros sistema tinkamai veiktų, labai svarbu užtikrinti galimybę gauti fiskalinius duomenis. Galimybė reguliariai laiku gauti patikimus fiskalinius duomenis – tinkamos ir laiku atliekamos stebėsenos pagrindas; tai savo ruožtu leidžia
  nenumatytų
  biudžeto pokyčių atveju nedelsiant imtis veiksmų. Esminis fiskalinių duomenų kokybės užtikrinimo elementas – skaidrumas; tai reiškia, kad tokie duomenys privalo būti reguliariai skelbiami. |
| --- | --- |

(4)

Kad Sąjungos biudžeto priežiūros sistema tinkamai veiktų, labai svarbu užtikrinti galimybę gauti fiskalinius duomenis. Galimybė reguliariai laiku gauti patikimus fiskalinius duomenis – tinkamos ir laiku atliekamos stebėsenos pagrindas; tai savo ruožtu leidžia
  nenumatytų
  biudžeto pokyčių atveju nedelsiant imtis veiksmų. Esminis fiskalinių duomenų kokybės užtikrinimo elementas – skaidrumas; tai reiškia, kad tokie duomenys privalo būti reguliariai skelbiami.

| (5) | Kalbant apie statistinius duomenis, 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3) nustatyta teisinė Europos statistikos rengimo sistema siekiant formuluoti, taikyti, stebėti ir vertinti Sąjungos politikos kryptis. Tuo reglamentu taip pat nustatyti ir tiksliai apibrėžti Europos statistikos tobulinimo, rengimo ir sklaidos principai: profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir ekonomiškumo. 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (4) su pakeitimais sustiprinti Komisijos įgaliojimai tikrinti statistinius duomenis, naudojamus perviršinio deficito procedūrai. |
| --- | --- |

(5)

Kalbant apie statistinius duomenis, 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3) nustatyta teisinė Europos statistikos rengimo sistema siekiant formuluoti, taikyti, stebėti ir vertinti Sąjungos politikos kryptis. Tuo reglamentu taip pat nustatyti ir tiksliai apibrėžti Europos statistikos tobulinimo, rengimo ir sklaidos principai: profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistinių duomenų konfidencialumo ir ekonomiškumo. 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (4) su pakeitimais sustiprinti Komisijos įgaliojimai tikrinti statistinius duomenis, naudojamus perviršinio deficito procedūrai.

| (6) | Apibrėžtys „bendrasis šalies“, „biudžeto deficitas“ ir „investicijos“ pateiktos Protokole dėl perviršinio deficito procedūros su nuoroda į Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemą (ESS), kuri (1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje) pakeista Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema (5) (toliau – ESS 95). |
| --- | --- |

(6)

Apibrėžtys „bendrasis šalies“, „biudžeto deficitas“ ir „investicijos“ pateiktos Protokole dėl perviršinio deficito procedūros su nuoroda į Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemą (ESS), kuri (1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje) pakeista Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema (5) (toliau – ESS 95).

| (6a) | Kad ES fiskalinės priežiūros sistema tinkamai veiktų, labai svarbu užtikrinti galimybę gauti kokybiškus ESS 95 duomenis. ESS 95 priklauso nuo kaupimo principu renkamos informacijos. Tačiau ši kaupimo principu grindžiama fiskalinė statistika priklauso nuo anksčiau surinktų su grynaisiais pinigais susijusių duomenų arba jiems lygiaverčių duomenų. Jie gali atlikti svarbų vaidmenį laiku gerindami biudžeto stebėseną, kad nebūtų per vėlai nustatytos didelės biudžeto klaidos. Galimybė naudotis biudžeto pokyčių grynųjų pinigų apskaitos duomenų laiko eilutėmis gali padėti nustatyti modelius, užtikrinančius atidesnę priežiūrą. Skelbtini grynųjų pinigų apskaitos principu grindžiami fiskaliniai duomenys (arba lygiaverčiai viešojo sektoriaus apskaitos duomenys, jei grynųjų pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra) turėtų apimti bent bendrą balansą, visas pajamas ir visas išlaidas. Pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai yra daug vietos valdžios įstaigų, norint laiku paskelbti duomenis galima remtis tinkamais apskaičiavimo metodais, grindžiamais įstaigų imtimi, vėliau juos patikslinant remiantis išsamiais duomenimis. |
| --- | --- |

(6a)

Kad ES fiskalinės priežiūros sistema tinkamai veiktų, labai svarbu užtikrinti galimybę gauti kokybiškus ESS 95 duomenis. ESS 95 priklauso nuo kaupimo principu renkamos informacijos. Tačiau ši kaupimo principu grindžiama fiskalinė statistika priklauso nuo anksčiau surinktų su grynaisiais pinigais susijusių duomenų arba jiems lygiaverčių duomenų. Jie gali atlikti svarbų vaidmenį laiku gerindami biudžeto stebėseną, kad nebūtų per vėlai nustatytos didelės biudžeto klaidos. Galimybė naudotis biudžeto pokyčių grynųjų pinigų apskaitos duomenų laiko eilutėmis gali padėti nustatyti modelius, užtikrinančius atidesnę priežiūrą. Skelbtini grynųjų pinigų apskaitos principu grindžiami fiskaliniai duomenys (arba lygiaverčiai viešojo sektoriaus apskaitos duomenys, jei grynųjų pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra) turėtų apimti bent bendrą balansą, visas pajamas ir visas išlaidas. Pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai yra daug vietos valdžios įstaigų, norint laiku paskelbti duomenis galima remtis tinkamais apskaičiavimo metodais, grindžiamais įstaigų imtimi, vėliau juos patikslinant remiantis išsamiais duomenimis.

| (7) | Neobjektyvios ir netikroviškos makroekonominės ir biudžeto prognozės gali labai varžyti fiskalinio planavimo veiksmingumą, todėl gali būti sunku laikytis biudžetinės drausmės, o dėl prognozių rengimo metodikų skaidrumo ir jų
  aptarimo
  gali labai pagerėti makroekonominių ir biudžeto prognozių, kurios reikalingos fiskaliniam planavimui, kokybė. |
| --- | --- |

(7)

Neobjektyvios ir netikroviškos makroekonominės ir biudžeto prognozės gali labai varžyti fiskalinio planavimo veiksmingumą, todėl gali būti sunku laikytis biudžetinės drausmės, o dėl prognozių rengimo metodikų skaidrumo ir jų
  aptarimo
  gali labai pagerėti makroekonominių ir biudžeto prognozių, kurios reikalingos fiskaliniam planavimui, kokybė.

| (8) | Norint užtikrinti, kad vykdant biudžeto politiką būtų naudojamos tikroviškos prognozės, būtinas skaidrumas; todėl būtina, kad
  viešai skelbiamos ir prieinamos būtų ne tik fiskalinio planavimo tikslais parengtos oficialios makroekonominės ir biudžeto prognozės, bet ir
  metodikos, prielaidos ir
  atitinkami
  parametrai, kuriais
  tokios prognozės
  grindžiamos. |
| --- | --- |

(8)

Norint užtikrinti, kad vykdant biudžeto politiką būtų naudojamos tikroviškos prognozės, būtinas skaidrumas; todėl būtina, kad
  viešai skelbiamos ir prieinamos būtų ne tik fiskalinio planavimo tikslais parengtos oficialios makroekonominės ir biudžeto prognozės, bet ir
  metodikos, prielaidos ir
  atitinkami
  parametrai, kuriais
  tokios prognozės
  grindžiamos.

| (9) | Naudojant ne tik labiausiai tikėtiną makroekonominį fiskalinį scenarijų, bet ir jautrumo analizę
  ir
  atitinkamas
  biudžeto
  projekcijas
  galima analizuoti
  pagrindinių
  fiskalinių kintamųjų pokyčius kitokių
  augimo ir palūkanų normų
  prielaidų atvejais ir taip gerokai sumažinti dėl prognozių klaidų biudžetinei drausmei kylančią riziką. |
| --- | --- |

(9)

Naudojant ne tik labiausiai tikėtiną makroekonominį fiskalinį scenarijų, bet ir jautrumo analizę
  ir
  atitinkamas
  biudžeto
  projekcijas
  galima analizuoti
  pagrindinių
  fiskalinių kintamųjų pokyčius kitokių
  augimo ir palūkanų normų
  prielaidų atvejais ir taip gerokai sumažinti dėl prognozių klaidų biudžetinei drausmei kylančią riziką.

| (10) | Komisijos prognozės
  ir informacija apie modelius, kuriais jos grindžiamos, gali būti
  naudingas lyginamasis standartas valstybėms narėms rengiant
  labiausiai tikėtiną makroekonominį fiskalinį
  scenarijų, nes taip užtikrinamas didesnis biudžeto planavimui naudojamų prognozių pagrįstumas, nepaisant to, kad tikėtinas valstybių narių
  biudžeto planavimui naudojamų prognozių palyginimo su Komisijos prognozėmis
  mastas
  gali skirtis
  priklausomai nuo prognozės rengimo laiko ir prognozių rengimo metodikų bei prielaidų palyginamumo.
  Kitų nepriklausomų institucijų prognozės gali taip pat būti naudingas lyginamasis standartas. |
| --- | --- |

(10)

Komisijos prognozės
  ir informacija apie modelius, kuriais jos grindžiamos, gali būti
  naudingas lyginamasis standartas valstybėms narėms rengiant
  labiausiai tikėtiną makroekonominį fiskalinį
  scenarijų, nes taip užtikrinamas didesnis biudžeto planavimui naudojamų prognozių pagrįstumas, nepaisant to, kad tikėtinas valstybių narių
  biudžeto planavimui naudojamų prognozių palyginimo su Komisijos prognozėmis
  mastas
  gali skirtis
  priklausomai nuo prognozės rengimo laiko ir prognozių rengimo metodikų bei prielaidų palyginamumo.
  Kitų nepriklausomų institucijų prognozės gali taip pat būti naudingas lyginamasis standartas.

| (10a) | Dideli pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozės skirtumai turėtų būti apibūdinti pagrindžiant, ypač jei su išorės prielaidomis susijusių kintamųjų dydis arba jo augimas gerokai nukrypsta nuo Komisijos prognozėse nurodytų verčių. |
| --- | --- |

(10a)

Dideli pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozės skirtumai turėtų būti apibūdinti pagrindžiant, ypač jei su išorės prielaidomis susijusių kintamųjų dydis arba jo augimas gerokai nukrypsta nuo Komisijos prognozėse nurodytų verčių.

| (10b) | Kadangi valstybių narių ir Sąjungos biudžetai tarpusavyje susiję, Komisija, siekdama padėti valstybėms narėms rengti jų biudžeto prognozes, turėtų pateikti ES išlaidų prognozes, pagrįstas daugiametėje finansinėje programoje numatytu išlaidų lygiu. |
| --- | --- |

(10b)

Kadangi valstybių narių ir Sąjungos biudžetai tarpusavyje susiję, Komisija, siekdama padėti valstybėms narėms rengti jų biudžeto prognozes, turėtų pateikti ES išlaidų prognozes, pagrįstas daugiametėje finansinėje programoje numatytu išlaidų lygiu.

| (10c) | Siekiant palengvinti biudžeto planavimui naudojamų prognozių rengimą ir išsiaiškinti, kodėl skiriasi Komisijos ir valstybių narių prognozės, kiekvienai valstybei narei kasmet turėtų būti sudaromos galimybės su Komisija aptarti prielaidas, kuriomis remiamasi rengiant makroekonomines ir biudžeto prognozes. |
| --- | --- |

(10c)

Siekiant palengvinti biudžeto planavimui naudojamų prognozių rengimą ir išsiaiškinti, kodėl skiriasi Komisijos ir valstybių narių prognozės, kiekvienai valstybei narei kasmet turėtų būti sudaromos galimybės su Komisija aptarti prielaidas, kuriomis remiamasi rengiant makroekonomines ir biudžeto prognozes.

| (11) | Oficialių makroekonominių ir biudžeto prognozių kokybė labai pagerėja, jei jos
  reguliariai, nešališkai ir išsamiai vertinamos remiantis objektyviais kriterijais
  . Nuodugnus
  vertinimas
  apima visapusišką ekonominių prielaidų nagrinėjimą, jų lyginimą su kitų institucijų parengtomis prognozėmis ir ankstesnių prognozių patikimumo vertinimą. |
| --- | --- |

(11)

Oficialių makroekonominių ir biudžeto prognozių kokybė labai pagerėja, jei jos
  reguliariai, nešališkai ir išsamiai vertinamos remiantis objektyviais kriterijais
  . Nuodugnus
  vertinimas
  apima visapusišką ekonominių prielaidų nagrinėjimą, jų lyginimą su kitų institucijų parengtomis prognozėmis ir ankstesnių prognozių patikimumo vertinimą.

| (12) | Kadangi taisyklėmis pagrįstų valstybių narių biudžeto sistemų veiksmingumas
  didinant nacionalinę atsakomybę už ES fiskalinių taisyklių įgyvendinimą ir
  skatinant biudžetinę drausmę yra įrodytas, tvirtos
  konkrečioms šalims būdingos skaitinės
  fiskalinės taisyklės, atitinkančios Sąjungos lygmens biudžeto tikslus, turi būti griežtesnės Sąjungos biudžeto priežiūros sistemos pagrindas. Tvirtose
  skaitinėse
  fiskalinėse taisyklėse reikėtų tiksliai apibrėžti siektinus rodiklius ir mechanizmus, reikalingus laiku vykdyti veiksmingą stebėseną.
  Tai turėtų būti grindžiama patikima ir nepriklausoma analize, kurią atliktų nepriklausomos įstaigos arba nuo valstybės narės fiskalinių institucijų funkciškai nepriklausomos įstaigos.
  Be to, politikos vykdymo patirtis parodė, kad norint užtikrinti veiksmingą skaitinių
  fiskalinių
  taisyklių taikymą, už jų nesilaikymą turi būti numatytos pasekmės, kurios gali būti sietinos tik su reputacija. |
| --- | --- |

(12)

Kadangi taisyklėmis pagrįstų valstybių narių biudžeto sistemų veiksmingumas
  didinant nacionalinę atsakomybę už ES fiskalinių taisyklių įgyvendinimą ir
  skatinant biudžetinę drausmę yra įrodytas, tvirtos
  konkrečioms šalims būdingos skaitinės
  fiskalinės taisyklės, atitinkančios Sąjungos lygmens biudžeto tikslus, turi būti griežtesnės Sąjungos biudžeto priežiūros sistemos pagrindas. Tvirtose
  skaitinėse
  fiskalinėse taisyklėse reikėtų tiksliai apibrėžti siektinus rodiklius ir mechanizmus, reikalingus laiku vykdyti veiksmingą stebėseną.
  Tai turėtų būti grindžiama patikima ir nepriklausoma analize, kurią atliktų nepriklausomos įstaigos arba nuo valstybės narės fiskalinių institucijų funkciškai nepriklausomos įstaigos.
  Be to, politikos vykdymo patirtis parodė, kad norint užtikrinti veiksmingą skaitinių
  fiskalinių
  taisyklių taikymą, už jų nesilaikymą turi būti numatytos pasekmės, kurios gali būti sietinos tik su reputacija.

| (12a) | Atsižvelgiant į tai, kad pagal Protokolą (Nr. 15) dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtine Karalyste, Jungtinei Karalystei nėra tiesiogiai privalomos Protokole (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros nurodytos pamatinės vertės, Jungtinei Karalystei neturėtų būti taikomas įpareigojimas nustatyti skaitines fiskalines taisykles, kuriomis veiksmingai skatinama laikytis konkrečių perviršinio deficito pamatinių verčių, ir susijęs įpareigojimas vidutinės trukmės biudžeto sistemose nustatyti su šiomis taisyklėmis suderintus daugiamečius tikslus. |
| --- | --- |

(12a)

Atsižvelgiant į tai, kad pagal Protokolą (Nr. 15) dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtine Karalyste, Jungtinei Karalystei nėra tiesiogiai privalomos Protokole (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros nurodytos pamatinės vertės, Jungtinei Karalystei neturėtų būti taikomas įpareigojimas nustatyti skaitines fiskalines taisykles, kuriomis veiksmingai skatinama laikytis konkrečių perviršinio deficito pamatinių verčių, ir susijęs įpareigojimas vidutinės trukmės biudžeto sistemose nustatyti su šiomis taisyklėmis suderintus daugiamečius tikslus.

| (13) | Valstybės narės turėtų vengti procikliškos fiskalinės politikos, o ekonomikos pakilimo laikotarpiais turėtų būti dedamos didesnės fiskalinio konsolidavimo pastangos. Šių tikslų lengviau siekti taikant tiksliai apibrėžtas skaitines fiskalines taisykles
  ir į jas turėtų būti atsižvelgiama valstybių narių metinio biudžeto teisės aktuose
  . |
| --- | --- |

(13)

Valstybės narės turėtų vengti procikliškos fiskalinės politikos, o ekonomikos pakilimo laikotarpiais turėtų būti dedamos didesnės fiskalinio konsolidavimo pastangos. Šių tikslų lengviau siekti taikant tiksliai apibrėžtas skaitines fiskalines taisykles
  ir į jas turėtų būti atsižvelgiama valstybių narių metinio biudžeto teisės aktuose
  .

| (14) | Nacionalinis fiskalinis planavimas gali derėti tiek su prevencine, tiek su korekcine Stabilumo ir augimo pakto dalimis tik tuomet, jei bus priimta daugiametė perspektyva ir visų pirma bus siekiama įgyvendinti vidutinės trukmės biudžeto tikslus. Vidutinės trukmės biudžeto sistemos yra būtinos užtikrinant valstybių narių biudžeto sistemų derėjimą su Sąjungos teisės aktais. Vadovaujantis 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (6) ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (7), Stabilumo ir augimo pakto prevencinė ir korekcinė dalys neturėtų būti vertinamos atskirai. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalinis fiskalinis planavimas gali derėti tiek su prevencine, tiek su korekcine Stabilumo ir augimo pakto dalimis tik tuomet, jei bus priimta daugiametė perspektyva ir visų pirma bus siekiama įgyvendinti vidutinės trukmės biudžeto tikslus. Vidutinės trukmės biudžeto sistemos yra būtinos užtikrinant valstybių narių biudžeto sistemų derėjimą su Sąjungos teisės aktais. Vadovaujantis 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (6) ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (7), Stabilumo ir augimo pakto prevencinė ir korekcinė dalys neturėtų būti vertinamos atskirai.

| (15) | Nors metinio biudžeto teisės akto patvirtinimas – pagrindinis biudžeto proceso etapas, per kurį valstybėse narėse priimami svarbūs sprendimai dėl biudžeto, daugumos fiskalinių priemonių poveikis yra gerokai ilgesnis už metinį biudžeto ciklą. Todėl vienerių metų perspektyva yra nepakankamas pagrindas patikimai biudžeto politikai vykdyti. Siekiant įvesti Sąjungos biudžeto priežiūros sistemos daugiametę biudžeto perspektyvą, metinio biudžeto teisės akto planavimas turėtų būti grindžiamas daugiamečiu fiskaliniu planavimu, kuris neatsiejamas nuo vidutinės trukmės biudžeto sistemos. |
| --- | --- |

(15)

Nors metinio biudžeto teisės akto patvirtinimas – pagrindinis biudžeto proceso etapas, per kurį valstybėse narėse priimami svarbūs sprendimai dėl biudžeto, daugumos fiskalinių priemonių poveikis yra gerokai ilgesnis už metinį biudžeto ciklą. Todėl vienerių metų perspektyva yra nepakankamas pagrindas patikimai biudžeto politikai vykdyti. Siekiant įvesti Sąjungos biudžeto priežiūros sistemos daugiametę biudžeto perspektyvą, metinio biudžeto teisės akto planavimas turėtų būti grindžiamas daugiamečiu fiskaliniu planavimu, kuris neatsiejamas nuo vidutinės trukmės biudžeto sistemos.

| (15a) | Šią vidutinės trukmės biudžeto sistemą turėtų sudaryti, inter alia, visų pagrindinių išlaidų ir pajamų straipsnių projekcijos, apimančios biudžetinius metus bei ilgesnį laikotarpį ir grindžiamos prielaida, kad politika nesikeis. Visos valstybės narės turėtų gebėti tinkamai apibrėžti terminą „nekintanti politika“, o ši apibrėžtis turėtų būti paskelbta viešai kartu su susijusiomis prielaidomis, metodika ir atitinkamais parametrais. |
| --- | --- |

(15a)

Šią vidutinės trukmės biudžeto sistemą turėtų sudaryti, inter alia, visų pagrindinių išlaidų ir pajamų straipsnių projekcijos, apimančios biudžetinius metus bei ilgesnį laikotarpį ir grindžiamos prielaida, kad politika nesikeis. Visos valstybės narės turėtų gebėti tinkamai apibrėžti terminą „nekintanti politika“, o ši apibrėžtis turėtų būti paskelbta viešai kartu su susijusiomis prielaidomis, metodika ir atitinkamais parametrais.

| (15b) | Ši direktyva naujai valstybės narės vyriausybei neužkerta kelio atnaujinti savo vidutinės trukmės biudžeto programos, kad joje atsispindėtų nauji jos politikos prioritetai, jei valstybė narė pažymi skirtumus lyginant su ankstesne vidutinės trukmės biudžeto sistema. |
| --- | --- |

(15b)

Ši direktyva naujai valstybės narės vyriausybei neužkerta kelio atnaujinti savo vidutinės trukmės biudžeto programos, kad joje atsispindėtų nauji jos politikos prioritetai, jei valstybė narė pažymi skirtumus lyginant su ankstesne vidutinės trukmės biudžeto sistema.

| (16) | Sutartyje ir ypač Stabilumo ir augimo pakte pateiktos biudžeto priežiūros sistemos nuostatos taikomos visam valdžios sektoriui, kurį sudaro centrinės, regioninės ir vietos valdžios subsektoriai ir socialinės apsaugos fondai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 2223/96. |
| --- | --- |

(16)

Sutartyje ir ypač Stabilumo ir augimo pakte pateiktos biudžeto priežiūros sistemos nuostatos taikomos visam valdžios sektoriui, kurį sudaro centrinės, regioninės ir vietos valdžios subsektoriai ir socialinės apsaugos fondai, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 2223/96.

| (17) | Daugelyje valstybių narių įvykdyta didelė fiskalinė decentralizacija, biudžetinius įgaliojimus perdavus subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms. Taip subnacionalinio lygmens valdžios institucijų vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto, tapo gerokai svarbesnis, ir ypatingą dėmesį reikėtų skirti užtikrinimui, kad prievolės ir procedūros, išdėstytos vidaus biudžeto sistemose, būtų deramai vykdomos visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose, ypač tose valstybėse narėse, kurioms būdinga didesnė decentralizacija, bet ne tik jose. |
| --- | --- |

(17)

Daugelyje valstybių narių įvykdyta didelė fiskalinė decentralizacija, biudžetinius įgaliojimus perdavus subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms. Taip subnacionalinio lygmens valdžios institucijų vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto, tapo gerokai svarbesnis, ir ypatingą dėmesį reikėtų skirti užtikrinimui, kad prievolės ir procedūros, išdėstytos vidaus biudžeto sistemose, būtų deramai vykdomos visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose, ypač tose valstybėse narėse, kurioms būdinga didesnė decentralizacija, bet ne tik jose.

| (18) | Siekiant veiksmingai skatinti laikytis biudžetinės drausmės ir siekti valstybės finansų tvarumo, biudžeto sistemos turėtų aprėpti visus valstybės finansus. Dėl to ypač daug dėmesio reikėtų skirti
  valdžios sektoriaus
  įstaigų
  ir fondų, kurie neįtraukti į subsektorių lygio įprastinius biudžetus,
  operacijoms, turinčioms poveikio valstybių narių biudžeto būklei trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu.
  Bendras jų poveikis valdžios sektoriaus balansui ir skoloms turėtų būti nurodomas vykdant metinį biudžeto procesą ir vidutinės trukmės biudžeto planus. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant veiksmingai skatinti laikytis biudžetinės drausmės ir siekti valstybės finansų tvarumo, biudžeto sistemos turėtų aprėpti visus valstybės finansus. Dėl to ypač daug dėmesio reikėtų skirti
  valdžios sektoriaus
  įstaigų
  ir fondų, kurie neįtraukti į subsektorių lygio įprastinius biudžetus,
  operacijoms, turinčioms poveikio valstybių narių biudžeto būklei trumpuoju arba vidutinės trukmės laikotarpiu.
  Bendras jų poveikis valdžios sektoriaus balansui ir skoloms turėtų būti nurodomas vykdant metinį biudžeto procesą ir vidutinės trukmės biudžeto planus.

| (18a) | Be to, tinkamą dėmesį reikėtų skirti neapibrėžtiesiems įsipareigojimams. Konkrečiau, neapibrėžtieji įsipareigojimai apima galimus įsipareigojimus, kurie priklauso nuo tam tikrų galimų ateities įvykių, arba esamus įsipareigojimus, kai mokėjimas nėra tikėtinas arba negalima tiksliai nustatyti sumos. Jie, pavyzdžiui, apima svarbią informaciją apie vyriausybės garantijas, neveiksnias paskolas ir įsipareigojimus, susijusius su viešų korporacijų veikla, atitinkamais atvejais įskaitant išlaidų pagal neapibrėžtuosius įsipareigojimus tikimybę ir galimą jų datą. Reikėtų deramai atsižvelgti į rinkų pažeidžiamumą. |
| --- | --- |

(18a)

Be to, tinkamą dėmesį reikėtų skirti neapibrėžtiesiems įsipareigojimams. Konkrečiau, neapibrėžtieji įsipareigojimai apima galimus įsipareigojimus, kurie priklauso nuo tam tikrų galimų ateities įvykių, arba esamus įsipareigojimus, kai mokėjimas nėra tikėtinas arba negalima tiksliai nustatyti sumos. Jie, pavyzdžiui, apima svarbią informaciją apie vyriausybės garantijas, neveiksnias paskolas ir įsipareigojimus, susijusius su viešų korporacijų veikla, atitinkamais atvejais įskaitant išlaidų pagal neapibrėžtuosius įsipareigojimus tikimybę ir galimą jų datą. Reikėtų deramai atsižvelgti į rinkų pažeidžiamumą.

| (18b) | Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinama ši direktyva. Reikėtų nustatyti geriausią praktiką, susijusią su įvairius nacionalinių biudžeto sistemų aspektus reglamentuojančių penkių skyrių nuostatų įgyvendinimu, ir ja dalytis. |
| --- | --- |

(18b)

Komisija turėtų nuolat stebėti, kaip įgyvendinama ši direktyva. Reikėtų nustatyti geriausią praktiką, susijusią su įvairius nacionalinių biudžeto sistemų aspektus reglamentuojančių penkių skyrių nuostatų įgyvendinimu, ir ja dalytis.

| (18c) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą valstybės narės dėl savo ir Sąjungos interesų skatinamos parengti lenteles, kuriose kuo geriau atsispindėtų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktis, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(18c)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (8) 34 punktą valstybės narės dėl savo ir Sąjungos interesų skatinamos parengti lenteles, kuriose kuo geriau atsispindėtų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktis, ir viešai jas paskelbti.

| (19) | Kadangi
  šios direktyvos
  tikslo, t. y. vienodo biudžetinės drausmės laikymosi, kaip reikalaujama Sutartimi, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(19)

Kadangi
  šios direktyvos
  tikslo, t. y. vienodo biudžetinės drausmės laikymosi, kaip reikalaujama Sutartimi, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

Dalykas ir apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos išsamios taisyklės, susijusios su valstybių narių biudžeto sistemų ypatumais, kurie yra būtini
  siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutartyje valstybėms narėms numatytų įpareigojimų dėl perviršinio valstybės deficito vengimo
  .

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų „bendrasis šalies“, „biudžeto deficitas“ ir „investicijos“ apibrėžtys pateiktos Sutarčių Protokolo (Nr. 12) dėl perviršinio deficito procedūros 2 straipsnyje.
  Taikoma Reglamente (EB) Nr. 2223/96 (ESS 95) nustatyta valdžios sektoriaus subsektorių apibrėžtis.

Be to, taikoma ši apibrėžtis:

biudžeto sistema – susitarimų, procedūrų, taisyklių ir institucijų, kuriais paremta vykdoma valdžios sektoriaus biudžeto politika, visuma, t. y.:

| a) | biudžeto apskaitos ir statistinės atskaitomybės sistemos; |
| --- | --- |

a)

biudžeto apskaitos ir statistinės atskaitomybės sistemos;

| b) | taisyklės ir procedūros, kuriomis reguliuojamas biudžeto planavimui skirtų prognozių rengimas; |
| --- | --- |

b)

taisyklės ir procedūros, kuriomis reguliuojamas biudžeto planavimui skirtų prognozių rengimas;

| c) | konkrečioms šalims būdingos
  skaitinės fiskalinės taisyklės,
  kurios padeda valstybėms narėms vykdyti fiskalinę politiką laikantis pagal Sutartį joms numatytų atitinkamų įpareigojimų
  ,
  išreikštų
  suminiu biudžeto vykdymo rodikliu, kaip antai, valdžios sektoriaus biudžeto deficitas, skolinimasis, skola arba vienas svarbiausių jų komponentų; |
| --- | --- |

c)

konkrečioms šalims būdingos
  skaitinės fiskalinės taisyklės,
  kurios padeda valstybėms narėms vykdyti fiskalinę politiką laikantis pagal Sutartį joms numatytų atitinkamų įpareigojimų
  ,
  išreikštų
  suminiu biudžeto vykdymo rodikliu, kaip antai, valdžios sektoriaus biudžeto deficitas, skolinimasis, skola arba vienas svarbiausių jų komponentų;

| d) | biudžeto procedūros, apimančios procedūrines taisykles, kuriomis visais etapais
  grindžiamas
  biudžeto procesas; |
| --- | --- |

d)

biudžeto procedūros, apimančios procedūrines taisykles, kuriomis visais etapais
  grindžiamas
  biudžeto procesas;

| e) | vidutinės trukmės biudžeto sistemos, kaip specialus nacionalinių biudžeto procedūrų rinkinys; taikant šias procedūras fiskalinė politika formuojama numatant ilgesnį nei metinio biudžeto ciklo laikotarpį, taip pat nustatomi politikos prioritetai ir vidutinės trukmės biudžeto tikslai; |
| --- | --- |

e)

vidutinės trukmės biudžeto sistemos, kaip specialus nacionalinių biudžeto procedūrų rinkinys; taikant šias procedūras fiskalinė politika formuojama numatant ilgesnį nei metinio biudžeto ciklo laikotarpį, taip pat nustatomi politikos prioritetai ir vidutinės trukmės biudžeto tikslai;

| f) | susitarimai dėl
  nepriklausomos stebėsenos ir
  analizės siekiant didesnio biudžeto proceso elementų skaidrumo ▐; |
| --- | --- |

f)

susitarimai dėl
  nepriklausomos stebėsenos ir
  analizės siekiant didesnio biudžeto proceso elementų skaidrumo ▐;

| g) | mechanizmai ir taisyklės, kuriais reguliuojami valdžios sektoriaus subsektorių valdžios institucijų fiskaliniai santykiai. |
| --- | --- |

g)

mechanizmai ir taisyklės, kuriais reguliuojami valdžios sektoriaus subsektorių valdžios institucijų fiskaliniai santykiai.

II   SKYRIUS

Apskaita ir statistika

3 straipsnis

1.   Kalbant apie nacionalines viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, valstybės narės įdiegia nacionalines viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, kurios visapusiškai ir nuosekliai aprėpia visus valdžios sektoriaus subsektorius ▐ ir kuriose yra visa informacija, reikalinga
  norint kaupimo principu rinkti duomenis, kad būtų galima parengti duomenis
  ESS 95 pagrindu ▐. Šioms viešojo sektoriaus apskaitos sistemoms taikoma vidaus kontrolė ir atliekamas
  nepriklausomas
  jų auditas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visų valdžios sektoriaus subsektorių fiskaliniai duomenys būtų laiku ir reguliariai viešai skelbiami
  , kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 2223/96 (ESS 95)
  . Visų pirma, valstybės narės skelbia:

| a) | ▐ pinigų apskaitos principu
  grindžiamus fiskalinius
  duomenis
  (arba lygiaverčius viešojo sektoriaus apskaitos duomenis, jei pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra) tokiu dažnumu:








  — | kas mėnesį iki kito mėnesio pabaigos – centrinės
  valdžios
  , regionų valdžios ir socialinės apsaugos subsektorių duomenis, ir |
| --- | --- | --- |

a)

▐ pinigų apskaitos principu
  grindžiamus fiskalinius
  duomenis
  (arba lygiaverčius viešojo sektoriaus apskaitos duomenis, jei pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra) tokiu dažnumu:

—

kas mėnesį iki kito mėnesio pabaigos – centrinės
  valdžios
  , regionų valdžios ir socialinės apsaugos subsektorių duomenis, ir

| — | kas ketvirtį iki kito ketvirčio pabaigos – vietos valdžios subsektoriaus duomenis; |
| --- | --- |

—

kas ketvirtį iki kito ketvirčio pabaigos – vietos valdžios subsektoriaus duomenis;

| b) | išsamią derinamąją lentelę, kurioje
  parodyta
  perėjimo nuo pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų
  (arba lygiaverčių viešojo sektoriaus apskaitos duomenų, jei pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra)
  prie ESS 95 grindžiamų duomenų
  metodika
  . |
| --- | --- |

b)

išsamią derinamąją lentelę, kurioje
  parodyta
  perėjimo nuo pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų
  (arba lygiaverčių viešojo sektoriaus apskaitos duomenų, jei pinigų apskaitos principu grindžiamų duomenų nėra)
  prie ESS 95 grindžiamų duomenų
  metodika
  .

III   SKYRIUS

Prognozės

4 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad fiskalinis planavimas būtų grindžiamas tikroviškomis makroekonominėmis ir biudžeto prognozėmis, parengtomis naudojantis pačia naujausia informacija. Biudžeto planavimas grindžiamas labiausiai tikėtinu makroekonominiu fiskaliniu scenarijumi arba atsargesniu scenarijumi ▐. Makroekonominės ir biudžeto prognozės
  lyginamos su naujausiomis
  Komisijos
  prognozėmis ir prireikus su kitų nepriklausomų institucijų prognozėmis
  .
  Dideli
  pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozės skirtumai
  apibūdinami pagrindžiant, ypač jei su išorės prielaidomis susijusių kintamųjų dydis arba jo augimas gerokai nukrypsta nuo Komisijos prognozėse nurodytų verčių
  .

1a.
     
  Komisija viešai skelbia metodiką, prielaidas ir atitinkamus parametrus, kuriais grindžiamos jos makroekonominės ir biudžeto prognozės.

1b.
     
  Siekdama padėti valstybėms narėms rengti jų biudžeto prognozes, Komisija pateikia ES išlaidų prognozes, pagrįstas daugiametėje finansinėje programoje numatytu išlaidų lygiu.

2.   
  Atliekant jautrumo analizę, makroekonominėse ir biudžeto prognozėse analizuojama pagrindinių fiskalinių kintamųjų raida remiantis skirtingomis augimo ir palūkanų normų prielaidomis.
  Rengiant makroekonomines ir biudžeto prognozes naudotų alternatyvių
  prielaidų
  rūšių įvairovė priklauso nuo ankstesnių prognozių patikimumo
  , be to, siekiama atsižvelgti į atitinkamus rizikos scenarijus
  .

3.   Valstybės narės
  nurodo, kokia institucija atsakinga už makroekonominių ir biudžeto prognozių rengimą ir
  viešai skelbia fiskalinio planavimo tikslais parengtas oficialias makroekonomines ir biudžeto prognozes, įskaitant metodiką, prielaidas ir
  atitinkamus
  parametrus, kuriais
  šios prognozės paremtos
  .
  Ne rečiau kaip kas metus valstybės narės ir Komisija pradeda techninį dialogą dėl prielaidų, kuriomis remiamasi rengiant makroekonomines ir biudžeto prognozes.

4.   ▐ Fiskaliniam planavimui
  skirtos makroekonominės
  ir biudžeto
  prognozės reguliariai, objektyviai ir išsamiai vertinamos, remiantis objektyviais kriterijais
  , įskaitant ex post vertinimą. Tokio
  vertinimo
  rezultatai skelbiami viešai
  ir į juos tinkamai atsižvelgiama ateityje rengiant makroekonomines ir biudžeto prognozes
  .
  Jei atliekant vertinimą nustatoma didelė paklaida, kuri mažiausiai ketverius metus darė poveikį makroekonominėms prognozėms, atitinkama valstybė narė imasi būtinų veiksmų ir viešai ją paskelbia.

4a.
     
  Komisija (Eurostatas) bent kartą per tris mėnesius skelbia informaciją apie valstybių narių metų ketvirčio skolos ir deficito dydį.

IV   SKYRIUS

Skaitinės fiskalinės taisyklės

5 straipsnis

Valstybės narės nustato
  konkrečiai šaliai būdingas
  skaitines fiskalines taisykles, kuriomis
  visas valdžios sektorius daugiamečiu laikotarpiu
  veiksmingai
  skatinamas
  laikytis Sutartimi nustatytų atitinkamų įsipareigojimų biudžeto politikos srityje. Tokiomis taisyklėmis visų pirma
  skatinama
  :

| a) | laikytis
  pagal Sutartį nustatytų deficito ir skolos pamatinių verčių; |
| --- | --- |

a)

laikytis
  pagal Sutartį nustatytų deficito ir skolos pamatinių verčių;

| b) | patvirtinti
  daugiamečio fiskalinio planavimo laikotarpį, be kita ko, laikytis
  valstybių narių
  vidutinės trukmės biudžeto tikslų. |
| --- | --- |

b)

patvirtinti
  daugiamečio fiskalinio planavimo laikotarpį, be kita ko, laikytis
  valstybių narių
  vidutinės trukmės biudžeto tikslų.

6 straipsnis

1.
     Nepažeidžiant Sutarties nuostatų, susijusių su Sąjungos biudžeto priežiūros sistema,
  konkrečiai šaliai būdingose
  skaitinėse fiskalinėse taisyklėse patikslinami šie elementai:

| a) | siektinų rodiklių apibrėžimas ir taisyklių taikymo sritis; |
| --- | --- |

a)

siektinų rodiklių apibrėžimas ir taisyklių taikymo sritis;

| b) | veiksminga ir laiku atliekama taisyklių laikymosi stebėsena
  , pagrįsta patikima ir nepriklausoma analize, kurią atliktų nepriklausomos įstaigos arba nuo valstybės narės fiskalinių institucijų funkciškai nepriklausomos įstaigos
  ; |
| --- | --- |

b)

veiksminga ir laiku atliekama taisyklių laikymosi stebėsena
  , pagrįsta patikima ir nepriklausoma analize, kurią atliktų nepriklausomos įstaigos arba nuo valstybės narės fiskalinių institucijų funkciškai nepriklausomos įstaigos
  ;

| c) | taisyklių nesilaikymo pasekmės; |
| --- | --- |

c)

taisyklių nesilaikymo pasekmės;

2.
     
  Jei skaitinėse fiskalinėse taisyklėse yra
  atsakomybę
  ribojančių išlygų
  ,
  jomis nustatomos
  tam tikros specifinės aplinkybės
  , derančios su valstybei narei Sutartyje numatytais įpareigojimais biudžeto politikos srityje, ir griežtos procedūros
  , kurioms esant leidžiama laikinai nesilaikyti taisyklės.

7 straipsnis

Valstybių narių metinio biudžeto teisės aktas atitinka jų
  šaliai būdingas galiojančias skaitines fiskalines taisykles
  ▐.

7a straipsnis

Jungtinei Karalystei netaikomi 5–7 straipsniai.

V   SKIRSNIS

Vidutinės trukmės biudžeto sistemos

8 straipsnis

1.   Siekdamos užtikrinti, kad nacionalinis fiskalinis planavimas atitiktų daugiamečio fiskalinio planavimo perspektyvą, valstybės narės sukuria
  patikimas,
  veiksmingas vidutinės trukmės biudžeto sistemas, kuriomis būtų numatyta patvirtinti bent trejų metų fiskalinio planavimo laikotarpį.

2.   Vidutinės trukmės biudžeto sistemos, be kitų dalykų, apima toliau išvardytų elementų nustatymo procedūras:

| a) | visapusiški ir skaidrūs daugiamečiai biudžeto tikslai, išreikšti valdžios sektoriaus deficitu, skola ar bet kokiu kitu suminiu fiskaliniu rodikliu
  , pavyzdžiui, išlaidomis
  , užtikrinant jų derėjimą su galiojančiomis IV skirsnyje numatytomis
  skaitinėmis
  fiskalinėmis taisyklėmis; |
| --- | --- |

a)

visapusiški ir skaidrūs daugiamečiai biudžeto tikslai, išreikšti valdžios sektoriaus deficitu, skola ar bet kokiu kitu suminiu fiskaliniu rodikliu
  , pavyzdžiui, išlaidomis
  , užtikrinant jų derėjimą su galiojančiomis IV skirsnyje numatytomis
  skaitinėmis
  fiskalinėmis taisyklėmis;

| b) | ▐ visų pagrindinių
  valdžios sektoriaus
  išlaidų ir pajamų straipsnių
  projekcijos
  ,
  patikslinant centrinės valdžios ir socialinės apsaugos lygio dalis, apimančios
  biudžetinius metus ir ilgesnį laikotarpį ir
  grindžiamos
  prielaida, kad politika nesikeis; |
| --- | --- |

b)

▐ visų pagrindinių
  valdžios sektoriaus
  išlaidų ir pajamų straipsnių
  projekcijos
  ,
  patikslinant centrinės valdžios ir socialinės apsaugos lygio dalis, apimančios
  biudžetinius metus ir ilgesnį laikotarpį ir
  grindžiamos
  prielaida, kad politika nesikeis;

| c) | numatytos
  vidutinės trukmės
  politikos, darančios poveikį valdžios sektoriaus finansams
  ,
  išskaidytiems
  pagal pagrindinius pajamų ir išlaidų straipsnius ▐,
  apibūdinimas,
  parodant, kaip užtikrinamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslų, palyginti su projekcijomis, grindžiamomis prielaida, kad politika nesikeis
  ; |
| --- | --- |

c)

numatytos
  vidutinės trukmės
  politikos, darančios poveikį valdžios sektoriaus finansams
  ,
  išskaidytiems
  pagal pagrindinius pajamų ir išlaidų straipsnius ▐,
  apibūdinimas,
  parodant, kaip užtikrinamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslų, palyginti su projekcijomis, grindžiamomis prielaida, kad politika nesikeis
  ;

| ca) | vertinimas to, kaip minėtoji numatyta politika, darydama ilgalaikį tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus finansams, gali paveikti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. |
| --- | --- |

ca)

vertinimas to, kaip minėtoji numatyta politika, darydama ilgalaikį tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus finansams, gali paveikti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą.

3.   Projekcijos, priimtos laikantis vidutinės trukmės biudžeto sistemos, grindžiamos tikroviškomis makroekonominėmis ir biudžeto prognozėmis pagal III skirsnį.

9 straipsnis

Metinio biudžeto teisės aktas atitinka vidutinės trukmės biudžeto sistemos nuostatas. Konkrečiai, pajamų ir išlaidų projekcijos ir prioritetai, parengti laikantis vidutinės trukmės biudžeto sistemos, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje, yra metinio biudžeto rengimo pagrindas. Bet koks nukrypimas nuo šių nuostatų deramai
  paaiškinamas
  .

9a straipsnis

Ši direktyva naujai valstybės narės vyriausybei neužkerta kelio atnaujinti savo vidutinės trukmės biudžeto programos, kad joje atsispindėtų nauji jos politikos prioritetai, jei valstybė narė pažymi skirtumus lyginant su ankstesne vidutinės trukmės biudžeto sistema.

VI   SKYRIUS

Valdžios sektoriaus finansų skaidrumas ir visapusiška biudžeto sistemų taikymo sritis

10 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad visos priemonės, kurių imtasi laikantis II, III ir IV skyrių, būtų nuosekliai ir visapusiškai taikomos visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose. Tai visų pirma reiškia apskaitos taisyklių ir procedūrų ▐ nuoseklumą ir jų pagrindinių duomenų rinkimo ir tvarkymo sistemų vientisumą.

11 straipsnis

1.
     Valstybės narės sukuria tinkamus atskirų valdžios sektoriaus subsektorių koordinavimo mechanizmus, siekdamos, kad vykdant fiskalinį planavimą,
  rengiant konkrečiai šaliai būdingas skaitines fiskalines taisykles ir
  biudžeto prognozes ir diegiant daugiametį planavimą visų pirma pagal daugiametę biudžeto sistemą, būtų užtikrinta
  visapusiška ir
  nuosekli visų valdžios sektoriaus subsektorių aprėptis.

▐

2.   Siekiant skatinti fiskalinę atskaitomybę, aiškiai nustatoma atskirų valdžios sektoriaus subsektorių valdžios institucijų atsakomybė biudžeto srityje.

13 straipsnis

1.   
  Nustatomos visos valdžios sektoriaus įstaigos ir fondai, neįtraukti į subsektorių lygio įprastinius biudžetus, ir kartu su kita svarbia
  informacija
  nurodomi vykdant metinį
  biudžeto
  procesą
  .
  Bendras jų poveikis valdžios sektoriaus balansui ir skolai nurodomas vykdant metinį biudžeto procesą ir vidutinės trukmės biudžeto planus.

2.   Valstybės narės skelbia išsamią informaciją apie mokesčių išlaidų poveikį pajamoms.

3.   Valstybės narės skelbia
  svarbią
  informaciją apie visų valdžios sektoriaus subsektorių neapibrėžtuosius įsipareigojimus (įskaitant valstybės garantijas, neveiksnias paskolas), kurie gali turėti didelį poveikį valstybės biudžetui, ir apie įsipareigojimus, susijusius su valstybinių įmonių veikla, įskaitant išlaidų apimtį ▐.
  Valstybės narės taip pat skelbia informaciją apie vyriausybės dalyvavimą privačių ir valstybinių įmonių kapitale, jei sumos ekonominiu požiūriu didelės.

VII   SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

14 straipsnis

1.   Valstybės narės priima nuostatas, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos, ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.
  Taryba skatina valstybes nares dėl savo ir Sąjungos interesų parengti
  atitikties
  lenteles, kuriose kuo geriau atsispindėtų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti
  .

1a.
     
  Komisija, remdamasi iš valstybių narių gauta atitinkama informacija, ne vėliau kaip per vienerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos pateikia tarpinę pažangos ataskaitą dėl pagrindinių šios direktyvos nuostatų įgyvendinimo.

1b.
     Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstą.

14a straipsnis

1.
     
  Praėjus penkeriems metams po 14 straipsnyje nurodytos nuostatų perkėlimo dienos Komisija paskelbia direktyvos nuostatų tinkamumo vertinimo ataskaitą.

2.
     
  Ataskaitoje, be kita ko, įvertinama, ar tinkamos nuostatos dėl:

| a) | visiems valdžios subsektoriams taikomų statistikos reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

visiems valdžios subsektoriams taikomų statistikos reikalavimų;

| b) | skaitinių fiskalinių taisyklių struktūros ir veiksmingumo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

b)

skaitinių fiskalinių taisyklių struktūros ir veiksmingumo valstybėse narėse;

| c) | bendro viešųjų finansų skaidrumo lygio valstybėse narėse. |
| --- | --- |

c)

bendro viešųjų finansų skaidrumo lygio valstybėse narėse.

3.
     
  Ne vėliau kaip iki 2012 m. pabaigos Komisija atlieka tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų tinkamumo valstybėms narėms vertinimą.

15 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ....

1

(2)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

2

(3)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą, OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

3

(4)  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

4

(5)  OL L 310, 1996 11 30, p. 1.

5

(6)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

6

(7)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

7

(8)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

8

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/111

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisBiudžeto priežiūra euro zonoje ***I

P7_TA(2011)0290

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (COM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0180/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 6 dalimi,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę

   (1)

  ,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Valstybės narės, kurių valiuta yra euro, yra ypač suinteresuotos ir įpareigotos įgyvendinti ekonominę politiką, kuria skatinamas tinkamas ekonominės ir pinigų sąjungos veikimas, ir vengti politikos, dėl kurios jai kiltų pavojus. |
| --- | --- |

(1)

Valstybės narės, kurių valiuta yra euro, yra ypač suinteresuotos ir įpareigotos įgyvendinti ekonominę politiką, kuria skatinamas tinkamas ekonominės ir pinigų sąjungos veikimas, ir vengti politikos, dėl kurios jai kiltų pavojus.

| (2) | Siekiant užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Sutartyje
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  leidžiama euro zonoje imtis specialių priemonių, kuriomis nustatomi didesni reikalavimai nei visoms valstybėms narėms taikomomis nuostatomis. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Sutartyje
  dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
  leidžiama euro zonoje imtis specialių priemonių, kuriomis nustatomi didesni reikalavimai nei visoms valstybėms narėms taikomomis nuostatomis.

| (2a) | Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką, taip pat griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema. |
| --- | --- |

(2a)

Atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir į padarytas klaidas, reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką, taip pat griežtesnės nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos Sąjungos lygmeniu sistema.

| (2b) | Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, veiksmingai perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir koregavimo sistemai (Stabilumo ir augimo paktas), tvirtai makroekonominio disbalanso prevencijos ir koregavimo sistemai, būtiniesiems nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimams, sustiprintam finansų rinkų reguliavimui ir priežiūrai, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą. |
| --- | --- |

(2b)

Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, veiksmingai perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir koregavimo sistemai (Stabilumo ir augimo paktas), tvirtai makroekonominio disbalanso prevencijos ir koregavimo sistemai, būtiniesiems nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimams, sustiprintam finansų rinkų reguliavimui ir priežiūrai, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą.

| (2c) | Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir turėtų būti su ja suderinami. Dėl įvairių aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys. |
| --- | --- |

(2c)

Stabilumo ir augimo paktas bei išsami ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir turėtų būti su ja suderinami. Dėl įvairių aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys.

| (2d) | Ekonomikos valdymas turėtų būti stiprinamas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. |
| --- | --- |

(2d)

Ekonomikos valdymas turėtų būti stiprinamas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus.

| (2e) | Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir jos išsaugojimas turėtų būti laikomi tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo elementu. |
| --- | --- |

(2e)

Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir jos išsaugojimas turėtų būti laikomi tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo elementu.

| (2f) | Komisija turėtų labiau koordinuoti taikant sustiprintos priežiūros procedūras, visų pirma susijusias su specialiai kiekvienai valstybei narei numatytu vertinimu, stebėsena, misijomis į vietą, rekomendacijomis ir įspėjimais. |
| --- | --- |

(2f)

Komisija turėtų labiau koordinuoti taikant sustiprintos priežiūros procedūras, visų pirma susijusias su specialiai kiekvienai valstybei narei numatytu vertinimu, stebėsena, misijomis į vietą, rekomendacijomis ir įspėjimais.

| (2g) | Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su specialiai kiekvienai valstybei narei numatytu vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. Ypač reikėtų apriboti Tarybos vaidmenį priimant sprendimus dėl sankcijų ir balsavimą Taryboje reikėtų vykdyti taikant atvirkštinės kvalifikuotos daugumos tvarką. |
| --- | --- |

(2g)

Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su specialiai kiekvienai valstybei narei numatytu vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. Ypač reikėtų apriboti Tarybos vaidmenį priimant sprendimus dėl sankcijų ir balsavimą Taryboje reikėtų vykdyti taikant atvirkštinės kvalifikuotos daugumos tvarką.

| (2h) | Gali būti pradedamas dialogas ekonomikos klausimais su Europos Parlamentu, kurį vykdant būtų sudaromos sąlygos Komisijai viešai paskelbti savo analizes, o Tarybos pirmininkui, Komisijai ir prireikus Europos Vadovų Tarybos pirmininkui arba Euro grupės pirmininkui būtų sudaromos sąlygos diskutuoti. Tokios viešos diskusijos galėtų sudaryti sąlygas nacionalinių sprendimų šalutinio poveikio aptarimui ir viešo tarpusavio spaudimo galimybę. Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai pagal šio reglamento 3, 4 ir 5 straipsnius priimti Tarybos sprendimai svarbūs, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis. |
| --- | --- |

(2h)

Gali būti pradedamas dialogas ekonomikos klausimais su Europos Parlamentu, kurį vykdant būtų sudaromos sąlygos Komisijai viešai paskelbti savo analizes, o Tarybos pirmininkui, Komisijai ir prireikus Europos Vadovų Tarybos pirmininkui arba Euro grupės pirmininkui būtų sudaromos sąlygos diskutuoti. Tokios viešos diskusijos galėtų sudaryti sąlygas nacionalinių sprendimų šalutinio poveikio aptarimui ir viešo tarpusavio spaudimo galimybę. Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali suteikti valstybei narei, kuriai pagal šio reglamento 3, 4 ir 5 straipsnius priimti Tarybos sprendimai svarbūs, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

| (3) | Kad būtų galima veiksmingiau užtikrinti biudžeto priežiūros vykdymą euro zonoje, būtina nustatyti papildomas sankcijas. Taikant tas sankcijas turėtų padidėti Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos patikimumas. |
| --- | --- |

(3)

Kad būtų galima veiksmingiau užtikrinti biudžeto priežiūros vykdymą euro zonoje, būtina nustatyti papildomas sankcijas. Taikant tas sankcijas turėtų padidėti Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos patikimumas.

| (4) | Šiame reglamente nustatytomis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad būtų laiku taikomi sąžiningi, laipsniško poveikio ir veiksmingi mechanizmai siekiant, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės ir korekcinės dalių, visų pirma 1997 m. liepos 7 d. Reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3) ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo,
  tikrinant, ar laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus

   (4). |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente nustatytomis taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad būtų laiku taikomi sąžiningi, laipsniško poveikio ir veiksmingi mechanizmai siekiant, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto prevencinės ir korekcinės dalių, visų pirma 1997 m. liepos 7 d. Reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3) ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo,
  tikrinant, ar laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus

   (4).

| (5) | Šiame reglamente
  pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, nustatytos sankcijos turėtų suteikti paskatų
  koregavimui atlikti atsižvelgiant į
  vidutinės trukmės biudžeto
  tikslą
  ir
  šiam tikslui remti
  . |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente
  pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, nustatytos sankcijos turėtų suteikti paskatų
  koregavimui atlikti atsižvelgiant į
  vidutinės trukmės biudžeto
  tikslą
  ir
  šiam tikslui remti
  .

| (5a) | Siekiant atgrasinti, kad, tyčia ar dėl didelio aplaidumo, nebūtų klaidingai pateikiami duomenys apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą, kurie būtini siekiant koordinuoti ekonomikos politiką Europos Sąjungoje, valstybei narei, atsakingai už tokį klaidinimą, turėtų būti taikoma bauda. |
| --- | --- |

(5a)

Siekiant atgrasinti, kad, tyčia ar dėl didelio aplaidumo, nebūtų klaidingai pateikiami duomenys apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą, kurie būtini siekiant koordinuoti ekonomikos politiką Europos Sąjungoje, valstybei narei, atsakingai už tokį klaidinimą, turėtų būti taikoma bauda.

| (6) | Siekiant papildyti baudų už manipuliavimą statistikos duomenimis apskaičiavimo taisykles, taip pat su procedūra, kurią turi taikyti Komisija tirdama tokius veiksmus, susijusias taisykles, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su tiksliais kriterijais, pagal kuriuos nustatomas baudos dydis ir pagal kuriuos Komisija atlieka tyrimą. Labai svarbu, kad Komisija, vykdydama parengiamuosius darbus, rengtų atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku, tuo pačiu metu ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant papildyti baudų už manipuliavimą statistikos duomenimis apskaičiavimo taisykles, taip pat su procedūra, kurią turi taikyti Komisija tirdama tokius veiksmus, susijusias taisykles, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su tiksliais kriterijais, pagal kuriuos nustatomas baudos dydis ir pagal kuriuos Komisija atlieka tyrimą. Labai svarbu, kad Komisija, vykdydama parengiamuosius darbus, rengtų atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku, tuo pačiu metu ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

| (7) | Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį
  koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir jo laikymasis turėtų būti užtikrinamas nustatant įpareigojimą
  valstybei narei, kurios valiuta yra euro ir kurios pažanga konsoliduojant biudžetą yra nepakankama, įnešti laikinai jai nustatytą palūkaninį indėlį. Šis įpareigojimas turėtų būti taikomas tuo atveju, kai
  valstybė narė labai nukrypsta nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo šiam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ir jai nepavyksta ištaisyti šio nukrypimo, net jei jos deficitas mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę
  . |
| --- | --- |

(7)

Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį
  koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir jo laikymasis turėtų būti užtikrinamas nustatant įpareigojimą
  valstybei narei, kurios valiuta yra euro ir kurios pažanga konsoliduojant biudžetą yra nepakankama, įnešti laikinai jai nustatytą palūkaninį indėlį. Šis įpareigojimas turėtų būti taikomas tuo atveju, kai
  valstybė narė labai nukrypsta nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo šiam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ir jai nepavyksta ištaisyti šio nukrypimo, net jei jos deficitas mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę
  .

| (8) | Reikalautas palūkaninis indėlis turėtų būti grąžinamas atitinkamai valstybei
  kartu
  su sukauptomis palūkanomis, kai tik Taryba įsitikina, kad padėtis, dėl kurios taikytas įpareigojimas tą indėlį įnešti, ištaisyta. |
| --- | --- |

(8)

Reikalautas palūkaninis indėlis turėtų būti grąžinamas atitinkamai valstybei
  kartu
  su sukauptomis palūkanomis, kai tik Taryba įsitikina, kad padėtis, dėl kurios taikytas įpareigojimas tą indėlį įnešti, ištaisyta.

| (9) | Pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį sankcijos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, turėtų būti įpareigojimas įnešti nepalūkaninį indėlį, susijęs su Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma, kad yra susidaręs perviršinis deficitas,
  kai atitinkama valstybė narė jau buvo įpareigota įnešti palūkaninį indėlį pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį arba kai iš tiesų labai nesilaikoma biudžeto politikos teisinių įsipareigojimų, nustatytų Stabilumo ir augimo pakte,
  ir įpareigojimas sumokėti baudą tuo atveju, jei nesilaikoma Tarybos rekomendacijos ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį. ▐ |
| --- | --- |

(9)

Pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį sankcijos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, turėtų būti įpareigojimas įnešti nepalūkaninį indėlį, susijęs su Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma, kad yra susidaręs perviršinis deficitas,
  kai atitinkama valstybė narė jau buvo įpareigota įnešti palūkaninį indėlį pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį arba kai iš tiesų labai nesilaikoma biudžeto politikos teisinių įsipareigojimų, nustatytų Stabilumo ir augimo pakte,
  ir įpareigojimas sumokėti baudą tuo atveju, jei nesilaikoma Tarybos rekomendacijos ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį. ▐

| (9a) | Kad šiame reglamente numatytos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį nebūtų taikomos atgaline data, minėtos sankcijos visais atvejais turėtų būti taikomos tik atsižvelgiant į atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas po to, kai įsigaliojo šis reglamentas, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 6 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą. Taip pat siekiant išvengti, kad šiame reglamente nustatytos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį nebūtų taikomos atgaline data, minėtos priemonės visais atvejais turėtų būti taikomos tik atsižvelgiant į atitinkamas Tarybos rekomendacijas ir sprendimus dėl valdžios sektoriaus perviršinio deficito ištaisymo, priimtus įsigaliojus šiam reglamentui. |
| --- | --- |

(9a)

Kad šiame reglamente numatytos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį nebūtų taikomos atgaline data, minėtos sankcijos visais atvejais turėtų būti taikomos tik atsižvelgiant į atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas po to, kai įsigaliojo šis reglamentas, pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 6 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą. Taip pat siekiant išvengti, kad šiame reglamente nustatytos sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį nebūtų taikomos atgaline data, minėtos priemonės visais atvejais turėtų būti taikomos tik atsižvelgiant į atitinkamas Tarybos rekomendacijas ir sprendimus dėl valdžios sektoriaus perviršinio deficito ištaisymo, priimtus įsigaliojus šiam reglamentui.

| (10) | Šiame reglamente numatyto palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos dydis turėtų būti nustatomas taip, kad būtų užtikrinta, kad pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalis sankcijos būtų
  priimtinai
  laipsniškos, o valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, būtų suteikta pakankamai paskatų laikytis Sąjungos fiskalinės sistemos reikalavimų. Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 12 straipsnyje, baudą, susijusią su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi (5), sudaro pastovi sudedamoji dalis, lygi 0,2 % BVP, ir kintama sudedamoji dalis. Taigi sankcijų laipsniškumas ir vienodos sąlygos valstybėms narėms užtikrinami tuomet, jei palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos, nurodytų šiame reglamente, dydis yra lygus 0,2 % BVP, t. y. baudos, susijusios su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi, pastovios dalies dydžiui. |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatyto palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos dydis turėtų būti nustatomas taip, kad būtų užtikrinta, kad pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalis sankcijos būtų
  priimtinai
  laipsniškos, o valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, būtų suteikta pakankamai paskatų laikytis Sąjungos fiskalinės sistemos reikalavimų. Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 12 straipsnyje, baudą, susijusią su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi (5), sudaro pastovi sudedamoji dalis, lygi 0,2 % BVP, ir kintama sudedamoji dalis. Taigi sankcijų laipsniškumas ir vienodos sąlygos valstybėms narėms užtikrinami tuomet, jei palūkaninio indėlio, nepalūkaninio indėlio ir baudos, nurodytų šiame reglamente, dydis yra lygus 0,2 % BVP, t. y. baudos, susijusios su Sutarties 126 straipsnio 11 dalimi, pastovios dalies dydžiui.

| (10a) | Be to, Komisija turėtų turėti galimybę rekomenduoti, atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes, sumažinti sankcijos dydį arba ją panaikinti. |
| --- | --- |

(10a)

Be to, Komisija turėtų turėti galimybę rekomenduoti, atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes, sumažinti sankcijos dydį arba ją panaikinti.

| (11) | Reikėtų numatyti galimybę Tarybai sumažinti arba panaikinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, paskirtas sankcijas, remiantis Komisijos
  rekomendacija
  ,
  pateikta
  gavus pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą. Taikant Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį, Komisija taip pat turėtų turėti galimybę
  rekomenduoti
  sumažinti sankcijos dydį arba ją panaikinti, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes. |
| --- | --- |

(11)

Reikėtų numatyti galimybę Tarybai sumažinti arba panaikinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, paskirtas sankcijas, remiantis Komisijos
  rekomendacija
  ,
  pateikta
  gavus pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą. Taikant Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį, Komisija taip pat turėtų turėti galimybę
  rekomenduoti
  sumažinti sankcijos dydį arba ją panaikinti, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes.

| (12) | Panaikinus perviršinį deficitą, nepalūkaninis indėlis turėtų būti grąžintas, o už tokius indėlius gautos palūkanos ir surinktos baudos turėtų būti
  skiriamos
  valstybių narių, kurių valiuta yra euro,
  stabilumo mechanizmams, sukurtiems finansinei paramai teikti siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą
  . |
| --- | --- |

(12)

Panaikinus perviršinį deficitą, nepalūkaninis indėlis turėtų būti grąžintas, o už tokius indėlius gautos palūkanos ir surinktos baudos turėtų būti
  skiriamos
  valstybių narių, kurių valiuta yra euro,
  stabilumo mechanizmams, sukurtiems finansinei paramai teikti siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą
  .

| (13) | Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus, kuriais taikomi šiame reglamente nurodyti sankcijų mechanizmai, turėtų būti suteiktas Tarybai. Taryboje koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nurodyta
  SESV
  121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra būtini tolesni veiksmai, pagal
  SESV
  121 ir 126 straipsnius ir reglamentus (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 Tarybai priėmus priemones. |
| --- | --- |

(13)

Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus, kuriais taikomi šiame reglamente nurodyti sankcijų mechanizmai, turėtų būti suteiktas Tarybai. Taryboje koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nurodyta
  SESV
  121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra būtini tolesni veiksmai, pagal
  SESV
  121 ir 126 straipsnius ir reglamentus (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 Tarybai priėmus priemones.

| (14) | Šiame reglamente pateiktos bendrosios veiksmingo reglamentų (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 vykdymo užtikrinimo taisyklės, todėl jis turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nurodytą Sutarties 121 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Šiame reglamente pateiktos bendrosios veiksmingo reglamentų (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 vykdymo užtikrinimo taisyklės, todėl jis turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nurodytą Sutarties 121 straipsnio 6 dalyje.

| (15) | Kadangi tikslo sukurti vienodą sankcijų mechanizmą valstybės narės negali deramai pasiekti, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi tikslo sukurti vienodą sankcijų mechanizmą valstybės narės negali deramai pasiekti, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (15a) | Kad su valstybėmis narėmis būtų užtikrintas nuolatinis dialogas, kuriuo siekiama šio reglamento tikslų, Komisija turėtų rengti vizitus priežiūros tikslais. |
| --- | --- |

(15a)

Kad su valstybėmis narėmis būtų užtikrintas nuolatinis dialogas, kuriuo siekiama šio reglamento tikslų, Komisija turėtų rengti vizitus priežiūros tikslais.

| (15b) | Komisija turėtų reguliariai atlikti išsamų ekonomikos valdymo sistemos ir ypač jos sankcijų veiksmingumo ir tinkamumo vertinimą. Prireikus, tokie vertinimai turėtų būti papildomi atitinkamais pasiūlymais. |
| --- | --- |

(15b)

Komisija turėtų reguliariai atlikti išsamų ekonomikos valdymo sistemos ir ypač jos sankcijų veiksmingumo ir tinkamumo vertinimą. Prireikus, tokie vertinimai turėtų būti papildomi atitinkamais pasiūlymais.

| (15c) | Komisija, įgyvendindama šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės ekonomikos padėtį, |
| --- | --- |

(15c)

Komisija, įgyvendindama šį reglamentą, turėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės ekonomikos padėtį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

Dalykas

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma sankcijų sistema, kuria siekiama geriau užtikrinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinės ir korekcinės dalių vykdymą euro zonoje.

2.   Šis reglamentas taikomas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.

Ia
     
  SKYRIUS

Dialogas ekonomikos klausimais

1a straipsnis

Siekiant intensyvinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti daugiau skaidrumo ir atskaitomybės, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali pakviesti Tarybos pirmininką, Komisiją ir, prireikus, Euro grupės pirmininką atvykti į komitetą aptarti sprendimus, priimtus pagal šio reglamento 3, 4 ir 5 straipsnius.

Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali pasiūlyti valstybei narei, kuriai tokie sprendimai svarbūs, dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

1)   Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis– daugiašalės priežiūros, organizuojamos pagal 1997 m. liepos 7 d. Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, sistema;

2)   Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis– valstybių narių perviršinio deficito
  vengimo
  procedūra, reglamentuojama Sutarties 126 straipsniu ir 1997 m. liepos 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1467/97;

3)   išimtinės ekonominės aplinkybės– aplinkybės, kai pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutarties 126 straipsnio 2 dalies a punkto antroje įtraukoje ir išaiškinta Reglamente (EB) Nr. 1467/97.

II   SKYRIUS

Sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį

3 straipsnis

Palūkaninis indėlis

1.   
  Jei Taryba priima sprendimą, kad
  valstybė narė
  , atsižvelgdama į
  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 6 straipsnio
  2 dalies antroje pastraipoje nurodytą Tarybos rekomendaciją, nesiėmė veiksmų, Komisija per 20 dienų nuo Tarybos rekomendacijos priėmimo rekomenduoja Tarybai nustatyti įpareigojimą įnešti palūkaninį indėlį
  . Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos
  rekomendacijos
  priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia
  jos
  atmesti. Taryba
  pritarus kvalifikuotai balsų daugumai
  gali iš dalies pakeisti
  Komisijos rekomendaciją
  .

2.   Komisijos
  rekomenduojamas
  palūkaninis indėlis sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės ankstesnių metų bendrojo vidaus produkto (BVP).

▐

4.   Nukrypdama nuo
  šios nuostatos
  , Komisija, atsižvelgdama į pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, pateiktą Komisijai per
  10 dienų
  nuo 1 dalyje nurodytos Tarybos rekomendacijos priėmimo,
  gali rekomenduoti
  sumažinti palūkaninio indėlio dydį arba jį panaikinti.

4a.
     
  Už indėlį mokamų palūkanų norma siejama su Komisijos kredito rizika ir atitinkamu investavimo laikotarpiu.

5.   Jei padėtis, dėl kurios pateikta 1 dalyje nurodyta rekomendacija, nebeegzistuoja, Taryba, remdamasi Komisijos
  rekomendacija
  , nusprendžia, kad indėlis ir už jį sukauptos palūkanos grąžinami atitinkamai valstybei narei. Taryba
  pritarus kvalifikuotai balsų daugumai
  gali iš dalies pakeisti Komisijos
  rekomendaciją
  .

III   SKYRIUS

Sankcijos pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį

4 straipsnis

Nepalūkaninis indėlis

1.   Jei Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį nusprendžia, kad valstybėje narėje,
  kuri pagal 3 straipsnio 1 dalį yra įnešusi Komisijai palūkaninį indėlį arba kuri, kaip nustatyta, ypač nesilaiko Stabilumo ir augimo pakte nustatytų biudžeto politikos teisinių įsipareigojimų,
  yra susidaręs perviršinis deficitas
  , Komisija per 20 dienų nuo Tarybos sprendimo priėmimo rekomenduoja Tarybai nustatyti įpareigojimą
  įnešti nepalūkaninį indėlį. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per
  10
  dienų nuo Komisijos
  rekomendacijos
  priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia
  jos
  atmesti. Taryba
  pritarus kvalifikuotai balsų daugumai
  gali iš dalies pakeisti
  Komisijos rekomendaciją
  .

2.   Komisijos
  rekomenduojamas
  nepalūkaninis indėlis sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės ankstesnių metų BVP.

▐

4.   Nukrypdama nuo
  šios nuostatos
  , Komisija, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, Komisijai pateiktą per dešimt dienų nuo Tarybos sprendimo pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį priėmimo, gali
  rekomenduoti
  sumažinti nepalūkaninio indėlio dydį arba jį panaikinti.

4a.
     
  Indėlis įnešamas Komisijai. Jei valstybė narė yra įnešusi Komisijai palūkaninį indėlį pagal 3 straipsnį, tas palūkaninis indėlis konvertuojamas į nepalūkaninį indėlį.

Jei anksčiau įnešto palūkaninio indėlio ir sukauptų palūkanų bendra suma viršija reikalaujamo nepalūkaninio indėlio sumą, skirtumas grąžinamas valstybei narei.

Jei reikalaujamo nepalūkaninio indėlio suma viršija bendrą anksčiau įnešto palūkaninio indėlio ir sukauptų palūkanų sumą, valstybė narė, įnešdama nepalūkaninį indėlį, sumoka susidariusį skirtumą.

5 straipsnis

Bauda

1.   
  Jei per 20 dienų
  nuo Tarybos sprendimo, kad valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių
  perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, priėmimo
  pagal
  SESV
  126 straipsnio 8 dalį,
  Komisija rekomenduoja Tarybai nustatyti
  baudą. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per
  10
  dienų nuo Komisijos
  rekomendacijos
  priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jos atmesti. Taryba
  pritarus kvalifikuotai balsų daugumai
  gali iš dalies pakeisti
  Komisijos rekomendaciją
  .

2.   Komisijos
  rekomenduojama
  bauda sudaro 0,2 % atitinkamos valstybės narės ankstesnių metų BVP.

▐

4.   Nukrypdama nuo ▐ šios nuostatos, Komisija, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, pateiktą Komisijai per dešimt dienų nuo Tarybos sprendimo pagal
  SESV
  126 straipsnio 8 dalį priėmimo, gali
  rekomenduoti
  sumažinti
  baudų dydį
  arba
  jas panaikinti
  .

4a.
     
  Jei valstybė narė yra įnešusi Komisijai nepalūkaninį indėlį pagal 4 straipsnį, tas nepalūkaninis indėlis konvertuojamas į baudą.

Jei anksčiau įnešto nepalūkaninio indėlio suma viršija reikalaujamos baudos sumą, susidaręs skirtumas grąžinamas valstybei narei.

Jei reikalaujamos baudos suma viršija anksčiau įnešto nepalūkaninio indėlio sumą arba jeigu nepalūkaninis indėlis anksčiau nebuvo įneštas, valstybė narė, mokėdama baudą, sumoka susidariusį skirtumą.

6 straipsnis

Nepalūkaninio indėlio grąžinimas

Jei Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 12 dalį nusprendžia panaikinti kai kuriuos arba visus savo sprendimus, bet koks valstybės narės Komisijai pateiktas nepalūkaninis indėlis grąžinamas atitinkamai valstybei narei.

6a straipsnis

Sankcijų manipuliavimui statistikos duomenimis taikymas

1.
     
  Taryba, imdamasi veiksmų pagal Komisijos rekomendaciją, gali nuspręsti skirti baudą valstybei narei, kuri tyčia ar dėl didelio aplaidumo, klaidingai pateikia duomenis apie deficitą ir skolą, kurie susiję su Sutarties 121 ir 126 straipsnio ir prie Sutarties pridedamo protokolo (Nr. 12) taikymu.

2.
     
  1 dalyje nurodytos baudos turi būti veiksmingos, atgrasančios ir nustatytos proporcingai, atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę. Baudos suma negali būti didesnė kaip 0,2 % BVP.

3.
     
  Komisija, siekdama nustatyti, ar esama šio 1 dalyje nurodytų pažeidimų, gali atlikti visus reikiamus tyrimus. Komisija gali nuspręsti pradėti tyrimą, kai ji nustato pagrįstus požymius, pagal kuriuos galima spręsti, kad faktai gali būti susiję su pažeidimu, kaip apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje. Komisija ištiria tariamus pažeidimus, atsižvelgdama į visas valstybės narės, su kuria susijęs tyrimas, pastabas. Komisija, siekdama atlikti savo užduotis, gali reikalauti, kad valstybė narė, su kuria susijęs tyrimas, pateiktų informaciją, taip pat Komisija gali atlikti patikrinimus vietoje ir prieiti prie visų vyriausybinių įstaigų sąskaitų centriniu, valstybiniu, vietos ir socialinės apsaugos lygmenimis. Jei pagal valstybės narės, su kuria susijęs tyrimas, nacionalinę teisę reikalaujama, prieš atliekant patikrinimą vietoje, kreipiamasi leidimo į teisminę instituciją.

Komisija, užbaigus tyrimą ir prieš pateikdama pasiūlymą Tarybai, suteikia valstybei narei, su kuria susijęs tyrimas, galimybę pateikti paaiškinimą tiriamais klausimais. Komisija savo pasiūlymą Tarybai pagrindžia tik faktais, dėl kurių valstybei narei suteikiama galimybė pateikti pastabas.

Tyrimų metu visapusiškai gerbiamos valstybės narės, su kuria susijęs tyrimas, teisė į gynybą.

4.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal -8a straipsnio a punktą dėl tikslių kriterijų, pagal kuriuos nustatomas baudos dydis; pagal b punktą dėl išsamių tyrimų, nurodytų 3 dalyje, taisyklių, susijusių priemonių ir pranešimu apie tyrimus, taip pat dėl išsamių taisyklių dėl procedūros, skirtos užtikrinti teises į gynybą, prieigą prie bylos, teisminį atstovavimą, konfidencialumą ir laikinas nuostatas ir baudų rinkimą.

5.
     
  Teisingumo Teismas turi neribotą jurisdikciją peržiūrėti sprendimus, kuriais Taryba nustatė baudą pagal 1 dalį. Jis gali skirtą baudą panaikinti, sumažinti arba padidinti.

6b straipsnis

Baudos, skiriamos pagal 3–6a straipsnius, yra administracinio pobūdžio.

7 straipsnis

Palūkanų ir baudų paskirstymas

Komisijos gautos palūkanos už indėlius, įneštus pagal 4 straipsnį, ir baudos, surinktos pagal
  5 ir 6a straipsnius
  , sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui
  .
  Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, palūkanos ir baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui.

IV   SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

-8 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.
     
  6a straipsnyje nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami trejų metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 6a straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.
     
  Pagal 6a straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiams.

8 straipsnis

Balsavimas Taryboje

Dėl 3, 4 ir 5 straipsniuose nurodytų priemonių balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, o Taryba sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą.

Ankstesnėje pastraipoje minėtų Tarybos narių kvalifikuota balsų dauguma apibrėžiama pagal Sutarties
  238 straipsnio 3 dalies b punktą.

8a straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Per trejus metus po to, kai įsigalioja šis reglamentas ir vėliau kas penkeri metai Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, be kita ko, įvertinama:

| a) | šio reglamento efektyvumas, įskaitant galimybę sudaryti sąlygas Tarybai ir Komisijai veikti susidarius aplinkybėms, kuriomis kyla pavojus tinkamam pinigų sąjungos veikimui; |
| --- | --- |

a)

šio reglamento efektyvumas, įskaitant galimybę sudaryti sąlygas Tarybai ir Komisijai veikti susidarius aplinkybėms, kuriomis kyla pavojus tinkamam pinigų sąjungos veikimui;

| b) | pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį ekonomikos politikos koordinavimą ir tvaresnę valstybių narių ekonominės veiklos sanglaudą pagal SESV. |
| --- | --- |

b)

pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį ekonomikos politikos koordinavimą ir tvaresnę valstybių narių ekonominės veiklos sanglaudą pagal SESV.

2.
     
  Prireikus, kartu su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas teikti šio reglamento pakeitimus.

3.
     
  Ataskaita turi būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.
     
  Iki 2011 m. pabaigos Komisija pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui ataskaitą apie galimybę įvesti euro vertybinius popierius.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [xx] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartis.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

1

(2)  OL C ...

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

3

(4)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

4

(5)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

5

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/121

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisBiudžeto būklės priežiūra ir ekonominės politikos priežiūra bei koordinavimas ***I

P7_TA(2011)0291

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (COM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) (1)

2012/C 390 E/21

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0178/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1)

  ,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi
  dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV)
  , turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams.

| (2) | Iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (2), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (4). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. |
| --- | --- |

(2)

Iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (2), 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto (4). 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“.

| (3) | Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris būtų grindžiamas finansiniu stabilumu
  , taip būtų remiamas Sąjungos tvaraus augimo ir užimtumo tikslų siekimas
  . |
| --- | --- |

(3)

Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris būtų grindžiamas finansiniu stabilumu
  , taip būtų remiamas Sąjungos tvaraus augimo ir užimtumo tikslų siekimas
  .

| (4) | Stabilumo ir augimo pakto prevencine dalimi reikalaujama, kad valstybės narės pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytųsi ir tuo tikslu teiktų stabilumo ir konvergencijos programas. |
| --- | --- |

(4)

Stabilumo ir augimo pakto prevencine dalimi reikalaujama, kad valstybės narės pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytųsi ir tuo tikslu teiktų stabilumo ir konvergencijos programas.

| (4a) | Stabilumo ir augimo pakto prevencinei daliai būtų naudinga, jeigu būtų taikomos griežtesnės priežiūros formos siekiant užtikrinti valstybių narių suderinamumą ir atitiktį Sąjungos biudžeto koordinavimo sistemai. |
| --- | --- |

(4a)

Stabilumo ir augimo pakto prevencinei daliai būtų naudinga, jeigu būtų taikomos griežtesnės priežiūros formos siekiant užtikrinti valstybių narių suderinamumą ir atitiktį Sąjungos biudžeto koordinavimo sistemai.

| (5) | Stabilumo ir konvergencijos programų turinį ir jų nagrinėjimo
  procedūrą
  reikėtų toliau plėtoti
  nacionaliniu ir Sąjungos lygiais
  atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą. |
| --- | --- |

(5)

Stabilumo ir konvergencijos programų turinį ir jų nagrinėjimo
  procedūrą
  reikėtų toliau plėtoti
  nacionaliniu ir Sąjungos lygiais
  atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą.

| (5a) | Nustatant biudžeto tikslus stabilumo ir konvergencijos programose turėtų būti aiškiai atsižvelgiama į priemones, kurios buvo priimtos remiantis bendromis ekonominės politikos gairėmis, valstybių narių ir Sąjungos užimtumo politikos gairėmis ir apskritai nacionalinėmis reformų programomis. |
| --- | --- |

(5a)

Nustatant biudžeto tikslus stabilumo ir konvergencijos programose turėtų būti aiškiai atsižvelgiama į priemones, kurios buvo priimtos remiantis bendromis ekonominės politikos gairėmis, valstybių narių ir Sąjungos užimtumo politikos gairėmis ir apskritai nacionalinėmis reformų programomis.

| (5b) | Stabilumo ir konvergencijos programos turėtų būti pateikiamos ir įvertinamos prieš priimant svarbiausius sprendimus dėl kitų metų nacionalinių biudžetų. Todėl reikėtų nustatyti konkretų stabilumo ir konvergencijos programų pateikimo terminą. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės biudžetinių metų ypatumus, reikėtų nustatyti specialias nuostatas dėl jos konvergencijos programų pateikimo datos. |
| --- | --- |

(5b)

Stabilumo ir konvergencijos programos turėtų būti pateikiamos ir įvertinamos prieš priimant svarbiausius sprendimus dėl kitų metų nacionalinių biudžetų. Todėl reikėtų nustatyti konkretų stabilumo ir konvergencijos programų pateikimo terminą. Atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės biudžetinių metų ypatumus, reikėtų nustatyti specialias nuostatas dėl jos konvergencijos programų pateikimo datos.

| (5c) | Komisija turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. |
| --- | --- |

(5c)

Komisija turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais.

| (5d) | Patirtis, įgyta per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir padarytos klaidos rodo, kad reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei tvirtesne Sąjungos lygmens nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos sistema. |
| --- | --- |

(5d)

Patirtis, įgyta per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, ir padarytos klaidos rodo, kad reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei tvirtesne Sąjungos lygmens nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos sistema.

| (5e) | Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga perviršinio biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra (įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą). |
| --- | --- |

(5e)

Pagerinta ekonomikos valdymo sistema turėtų būti paremta keliomis tarpusavyje susijusiomis ir tarpusavyje derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, ypač Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, taip pat turėtų būti paremta veiksminga perviršinio biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktas), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir panaikinimo sistema, minimaliais nacionalinių biudžeto sistemų reikalavimais, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra (įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos rizikos ribojimo makrolygiu priežiūrą).

| (5f) | Stabilumo ir augimo paktas ir užbaigta ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir remti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl įvairių aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys. |
| --- | --- |

(5f)

Stabilumo ir augimo paktas ir užbaigta ekonomikos valdymo sistema turėtų papildyti ir remti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Dėl įvairių aspektų tarpusavio ryšių neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto nuostatų išimtys.

| (5g) | Ekonominis valdymas turėtų būti stiprinamas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Atsakingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį Taryba parengė rekomendaciją, pasiūlyti galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis. |
| --- | --- |

(5g)

Ekonominis valdymas turėtų būti stiprinamas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Atsakingas Europos Parlamento komitetas gali valstybei narei, kuriai pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį Taryba parengė rekomendaciją, pasiūlyti galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

| (5h) | Stabilumo ir konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas reikėtų rengti nuosekliai, o jų pateikimo terminai turėtų būti suderinti. Šios programos turi būti teikiamos Tarybai ir Komisijai. Jos turi būti skelbiamos viešai. |
| --- | --- |

(5h)

Stabilumo ir konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas reikėtų rengti nuosekliai, o jų pateikimo terminai turėtų būti suderinti. Šios programos turi būti teikiamos Tarybai ir Komisijai. Jos turi būti skelbiamos viešai.

| (5i) | Politikos priežiūros ir koordinavimo Europos semestro ciklas prasideda metų pradžioje atliekant horizontaliąją peržiūrą, kai Europos Vadovų Taryba, remdamasi Komisijos ir Tarybos pateiktais duomenimis, nustato pagrindinius Sąjungos ir euro zonos ekonomikos uždavinius ir numato strategines politikos krypčių gaires. Metinės priežiūros ciklo pradžioje, likus pakankamai laiko iki diskusijų Europos Vadovų Taryboje, diskusijos vyks ir Europos Parlamente. Tikimasi, kad valstybės narės, rengdamos savo stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas, atsižvelgs į Europos Vadovų Tarybos pateiktas horizontaliąsias gaires. |
| --- | --- |

(5i)

Politikos priežiūros ir koordinavimo Europos semestro ciklas prasideda metų pradžioje atliekant horizontaliąją peržiūrą, kai Europos Vadovų Taryba, remdamasi Komisijos ir Tarybos pateiktais duomenimis, nustato pagrindinius Sąjungos ir euro zonos ekonomikos uždavinius ir numato strategines politikos krypčių gaires. Metinės priežiūros ciklo pradžioje, likus pakankamai laiko iki diskusijų Europos Vadovų Taryboje, diskusijos vyks ir Europos Parlamente. Tikimasi, kad valstybės narės, rengdamos savo stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas, atsižvelgs į Europos Vadovų Tarybos pateiktas horizontaliąsias gaires.

| (5j) | Siekiant stiprinti nacionalinę atsakomybę įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą, nacionalinės biudžeto sistemos turėtų būti visiškai suderintos su daugiašalės priežiūros Sąjungoje tikslais, ypač atsižvelgiant į semestrą. |
| --- | --- |

(5j)

Siekiant stiprinti nacionalinę atsakomybę įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą, nacionalinės biudžeto sistemos turėtų būti visiškai suderintos su daugiašalės priežiūros Sąjungoje tikslais, ypač atsižvelgiant į semestrą.

| (5k) | Laikantis teisinių ir politinių susitarimų su kiekviena valstybe nare nacionaliniai parlamentai turėtų būti deramai įtraukiami vykdant semestrui numatytą veiklą ir rengiant stabilumo, konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas siekiant padidinti skaidrumą, atsakomybę ir atskaitomybę, kai priimamas bet koks sprendimas. Su Ekonomikos ir finansų komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu, jei reikia, konsultuojamasi vykdant semestrui numatytą veiklą. Atitinkami suinteresuotieji asmenys, ypač socialiniai partneriai, prireikus įtraukiami vykdant semestrui numatytą veiklą, ypač susijusią su svarbiausiais politikos klausimais, vadovaujantis SESV nuostatomis ir nacionaliniais teisiniais bei politiniais susitarimais. |
| --- | --- |

(5k)

Laikantis teisinių ir politinių susitarimų su kiekviena valstybe nare nacionaliniai parlamentai turėtų būti deramai įtraukiami vykdant semestrui numatytą veiklą ir rengiant stabilumo, konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas siekiant padidinti skaidrumą, atsakomybę ir atskaitomybę, kai priimamas bet koks sprendimas. Su Ekonomikos ir finansų komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu, jei reikia, konsultuojamasi vykdant semestrui numatytą veiklą. Atitinkami suinteresuotieji asmenys, ypač socialiniai partneriai, prireikus įtraukiami vykdant semestrui numatytą veiklą, ypač susijusią su svarbiausiais politikos klausimais, vadovaujantis SESV nuostatomis ir nacionaliniais teisiniais bei politiniais susitarimais.

| (6) | Laikydamosi vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, valstybės narės turėtų sugebėti užtikrinti patikimumo ribą 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu, kad užtikrintų
  viešųjų finansų tvarumą ar
  sparčią pažangą siekiant tvarumo
  ir tuo pačiu metu
  galėtų imtis biudžetinių priemonių, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.
  Vidutinės trukmės biudžeto tikslas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, laikantis bendrai sutartų metodų, tinkamai atspindint aiškių ir numanomų finansinių įsipareigojimų riziką viešųjų finansų atžvilgiu, kaip įtvirtinta Stabilumo ir augimo pakto tikslais. |
| --- | --- |

(6)

Laikydamosi vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, valstybės narės turėtų sugebėti užtikrinti patikimumo ribą 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu, kad užtikrintų
  viešųjų finansų tvarumą ar
  sparčią pažangą siekiant tvarumo
  ir tuo pačiu metu
  galėtų imtis biudžetinių priemonių, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.
  Vidutinės trukmės biudžeto tikslas turėtų būti reguliariai atnaujinamas, laikantis bendrai sutartų metodų, tinkamai atspindint aiškių ir numanomų finansinių įsipareigojimų riziką viešųjų finansų atžvilgiu, kaip įtvirtinta Stabilumo ir augimo pakto tikslais.

| (7) | Įpareigojimą pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis reikia pradėti taikyti apibrėžus
  pertvarkymo priemonių siekiant vidutinės trukmės tikslo
  principus.
  Šiais principais reikėtų taip pat užtikrinti, kad neplanuotos pajamos, ypač pajamos, kurios viršija ekonomikos augimą, kurio pagrįstai tikimasi, būtų skiriamos skolos mažinimui. |
| --- | --- |

(7)

Įpareigojimą pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis reikia pradėti taikyti apibrėžus
  pertvarkymo priemonių siekiant vidutinės trukmės tikslo
  principus.
  Šiais principais reikėtų taip pat užtikrinti, kad neplanuotos pajamos, ypač pajamos, kurios viršija ekonomikos augimą, kurio pagrįstai tikimasi, būtų skiriamos skolos mažinimui.

| (8) | Įpareigojimas pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis turėtų būti vienodai taikomas tiek dalyvaujančioms valstybės narėms, tiek
  nedalyvaujančioms
  valstybėms narėms ▐. |
| --- | --- |

(8)

Įpareigojimas pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis turėtų būti vienodai taikomas tiek dalyvaujančioms valstybės narėms, tiek
  nedalyvaujančioms
  valstybėms narėms ▐.

| (9) | Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, reikėtų atlikti bendrą vertinimą, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Šiuo atveju, kol vidutinės trukmės biudžeto tikslas nepasiektas,
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis paprastai
  turėtų neviršyti potencialaus
  BVP augimo
  pamatinio vidutinės trukmės
  rodiklio; šios normos perviršis
  turėtų atitikti
  diskrecinį valdžios sektoriaus pajamų padidėjimą, o diskrecinis pajamų mažinimas
  turėtų būti
  kompensuojamas išlaidų mažinimu.
  Numatomas vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklis turėtų būti apskaičiuojamas pagal bendrai sutartus metodus. Komisija viešai skelbia šių prognozių skaičiavimo metodą ir numatomą vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklį. Reikėtų atsižvelgti į galimai labai didelį investicijų išlaidų kintamumą, ypač mažųjų valstybių narių atveju. |
| --- | --- |

(9)

Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, reikėtų atlikti bendrą vertinimą, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Šiuo atveju, kol vidutinės trukmės biudžeto tikslas nepasiektas,
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis paprastai
  turėtų neviršyti potencialaus
  BVP augimo
  pamatinio vidutinės trukmės
  rodiklio; šios normos perviršis
  turėtų atitikti
  diskrecinį valdžios sektoriaus pajamų padidėjimą, o diskrecinis pajamų mažinimas
  turėtų būti
  kompensuojamas išlaidų mažinimu.
  Numatomas vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklis turėtų būti apskaičiuojamas pagal bendrai sutartus metodus. Komisija viešai skelbia šių prognozių skaičiavimo metodą ir numatomą vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklį. Reikėtų atsižvelgti į galimai labai didelį investicijų išlaidų kintamumą, ypač mažųjų valstybių narių atveju.

| (9a) | Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, kurių skola viršija 60 % BVP arba kurioms kyla aiški bendro skolos tvarumo rizika, nustatytų intensyvesnį vidutinės trukmės biudžeto tikslams pasiekti numatytą koregavimo planą. |
| --- | --- |

(9a)

Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės, kurių skola viršija 60 % BVP arba kurioms kyla aiški bendro skolos tvarumo rizika, nustatytų intensyvesnį vidutinės trukmės biudžeto tikslams pasiekti numatytą koregavimo planą.

| (10) | Laikinai nukrypti nuo
  vidutinės trukmės tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano
  turėtų būti leidžiama
  dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu,
  kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  ekonomikai atsigauti
  .
  Leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo šiam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimą, jei išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu. Tokiu atveju ypač daug dėmesio reikėtų skirti sisteminėms pensijų reformoms, kurias įgyvendinant nukrypimas turėtų atspindėti tiesiogines papildomas išlaidas, kurios patiriamos įnašus iš valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopos nukreipiant į pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Priemonės, kuriomis iš pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopos lėšos perkeliamos atgal į valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą, turėtų būti laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis, todėl jos neturėtų būti įtraukiamos į struktūrinį balansą, naudojamą vertinant pažangą, padarytą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo. |
| --- | --- |

(10)

Laikinai nukrypti nuo
  vidutinės trukmės tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano
  turėtų būti leidžiama
  dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu,
  kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  ekonomikai atsigauti
  .
  Leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo šiam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pagrindinių struktūrinių reformų įgyvendinimą, jei išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu. Tokiu atveju ypač daug dėmesio reikėtų skirti sisteminėms pensijų reformoms, kurias įgyvendinant nukrypimas turėtų atspindėti tiesiogines papildomas išlaidas, kurios patiriamos įnašus iš valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopos nukreipiant į pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Priemonės, kuriomis iš pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopos lėšos perkeliamos atgal į valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą, turėtų būti laikomos vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis, todėl jos neturėtų būti įtraukiamos į struktūrinį balansą, naudojamą vertinant pažangą, padarytą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo.

| (11) | Valstybei narei
  labai nukrypus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, Komisija jai turėtų pateikti įspėjimą, o Taryba per vieną mėnesį turėtų išnagrinėti padėtį ir pateikti
  rekomendaciją
  dėl
  būtinų
  koregavimo
  priemonių.
  Rekomendacijoje turėtų būti nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Atitinkama valstybė narė turėtų pateikti Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi. Jei iki Tarybos nustatyto termino atitinkama valstybė narė nesiima atitinkamų veiksmų, Taryba turėtų priimti sprendimą, kuriame nurodoma, jog nebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, ir pateikti ataskaitą Europos Vadovų Tarybai. Turėtų būti laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos rekomendacijos priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jos atmesti. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai priimti persvarstytas rekomendacijas. Komisija prireikus gali pakviesti ECB dalyvauti vykdant eurą įvedusių ir VKM-II valstybių narių stebėjimo misiją. Komisija pateiks Tarybai misijos rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai. |
| --- | --- |

(11)

Valstybei narei
  labai nukrypus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, Komisija jai turėtų pateikti įspėjimą, o Taryba per vieną mėnesį turėtų išnagrinėti padėtį ir pateikti
  rekomendaciją
  dėl
  būtinų
  koregavimo
  priemonių.
  Rekomendacijoje turėtų būti nustatytas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Atitinkama valstybė narė turėtų pateikti Tarybai ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi. Jei iki Tarybos nustatyto termino atitinkama valstybė narė nesiima atitinkamų veiksmų, Taryba turėtų priimti sprendimą, kuriame nurodoma, jog nebuvo imtasi jokių efektyvių veiksmų, ir pateikti ataskaitą Europos Vadovų Tarybai. Turėtų būti laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos rekomendacijos priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jos atmesti. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai priimti persvarstytas rekomendacijas. Komisija prireikus gali pakviesti ECB dalyvauti vykdant eurą įvedusių ir VKM-II valstybių narių stebėjimo misiją. Komisija pateiks Tarybai misijos rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, remiantis Sutarties 136 straipsniu reikėtų sukurti specialų vykdymo užtikrinimo mechanizmą, taikytiną ▐ didelio nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano atvejais
  . |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, remiantis Sutarties 136 straipsniu reikėtų sukurti specialų vykdymo užtikrinimo mechanizmą, taikytiną ▐ didelio nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano atvejais
  .

| (13) | Reglamento (EB) Nr. 1466/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują SESV straipsnių numeraciją. |
| --- | --- |

(13)

Reglamento (EB) Nr. 1466/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują SESV straipsnių numeraciją.

| (14) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(14)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 iš dalies keičiamas taip:

| -1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:



  „1 straipsnis



  Šis reglamentas nustato stabilumo ir konvergencijos programų turinį, pateikimą, tikrinimą bei kontrolę apimančias taisykles, sudarančias dalį Tarybos ir Komisijos vykdomos daugiašalės priežiūros, kuria siekiama ankstyvame etape užkirsti kelią perviršiniam valstybės biudžeto deficitui ir skatinti ekonominės politikos priežiūrą ir koordinavimą ir tokiu būdu remti Sąjungos augimo ir užimtumo tikslų siekį.“. |
| --- | --- |

-1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Šis reglamentas nustato stabilumo ir konvergencijos programų turinį, pateikimą, tikrinimą bei kontrolę apimančias taisykles, sudarančias dalį Tarybos ir Komisijos vykdomos daugiašalės priežiūros, kuria siekiama ankstyvame etape užkirsti kelią perviršiniam valstybės biudžeto deficitui ir skatinti ekonominės politikos priežiūrą ir koordinavimą ir tokiu būdu remti Sąjungos augimo ir užimtumo tikslų siekį.“.

| 1. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis

  Šiame reglamente:


  a)
     „dalyvaujančios valstybės narės“– valstybės narės, kurių valiuta yra euro;


  b)
     „nedalyvaujančios valstybės narės ▐“– valstybės narės, kurių valiuta yra ne euro;“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Šiame reglamente:

a)
     „dalyvaujančios valstybės narės“– valstybės narės, kurių valiuta yra euro;

b)
     „nedalyvaujančios valstybės narės ▐“– valstybės narės, kurių valiuta yra ne euro;“

| 1a. | Įterpiamas šis skirsnis:




  „1-A SKIRSNIS




  EKONOMINĖS POLITIKOS KOORDINAVIMO EUROPOS SEMESTRAS



  2-a straipsnis



  1.
     
  Kad užtikrintų glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, Taryba vykdo daugiašalę stebėseną, kuri yra Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro dalis ir atitinka Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatytus tikslus ir reikalavimus.




  2.
     
  Semestrą sudaro:










  a) | valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (bendros ekonominės politikos gairės) rengimas ir įgyvendinimas, kaip nurodyta SESV 121 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- | --- |

1a.

Įterpiamas šis skirsnis:

„1-A SKIRSNIS

EKONOMINĖS POLITIKOS KOORDINAVIMO EUROPOS SEMESTRAS

2-a straipsnis

1.
     
  Kad užtikrintų glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, Taryba vykdo daugiašalę stebėseną, kuri yra Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro dalis ir atitinka Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatytus tikslus ir reikalavimus.

2.
     
  Semestrą sudaro:

a)

valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (bendros ekonominės politikos gairės) rengimas ir įgyvendinimas, kaip nurodyta SESV 121 straipsnio 2 dalyje;

| b) | užimtumo politikos gairių (užimtumo gairės), į kurias valstybės narės turi atsižvelgti pagal 148 straipsnio 2 dalį, rengimas ir įgyvendinimas; |
| --- | --- |

b)

užimtumo politikos gairių (užimtumo gairės), į kurias valstybės narės turi atsižvelgti pagal 148 straipsnio 2 dalį, rengimas ir įgyvendinimas;

| c) | valstybių narių stabilumo programų arba konvergencijos programų teikimas ir vertinimas pagal šio reglamento nuostatas; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių stabilumo programų arba konvergencijos programų teikimas ir vertinimas pagal šio reglamento nuostatas;

| d) | valstybių narių nacionalinių reformų programų, skirtų Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijai remti pagal i ir ii punktuose numatytas gaires ir pagal Komisijos bei Europos Vadovų Tarybos bendras gaires, parengtas valstybėms narėms metinės priežiūros ciklo pradžioje, teikimas ir vertinimas; |
| --- | --- |

d)

valstybių narių nacionalinių reformų programų, skirtų Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijai remti pagal i ir ii punktuose numatytas gaires ir pagal Komisijos bei Europos Vadovų Tarybos bendras gaires, parengtas valstybėms narėms metinės priežiūros ciklo pradžioje, teikimas ir vertinimas;

| e) | priežiūra, skirta makroekonominio disbalanso prevencijai ir naikinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2011 (5) dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (6) |
| --- | --- |

e)

priežiūra, skirta makroekonominio disbalanso prevencijai ir naikinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../2011 (5) dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo (6)

3.
     
  Vykdydama semestrui numatytą veiklą ir siekdama laiku pateikti integruotas politines rekomendacijas dėl makroekonominės fiskalinės politikos ir makrostruktūrinės politikos Taryba, atsižvelgdama į šių programų vertinimą pagal Komisijos rekomendacijas, kreipiasi į valstybes nares ir visiškai pasinaudoja teisinėmis priemonėmis, numatytomis SESV 121 ir 148 straipsniuose ir šiame reglamente bei Reglamente (ES) Nr. .../2011 (7) [dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo].

Valstybės narės tinkamai atsižvelgia į joms skirtas gaires rengdamos ekonominę, užimtumo, biudžeto politiką ir priimdamos svarbiausius sprendimus, susijusius su ateinančių metų nacionaliniais biudžetais. Komisija turėtų stebėti pažangą.

Jeigu valstybė narė nesilaiko gairių:

| a) | jai gali būti pasiūlytos tolesnės rekomendacijos takyti konkrečias priemones; |
| --- | --- |

a)

jai gali būti pasiūlytos tolesnės rekomendacijos takyti konkrečias priemones;

| b) | Komisija gali ją įspėti pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

b)

Komisija gali ją įspėti pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį;

| c) | gali būti imtasi priemonių pagal šį reglamentą, Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 ir Reglamentą (ES) Nr. .../2011 (8) [dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo]. |
| --- | --- |

c)

gali būti imtasi priemonių pagal šį reglamentą, Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 ir Reglamentą (ES) Nr. .../2011 (8) [dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo].

Komisija vykdo sustiprintą priemonių priežiūrą ir gali vykdyti priežiūros misijas pagal šio reglamento -11 straipsnį.

4.
     
  Vykdant semestrui numatytą veiklą Europos Parlamentas tinkamai įtraukiamas siekiant patobulinti priimamų sprendimų skaidrumą, taip pat atsakomybę ir atsiskaitomybę dėl jų, ypač taikant ekonominį dialogą, kuris vykdomas pagal šio reglamento 2-ab straipsnį. Su Ekonomikos ir finansų komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu, jei reikia, konsultuojamasi vykdant semestrui numatytą veiklą. Atitinkami suinteresuotieji asmenys, ypač socialiniai partneriai, prireikus įtraukiami vykdant semestrui numatytą veiklą, ypač susijusią su esminiais politikos klausimais, vadovaujantis SESV nuostatomis ir nacionaliniais teisiniais bei politiniais susitarimais.

Tarybos pirmininkas ir Komisija pagal SESV 121 straipsnį, o prireikus, ir Euro grupės pirmininkas, kiekvienais metais pateikia Europos Parlamentui ir Europos Vadovų Tarybai daugiašalės priežiūros rezultatų ataskaitą. Šios ataskaitos yra šio reglamento 2-ab straipsnyje nurodyto ekonominio dialogo dalis.

| 1b. | Įterpiamas šis skirsnis:




  „1-Aa SKIRSNIS




  EKONOMINIS DIALOGAS



  2-ab straipsnis

      
  Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, Europos Parlamento atsakingas komitetas gali kviesti Tarybos pirmininką, Komisiją, prireikus, Europos Vadovų Tarybos pirmininką arba Euro grupės pirmininką dalyvauti diskusijose, susijusiose su:









  a) | informacija apie bendras ekonomikos politikos gaires, Tarybai teikiama pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

1b.

Įterpiamas šis skirsnis:

„1-Aa SKIRSNIS

EKONOMINIS DIALOGAS

2-ab straipsnis

a)

informacija apie bendras ekonomikos politikos gaires, Tarybai teikiama pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį;

| b) | Komisijos bendromis gairėmis, parengtomis valstybėms narėms metinės priežiūros ciklo pradžioje; |
| --- | --- |

b)

Komisijos bendromis gairėmis, parengtomis valstybėms narėms metinės priežiūros ciklo pradžioje;

| c) | visomis Europos Vadovų Tarybos išvadomis apie ekonominės politikos kryptis, parengtomis atsižvelgiant į Europos semestrą; |
| --- | --- |

c)

visomis Europos Vadovų Tarybos išvadomis apie ekonominės politikos kryptis, parengtomis atsižvelgiant į Europos semestrą;

| d) | pagal šį reglamentą atliekamos daugiašalės priežiūros rezultatais; |
| --- | --- |

d)

pagal šį reglamentą atliekamos daugiašalės priežiūros rezultatais;

| e) | visomis Europos Vadovų Tarybos išvadomis apie daugiašalės priežiūros kryptis ir rezultatus; |
| --- | --- |

e)

visomis Europos Vadovų Tarybos išvadomis apie daugiašalės priežiūros kryptis ir rezultatus;

| f) | visomis daugiašalės priežiūros veiklos peržiūromis Europos semestro pabaigoje; |
| --- | --- |

f)

visomis daugiašalės priežiūros veiklos peržiūromis Europos semestro pabaigoje;

| g) | valstybėms narėms skirtomis Tarybos rekomendacijomis pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį, jeigu yra dideli nukrypimai, numatyti šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

g)

valstybėms narėms skirtomis Tarybos rekomendacijomis pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį, jeigu yra dideli nukrypimai, numatyti šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje;

2.
     
  Europos Parlamento atsakingas komitetas gali valstybei narei, kuriai pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį Taryba parengė rekomendaciją, pasiūlyti galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

3.
     
  Komisija ir Taryba nuolat informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.“.

| 1c. | 2a straipsnis pakeičiamas taip:




  „Kiekvienoje valstybėje narėje biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra diferencijuotas. Šie kiekvienos valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslai gali nukrypti nuo reikalaujamos artimo subalansuotam arba perviršinio biudžeto būklės, jeigu juose numatoma saugumo riba laikantis 3 proc. BVP valstybės biudžeto deficito santykio. Vidutinės trukmės biudžeto tikslai užtikrina viešųjų finansų tvarumą arba sparčią pažangą siekiant šio tvarumo ir tuo pat metu suteikia galimybių biudžeto pokyčiams, pirmiausia atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.




  Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, eurą įvedusioms ir VKM-II valstybėms narėms – pagal kiekvieną šalį – nustatoma vidutinės trukmės biudžeto tikslų skalė, pritaikius juos kiekvienam ciklui bei atėmus vienkartines ir laikinas priemones, kuri svyruotų nuo -1 % BVP iki subalansuoto arba perviršinio biudžeto.




  Vidutinės trukmės biudžeto tikslas persvarstomas kas treji metai. Valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslas taip pat gali būti persvarstomas, jeigu įgyvendinama struktūrinė reforma, kuri turi didelį poveikį valstybės finansų tvarumui.




  Vidutinės trukmės biudžeto tikslas įtraukiamas į nacionalinės vidutinės trukmės biudžeto sistemą remiantis Tarybos direktyvos 2011/.../ES (9) dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (10) 6 straipsnio 1 dalimi.“ |
| --- | --- |

1c.

2a straipsnis pakeičiamas taip:

„Kiekvienoje valstybėje narėje biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra diferencijuotas. Šie kiekvienos valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslai gali nukrypti nuo reikalaujamos artimo subalansuotam arba perviršinio biudžeto būklės, jeigu juose numatoma saugumo riba laikantis 3 proc. BVP valstybės biudžeto deficito santykio. Vidutinės trukmės biudžeto tikslai užtikrina viešųjų finansų tvarumą arba sparčią pažangą siekiant šio tvarumo ir tuo pat metu suteikia galimybių biudžeto pokyčiams, pirmiausia atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.

Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, eurą įvedusioms ir VKM-II valstybėms narėms – pagal kiekvieną šalį – nustatoma vidutinės trukmės biudžeto tikslų skalė, pritaikius juos kiekvienam ciklui bei atėmus vienkartines ir laikinas priemones, kuri svyruotų nuo -1 % BVP iki subalansuoto arba perviršinio biudžeto.

Vidutinės trukmės biudžeto tikslas persvarstomas kas treji metai. Valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslas taip pat gali būti persvarstomas, jeigu įgyvendinama struktūrinė reforma, kuri turi didelį poveikį valstybės finansų tvarumui.

Vidutinės trukmės biudžeto tikslas įtraukiamas į nacionalinės vidutinės trukmės biudžeto sistemą remiantis Tarybos direktyvos 2011/.../ES (9) dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (10) 6 straipsnio 1 dalimi.“

| 2. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visos dalyvaujančios valstybės narės Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta SESV 121 straipsnyje, teikdamos stabilumo programas; taip sudaromas pagrindas
  viešųjų finansų tvarumui,
  leidžiančiam kurti
  kainų stabilumą, didelį tvarų augimą ir
  naujas darbo vietas.“; |
| --- | --- | --- |

2.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visos dalyvaujančios valstybės narės Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta SESV 121 straipsnyje, teikdamos stabilumo programas; taip sudaromas pagrindas
  viešųjų finansų tvarumui,
  leidžiančiam kurti
  kainų stabilumą, didelį tvarų augimą ir
  naujas darbo vietas.“;

| b) | 2 dalies
  a, b ir c
  punktai pakeičiami taip:






  „a) | vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas,
  įskaitant atitinkamą lėšų skyrimą pagrindiniam kapitalui formuoti, ypač atsižvelgiant į sąlygas ir kriterijus siekiant nustatyti išlaidų augimą pagal 5 straipsnio 1 dalį,
  numatomas valdžios sektoriaus pajamų augimas nesikeičiant politikai, taip pat kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių pajamų srityje įvertinimas; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies
  a, b ir c
  punktai pakeičiami taip:

„a)

vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas,
  įskaitant atitinkamą lėšų skyrimą pagrindiniam kapitalui formuoti, ypač atsižvelgiant į sąlygas ir kriterijus siekiant nustatyti išlaidų augimą pagal 5 straipsnio 1 dalį,
  numatomas valdžios sektoriaus pajamų augimas nesikeičiant politikai, taip pat kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių pajamų srityje įvertinimas;

| aa) | informacija apie numanomus įsipareigojimus, susijusius su gyventojų senėjimu, ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pavyzdžiui, valstybės garantijas, kurie gali daryti didelį poveikį valstybės biudžetui; |
| --- | --- |

aa)

informacija apie numanomus įsipareigojimus, susijusius su gyventojų senėjimu, ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pavyzdžiui, valstybės garantijas, kurie gali daryti didelį poveikį valstybės biudžetui;

| ab) | informacija apie stabilumo programos suderinamumą su bendromis ekonominės politikos gairėmis ir nacionaline reformų programa; |
| --- | --- |

ab)

informacija apie stabilumo programos suderinamumą su bendromis ekonominės politikos gairėmis ir nacionaline reformų programa;

| b) | numatomi planuojamam ekonominio vystymosi ir stabilumo programos įvykdymui svarbūs ekonominiai rodikliai, tokie kaip vyriausybinių investicijų išlaidos, realus bendrasis vidaus produktas (BVP), užimtumas ir infliacija; |
| --- | --- |

b)

numatomi planuojamam ekonominio vystymosi ir stabilumo programos įvykdymui svarbūs ekonominiai rodikliai, tokie kaip vyriausybinių investicijų išlaidos, realus bendrasis vidaus produktas (BVP), užimtumas ir infliacija;

| c) | biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą poveikį biudžetui
  , įskaitant didinančias tvarų potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“; |
| --- | --- |

c)

biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą poveikį biudžetui
  , įskaitant didinančias tvarų potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“;

| ba) | Įterpiama ši dalis:




  „2a.
     
  Stabilumo programa grindžiama labiausiai tikėtinu makroekonominiu fiskaliniu scenarijumi arba atsargesniu scenarijumi. Makroekonominės ir biudžeto prognozės lyginamos su naujausiomis Komisijos, o prireikus ir kitų nepriklausomų įstaigų parengtomis prognozėmis. Svarbūs pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozių skirtumai turi būti pagrįsti, ypač jeigu išorės vertinimuose numatytas lygis arba augimas labai skiriasi nuo Komisijos prognozių.




  Tikslus šios informacijos turinys nustatytas punktuose (a), (aa), (b), (c) ir (d) ir apibrėžiamas suderintoje sistemoje, kurią turi nustatyti Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.“; |
| --- | --- |

ba)

Įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Stabilumo programa grindžiama labiausiai tikėtinu makroekonominiu fiskaliniu scenarijumi arba atsargesniu scenarijumi. Makroekonominės ir biudžeto prognozės lyginamos su naujausiomis Komisijos, o prireikus ir kitų nepriklausomų įstaigų parengtomis prognozėmis. Svarbūs pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozių skirtumai turi būti pagrįsti, ypač jeigu išorės vertinimuose numatytas lygis arba augimas labai skiriasi nuo Komisijos prognozių.

Tikslus šios informacijos turinys nustatytas punktuose (a), (aa), (b), (c) ir (d) ir apibrėžiamas suderintoje sistemoje, kurią turi nustatyti Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas
  atitinkamai kiekybiškai įvertintas
  diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.


  4.
     
  Visose programose nurodoma informacija apie tai, kokia jų padėtis atsižvelgiant į nacionalines procedūras, ypač tai, ar programa buvo pateikta nacionaliniam parlamentui ir ar nacionalinis parlamentas turėjo galimybę aptarti Tarybos nuomonę apie ankstesnę programą arba, prireikus, Tarybos rekomendaciją ar įspėjimą, taip pat ar parlamentas minėtajai programai pritarė.“. |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas
  atitinkamai kiekybiškai įvertintas
  diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.

4.
     
  Visose programose nurodoma informacija apie tai, kokia jų padėtis atsižvelgiant į nacionalines procedūras, ypač tai, ar programa buvo pateikta nacionaliniam parlamentui ir ar nacionalinis parlamentas turėjo galimybę aptarti Tarybos nuomonę apie ankstesnę programą arba, prireikus, Tarybos rekomendaciją ar įspėjimą, taip pat ar parlamentas minėtajai programai pritarė.“.

| 3. | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis

  1.   Stabilumo programos pateikiamos kiekvienais metais
  balandžio mėn., pageidautina – iki balandžio mėn. vidurio, ir ne vėliau kaip balandžio 30 d.


  2.   Valstybės narės viešai skelbia savo stabilumo programas.“ |
| --- | --- |

3.

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

1.   Stabilumo programos pateikiamos kiekvienais metais
  balandžio mėn., pageidautina – iki balandžio mėn. vidurio, ir ne vėliau kaip balandžio 30 d.

2.   Valstybės narės viešai skelbia savo stabilumo programas.“

| 4. | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis

  1.   Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama
  SESV
  121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių jų stabilumo programose pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas,
  įskaitant svarstymą dėl kartu pateikiamos skolos santykio raidos,
  ir ar taikomos arba siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti per ciklą.
  Taryba
  ir Komisija
  , vertindamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti reikalingą koregavimo planą, nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 proc. BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti. Valstybių narių, kurių skola
  viršija 60 proc. BVP arba kuriose yra didelė bendro skolos netvarumo rizika
  , atveju Taryba
  ir Komisija
  nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 proc. BVP.
  Taryba ir Komisija
  atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos.
  Visų pirma atsižvelgiama į neplanuotas pajamas ir pajamų trūkumą.




  Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Tam
  Taryba
  ir Komisija įvertina, ar
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį,
  atitinka šias sąlygas
  :






  a) | valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

4.

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

1.   Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama
  SESV
  121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių jų stabilumo programose pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas,
  įskaitant svarstymą dėl kartu pateikiamos skolos santykio raidos,
  ir ar taikomos arba siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti per ciklą.

Taryba
  ir Komisija
  , vertindamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti reikalingą koregavimo planą, nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 proc. BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti. Valstybių narių, kurių skola
  viršija 60 proc. BVP arba kuriose yra didelė bendro skolos netvarumo rizika
  , atveju Taryba
  ir Komisija
  nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 proc. BVP.
  Taryba ir Komisija
  atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos.
  Visų pirma atsižvelgiama į neplanuotas pajamas ir pajamų trūkumą.

Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Tam
  Taryba
  ir Komisija įvertina, ar
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį,
  atitinka šias sąlygas
  :

a)

valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis;

| b) | valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už
  orientacinį
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už
  orientacinį
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo;

| c) | valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo,
  diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo,
  diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais.

Į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos išlaidos palūkanoms, ES fondų pajamomis visiškai kompensuojamos išlaidos ES programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskreciniai pokyčiai.

Didesnis išlaidų augimas, palyginti su vidutinės trukmės pamatiniu rodikliu, nelaikomas lyginamojo dydžio nesilaikymu, jei jis visiškai kompensuojamas pajamų didėjimu, kaip nurodyta teisės aktuose.

Potencialaus BVP augimo pamatinis vidutinės trukmės rodiklis nustatomas remiantis ateities projekcijomis ir praeities projekcijomis. Projekcijos
  reguliariai atnaujinamos.
  Komisija viešai skelbia šių prognozių skaičiavimo metodą ir numatomą vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklį.

Apibrėždamos koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo valstybėms narėms, kurios dar nepasiekė šio tikslo, ir leisdamos laikinai nukrypti nuo šio tikslo valstybėms narėms, kurios jį jau pasiekė, jei išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu ir jei programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto būklė priartėja prie vidutinės trukmės biudžeto tikslo, Taryba
  ir Komisija
  atsižvelgia į įgyvendinamas pagrindines struktūrines reformas, turinčias tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą
  poveikį
  biudžetui
  , įskaitant didinančias potencialų tvarų augimą, ir todėl turinčias įrodomos įtakos ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.

Ypatingas dėmesys skiriamas pensijų reformoms, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Tokias reformas įgyvendinančioms valstybėms narėms leidžiama nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano arba nuo paties tikslo,
  nukrypimui atspindint tiesioginio papildomo
  reformos
  poveikio dydį valdžios sektoriaus balansui
  su sąlyga, kad ▐ išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu.

Taryba
  ir Komisija
  taip pat nagrinėja, ar stabilumo programos turiniu padedama siekti tvarios
  ir tikros
  konvergencijos euro zonoje, glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo, ir ar atitinkamos valstybės narės ekonominė politika atitinka bendras valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gaires
  ir užimtumo gaires
  .

Laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui
  ,
  pasiekti numatyto koregavimo plano, nurodyto trečioje pastraipoje,
  valstybėms narėms gali būti leidžiama
  dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atvejais, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ekonomikai atsigauti.

2.   Taryba
  ir Komisija
  išnagrinėja stabilumo programą ilgiausiai per tris mėnesius nuo programos pateikimo. Atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu Taryba prireikus
  priima
  nuomonę dėl programos. Jeigu vadovaudamasi SESV 121 straipsniu Taryba nusprendžia, kad programos tikslus ir turinį reikėtų sugriežtinti, ypač
  atsižvelgiant į vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatytą koregavimo planą
  , ji savo nuomonėje paragina atitinkamą valstybę narę patikslinti savo programą.“

| 5. | 6 straipsnis pakeičiamas taip:
  „6 straipsnis

  1.   Vykdydamos
  SESV
  121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba ir
  Komisija
  ,
  remdamosi
  dalyvaujančių valstybių narių pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos stabilumo programos, visų pirma
  siekdamos
  nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ▐.
  2.   Didelio
  pastebėto
  nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės tikslui, nurodytam
  šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies
  trečioje
  pastraipoje,
  pasiekti reikalingo koregavimo
  plano atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui Komisija pagal
  SESV
  121 straipsnio 4 dalį atitinkamai valstybei narei
  pateikia
  įspėjimą.


  Per vieną mėnesį po išankstinio įspėjimo, nurodyto pirmoje pastraipoje, priėmimo Taryba išnagrinėja padėtį ir, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį priima rekomendaciją dėl būtinų politikos priemonių. Rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Šis terminas sutrumpinamas iki trijų mėnesių, jei Komisija įspėjime pareiškia nuomonę, kad padėtis yra ypač rimta ir būtina imtis skubių veiksmų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją paskelbia viešai.




  Iki termino, nustatyto pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį priimtoje Tarybos rekomendacijoje, atitinkama valstybė narė pateikia Tarybai ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją.




  Jei atitinkama valstybė narė per Tarybos rekomendacijoje nustatytą terminą, kaip nurodyta antroje pastraipoje, nesiima tinkamų veiksmų, Komisija nedelsdama rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą, kuriuo būtų nustatoma, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jo atmesti. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai pagal 121 straipsnio 4 dalį priimti persvarstytas rekomendacijas dėl būtinų politikos priemonių. Taryba Europos Vadovų Tarybai pateikia oficialią ataskaitą apie priimtus sprendimus.




  Laikotarpis nuo tada, kai Taryba pateikia antroje pastraipoje nurodytą rekomendaciją, iki tada, kai priimamas ketvirtoje pastraipoje nurodytas Tarybos sprendimas ir ataskaita Europos Vadovų Tarybai, trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius.




  3.
     
  Vertinant nukrypimą nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo jam pasiekti numatyto koregavimo plano atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę, kaip apibrėžta 5 straipsnio 1 dalyje.




  Vertinant, ar nukrypimas didelis, visų pirma atsižvelgiama į šiuos kriterijus:




  Valstybėms narėms, kurios nepasiekė vidutinės trukmės biudžeto tikslo, įvertinant struktūrinio balanso pokytį, laikoma, kad nukrypimas didelis, jei jis yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 proc. BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį; įvertinant išlaidų pokyčius atmetus diskrecines įplaukų didinimo priemones, jei jo bendras poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba per dvejus metus iš eilės.




  Išlaidų pokyčių nukrypimas nelaikomas dideliu
  , jei atitinkama valstybė narė ▐ viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į
  galimybę gauti didelių neplanuotų pajamų
  , ir jei stabilumo programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia pavojaus šiam tikslui programos laikotarpiu.
  Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti
  , jei jo priežastis yra neįprastas įvykis, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “. |
| --- | --- |

5.

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Vykdydamos
  SESV
  121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba ir
  Komisija
  ,
  remdamosi
  dalyvaujančių valstybių narių pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos stabilumo programos, visų pirma
  siekdamos
  nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ▐.

2.   Didelio
  pastebėto
  nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės tikslui, nurodytam
  šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies
  trečioje
  pastraipoje,
  pasiekti reikalingo koregavimo
  plano atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui Komisija pagal
  SESV
  121 straipsnio 4 dalį atitinkamai valstybei narei
  pateikia
  įspėjimą.

Per vieną mėnesį po išankstinio įspėjimo, nurodyto pirmoje pastraipoje, priėmimo Taryba išnagrinėja padėtį ir, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį priima rekomendaciją dėl būtinų politikos priemonių. Rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Šis terminas sutrumpinamas iki trijų mėnesių, jei Komisija įspėjime pareiškia nuomonę, kad padėtis yra ypač rimta ir būtina imtis skubių veiksmų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją paskelbia viešai.

Iki termino, nustatyto pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį priimtoje Tarybos rekomendacijoje, atitinkama valstybė narė pateikia Tarybai ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją.

Jei atitinkama valstybė narė per Tarybos rekomendacijoje nustatytą terminą, kaip nurodyta antroje pastraipoje, nesiima tinkamų veiksmų, Komisija nedelsdama rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą, kuriuo būtų nustatoma, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų. Laikoma, kad Taryba sprendimą priėmė, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jo atmesti. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai pagal 121 straipsnio 4 dalį priimti persvarstytas rekomendacijas dėl būtinų politikos priemonių. Taryba Europos Vadovų Tarybai pateikia oficialią ataskaitą apie priimtus sprendimus.

Laikotarpis nuo tada, kai Taryba pateikia antroje pastraipoje nurodytą rekomendaciją, iki tada, kai priimamas ketvirtoje pastraipoje nurodytas Tarybos sprendimas ir ataskaita Europos Vadovų Tarybai, trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

3.
     
  Vertinant nukrypimą nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo jam pasiekti numatyto koregavimo plano atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę, kaip apibrėžta 5 straipsnio 1 dalyje.

Vertinant, ar nukrypimas didelis, visų pirma atsižvelgiama į šiuos kriterijus:

Valstybėms narėms, kurios nepasiekė vidutinės trukmės biudžeto tikslo, įvertinant struktūrinio balanso pokytį, laikoma, kad nukrypimas didelis, jei jis yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 proc. BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį; įvertinant išlaidų pokyčius atmetus diskrecines įplaukų didinimo priemones, jei jo bendras poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba per dvejus metus iš eilės.

Išlaidų pokyčių nukrypimas nelaikomas dideliu
  , jei atitinkama valstybė narė ▐ viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į
  galimybę gauti didelių neplanuotų pajamų
  , ir jei stabilumo programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia pavojaus šiam tikslui programos laikotarpiu.

Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti
  , jei jo priežastis yra neįprastas įvykis, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “.

| 6. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visos
  nedalyvaujančios
  valstybės narės ▐ Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta SESV 121 straipsnyje, teikdamos konvergencijos programas; taip sudaromas pagrindas
  viešųjų finansų tvarumui, leidžiančiam kurti
  kainų
  stabilumą, didelį tvarų augimą ir
  naujas darbo vietas.“; |
| --- | --- | --- |

6.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visos
  nedalyvaujančios
  valstybės narės ▐ Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta SESV 121 straipsnyje, teikdamos konvergencijos programas; taip sudaromas pagrindas
  viešųjų finansų tvarumui, leidžiančiam kurti
  kainų
  stabilumą, didelį tvarų augimą ir
  naujas darbo vietas.“;

| b) | 2 dalies
  a, b ir c
  punktai pakeičiami taip:






  „a) | vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas,
  įskaitant atitinkamą lėšų skyrimą pagrindiniam kapitalui formuoti, ypač atsižvelgiant į išlaidų augimo sąlygas ir kriterijus pagal 9 straipsnio 1 dalį,
  numatomas valdžios sektoriaus įplaukų augimas nesikeičiant politikai ir kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių įplaukų srityje įvertinimas, vidutinės trukmės pinigų politikos tikslai, šių tikslų ryšys su kainų bei valiutos keitimo kurso stabilumu, taip pat su tvarios konvergencijos pasiekimu; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies
  a, b ir c
  punktai pakeičiami taip:

„a)

vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas,
  įskaitant atitinkamą lėšų skyrimą pagrindiniam kapitalui formuoti, ypač atsižvelgiant į išlaidų augimo sąlygas ir kriterijus pagal 9 straipsnio 1 dalį,
  numatomas valdžios sektoriaus įplaukų augimas nesikeičiant politikai ir kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių įplaukų srityje įvertinimas, vidutinės trukmės pinigų politikos tikslai, šių tikslų ryšys su kainų bei valiutos keitimo kurso stabilumu, taip pat su tvarios konvergencijos pasiekimu;

| aa) | informacija apie numanomus įsipareigojimus, susijusius su gyventojų senėjimu, ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pavyzdžiui, valstybės garantijas, kurie gali daryti didelį poveikį valstybės biudžetui; |
| --- | --- |

aa)

informacija apie numanomus įsipareigojimus, susijusius su gyventojų senėjimu, ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, pavyzdžiui, valstybės garantijas, kurie gali daryti didelį poveikį valstybės biudžetui;

| ab) | informacija apie stabilumo programos suderinamumą su bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis, užimtumo gairėmis ir nacionaline reformų programa; |
| --- | --- |

ab)

informacija apie stabilumo programos suderinamumą su bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis, užimtumo gairėmis ir nacionaline reformų programa;

| b) | numatomi planuojamam ekonominio vystymosi ir konvergencijos programos įvykdymui svarbūs ekonominiai rodikliai, tokie kaip Vyriausybinių investicijų išlaidos, realus bendrasis vidaus produktas (BVP), užimtumas ir infliacija; |
| --- | --- |

b)

numatomi planuojamam ekonominio vystymosi ir konvergencijos programos įvykdymui svarbūs ekonominiai rodikliai, tokie kaip Vyriausybinių investicijų išlaidos, realus bendrasis vidaus produktas (BVP), užimtumas ir infliacija;

| c) | biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą
  poveikį
  biudžetui
  , įskaitant didinančias
  tvarų
  potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“; |
| --- | --- |

c)

biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą
  poveikį
  biudžetui
  , įskaitant didinančias
  tvarų
  potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“;

| ba) | Įterpiama ši dalis:




  „2a.
     
  Konvergencijos programa grindžiama labiausiai tikėtinu makroekonominiu fiskaliniu scenarijumi arba atsargesniu scenarijumi. Makroekonominės ir biudžeto prognozės lyginamos su naujausiomis Komisijos, o prireikus ir kitų nepriklausomų įstaigų parengtomis prognozėmis. Svarbūs pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozių skirtumai turi būti pagrįsti, ypač jeigu išorės vertinimuose numatytas lygis arba augimas labai skiriasi nuo Komisijos prognozių.




  Tikslus šios informacijos, nurodytos 2 dalies a, aa, b, c ir d punktuose, turinys apibrėžiamas suderintoje sistemoje, kurią turi nustatyti Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.“; |
| --- | --- |

ba)

Įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Konvergencijos programa grindžiama labiausiai tikėtinu makroekonominiu fiskaliniu scenarijumi arba atsargesniu scenarijumi. Makroekonominės ir biudžeto prognozės lyginamos su naujausiomis Komisijos, o prireikus ir kitų nepriklausomų įstaigų parengtomis prognozėmis. Svarbūs pasirinkto makroekonominio fiskalinio scenarijaus ir Komisijos prognozių skirtumai turi būti pagrįsti, ypač jeigu išorės vertinimuose numatytas lygis arba augimas labai skiriasi nuo Komisijos prognozių.

Tikslus šios informacijos, nurodytos 2 dalies a, aa, b, c ir d punktuose, turinys apibrėžiamas suderintoje sistemoje, kurią turi nustatyti Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.“;

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas
  deramai kiekybiškai įvertintas
  diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.


  4.
     
  Visose programose nurodoma informacija apie tai, kokia jų padėtis atsižvelgiant į nacionalines procedūras, ypač tai, ar programa buvo pateikta nacionaliniam parlamentui ir ar nacionalinis parlamentas turėjo galimybę aptarti Tarybos nuomonę apie ankstesnę programą arba, prireikus, Tarybos rekomendaciją ar įspėjimą, taip pat ar parlamentas minėtajai programai pritarė.
  “. |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas
  deramai kiekybiškai įvertintas
  diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.

4.
     
  Visose programose nurodoma informacija apie tai, kokia jų padėtis atsižvelgiant į nacionalines procedūras, ypač tai, ar programa buvo pateikta nacionaliniam parlamentui ir ar nacionalinis parlamentas turėjo galimybę aptarti Tarybos nuomonę apie ankstesnę programą arba, prireikus, Tarybos rekomendaciją ar įspėjimą, taip pat ar parlamentas minėtajai programai pritarė.
  “.

| 7. | 8 straipsnis pakeičiamas taip:
  „8 straipsnis

  1.   Konvergencijos programos pateikiamos kiekvienais metais
  balandžio mėn., pageidautina – iki balandžio mėn. vidurio, ir ne vėliau kaip
  balandžio 30 d.
  2.   Valstybės narės viešai skelbia savo konvergencijos programas.“. |
| --- | --- |

7.

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

1.   Konvergencijos programos pateikiamos kiekvienais metais
  balandžio mėn., pageidautina – iki balandžio mėn. vidurio, ir ne vėliau kaip
  balandžio 30 d.

2.   Valstybės narės viešai skelbia savo konvergencijos programas.“.

| 8. | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis

  1.   Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama
  SESV
  121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių
  jų konvergencijos programose
  pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus ir numatomą bendros skolos santykio raidą, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas,
  įskaitant svarstymą dėl kartu pateikiamos skolos santykio raidos, ir
  ar taikomos ir (arba) siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti per ciklą ir tvariai konvergencijai užtikrinti.
  Taryba
  ir Komisija
  , vertindamos koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos.
  Visų pirma atsižvelgiama į neplanuotas pajamas ir pajamų trūkumą.
  Valstybių narių, kurių skola
  viršija 60 proc. BVP
  arba
  kurioms kyla aiški bendro skolos tvarumo rizika
  , atveju Taryba nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 proc. BVP. VKM II valstybių narių atveju Taryba
  ir Komisija
  nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 proc. BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti.


  Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Tam
  Taryba
  ir Komisija įvertina, ar
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį,
  atitinka šias sąlygas
  :






  a) | valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

8.

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

1.   Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama
  SESV
  121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių
  jų konvergencijos programose
  pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus ir numatomą bendros skolos santykio raidą, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas,
  įskaitant svarstymą dėl kartu pateikiamos skolos santykio raidos, ir
  ar taikomos ir (arba) siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti per ciklą ir tvariai konvergencijai užtikrinti.

Taryba
  ir Komisija
  , vertindamos koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos.
  Visų pirma atsižvelgiama į neplanuotas pajamas ir pajamų trūkumą.
  Valstybių narių, kurių skola
  viršija 60 proc. BVP
  arba
  kurioms kyla aiški bendro skolos tvarumo rizika
  , atveju Taryba nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 proc. BVP. VKM II valstybių narių atveju Taryba
  ir Komisija
  nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 proc. BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti.

Vertinant, ar pažanga siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra pakankama, atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę. Tam
  Taryba
  ir Komisija įvertina, ar
  valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį,
  atitinka šias sąlygas
  :

a)

valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis;

| b) | valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už
  orientacinį
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už
  orientacinį
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir
  orientacinio
  vidutinės trukmės
  galimo
  BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo;

| c) | valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo,
  diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais. |
| --- | --- |

c)

valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo,
  diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais.

Į bendrąsias išlaidas neįtraukiamos išlaidos palūkanoms, ES fondų pajamomis visiškai kompensuojamos išlaidos ES programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskreciniai pokyčiai.

Didesnis išlaidų augimas, palyginti su vidutinės trukmės pamatiniais rodikliais, nelaikomas lyginamojo dydžio nesilaikymu, jei jis visiškai kompensuojamas pajamų didėjimu, kaip nurodyta teisės aktuose.

Potencialaus BVP augimo pamatinis vidutinės trukmės rodiklis nustatomas remiantis ateities projekcijomis ir praeities projekcijomis. Projekcijos reguliariai atnaujinamos. Komisija viešai skelbia šių prognozių skaičiavimo metodą ir numatomą vidutinės trukmės galimo BVP augimo rodiklį.

Apibrėždamos
  koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo valstybėms narėms, kurios dar nepasiekė šio tikslo, ir
  leisdamos
  laikinai nukrypti nuo šio tikslo valstybėms narėms, kurios jį jau pasiekė, jei išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu ir jei programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto būklė priartėja prie vidutinės trukmės biudžeto tikslo, Taryba
  ir Komisija
  atsižvelgia į įgyvendinamas pagrindines struktūrines reformas, turinčias tiesioginį ilgalaikį
  teigiamą
  poveikį
  biudžetui
  , įskaitant didinančias potencialų tvarų augimą, ir todėl turinčias įrodomos įtakos ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.

Ypatingas dėmesys skiriamas pensijų reformoms, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Tokias reformas įgyvendinančioms valstybėms narėms leidžiama nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano arba nuo paties tikslo,
  nukrypimui atspindint tiesioginio papildomo
  reformos
  poveikio dydį valdžios sektoriaus balansui
  su sąlyga, kad ▐ išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu.

Taryba
  ir Komisija
  taip pat nagrinėja, ar konvergencijos programos turiniu padedama siekti tvarios
  ir tikros
  konvergencijos, glaudžiau koordinuoti ekonominę politiką ir ar atitinkamos valstybės narės ekonominė politika atitinka bendras valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gaires
  ir užimtumo gaires
  . VKM II valstybių narių atveju Taryba taip pat nagrinėja, ar konvergencijos programos turiniu užtikrinamas sklandus dalyvavimas valiutų kurso mechanizme.

Laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui
  ,
  pasiekti numatyto koregavimo plano, nurodyto trečioje pastraipoje,
  valstybėms narėms gali būti leidžiama
  dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atvejais, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ekonomikai atsigauti.

2.   Taryba
  ir Komisija
  išnagrinėja konvergencijos programą ilgiausiai per tris mėnesius nuo jos pateikimo. Atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu Taryba prireikus
  priima
  nuomonę dėl programos. Jeigu vadovaudamasi SESV 121 straipsniu Taryba nusprendžia, kad programos tikslus ir turinį reikėtų sugriežtinti, ypač
  atsižvelgiant į vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatytą koregavimo planą
  , ji savo nuomonėje paragina atitinkamą valstybę narę patikslinti savo programą.“.

| 9. | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis

  1.   Vykdydamos
  SESV
  121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba ir
  Komisija
  ,
  remdamosi
  valstybių narių pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos konvergencijos programos, visų pirma
  siekdamos
  nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ▐.
  Be to, Taryba
  ir Komisija
  stebi
  nedalyvaujančių
  valstybių narių ▐ ekonominę politiką pagal konvergencijos programų tikslus,
  siekdamos
  užtikrinti, kad jų politika būtų orientuota į stabilumą, ir kad būtų išvengta realių valiutų kursų neatitikimų bei per daug didelių nominalių valiutų kursų svyravimų.
  2.   Didelio
  pastebėto
  nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės tikslui, nurodytam
  šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies
  trečioje
  pastraipoje,
  pasiekti reikalingo koregavimo plano
  atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui Komisija pagal
  SESV
  121 straipsnio 4 dalį atitinkamai valstybei narei pateikia įspėjimą.


  Per vieną mėnesį po išankstinio įspėjimo, nurodyto 1 pastraipoje, priėmimo Taryba išnagrinėja padėtį ir, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį priima rekomendaciją dėl būtinų politikos priemonių. Rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Šis terminas sutrumpinamas iki trijų mėnesių, jei Komisija įspėjime pareiškia nuomonę, kad padėtis yra ypač rimta ir būtina imtis skubių veiksmų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją paskelbia viešai.




  Per terminą, nustatytą pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį priimtoje Tarybos rekomendacijoje, atitinkama valstybė narė pateikia Tarybai ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į minėtą rekomendaciją.




  Jei atitinkama valstybė narė per Tarybos rekomendacijoje nustatytą terminą, kaip nurodyta antroje pastraipoje, nesiima tinkamų veiksmų, Komisija nedelsdama rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą, kuriuo būtų nustatoma, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų. Taryba sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai pagal 121 straipsnio 4 dalį priimti persvarstytas rekomendacijas dėl būtinų politikos priemonių. Taryba Europos Vadovų Tarybai pateikia oficialią ataskaitą apie priimtus sprendimus.




  Laikotarpis nuo tada, kai Taryba pateikia antroje pastraipoje nurodytą rekomendaciją, iki tada, kai priimamas ketvirtoje pastraipoje nurodytas Tarybos sprendimas ir ataskaita Europos Vadovų Tarybai, trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius.




  3.
     
  Vertinant nukrypimą nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo jam pasiekti numatyto koregavimo plano atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę, kaip apibrėžta 9 straipsnio 1 dalyje.




  Vertinant, ar
  nukrypimas didelis
  , visų pirma atsižvelgiama į šiuos kriterijus:




  Valstybėms narėms, kurios nepasiekė vidutinės trukmės biudžeto tikslo, įvertinant struktūrinio balanso pokytį, laikoma, kad nukrypimas didelis, jei jis
  yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 proc. BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį;
  įvertinant išlaidų pokyčius atmetus diskrecines įplaukų didinimo priemones, jei jo bendras poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba per dvejus metus iš eilės.




  Išlaidų pokyčių nukrypimas nelaikomas dideliu
  , jei atitinkama valstybė narė ▐ viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į
  galimybę gauti didelių neplanuotų pajamų
  , ir jei
  konvergencijos
  programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia pavojaus šiam tikslui programos laikotarpiu.
  Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti
  , jei jo priežastis yra neįprastas įvykis, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “ |
| --- | --- |

9.

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

1.   Vykdydamos
  SESV
  121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba ir
  Komisija
  ,
  remdamosi
  valstybių narių pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos konvergencijos programos, visų pirma
  siekdamos
  nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ▐.

Be to, Taryba
  ir Komisija
  stebi
  nedalyvaujančių
  valstybių narių ▐ ekonominę politiką pagal konvergencijos programų tikslus,
  siekdamos
  užtikrinti, kad jų politika būtų orientuota į stabilumą, ir kad būtų išvengta realių valiutų kursų neatitikimų bei per daug didelių nominalių valiutų kursų svyravimų.

2.   Didelio
  pastebėto
  nukrypimo nuo
  vidutinės trukmės tikslui, nurodytam
  šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies
  trečioje
  pastraipoje,
  pasiekti reikalingo koregavimo plano
  atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui Komisija pagal
  SESV
  121 straipsnio 4 dalį atitinkamai valstybei narei pateikia įspėjimą.

Per vieną mėnesį po išankstinio įspėjimo, nurodyto 1 pastraipoje, priėmimo Taryba išnagrinėja padėtį ir, remdamasi Komisijos rekomendacija, pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį priima rekomendaciją dėl būtinų politikos priemonių. Rekomendacijoje nustatomas ne ilgesnis kaip penkių mėnesių terminas nukrypimui ištaisyti. Šis terminas sutrumpinamas iki trijų mėnesių, jei Komisija įspėjime pareiškia nuomonę, kad padėtis yra ypač rimta ir būtina imtis skubių veiksmų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją paskelbia viešai.

Per terminą, nustatytą pagal SESV 121 straipsnio 4 dalį priimtoje Tarybos rekomendacijoje, atitinkama valstybė narė pateikia Tarybai ataskaitą dėl veiksmų, kurių imtasi atsižvelgiant į minėtą rekomendaciją.

Jei atitinkama valstybė narė per Tarybos rekomendacijoje nustatytą terminą, kaip nurodyta antroje pastraipoje, nesiima tinkamų veiksmų, Komisija nedelsdama rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą, kuriuo būtų nustatoma, kad nebuvo imtasi efektyvių veiksmų. Taryba sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą. Komisija taip pat gali pasiūlyti Tarybai pagal 121 straipsnio 4 dalį priimti persvarstytas rekomendacijas dėl būtinų politikos priemonių. Taryba Europos Vadovų Tarybai pateikia oficialią ataskaitą apie priimtus sprendimus.

Laikotarpis nuo tada, kai Taryba pateikia antroje pastraipoje nurodytą rekomendaciją, iki tada, kai priimamas ketvirtoje pastraipoje nurodytas Tarybos sprendimas ir ataskaita Europos Vadovų Tarybai, trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

3.
     
  Vertinant nukrypimą nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo jam pasiekti numatyto koregavimo plano atliekamas bendras vertinimas, kurio pagrindas – struktūrinis balansas, įskaitant išlaidų, atmetus diskrecines pajamų didinimo priemones, analizę, kaip apibrėžta 9 straipsnio 1 dalyje.

Vertinant, ar
  nukrypimas didelis
  , visų pirma atsižvelgiama į šiuos kriterijus:

Valstybėms narėms, kurios nepasiekė vidutinės trukmės biudžeto tikslo, įvertinant struktūrinio balanso pokytį, laikoma, kad nukrypimas didelis, jei jis
  yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 proc. BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį;
  įvertinant išlaidų pokyčius atmetus diskrecines įplaukų didinimo priemones, jei jo bendras poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5 proc. BVP per vienerius metus arba per dvejus metus iš eilės.

Išlaidų pokyčių nukrypimas nelaikomas dideliu
  , jei atitinkama valstybė narė ▐ viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į
  galimybę gauti didelių neplanuotų pajamų
  , ir jei
  konvergencijos
  programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia pavojaus šiam tikslui programos laikotarpiu.

Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti
  , jei jo priežastis yra neįprastas įvykis, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba didelio euro zonos ar visos ES ekonominio nuosmukio atveju, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.
  “

| 9a. | Įterpiamas šis skirsnis:




  „3A SKIRSNIS




  STATISTINIO NEPRIKLAUSOMUMO PRINCIPAS



  10a straipsnis



  Siekiant užtikrinti, kad daugiašalė priežiūra būtų paremta patikimais ir nepriklausomais statistiniais duomenimis, Valstybės narės užtikrina nacionalinių statistikos institucijų ir nacionalinių audito rūmų profesinį nepriklausomumą, kuris atitinka Europos statistikos praktikos kodeksą, kaip nurodyta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (11). Juo reikalaujama bent:










  a) | užtikrinti skaidrų įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procesą, kuris turi būti paremtas tik profesiniais kriterijais; |
| --- | --- | --- |

9a.

Įterpiamas šis skirsnis:

„3A SKIRSNIS

STATISTINIO NEPRIKLAUSOMUMO PRINCIPAS

10a straipsnis

Siekiant užtikrinti, kad daugiašalė priežiūra būtų paremta patikimais ir nepriklausomais statistiniais duomenimis, Valstybės narės užtikrina nacionalinių statistikos institucijų ir nacionalinių audito rūmų profesinį nepriklausomumą, kuris atitinka Europos statistikos praktikos kodeksą, kaip nurodyta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (11). Juo reikalaujama bent:

a)

užtikrinti skaidrų įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procesą, kuris turi būti paremtas tik profesiniais kriterijais;

| b) | nurodyti biudžeto asignavimus, kurie turi būti skiriami metams arba keletui metų; |
| --- | --- |

b)

nurodyti biudžeto asignavimus, kurie turi būti skiriami metams arba keletui metų;

| c) | pateikti svarbiausios statistinės informacijos paskelbimo datą, kuri turi būti paskirta pakankamai anksti. |
| --- | --- |

c)

pateikti svarbiausios statistinės informacijos paskelbimo datą, kuri turi būti paskirta pakankamai anksti.

| 9b. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „-11 straipsnis



  1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija užtikrina nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Tam tikslui Komisija visų pirma vykdo misijas siekiant įvertinti esamą ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatyti riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.




  2.
     
  Sustiprinta priežiūra gali būti vykdoma valstybių narių, kurioms taikomos pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį pateiktos rekomendacijos, atveju siekiant vykdyti stebėseną in situ. Atitinkamos valstybės narės suteikia visą informaciją, kurios reikia misijos parengimui ir vykdymui.




  3.
     
  Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro arba kuri dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos Centrinio Banko atstovus dalyvauti stebėsenos misijose.




  4.
     
  Komisija pateikia Tarybai 2 dalyje nurodytos misijos rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.




  5.
     
  Rengdama 2 dalyje nurodytas stebėsenos misijas, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“. |
| --- | --- |

9b.

Įterpiamas šis straipsnis:

„-11 straipsnis

1.
     
  Vadovaudamasi šio reglamento tikslais, Komisija užtikrina nuolatinį dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis. Tam tikslui Komisija visų pirma vykdo misijas siekiant įvertinti esamą ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatyti riziką ar problemas, su kuriomis ji susiduria laikydamasi šio reglamento tikslų.

2.
     
  Sustiprinta priežiūra gali būti vykdoma valstybių narių, kurioms taikomos pagal 6 straipsnio 2 dalį ir 10 straipsnio 2 dalį pateiktos rekomendacijos, atveju siekiant vykdyti stebėseną in situ. Atitinkamos valstybės narės suteikia visą informaciją, kurios reikia misijos parengimui ir vykdymui.

3.
     
  Kai atitinkama valstybė narė yra valstybė narė, kurios valiuta yra euro arba kuri dalyvauja VKM II, Komisija prireikus gali pakviesti Europos Centrinio Banko atstovus dalyvauti stebėsenos misijose.

4.
     
  Komisija pateikia Tarybai 2 dalyje nurodytos misijos rezultatų ataskaitą ir prireikus gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

5.
     
  Rengdama 2 dalyje nurodytas stebėsenos misijas, Komisija perduoda savo preliminarias išvadas atitinkamai valstybei narei, kuri gali pateikti savo pastabas.“.

| 9c. | Įterpiamas šis straipsnis:



  „12a straipsnis


  Peržiūra



  1.
     
  Per trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ir vėliau kas penkeri metai Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.




  Toje ataskaitoje, inter alia, įvertinama:










  a) | reglamento veiksmingumas, |
| --- | --- | --- |

9c.

Įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Per trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo ir vėliau kas penkeri metai Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, inter alia, įvertinama:

a)

reglamento veiksmingumas,

| b) | pažanga, kuri buvo padaryta užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją laikantis SESV, |
| --- | --- |

b)

pažanga, kuri buvo padaryta užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją laikantis SESV,

2.
     
  Prireikus, kartu su šia ataskaita pateikiamas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą.

3.
     
  Ataskaita turi būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.“.

| 10. | Reglamente visos nuorodos į 99 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į 121 straipsnį. |
| --- | --- |

10.

Reglamente visos nuorodos į 99 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į 121 straipsnį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

1

(2)  OL L 209, 1997 8 2, p 1.

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p 6.

3

(4)  OL C 236, 1997 8 2, p. 1.

4

(5)

5

| (+) | Reglamento numeris ir data. |
| --- | --- |

(+)

(+

Reglamento numeris ir data.

(6)  
  OL L...”.

6

OL L...”.

(7)

7

| (++) | Reglamento numeris. |
| --- | --- |

(++)

(++

Reglamento numeris.

(8)

8

| (+) | Reglamento numeris. |
| --- | --- |

(+)

(+

Reglamento numeris.

(9)

9

| (+) | Direktyvos numeris ir data. |
| --- | --- |

(+)

(+

Direktyvos numeris ir data.

(10)  
  OL L...”.

10

OL L...”.

(11)  

  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.“.

11

OL L 87, 2009 3 31, p. 164.“.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/139 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/139

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisVykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ***I

P7_TA(2011)0292

2011 m. birželio 23 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje (COM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) (1)

2012/C 390 E/22

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[2 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0182/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 6 dalimi,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę

   (1)

  ,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (-1) | Geresnė ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti grindžiama keliomis tarpusavyje susietomis ir derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, visų pirma Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, veiksminga perviršinio šalies biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktu), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir koregavimo sistema, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra. |
| --- | --- |

(-1)

Geresnė ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti grindžiama keliomis tarpusavyje susietomis ir derančiomis tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo politikos kryptimis, visų pirma Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui, tarptautinės prekybos ir konkurencingumo skatinimui, veiksminga perviršinio šalies biudžeto deficito prevencijos ir koregavimo sistema (Stabilumo ir augimo paktu), tvirta makroekonominio disbalanso prevencijos ir koregavimo sistema, sustiprintu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra.

| (-1a) | Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais. |
| --- | --- |

(-1a)

Komisija turėtų atlikti didesnį vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis ir įspėjimais.

| (1) | Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką
  turėtų būti atsižvelgiama į bendras ekonomikos ir užimtumo gaires,
  kaip nustatyta Sutartimi, turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo
  ir tvarumo,
  ir mokėjimų balanso tvarumo principams. |
| --- | --- |

(1)

Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką
  turėtų būti atsižvelgiama į bendras ekonomikos ir užimtumo gaires,
  kaip nustatyta Sutartimi, turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo
  ir tvarumo,
  ir mokėjimų balanso tvarumo principams.

| (2) | Patirtis, įgyta per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, rodo, kad reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei tvirtesne Sąjungos lygmens nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos sistema. |
| --- | --- |

(2)

Patirtis, įgyta per pirmąjį Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį, rodo, kad reikia gerinti Sąjungos ekonomikos valdymą, kuris turėtų būti grindžiamas didesne nacionaline atsakomybe už bendrai sutartas taisykles ir politiką bei tvirtesne Sąjungos lygmens nacionalinės ekonominės politikos stebėsenos sistema.

| (2a) | Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išsaugojimas turi būti laikomas tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi. |
| --- | --- |

(2a)

Dinamiškos bendrosios rinkos sukūrimas ir išsaugojimas turi būti laikomas tinkamo ir sklandaus ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dalimi.

| (3) | Visų pirma, siekiant išvengti pernelyg didelio makroekonominio disbalanso susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jis susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo
  ir anksčiau nei ekonominiai ir finansiniai procesai ilgam laikui pakryps ypač nepalankia linkme,
  valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą. Šį išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas. |
| --- | --- |

(3)

Visų pirma, siekiant išvengti pernelyg didelio makroekonominio disbalanso susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jis susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo
  ir anksčiau nei ekonominiai ir finansiniai procesai ilgam laikui pakryps ypač nepalankia linkme,
  valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą. Šį išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas.

| (4) | Siekiant mažinti šį disbalansą, teisės aktais būtina nustatyti procedūrą. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant mažinti šį disbalansą, teisės aktais būtina nustatyti procedūrą.

| (5) | SESV
  121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalę priežiūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominio disbalanso nustatymo, prevencijos ir naikinimo taisyklėmis.
  Labai svarbu, kad procedūra
  turėtų būti įtvirtinta taikant metinį daugiašalės priežiūros ciklą. |
| --- | --- |

(5)

SESV
  121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalę priežiūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominio disbalanso nustatymo, prevencijos ir naikinimo taisyklėmis.
  Labai svarbu, kad procedūra
  turėtų būti įtvirtinta taikant metinį daugiašalės priežiūros ciklą.

| (5a) | Patikimi statistikos duomenys sudaro makroekonominio disbalanso priežiūros pagrindą. Siekiant užtikrinti statistikos duomenų tikslumą bei patikimumą, valstybės narės turėtų užtikrinti nacionalinių statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą pagal Europos statistikos praktikos kodeksą, išdėstytą Reglamente (EB) Nr. 223/2009. Be to, prieiga prie išsamių finansinių duomenų svarbi vykdant makroekonominio disbalanso priežiūrą. Šį reikalavimą reikėtų užtikrinti pagal Reglamente (ES) Nr. [.../...] dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, ypač jo 6a straipsnyje, nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(5a)

Patikimi statistikos duomenys sudaro makroekonominio disbalanso priežiūros pagrindą. Siekiant užtikrinti statistikos duomenų tikslumą bei patikimumą, valstybės narės turėtų užtikrinti nacionalinių statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą pagal Europos statistikos praktikos kodeksą, išdėstytą Reglamente (EB) Nr. 223/2009. Be to, prieiga prie išsamių finansinių duomenų svarbi vykdant makroekonominio disbalanso priežiūrą. Šį reikalavimą reikėtų užtikrinti pagal Reglamente (ES) Nr. [.../...] dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, ypač jo 6a straipsnyje, nustatytas taisykles.

| (5b) | Ekonomikos valdysena turėtų būti stiprinama aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti atitinkamai valstybei narei, dėl kurios Taryba priėmė tokį sprendimą, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis. |
| --- | --- |

(5b)

Ekonomikos valdysena turėtų būti stiprinama aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus. Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti atitinkamai valstybei narei, dėl kurios Taryba priėmė tokį sprendimą, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

| (6) | Reglamento (ES) Nr. [.../...] vykdymo užtikrinimą reikėtų paremti nustačius
  palūkaninius indėlius, jeigu valstybė narė nesilaiko rekomendacijų ir nesiėmė Tarybos rekomenduotų taisomųjų veiksmų, kurie pakeičiami metine bauda, jei jos pakartotinai nesilaiko rekomendacijų mažinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Šios vykdymo užtikrinimo priemonės nustatomos
  valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) Nr. [.../...] vykdymo užtikrinimą reikėtų paremti nustačius
  palūkaninius indėlius, jeigu valstybė narė nesilaiko rekomendacijų ir nesiėmė Tarybos rekomenduotų taisomųjų veiksmų, kurie pakeičiami metine bauda, jei jos pakartotinai nesilaiko rekomendacijų mažinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Šios vykdymo užtikrinimo priemonės nustatomos
  valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro ▐.

▐

| (8) | Tuo atveju, kai nesilaikoma
  Tarybos rekomendacijų perviršiniam makroekonominiam disbalansui mažinti,
  nustatomas palūkaninis indėlis arba bauda,
  kol Taryba nuspręs, kad valstybė narė ėmėsi taisomųjų veiksmų atsižvelgdama į jos rekomendacijas. |
| --- | --- |

(8)

Tuo atveju, kai nesilaikoma
  Tarybos rekomendacijų perviršiniam makroekonominiam disbalansui mažinti,
  nustatomas palūkaninis indėlis arba bauda,
  kol Taryba nuspręs, kad valstybė narė ėmėsi taisomųjų veiksmų atsižvelgdama į jos rekomendacijas.

| (9) | Be to, valstybei narei pakartotinai neparengus taisomųjų veiksmų plano pagal Tarybos
  rekomendaciją
  , paprastai taip pat turėtų būti taikoma metinė bauda, kol Taryba nuspręs, kad valstybė narė pateikė taisomųjų veiksmų planą, kuriuo pakankamai atsižvelgiama į jos
  rekomendaciją
  . |
| --- | --- |

(9)

Be to, valstybei narei pakartotinai neparengus taisomųjų veiksmų plano pagal Tarybos
  rekomendaciją
  , paprastai taip pat turėtų būti taikoma metinė bauda, kol Taryba nuspręs, kad valstybė narė pateikė taisomųjų veiksmų planą, kuriuo pakankamai atsižvelgiama į jos
  rekomendaciją
  .

| (10) | Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms,
  palūkaninis indėlis ir
  bauda turėtų būti
  vienodi
  visoms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, ir lygi 0,1 % atitinkamos valstybės narės praėjusių metų bendrojo vidaus produkto (BVP). |
| --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms,
  palūkaninis indėlis ir
  bauda turėtų būti
  vienodi
  visoms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, ir lygi 0,1 % atitinkamos valstybės narės praėjusių metų bendrojo vidaus produkto (BVP).

| (10a) | Komisijai reikėtų suteikti galimybę siūlyti sumažinti baudos dydį arba ją panaikinti atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes. |
| --- | --- |

(10a)

Komisijai reikėtų suteikti galimybę siūlyti sumažinti baudos dydį arba ją panaikinti atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes.

| (11) | Sankcijų
  skyrimo valstybėms narėms, nesiimančioms veiksmingų priemonių
  perviršiniam
  makroekonominiam disbalansui panaikinti, procedūra turėtų būti tokia, kad
  sankcijų
  skyrimas tokioms valstybėms narėms būtų taisyklė, o ne išimtis. |
| --- | --- |

(11)

Sankcijų
  skyrimo valstybėms narėms, nesiimančioms veiksmingų priemonių
  perviršiniam
  makroekonominiam disbalansui panaikinti, procedūra turėtų būti tokia, kad
  sankcijų
  skyrimas tokioms valstybėms narėms būtų taisyklė, o ne išimtis.

| (12) | Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir skiriamos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, finansinei paramai teikti sukurtiems stabilumo mechanizmams, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą. |
| --- | --- |

(12)

Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir skiriamos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, finansinei paramai teikti sukurtiems stabilumo mechanizmams, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą.

| (13) | Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus dėl šiame reglamente numatytos sankcijos skyrimo turėtų būti suteiktas Tarybai. Taryboje vykdant valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą, kaip nurodyta
  SESV
  121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra būtini tolesni veiksmai, pagal
  SESV
  121 straipsnį ir Reglamentą (ES) Nr. [.../...] Tarybai priėmus priemones. |
| --- | --- |

(13)

Įgaliojimas priimti atskirus sprendimus dėl šiame reglamente numatytos sankcijos skyrimo turėtų būti suteiktas Tarybai. Taryboje vykdant valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą, kaip nurodyta
  SESV
  121 straipsnio 1 dalyje, šie atskiri sprendimai yra būtini tolesni veiksmai, pagal
  SESV
  121 straipsnį ir Reglamentą (ES) Nr. [.../...] Tarybai priėmus priemones.

| (14) | Šiame reglamente pateiktos bendrosios veiksmingo Reglamento (ES) Nr. [.../...] vykdymo užtikrinimo taisyklės, todėl jis turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nurodytą Sutarties 121 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

Šiame reglamente pateiktos bendrosios veiksmingo Reglamento (ES) Nr. [.../...] vykdymo užtikrinimo taisyklės, todėl jis turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nurodytą Sutarties 121 straipsnio 6 dalyje.

| (15) | Kadangi deramai sukurti veiksmingos makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos sistemos valstybės narės negali dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio visai Sąjungai ir euro zonai, ir šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

(15)

Kadangi deramai sukurti veiksmingos makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos sistemos valstybės narės negali dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio visai Sąjungai ir euro zonai, ir šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiame reglamente nustatoma
  sankcijų
  sistema siekiant veiksmingai naikinti
  perviršinį
  makroekonominį disbalansą euro zonoje.

2.   Šis reglamentas taikomas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos Reglamento (ES) Nr. [.../...] 2 straipsnyje pateiktos terminų apibrėžtys.

Be to, taikoma ši apibrėžtis:

išimtinės ekonominės aplinkybės – aplinkybės, kai pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta
  SESV
  126 straipsnio 2 dalies a punkto antroje įtraukoje ir išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 (3).

3 straipsnis

Sankcijos

1.   Remdamasi Komisijos
  rekomendacija
  Taryba
  sprendimu
  nustato
  palūkaninį indėlį
  , jei pagal Reglamento
  (ES) Nr. .../2011
  10 straipsnio 4 dalį
  buvo priimtas Tarybos sprendimas dėl taisomųjų veiksmų, kai
  Taryba nusprendžia, kad ▐ atitinkama valstybė narė
  nesiėmė rekomenduotų taisomųjų veiksmų vadovaudamasi rekomendacija
  .

1a.
     
  Remiantis Komisijos rekomendacija Tarybos sprendimu nustatoma metinė bauda, jei:

| a) | pagal Reglamento (ES) .../2011 8 straipsnio 3 dalį Taryba toje pačioje disbalanso procedūroje priima dvi rekomendacijas iš eilės, kuriose Taryba nusprendžia, kad valstybė narė pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą, |
| --- | --- |

a)

pagal Reglamento (ES) .../2011 8 straipsnio 3 dalį Taryba toje pačioje disbalanso procedūroje priima dvi rekomendacijas iš eilės, kuriose Taryba nusprendžia, kad valstybė narė pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą,

| b) | remiantis Reglamento (ES) Nr. [.../...] 10 straipsnio 4 dalimi toje pačioje disbalanso procedūroje viena po kitos priimamos dvi Tarybos rekomendacijos, kuriose nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų, |
| --- | --- |

b)

remiantis Reglamento (ES) Nr. [.../...] 10 straipsnio 4 dalimi toje pačioje disbalanso procedūroje viena po kitos priimamos dvi Tarybos rekomendacijos, kuriose nurodoma, kad nesilaikoma reikalavimų,

Bauda skiriama pakeičiant nustatytą palūkaninį indėlį metine bauda pagal 3 straipsnio 1 dalį.

1b.
     
  Laikoma, kad Taryba priėmė 1 ir 1a dalyse nurodytą sprendimą, jei ji per dešimt dienų nuo Komisijos rekomendacijos priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia jos atmesti. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali rekomendaciją iš dalies pakeisti.

1c.
     
  Komisijos rekomendacija dėl Tarybos sprendimo pateikiama per dvidešimt dienų po to, kai įvykdomos 1 ir 1a dalyse nurodytos sąlygos.

2.   Komisijos
  rekomenduojamas palūkaninis indėlis arba
  metinė bauda lygi 0,1 % atitinkamos valstybės narės praėjusių metų bendrojo vidaus produkto (BVP).

3.   Nukrypdama nuo
  2 dalies
  , Komisija, atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, Komisijai pateiktą per dešimt dienų po to, kai įvykdomos 1
  ir 1a dalyse
  nurodytos
  sąlygos
  , gali siūlyti sumažinti
  palūkaninio indėlio arba
  baudos dydį arba ją panaikinti.

4.   Jei valstybė narė
  įnešė palūkaninį indėlį arba
  sumokėjo metinę baudą už konkrečius kalendorinius metus, o po to pagal Reglamento (ES) Nr. .../2011 10 straipsnio 1 dalį Taryba nusprendžia, kad valstybė narė
  tais metais
  ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų,
  už tuos metus sumokėtas indėlis ir susidariusios palūkanos arba
  už tuos metus sumokėta bauda valstybei narei grąžinama pro rata temporis.

4 straipsnis

Baudų
  skyrimas

Šio reglamento 3 straipsnyje nurodytos
  baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje, ir
  skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui. Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą, baudos skiriamos tam naujausiam mechanizmui
  .

5 straipsnis

Balsavimas Taryboje

Dėl 3 straipsnyje nurodytų priemonių balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, o Taryba sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio atitinkamai valstybei narei, balsavimą.

Pirmoje
  pastraipoje minėtų Tarybos narių kvalifikuota balsų dauguma apibrėžiama pagal Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a punktą.

5a straipsnis

Ekonominis dialogas

Siekiant skatinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali kviesti į komiteto posėdį Tarybos ir komisijos pirmininkus, ir, prireikus, Euro grupės pirmininką siekiant kartu aptarti pagal šio Reglamento 3 straipsnį priimtus sprendimus.

Kompetentingas Europos Parlamento komitetas gali suteikti atitinkamai valstybei narei, dėl kurios Taryba priėmė tokį sprendimą, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

5b straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo, o po to kas penkeri metai Komisija pateikia ataskaitą apie šio Reglamento įgyvendinimą. Toje ataskaitoje, inter alia, įvertinama:

| a) | reglamento veiksmingumas, |
| --- | --- |

a)

reglamento veiksmingumas,

| b) | pažanga užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, kaip nustatyta Sutartyje, |
| --- | --- |

b)

pažanga užtikrinant glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją, kaip nustatyta Sutartyje,

2.
     
  Prireikus, kartu su ta ataskaita pateikiamas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą.

3.
     
  Ataskaita ir visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartis.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  

  OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

1

OL C 150, 2011 5 20, p. 1.

(2)  OL C,, p..

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

3

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/145

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisVartotojų teisės ***I

P7_TA(2011)0293

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (COM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 390 E/23

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0614),

| — | atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą (C6-0349/2008),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. liepos 16 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. liepos 16 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. balandžio 22 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. balandžio 22 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A7-0038/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A7-0038/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3);

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą;

| 3. | atsižvelgia į Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos ir pirmininkausiančių Lenkijos, Danijos ir Kipro bendrą pareiškimą, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos ir pirmininkausiančių Lenkijos, Danijos ir Kipro bendrą pareiškimą, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 54.

(2)  OL C 200, 2009 8 25, p. 76.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. kovo 24 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0116).

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2008)0196

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/83/ES.)

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisPRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl koreliacijos lentelių

Europos Parlamentas apgailestauja, kad Taryba nebuvo pasirengusi sutikti su privalomu koreliacijos lentelių skelbimu, atsižvelgiant į pasiūlymą dėl Direktyvos dėl vartotojų teisių. Šiuo dokumentu pareiškiama, kad 2011 m. birželio 6 d. trišaliame dialoge tarp Europos Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas dėl šios direktyvos nenulemia tarpinstitucinių derybų dėl koreliacijos lentelių rezultatų.

Europos Parlamentas ragina Komisiją informuoti jį per dvylika mėnesių nuo šio susitarimo priėmimo plenarinėje sesijoje ir perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigoje pateikti ataskaitą apie valstybių narių praktiką rengiant savo lenteles, kurios, kiek įmanoma, atspindi atitiktį tarp šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių, ir tas lenteles viešai paskelbti.

Europos Parlamentas palankiai vertina pasiektą susitarimą, įskaitant Direktyvos dėl vartotojų teisių privalomų ataskaitų teikimo reikalavimus, susijusius su šios direktyvos, Tarybos direktyvos 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/44/EB nuostatas, kurios suteikia valstybių narių reglamentavimo pasirinkimą (29, 32 ir 33).“

Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos ir pirmininkausiančių Lenkijos, Danijos ir Kipro bendras pareiškimas dėl koreliacijos lentelių

Šiuo dokumentu pareiškiama, kad 2011 m. birželio 6 d. trišaliame dialoge tarp Europos Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas dėl Europos Parlamento direktyvos dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 93/13/EEC ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB ir panaikinama Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB, nenulemia tarpinstitucinių derybų dėl koreliacijos lentelių rezultatų.

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/146

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisNuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą ***I

P7_TA(2011)0294

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą (COM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

2012/C 390 E/24

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0607), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0607),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0342/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0342/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0091/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto nuomonę (A7–0091/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 26.

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2010)0301

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2000/25/EB nuostatos dėl traktorių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/72/ES.)

---

| 18.12.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 390/147 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 390/147

---

2011 m. birželio 23 d., ketvirtadienisPanaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos *

P7_TA(2011)0295

2011 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo (COM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

2012/C 390 E/25

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0618), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0618),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 31 ir 32 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0387/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 31 ir 32 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0387/2010),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7–0214/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7–0214/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl direktyvos


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | Sutarties 2 straipsnio b punkte numatyta, kad turi būti nustatyti vienodi saugos standartai, kad būtų apsaugota darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikata. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

(1)

Sutarties 2 straipsnio b punkte numatyta, kad turi būti nustatyti vienodi saugos standartai, kad būtų apsaugota darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikata.

| (1) | Euratomo
  sutarties 2 straipsnio b punkte numatyta, kad turi būti nustatyti vienodi saugos standartai, kad būtų apsaugota darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikata. |
| --- | --- |

(1)

Euratomo
  sutarties 2 straipsnio b punkte numatyta, kad turi būti nustatyti vienodi saugos standartai, kad būtų apsaugota darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikata.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| (2) | Sutarties 30 straipsnyje numatyta, kad turi būti nustatyti pagrindiniai darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės standartai. |
| --- | --- |

(2)

Sutarties 30 straipsnyje numatyta, kad turi būti nustatyti pagrindiniai darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės standartai.

| (2) | Euratomo
  sutarties 30 straipsnyje numatyta, kad turi būti nustatyti pagrindiniai darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės standartai. |
| --- | --- |

(2)

Euratomo
  sutarties 30 straipsnyje numatyta, kad turi būti nustatyti pagrindiniai darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės standartai.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Sutarties 37 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai teiktų bendruosius duomenis apie radioaktyviųjų atliekų laidojimo planus. |
| --- | --- |

(3)

Sutarties 37 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai teiktų bendruosius duomenis apie radioaktyviųjų atliekų laidojimo planus.

| (3) | Euratomo
  sutarties 37 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai teiktų bendruosius duomenis apie radioaktyviųjų atliekų laidojimo planus. |
| --- | --- |

(3)

Euratomo
  sutarties 37 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai teiktų bendruosius duomenis apie radioaktyviųjų atliekų laidojimo planus.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (3a) | 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 89/391/EEB (1) numatyta nustatyti priemones darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti. |
| --- | --- |

(3a)

1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 89/391/EEB (1) numatyta nustatyti priemones darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/EURATOMAS
  , nustatanti
  pagrindinius
  darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (2),
  taikoma visoms praktinės veiklos rūšims, susijusioms su rizika, kurią lemia jonizuojančiosios spinduliuotės, atsirandančios iš dirbtinio arba gamtinio šaltinio tais atvejais, kai gamtiniai radionuklidai yra arba buvo apdorojami dėl jų radioaktyviųjų, skilimo ar naudingųjų savybių. Ji taip pat taikoma leistinam medžiagų, susidariusių vykdant tokią veiklą, išmetimui. Tos direktyvos nuostatos papildytos konkretesniais teisės aktais. |
| --- | --- |

(4)

1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/EURATOMAS
  , nustatanti
  pagrindinius
  darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (2),
  taikoma visoms praktinės veiklos rūšims, susijusioms su rizika, kurią lemia jonizuojančiosios spinduliuotės, atsirandančios iš dirbtinio arba gamtinio šaltinio tais atvejais, kai gamtiniai radionuklidai yra arba buvo apdorojami dėl jų radioaktyviųjų, skilimo ar naudingųjų savybių. Ji taip pat taikoma leistinam medžiagų, susidariusių vykdant tokią veiklą, išmetimui. Tos direktyvos nuostatos papildytos konkretesniais teisės aktais.

| (4) | 1996 m. gegužės 13 d. (3) Tarybos direktyva 96/29/EURATOMAS
  nustato
  pagrindinius
  saugumo standartus. Ta direktyva
  taikoma visoms praktinės veiklos rūšims, susijusioms su rizika, kurią lemia jonizuojančiosios spinduliuotės, atsirandančios iš dirbtinio arba gamtinio šaltinio tais atvejais, kai gamtiniai radionuklidai yra arba buvo apdorojami dėl jų radioaktyviųjų, skilimo ar naudingųjų savybių. Ji taip pat taikoma leistinam medžiagų, susidariusių vykdant tokią veiklą, išmetimui. Tos direktyvos nuostatos papildytos konkretesniais teisės aktais. |
| --- | --- |

(4)

1996 m. gegužės 13 d. (3) Tarybos direktyva 96/29/EURATOMAS
  nustato
  pagrindinius
  saugumo standartus. Ta direktyva
  taikoma visoms praktinės veiklos rūšims, susijusioms su rizika, kurią lemia jonizuojančiosios spinduliuotės, atsirandančios iš dirbtinio arba gamtinio šaltinio tais atvejais, kai gamtiniai radionuklidai yra arba buvo apdorojami dėl jų radioaktyviųjų, skilimo ar naudingųjų savybių. Ji taip pat taikoma leistinam medžiagų, susidariusių vykdant tokią veiklą, išmetimui. Tos direktyvos nuostatos papildytos konkretesniais teisės aktais.

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Kadangi nei Euratomo sutartis, nei SESV branduolinių klausimų srityje nesuteikia Parlamentui bendro sprendimo priėmimo įgaliojimų, svarbu, kad būtų rastas naujas teisinis pagrindas būsimiems teisės aktams branduolinės energetikos srityje. |
| --- | --- |

(4a)

Kadangi nei Euratomo sutartis, nei SESV branduolinių klausimų srityje nesuteikia Parlamentui bendro sprendimo priėmimo įgaliojimų, svarbu, kad būtų rastas naujas teisinis pagrindas būsimiems teisės aktams branduolinės energetikos srityje.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Trijose buvusiose ES šalyse kandidatėse (Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje) buvo eksploatuojamos senos sovietinės konstrukcijos atominės elektrinės, kurių ekonomiškai nebuvo galima atnaujinti taip, kad jos atitiktų ES saugos standartus; todėl jos buvo sustabdytos ir laipsniškai nutraukiamas jų eksploatavimas. |
| --- | --- |

(15a)

Trijose buvusiose ES šalyse kandidatėse (Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje) buvo eksploatuojamos senos sovietinės konstrukcijos atominės elektrinės, kurių ekonomiškai nebuvo galima atnaujinti taip, kad jos atitiktų ES saugos standartus; todėl jos buvo sustabdytos ir laipsniškai nutraukiamas jų eksploatavimas.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15b) | Dėl atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo tos trys valstybės narės patyrė didelę finansinę ir ekonominę naštą, kurios jos pačios negali pakelti, todėl Sąjunga joms suteikė finansinių išteklių, skirtų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo projektų išlaidų daliai padengti ir ekonominiams padariniams kompensuoti. |
| --- | --- |

(15b)

Dėl atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo tos trys valstybės narės patyrė didelę finansinę ir ekonominę naštą, kurios jos pačios negali pakelti, todėl Sąjunga joms suteikė finansinių išteklių, skirtų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo projektų išlaidų daliai padengti ir ekonominiams padariniams kompensuoti.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| (18) | 2006 m. TATENA atnaujino visus standartus ir paskelbė Pagrindinius saugos principus37,
  prie kurių rengimo prisidėjo
  Euratomas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūra ir kitos tarptautinės organizacijos. Kaip nurodė šios organizacijos, taikant Pagrindinius saugos principus bus lengviau taikyti tarptautinius saugos standartus ir suderinti skirtingose valstybėse taikomą tvarką. Todėl pageidautina, kad visos valstybės šių principų laikytųsi ir skatintų kitas šalis jų laikytis. Šiuos principus TATENA privalės taikyti savo veiklai, o valstybės – Tatenos remiamai veiklai. Valstybės ar organizacijos rengėjos savo nuožiūra gali priimti principus, kurie būtų taikomi jų pačių veiklai. Jungtinė konvencija yra skatinamoji priemonė – už jos nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų. |
| --- | --- |

(18)

2006 m. TATENA atnaujino visus standartus ir paskelbė Pagrindinius saugos principus37,
  prie kurių rengimo prisidėjo
  Euratomas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūra ir kitos tarptautinės organizacijos. Kaip nurodė šios organizacijos, taikant Pagrindinius saugos principus bus lengviau taikyti tarptautinius saugos standartus ir suderinti skirtingose valstybėse taikomą tvarką. Todėl pageidautina, kad visos valstybės šių principų laikytųsi ir skatintų kitas šalis jų laikytis. Šiuos principus TATENA privalės taikyti savo veiklai, o valstybės – Tatenos remiamai veiklai. Valstybės ar organizacijos rengėjos savo nuožiūra gali priimti principus, kurie būtų taikomi jų pačių veiklai. Jungtinė konvencija yra skatinamoji priemonė – už jos nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų.

| (18) | 2006 m. TATENA atnaujino visus standartus ir paskelbė Pagrindinius saugos principus37,
  kuriuos kartu parengė
  Euratomas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūra ir kitos tarptautinės organizacijos. Kaip nurodė šios organizacijos, taikant Pagrindinius saugos principus bus lengviau taikyti tarptautinius saugos standartus ir suderinti skirtingose valstybėse taikomą tvarką. Todėl pageidautina, kad visos valstybės šių principų laikytųsi ir skatintų kitas šalis jų laikytis. Šiuos principus TATENA privalės taikyti savo veiklai, o valstybės – TATENOS remiamai veiklai. Valstybės ar organizacijos rengėjos savo nuožiūra gali priimti principus, kurie būtų taikomi jų pačių veiklai. Jungtinė konvencija yra skatinamoji priemonė – už jos nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų. |
| --- | --- |

(18)

2006 m. TATENA atnaujino visus standartus ir paskelbė Pagrindinius saugos principus37,
  kuriuos kartu parengė
  Euratomas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūra ir kitos tarptautinės organizacijos. Kaip nurodė šios organizacijos, taikant Pagrindinius saugos principus bus lengviau taikyti tarptautinius saugos standartus ir suderinti skirtingose valstybėse taikomą tvarką. Todėl pageidautina, kad visos valstybės šių principų laikytųsi ir skatintų kitas šalis jų laikytis. Šiuos principus TATENA privalės taikyti savo veiklai, o valstybės – TATENOS remiamai veiklai. Valstybės ar organizacijos rengėjos savo nuožiūra gali priimti principus, kurie būtų taikomi jų pačių veiklai. Jungtinė konvencija yra skatinamoji priemonė – už jos nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (19a) | 1998 m. birželio 25 d. Orhuso konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais suteikiamos teisės visuomenei ir nustatomos konvencijos šalių bei valdžios institucijų pareigos, susijusios su teise gauti informaciją, visuomenės dalyvavimu ir teise kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, įskaitant panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą. |
| --- | --- |

(19a)

1998 m. birželio 25 d. Orhuso konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais suteikiamos teisės visuomenei ir nustatomos konvencijos šalių bei valdžios institucijų pareigos, susijusios su teise gauti informaciją, visuomenės dalyvavimu ir teise kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, įskaitant panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (19b) | Tarptautinė darbo organizacija patvirtino Konvenciją (4) ir Rekomendaciją (5) dėl radiacinės saugos, taikomas visose veiklos srityse, kuriose darbuotojai dirbdami patiria jonizuojančiosios spinduliuotės poveikį, ir reikalauja imtis atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą darbuotojų apsaugą panaudojant tuo metu turimas žinias. |
| --- | --- |

(19b)

Tarptautinė darbo organizacija patvirtino Konvenciją (4) ir Rekomendaciją (5) dėl radiacinės saugos, taikomas visose veiklos srityse, kuriose darbuotojai dirbdami patiria jonizuojančiosios spinduliuotės poveikį, ir reikalauja imtis atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą darbuotojų apsaugą panaudojant tuo metu turimas žinias.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (22a) | Europos Parlamentas taip pat pareiškė, kad visų valstybių narių visos branduolinės įmonės turėtų turėti pakankamai finansinių išteklių, kad galėtų padengti eksploatacijos nutraukimo išlaidas, įskaitant atliekų tvarkymą, laikantis principo „teršėjas moka“ ir neprašant valstybės pagalbos, taip pat paragino Komisiją pateikti tikslias atominių elektrinių išmontavimui skirtų finansinių išteklių kiekvienoje valstybėje narėje naudojimo taisykles atsižvelgiant ir į išmontavimą, ir į radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, apdorojimą bei galutinį jų laidojimą (6). |
| --- | --- |

(22a)

Europos Parlamentas taip pat pareiškė, kad visų valstybių narių visos branduolinės įmonės turėtų turėti pakankamai finansinių išteklių, kad galėtų padengti eksploatacijos nutraukimo išlaidas, įskaitant atliekų tvarkymą, laikantis principo „teršėjas moka“ ir neprašant valstybės pagalbos, taip pat paragino Komisiją pateikti tikslias atominių elektrinių išmontavimui skirtų finansinių išteklių kiekvienoje valstybėje narėje naudojimo taisykles atsižvelgiant ir į išmontavimą, ir į radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, apdorojimą bei galutinį jų laidojimą (6).

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 konstatuojamoji dalis

| (23) | Sąjungoje ir visame pasaulyje vis labiau pripažįstama, kad
  branduolinę energiją
  būtina
  naudoti atsakingai, visų pirma užtikrinant branduolinę saugą ir saugumą
  . Šiame kontekste panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą būtina spręsti siekiant užtikrinti, kad
  branduolinės energija
  būtų
  naudojama
  saugiai, optimaliai ir tvariai. |
| --- | --- |

(23)

Sąjungoje ir visame pasaulyje vis labiau pripažįstama, kad
  branduolinę energiją
  būtina
  naudoti atsakingai, visų pirma užtikrinant branduolinę saugą ir saugumą
  . Šiame kontekste panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą būtina spręsti siekiant užtikrinti, kad
  branduolinės energija
  būtų
  naudojama
  saugiai, optimaliai ir tvariai.

| (23) | Sąjungoje ir visame pasaulyje vis labiau
  , ypač po neseniai Japonijoje įvykusios didelės branduolinės avarijos,
  pripažįstama, kad būtina
  sugriežtinti su branduoline sauga ir saugumu susijusias taisykles
  . Šiame kontekste
  svarbų
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą būtina spręsti siekiant užtikrinti, kad
  saugojimas ir (arba) laidojimas
  būtų
  atliekami
  saugiai, optimaliai ir tvariai. |
| --- | --- |

(23)

Sąjungoje ir visame pasaulyje vis labiau
  , ypač po neseniai Japonijoje įvykusios didelės branduolinės avarijos,
  pripažįstama, kad būtina
  sugriežtinti su branduoline sauga ir saugumu susijusias taisykles
  . Šiame kontekste
  svarbų
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimą būtina spręsti siekiant užtikrinti, kad
  saugojimas ir (arba) laidojimas
  būtų
  atliekami
  saugiai, optimaliai ir tvariai.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (23a) | Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad didelę dalį panaudoto branduolinio kuro galima vėl panaudoti. Todėl panaudoto branduolinio kuro perdirbimas yra aspektas, į kurį reikia atsižvelgti sprendžiant galutinių atliekų laidojimo klausimą. |
| --- | --- |

(23a)

Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad didelę dalį panaudoto branduolinio kuro galima vėl panaudoti. Todėl panaudoto branduolinio kuro perdirbimas yra aspektas, į kurį reikia atsižvelgti sprendžiant galutinių atliekų laidojimo klausimą.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| (25) | Be to, veikiant branduoliniams reaktoriams susidaro panaudoto branduolinio kuro. Kiekviena valstybė narė gali apibrėžti savo branduolinio kuro ciklo politiką, panaudotą branduolinį kurą vertindama kaip vertingą išteklių, kurį galima perdirbti, arba nuspręsti jį šalinti kaip atliekas. Kad ir kuris variantas būtų pasirinktas, turėtų būti apsvarstyta galimybė laidoti perdirbant atskirtas didelio radioaktyvumo atliekas arba atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą. |
| --- | --- |

(25)

Be to, veikiant branduoliniams reaktoriams susidaro panaudoto branduolinio kuro. Kiekviena valstybė narė gali apibrėžti savo branduolinio kuro ciklo politiką, panaudotą branduolinį kurą vertindama kaip vertingą išteklių, kurį galima perdirbti, arba nuspręsti jį šalinti kaip atliekas. Kad ir kuris variantas būtų pasirinktas, turėtų būti apsvarstyta galimybė laidoti perdirbant atskirtas didelio radioaktyvumo atliekas arba atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą.

| (25) | Be to, veikiant branduoliniams reaktoriams susidaro panaudoto branduolinio kuro. Kiekviena valstybė narė gali apibrėžti savo branduolinio kuro ciklo politiką, panaudotą branduolinį kurą vertindama kaip vertingą išteklių, kurį galima perdirbti
  ir pakartotinai panaudoti
  , arba nuspręsti jį šalinti kaip atliekas. Kad ir kuris variantas būtų pasirinktas, turėtų būti apsvarstyta galimybė laidoti perdirbant atskirtas didelio radioaktyvumo atliekas arba atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą. |
| --- | --- |

(25)

Be to, veikiant branduoliniams reaktoriams susidaro panaudoto branduolinio kuro. Kiekviena valstybė narė gali apibrėžti savo branduolinio kuro ciklo politiką, panaudotą branduolinį kurą vertindama kaip vertingą išteklių, kurį galima perdirbti
  ir pakartotinai panaudoti
  , arba nuspręsti jį šalinti kaip atliekas. Kad ir kuris variantas būtų pasirinktas, turėtų būti apsvarstyta galimybė laidoti perdirbant atskirtas didelio radioaktyvumo atliekas arba atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą.

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (25a) | Panaudoto branduolinio kuro saugojimas baseinuose – dar vienas galimas aplinką veikiančio radioaktyvumo šaltinis, ypač jeigu aušinimo saugyklos nebeuždengiamos. |
| --- | --- |

(25a)

Panaudoto branduolinio kuro saugojimas baseinuose – dar vienas galimas aplinką veikiančio radioaktyvumo šaltinis, ypač jeigu aušinimo saugyklos nebeuždengiamos.

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 konstatuojamoji dalis

| (27) | Radioaktyviąsias atliekas, įskaitant atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą, būtina surinkti ir atskirti nuo žmonių ir gyvenamosios aplinkos ilgam laikotarpiui. Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų specifinį pobūdį (į tai, kad jose yra radionuklidų), būtina imtis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus priemonių, įskaitant laidojimą atitinkamuose įrenginiuose, kaip galutinį radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapą. Radioaktyviųjų atliekų saugojimas, įskaitant ilgalaikį saugojimą, yra ne laidojimo alternatyva, o laikinas sprendimas. |
| --- | --- |

(27)

Radioaktyviąsias atliekas, įskaitant atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą, būtina surinkti ir atskirti nuo žmonių ir gyvenamosios aplinkos ilgam laikotarpiui. Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų specifinį pobūdį (į tai, kad jose yra radionuklidų), būtina imtis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus priemonių, įskaitant laidojimą atitinkamuose įrenginiuose, kaip galutinį radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapą. Radioaktyviųjų atliekų saugojimas, įskaitant ilgalaikį saugojimą, yra ne laidojimo alternatyva, o laikinas sprendimas.

| (27) | Radioaktyviąsias atliekas, įskaitant atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą, būtina
  tinkamai apdoroti,
  surinkti ir atskirti nuo žmonių ir gyvenamosios aplinkos ilgam laikotarpiui. Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų specifinį pobūdį (į tai, kad jose yra radionuklidų), būtina imtis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus priemonių, įskaitant laidojimą atitinkamuose įrenginiuose, kaip galutinį radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapą
  , su galimybe jas išimti iš saugojimo vietų, remiantis grįžtamumo principu
  . Radioaktyviųjų atliekų saugojimas, įskaitant ilgalaikį saugojimą, yra laikinas sprendimas. |
| --- | --- |

(27)

Radioaktyviąsias atliekas, įskaitant atliekoms priskiriamą panaudotą branduolinį kurą, būtina
  tinkamai apdoroti,
  surinkti ir atskirti nuo žmonių ir gyvenamosios aplinkos ilgam laikotarpiui. Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų specifinį pobūdį (į tai, kad jose yra radionuklidų), būtina imtis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus priemonių, įskaitant laidojimą atitinkamuose įrenginiuose, kaip galutinį radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapą
  , su galimybe jas išimti iš saugojimo vietų, remiantis grįžtamumo principu
  . Radioaktyviųjų atliekų saugojimas, įskaitant ilgalaikį saugojimą, yra laikinas sprendimas.

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (27a) | Per avariją Fukušimos atominėje elektrinėje paaiškėjo su radioaktyviųjų atliekų laidojimu susijusi rizika, ir panašios avarijos galėtų įvykti jau veikiančiuose arba būsimuose branduoliniuose įrenginiuose tuose Sąjungos regionuose arba tose kaimyninėse šalyse, kurioms būdinga didelė seisminė ir cunamio rizika, pvz., Akkuyu, Turkijoje. Sąjunga turėtų imtis visų tinkamų priemonių siekdama užkirsti kelią radioaktyviųjų atliekų laidojimui tokiose vietovėse. |
| --- | --- |

(27a)

Per avariją Fukušimos atominėje elektrinėje paaiškėjo su radioaktyviųjų atliekų laidojimu susijusi rizika, ir panašios avarijos galėtų įvykti jau veikiančiuose arba būsimuose branduoliniuose įrenginiuose tuose Sąjungos regionuose arba tose kaimyninėse šalyse, kurioms būdinga didelė seisminė ir cunamio rizika, pvz., Akkuyu, Turkijoje. Sąjunga turėtų imtis visų tinkamų priemonių siekdama užkirsti kelią radioaktyviųjų atliekų laidojimui tokiose vietovėse.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 konstatuojamoji dalis

| (28) | Minėtas priemones vykdyti turėtų padėti nacionalinė radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, kurią taikant visapusiškai atsižvelgiama į radioaktyviųjų atliekų rūšį ir savybes. Tikslūs kriterijai, pagal kuriuos atliekos priskiriamos konkrečiai atliekų rūšiai, priklausys nuo padėties konkrečioje valstybėje, susijusios su atliekų pobūdžiu ir turimomis ar kuriamomis laidojimo pasirinktimis. |
| --- | --- |

(28)

Minėtas priemones vykdyti turėtų padėti nacionalinė radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, kurią taikant visapusiškai atsižvelgiama į radioaktyviųjų atliekų rūšį ir savybes. Tikslūs kriterijai, pagal kuriuos atliekos priskiriamos konkrečiai atliekų rūšiai, priklausys nuo padėties konkrečioje valstybėje, susijusios su atliekų pobūdžiu ir turimomis ar kuriamomis laidojimo pasirinktimis.

| (28) | Minėtas priemones vykdyti turėtų padėti nacionalinė radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, kurią taikant visapusiškai atsižvelgiama į radioaktyviųjų atliekų rūšį ir savybes. Tikslūs kriterijai, pagal kuriuos atliekos priskiriamos konkrečiai atliekų rūšiai, priklausys nuo padėties konkrečioje valstybėje, susijusios su atliekų pobūdžiu ir turimomis ar kuriamomis laidojimo pasirinktimis.
  Siekiant palengvinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp valstybių narių ir suteikti daugiau skaidrumo, nacionalinėje programoje turėtų būti pateikta detali klasifikavimo schema. |
| --- | --- |

(28)

Minėtas priemones vykdyti turėtų padėti nacionalinė radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, kurią taikant visapusiškai atsižvelgiama į radioaktyviųjų atliekų rūšį ir savybes. Tikslūs kriterijai, pagal kuriuos atliekos priskiriamos konkrečiai atliekų rūšiai, priklausys nuo padėties konkrečioje valstybėje, susijusios su atliekų pobūdžiu ir turimomis ar kuriamomis laidojimo pasirinktimis.
  Siekiant palengvinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp valstybių narių ir suteikti daugiau skaidrumo, nacionalinėje programoje turėtų būti pateikta detali klasifikavimo schema.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 konstatuojamoji dalis

| (29) | Paprastai
  trumpaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos
  yra
  laidojamos negiliai.
  Po
  30 metų mokslinių tyrimų
  techniniu lygmeniu plačiai pripažįstama
  , kad
  gilusis geologinis laidojimas – saugiausias ir tvariausias galutinis
  didelio radioaktyvumo atliekų ir
  atliekoms priskiriamo panaudoto branduolinio kuro
  tvarkymo
  etapas
  . Todėl turėtų būti
  imamasi laidojimui įgyvendinti būtinų veiksmų
  . |
| --- | --- |

(29)

Paprastai
  trumpaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos
  yra
  laidojamos negiliai.
  Po
  30 metų mokslinių tyrimų
  techniniu lygmeniu plačiai pripažįstama
  , kad
  gilusis geologinis laidojimas – saugiausias ir tvariausias galutinis
  didelio radioaktyvumo atliekų ir
  atliekoms priskiriamo panaudoto branduolinio kuro
  tvarkymo
  etapas
  . Todėl turėtų būti
  imamasi laidojimui įgyvendinti būtinų veiksmų
  .

| (29) | Trumpaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos laidojamos
  įvairiai – jos gali būti laidojamos
  negiliai
  (pastatuose, negiliai esančiuose laidojimo įrenginiuose, arba užkasamos kelių dešimčių metrų gylyje) arba moderniose geologinėse saugyklose 70–100 m po žeme
  .
  Saugomos beveik visos ilgaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos. Atsižvelgiant į
  30 metų mokslinių tyrimų
  rezultatus teigiama
  , kad
  giliojo geologinio laidojimo tinkamumas buvo įrodytas moksliniu lygmeniu ir kad jis yra saugus ir ekonomiškas pasirinkimas galutiniu
  didelio radioaktyvumo atliekų ir tvarkymo
  etapu
  .
  Vykdant veiklą pagal Geologinio laidojimo įgyvendinimo technologijų platformą (angl. IGD-TP) galėtų būti sudaryta geresnė galimybė naudotis šioje srityje sukaupta patirtimi ir technologija. Tiriamos ir įvairios kitos galimybės, pvz., sukonstruoti saugojimo įrenginiai žemės paviršiuje arba negiliai po žeme, galutinis saugojimas sausose uolienose arba laidojimas giliai išgręžtuose gręžiniuose (3 000–5 000 metrų gylio), įskaitant galimybę atliekas susigrąžinti ar paimti.
  Todėl turėtų būti
  tęsiami visų šių sričių moksliniai tyrimai
  . |
| --- | --- |

(29)

Trumpaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos laidojamos
  įvairiai – jos gali būti laidojamos
  negiliai
  (pastatuose, negiliai esančiuose laidojimo įrenginiuose, arba užkasamos kelių dešimčių metrų gylyje) arba moderniose geologinėse saugyklose 70–100 m po žeme
  .
  Saugomos beveik visos ilgaamžės mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekos. Atsižvelgiant į
  30 metų mokslinių tyrimų
  rezultatus teigiama
  , kad
  giliojo geologinio laidojimo tinkamumas buvo įrodytas moksliniu lygmeniu ir kad jis yra saugus ir ekonomiškas pasirinkimas galutiniu
  didelio radioaktyvumo atliekų ir tvarkymo
  etapu
  .
  Vykdant veiklą pagal Geologinio laidojimo įgyvendinimo technologijų platformą (angl. IGD-TP) galėtų būti sudaryta geresnė galimybė naudotis šioje srityje sukaupta patirtimi ir technologija. Tiriamos ir įvairios kitos galimybės, pvz., sukonstruoti saugojimo įrenginiai žemės paviršiuje arba negiliai po žeme, galutinis saugojimas sausose uolienose arba laidojimas giliai išgręžtuose gręžiniuose (3 000–5 000 metrų gylio), įskaitant galimybę atliekas susigrąžinti ar paimti.
  Todėl turėtų būti
  tęsiami visų šių sričių moksliniai tyrimai
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (29a) | Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų laidojimo taikant pakeitimo būdą ar kitas jų radioaktyvumo mažinimo ir pusėjimo priemones tyrimus, reikėtų atsižvelgti ir į ilgesnio laikotarpio radioaktyviųjų atliekų negrįžtamą saugojimą giliuose geologiniuose kloduose. |
| --- | --- |

(29a)

Atsižvelgiant į radioaktyviųjų atliekų laidojimo taikant pakeitimo būdą ar kitas jų radioaktyvumo mažinimo ir pusėjimo priemones tyrimus, reikėtų atsižvelgti ir į ilgesnio laikotarpio radioaktyviųjų atliekų negrįžtamą saugojimą giliuose geologiniuose kloduose.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 konstatuojamoji dalis

| (30) | Nors kiekviena valstybė narė atsakinga už savo panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politiką, įgyvendinant tą politiką turėtų būti laikomasi atitinkamų Tatenos nustatytų pagrindinių saugos principų. Kiekviena valstybė narė privalo įsipareigoti vengti ateities kartoms nepagrįstai užkrauti naštą, susijusią su
  esamu
  panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, taip pat tuo panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, kurie bus paimti iš esamų branduolinių įrenginių, kurių eksploatavimas baigiamas. |
| --- | --- |

(30)

Nors kiekviena valstybė narė atsakinga už savo panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politiką, įgyvendinant tą politiką turėtų būti laikomasi atitinkamų Tatenos nustatytų pagrindinių saugos principų. Kiekviena valstybė narė privalo įsipareigoti vengti ateities kartoms nepagrįstai užkrauti naštą, susijusią su
  esamu
  panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, taip pat tuo panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, kurie bus paimti iš esamų branduolinių įrenginių, kurių eksploatavimas baigiamas.

| (30) | Nors kiekviena valstybė narė atsakinga už savo panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politiką, įgyvendinant tą politiką turėtų būti
  ne tik
  laikomasi atitinkamų TATENOS nustatytų pagrindinių saugos principų
  , bet ir taikomi aukščiausi saugos standartai, kurie atspindi modernią reguliavimo ir veiklos praktiką, ir naudojama geriausia turima technologija (GTT)
  . Kiekviena valstybė narė privalo įsipareigoti vengti ateities kartoms nepagrįstai užkrauti naštą, susijusią su
  anksčiau ir šiuo metu
  panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, taip pat tuo panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, kurie bus paimti iš esamų branduolinių įrenginių, kurių eksploatavimas baigiamas.
  Todėl valstybės narės turėtų nustatyti eksploatavimo nutraukimo politiką, pagal kurią būtų užtikrinama, jog įrenginių uždarymas būtų vykdomas kuo saugiau ir jie būtų kuo greičiau išardomi. |
| --- | --- |

(30)

Nors kiekviena valstybė narė atsakinga už savo panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politiką, įgyvendinant tą politiką turėtų būti
  ne tik
  laikomasi atitinkamų TATENOS nustatytų pagrindinių saugos principų
  , bet ir taikomi aukščiausi saugos standartai, kurie atspindi modernią reguliavimo ir veiklos praktiką, ir naudojama geriausia turima technologija (GTT)
  . Kiekviena valstybė narė privalo įsipareigoti vengti ateities kartoms nepagrįstai užkrauti naštą, susijusią su
  anksčiau ir šiuo metu
  panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, taip pat tuo panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, kurie bus paimti iš esamų branduolinių įrenginių, kurių eksploatavimas baigiamas.
  Todėl valstybės narės turėtų nustatyti eksploatavimo nutraukimo politiką, pagal kurią būtų užtikrinama, jog įrenginių uždarymas būtų vykdomas kuo saugiau ir jie būtų kuo greičiau išardomi.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

31 konstatuojamoji dalis

| (31) | Siekdama užtikrinti atsakingą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, kiekviena valstybė narė turėtų sukurti nacionalines sistemas, kurias taikant būtų užtikrinti politiniai įsipareigojimai ir apibrėžtas laipsniško sprendimų priėmimo procesas, kurį įgyvendinant būtų priimami reikiami teisės aktai, nustatomas reguliavimas ir organizavimas ir aiškiai paskirstoma atsakomybė. |
| --- | --- |

(31)

Siekdama užtikrinti atsakingą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, kiekviena valstybė narė turėtų sukurti nacionalines sistemas, kurias taikant būtų užtikrinti politiniai įsipareigojimai ir apibrėžtas laipsniško sprendimų priėmimo procesas, kurį įgyvendinant būtų priimami reikiami teisės aktai, nustatomas reguliavimas ir organizavimas ir aiškiai paskirstoma atsakomybė.

| (31) | Siekdama užtikrinti atsakingą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, kiekviena valstybė narė turėtų sukurti nacionalines sistemas, kurias taikant būtų užtikrinti politiniai įsipareigojimai ir apibrėžtas laipsniško sprendimų priėmimo
  laikantis Orhuso konvencijos
  procesas, kurį įgyvendinant būtų priimami reikiami teisės aktai, nustatomas reguliavimas ir organizavimas ir aiškiai paskirstoma atsakomybė. |
| --- | --- |

(31)

Siekdama užtikrinti atsakingą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, kiekviena valstybė narė turėtų sukurti nacionalines sistemas, kurias taikant būtų užtikrinti politiniai įsipareigojimai ir apibrėžtas laipsniško sprendimų priėmimo
  laikantis Orhuso konvencijos
  procesas, kurį įgyvendinant būtų priimami reikiami teisės aktai, nustatomas reguliavimas ir organizavimas ir aiškiai paskirstoma atsakomybė.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

32 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (32a) | Valstybės narės turėtų užtikrinti reikiamą finansavimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui bei jų saugojimui. |
| --- | --- |

(32a)

Valstybės narės turėtų užtikrinti reikiamą finansavimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui bei jų saugojimui.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

32 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (32b) | Tvirtina, kad reikia skirti daugiau lėšų energetikos projektams, įskaitant galimus būsimus eksploatavimo nutraukimo projektus, taigi, ir atliekų tvarkymo projektams. |
| --- | --- |

(32b)

Tvirtina, kad reikia skirti daugiau lėšų energetikos projektams, įskaitant galimus būsimus eksploatavimo nutraukimo projektus, taigi, ir atliekų tvarkymo projektams.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

33 konstatuojamoji dalis

| (33) | Siekiant užtikrinti, kad politiniai sprendimai būtų perkelti į aiškias nuostatas, susijusias su visais panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo ir laidojimo, turėtų būti sudaryta nacionalinė programa. Ji turėtų apimti visas veiklos, susijusios su radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, pradiniu apdorojimu, apdorojimu, galutiniu apdorojimu, saugojimu ir laidojimu, rūšis. Nacionalinė programa gali būti pamatinis dokumentas arba dokumentų rinkinys. |
| --- | --- |

(33)

Siekiant užtikrinti, kad politiniai sprendimai būtų perkelti į aiškias nuostatas, susijusias su visais panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo ir laidojimo, turėtų būti sudaryta nacionalinė programa. Ji turėtų apimti visas veiklos, susijusios su radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, pradiniu apdorojimu, apdorojimu, galutiniu apdorojimu, saugojimu ir laidojimu, rūšis. Nacionalinė programa gali būti pamatinis dokumentas arba dokumentų rinkinys.

| (33) | Siekiant užtikrinti, kad politiniai sprendimai būtų perkelti į aiškias nuostatas, susijusias su visais panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo iki laidojimo, turėtų būti sudaryta nacionalinė programa. Ji turėtų apimti visas veiklos, susijusios su radioaktyviųjų atliekų
  ir panaudoto branduolinio kuro
  tvarkymu, pradiniu apdorojimu, apdorojimu, galutiniu apdorojimu, saugojimu ir laidojimu, rūšis
  ir turėtų atitikti Orhuso konvencijoje nustatytus principus
  . Nacionalinė programa gali būti pamatinis dokumentas arba dokumentų rinkinys. |
| --- | --- |

(33)

Siekiant užtikrinti, kad politiniai sprendimai būtų perkelti į aiškias nuostatas, susijusias su visais panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo iki laidojimo, turėtų būti sudaryta nacionalinė programa. Ji turėtų apimti visas veiklos, susijusios su radioaktyviųjų atliekų
  ir panaudoto branduolinio kuro
  tvarkymu, pradiniu apdorojimu, apdorojimu, galutiniu apdorojimu, saugojimu ir laidojimu, rūšis
  ir turėtų atitikti Orhuso konvencijoje nustatytus principus
  . Nacionalinė programa gali būti pamatinis dokumentas arba dokumentų rinkinys.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

34 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (34a) | Darbuotojai, dirbantys visoje panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo grandinėje, turi būti apsaugoti, jiems turi būti taikomi su sveikatos apsauga ir sauga susiję teisės aktai nepaisant jų veiklos ar statuso ir, taikant bet kurią panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo priemonę, būtina atsižvelgti į ilgalaikį poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai. Sąjungos teisės aktai ir valstybių narių teisės aktai, susiję su sveikatos apsauga ir darbo sauga taip pat taikomi darbuotojams, dalyvaujantiems panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo procesuose; už šių teisės aktų nesilaikymą būtina nedelsiant taikyti griežtas sankcijas. |
| --- | --- |

(34a)

Darbuotojai, dirbantys visoje panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo grandinėje, turi būti apsaugoti, jiems turi būti taikomi su sveikatos apsauga ir sauga susiję teisės aktai nepaisant jų veiklos ar statuso ir, taikant bet kurią panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo priemonę, būtina atsižvelgti į ilgalaikį poveikį darbuotojų sveikatai ir saugai. Sąjungos teisės aktai ir valstybių narių teisės aktai, susiję su sveikatos apsauga ir darbo sauga taip pat taikomi darbuotojams, dalyvaujantiems panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo procesuose; už šių teisės aktų nesilaikymą būtina nedelsiant taikyti griežtas sankcijas.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

35 konstatuojamoji dalis

| (35) | Skaidrumas yra svarbus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aspektas. Jis turėtų būti užtikrintas
  reikalaujant
  tinkamai
  informuoti
  visuomenę ir visoms suinteresuotosioms šalims
  suteikti
  galimybę dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose. |
| --- | --- |

(35)

Skaidrumas yra svarbus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aspektas. Jis turėtų būti užtikrintas
  reikalaujant
  tinkamai
  informuoti
  visuomenę ir visoms suinteresuotosioms šalims
  suteikti
  galimybę dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose.

| (35) | Skaidrumas yra svarbus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aspektas
  ir ypač svarbu, kad visuomenė tikėtų saugyklų saugumui taikomais principais ir pasitikėtų atliekų tvarkymo programomis
  . Jis turėtų būti užtikrintas tinkamai
  informuojant
  visuomenę ir visoms suinteresuotosioms šalims
  , vietinėms ir regioninėms valdžios institucijoms ir visuomenei suteikiant
  galimybę dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose. |
| --- | --- |

(35)

Skaidrumas yra svarbus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aspektas
  ir ypač svarbu, kad visuomenė tikėtų saugyklų saugumui taikomais principais ir pasitikėtų atliekų tvarkymo programomis
  . Jis turėtų būti užtikrintas tinkamai
  informuojant
  visuomenę ir visoms suinteresuotosioms šalims
  , vietinėms ir regioninėms valdžios institucijoms ir visuomenei suteikiant
  galimybę dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

36 konstatuojamoji dalis

| (36) | Valstybių narių ir tarptautinis bendradarbiavimas suteiktų galimybę naudotis sukaupta patirtimi ir technologija ir taip galėtų padėti palengvinti ir paspartinti sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

(36)

Valstybių narių ir tarptautinis bendradarbiavimas suteiktų galimybę naudotis sukaupta patirtimi ir technologija ir taip galėtų padėti palengvinti ir paspartinti sprendimų priėmimą.

| (36) | Valstybių narių ir tarptautinis bendradarbiavimas suteiktų galimybę naudotis sukaupta
  kokybiška
  patirtimi ir technologija
  , taip pat geriausia praktika,
  ir taip galėtų padėti palengvinti ir paspartinti sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

(36)

Valstybių narių ir tarptautinis bendradarbiavimas suteiktų galimybę naudotis sukaupta
  kokybiška
  patirtimi ir technologija
  , taip pat geriausia praktika,
  ir taip galėtų padėti palengvinti ir paspartinti sprendimų priėmimą.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

37 konstatuojamoji dalis

| (37) | Kai kurios valstybės narės mano, kad gali būti naudinga bendrai naudoti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, jei toks naudojimas pagrįstas
  tų valstybių narių
  susitarimu. |
| --- | --- |

(37)

Kai kurios valstybės narės mano, kad gali būti naudinga bendrai naudoti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, jei toks naudojimas pagrįstas
  tų valstybių narių
  susitarimu.

| (37) | Kai kurios valstybės narės mano, kad gali būti naudinga
  , saugu ir ekonomiškai efektyvu
  bendrai naudoti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, įskaitant laidojimo įrenginius, jei toks naudojimas pagrįstas
  susijusių šalių
  susitarimu.
  Šiuo požiūriu svarbu nevaržyti konkrečių susitarimų, kaip antai jau sudaryti susitarimai dėl panaudoto branduolinio kuro iš moksliniams tyrimams skirtų reaktorių. Šioje direktyvoje turėtų būti tinkamai apibrėžtos būtinos sąlygos, kurias reikėtų įvykdyti siekiant pradėti tokius bendrus projektus. |
| --- | --- |

(37)

Kai kurios valstybės narės mano, kad gali būti naudinga
  , saugu ir ekonomiškai efektyvu
  bendrai naudoti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, įskaitant laidojimo įrenginius, jei toks naudojimas pagrįstas
  susijusių šalių
  susitarimu.
  Šiuo požiūriu svarbu nevaržyti konkrečių susitarimų, kaip antai jau sudaryti susitarimai dėl panaudoto branduolinio kuro iš moksliniams tyrimams skirtų reaktorių. Šioje direktyvoje turėtų būti tinkamai apibrėžtos būtinos sąlygos, kurias reikėtų įvykdyti siekiant pradėti tokius bendrus projektus.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

39 konstatuojamoji dalis

| (39) | Saugos vertinimo ataskaita ir proporcingumo principu turėtų būti grindžiami sprendimai, susiję su laidojimo įrenginio parengimu, naudojimu ir uždarymu, ir sudarytos sąlygos nustatyti neaiškias sritis, į kurias būtina sutelkti dėmesį, kad būtų toliau gerinamas šių aspektų, turinčių įtakos laidojimo sistemos saugai (įskaitant natūralius (geologinius) ir dirbtinius barjerus) ir numatomai tos sistemos raidai, supratimas. Saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti saugos vertinimo rezultatai ir informacija apie saugos vertinimo pagrįstumą ir patikimumą, taip pat apie to vertinimo prielaidas. Todėl
  saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti argumentai ir įrodymai,
  kuriais būtų pagrįsta išvada apie panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginio ar veiklos saugą. |
| --- | --- |

(39)

Saugos vertinimo ataskaita ir proporcingumo principu turėtų būti grindžiami sprendimai, susiję su laidojimo įrenginio parengimu, naudojimu ir uždarymu, ir sudarytos sąlygos nustatyti neaiškias sritis, į kurias būtina sutelkti dėmesį, kad būtų toliau gerinamas šių aspektų, turinčių įtakos laidojimo sistemos saugai (įskaitant natūralius (geologinius) ir dirbtinius barjerus) ir numatomai tos sistemos raidai, supratimas. Saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti saugos vertinimo rezultatai ir informacija apie saugos vertinimo pagrįstumą ir patikimumą, taip pat apie to vertinimo prielaidas. Todėl
  saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti argumentai ir įrodymai,
  kuriais būtų pagrįsta išvada apie panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginio ar veiklos saugą.

| (39) | Saugos vertinimo ataskaita ir proporcingumo principu turėtų būti grindžiami sprendimai, susiję su laidojimo įrenginio parengimu, naudojimu ir uždarymu, ir sudarytos sąlygos nustatyti neaiškias sritis, į kurias būtina sutelkti dėmesį, kad būtų toliau gerinamas šių aspektų, turinčių įtakos laidojimo sistemos saugai (įskaitant natūralius (geologinius) ir dirbtinius barjerus) ir numatomai tos sistemos raidai, supratimas. Saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti saugos vertinimo rezultatai ir informacija apie saugos vertinimo pagrįstumą ir patikimumą, taip pat apie to vertinimo prielaidas. Todėl
  sauga turėtų būti užtikrinama remiantis surinktais argumentais ir įrodymais, kuriais pagrindžiama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginio ar veiklos sauga. |
| --- | --- |

(39)

Saugos vertinimo ataskaita ir proporcingumo principu turėtų būti grindžiami sprendimai, susiję su laidojimo įrenginio parengimu, naudojimu ir uždarymu, ir sudarytos sąlygos nustatyti neaiškias sritis, į kurias būtina sutelkti dėmesį, kad būtų toliau gerinamas šių aspektų, turinčių įtakos laidojimo sistemos saugai (įskaitant natūralius (geologinius) ir dirbtinius barjerus) ir numatomai tos sistemos raidai, supratimas. Saugos vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikti saugos vertinimo rezultatai ir informacija apie saugos vertinimo pagrįstumą ir patikimumą, taip pat apie to vertinimo prielaidas. Todėl
  sauga turėtų būti užtikrinama remiantis surinktais argumentais ir įrodymais, kuriais pagrindžiama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginio ar veiklos sauga.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

40 konstatuojamoji dalis

| (40) | Šioje direktyvoje pripažįstama, kad nacionalinėje sistemoje turėtų būti atsižvelgta į visus pavojus, susijusius su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, tačiau ji netaikoma radiaciniams pavojams, kuriems taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo. |
| --- | --- |

(40)

Šioje direktyvoje pripažįstama, kad nacionalinėje sistemoje turėtų būti atsižvelgta į visus pavojus, susijusius su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, tačiau ji netaikoma radiaciniams pavojams, kuriems taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo.

| (40) | Šioje direktyvoje pripažįstama, kad nacionalinėje sistemoje turėtų būti atsižvelgta į visus pavojus, susijusius su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, tačiau ji netaikoma
  radiacinių padarinių nesukeliantiems
  radiaciniams pavojams, kuriems taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo. |
| --- | --- |

(40)

Šioje direktyvoje pripažįstama, kad nacionalinėje sistemoje turėtų būti atsižvelgta į visus pavojus, susijusius su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, tačiau ji netaikoma
  radiacinių padarinių nesukeliantiems
  radiaciniams pavojams, kuriems taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

41 konstatuojamoji dalis

| (41) | Panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srities kompetencijos ir įgūdžių išsaugojimas ir didinimas – viena iš svarbiausių aukšto lygio saugos užtikrinimo priemonių, kuri turėtų būti įgyvendinama derinant darbo patirtimi grindžiamą mokymąsi, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat techninį visų susijusių šalių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(41)

Panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srities kompetencijos ir įgūdžių išsaugojimas ir didinimas – viena iš svarbiausių aukšto lygio saugos užtikrinimo priemonių, kuri turėtų būti įgyvendinama derinant darbo patirtimi grindžiamą mokymąsi, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat techninį visų susijusių šalių bendradarbiavimą.

| (41) | Panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srities kompetencijos ir įgūdžių išsaugojimas ir didinimas – viena iš svarbiausių aukšto lygio
  sveikatos ir aplinkos apsaugos,
  saugos
  ir skaidrumo
  užtikrinimo priemonių, kuri turėtų būti įgyvendinama derinant darbo patirtimi grindžiamą mokymąsi, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat techninį visų susijusių šalių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(41)

Panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srities kompetencijos ir įgūdžių išsaugojimas ir didinimas – viena iš svarbiausių aukšto lygio
  sveikatos ir aplinkos apsaugos,
  saugos
  ir skaidrumo
  užtikrinimo priemonių, kuri turėtų būti įgyvendinama derinant darbo patirtimi grindžiamą mokymąsi, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, taip pat techninį visų susijusių šalių bendradarbiavimą.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (42a) | Šiomis aplinkybėmis Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė (ENSREG) galėtų prisidėti siekiant vienodai įgyvendinti šią direktyvą ir taip palengvintų nacionalinių reguliavimo institucijų konsultacijas, keitimąsi geriausia praktika ir bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(42a)

Šiomis aplinkybėmis Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė (ENSREG) galėtų prisidėti siekiant vienodai įgyvendinti šią direktyvą ir taip palengvintų nacionalinių reguliavimo institucijų konsultacijas, keitimąsi geriausia praktika ir bendradarbiavimą.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

42 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (42b) | Ši direktyva galėtų būti naudinga priemonė, į kurią reikėtų atsižvelgti tikrinant, kad į projektus, kurie Sąjungos finansuojami naudojant Euratomo finansinės ar techninės paramos lėšas, skiriamas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginiams ar veiklai, būtų įtrauktos priemonės, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad panaudotas kuras ir radioaktyvios atliekos būtų saugiai tvarkomi. |
| --- | --- |

(42b)

Ši direktyva galėtų būti naudinga priemonė, į kurią reikėtų atsižvelgti tikrinant, kad į projektus, kurie Sąjungos finansuojami naudojant Euratomo finansinės ar techninės paramos lėšas, skiriamas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginiams ar veiklai, būtų įtrauktos priemonės, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad panaudotas kuras ir radioaktyvios atliekos būtų saugiai tvarkomi.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 dalis

2)   Direktyva užtikrinama, kad valstybės narės numatytų reikiamas nacionalines panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
  aukšto
  lygio saugos užtikrinimo priemones, kad darbuotojai
  ir
  plačioji visuomenė būtų apsaugoti nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus.

2)   Direktyva užtikrinama, kad valstybės narės numatytų reikiamas nacionalines panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
  aukščiausio
  lygio saugos užtikrinimo priemones, kad darbuotojai
  ,
  plačioji visuomenė
  ir gamtinė aplinka
  būtų apsaugoti nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamo pavojaus.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 dalis

3)   Direktyva
  remiamas ir skatinamas visuomenės informavimas apie
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą
  ir dalyvavimas susijusioje veikloje
  .

3)   Direktyva
  užtikrinama, kad visuomenei būtų teikiama reikiama informacija, ir užtikrinamas dalyvavimas vykdant
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4a)
     
  Šioje direktyvoje nustatomi būtiniausi standartai valstybėms narėms, tačiau valstybės narės gali nevaržomos nustatyti griežtesnius panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo standartus.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

1)   
  Ši
  direktyva taikoma:

1)   
  Nepažeidžiant Direktyvos 2009/71/Euratomas, ši
  direktyva taikoma:

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | visiems panaudoto branduolinio kuro tvarkymo etapams, kai panaudoto branduolinio kuro susidaro eksploatuojant civilinius branduolinius reaktorius ar kai jis tvarkomas vykdant civilinę veiklą; |
| --- | --- |

a)

visiems panaudoto branduolinio kuro tvarkymo etapams, kai panaudoto branduolinio kuro susidaro eksploatuojant civilinius branduolinius reaktorius ar kai jis tvarkomas vykdant civilinę veiklą;

| a) | visais panaudoto branduolinio kuro tvarkymo etapais, kai panaudoto branduolinio kuro susidaro eksploatuojant civilinius branduolinius reaktorius ar kai jis tvarkomas vykdant civilinę veiklą
  ES teritorijoje
  ,
  įskaitant panaudotą branduolinį kurą, kuris susidaro vykdant karinės gynybos programas, jei toks panaudotas kuras ir kai toks panaudotas kuras visam laikui perduodamas ir tvarkomas vykdant išimtinai civilinę veiklą
  ; |
| --- | --- |

a)

visais panaudoto branduolinio kuro tvarkymo etapais, kai panaudoto branduolinio kuro susidaro eksploatuojant civilinius branduolinius reaktorius ar kai jis tvarkomas vykdant civilinę veiklą
  ES teritorijoje
  ,
  įskaitant panaudotą branduolinį kurą, kuris susidaro vykdant karinės gynybos programas, jei toks panaudotas kuras ir kai toks panaudotas kuras visam laikui perduodamas ir tvarkomas vykdant išimtinai civilinę veiklą
  ;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 1 dalies b punktas

| b) | visiems radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapams nuo susidarymo iki laidojimo, kai radioaktyviųjų atliekų susidaro ar kai jos tvarkomos vykdant civilinę veiklą. |
| --- | --- |

b)

visiems radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapams nuo susidarymo iki laidojimo, kai radioaktyviųjų atliekų susidaro ar kai jos tvarkomos vykdant civilinę veiklą.

| b) | visais radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo iki laidojimo,
  ir įskaitant laidojimą
  , kai radioaktyviųjų atliekų susidaro ar kai jos tvarkomos vykdant civilinę veiklą
  ES teritorijoje
  . |
| --- | --- |

b)

visais radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapais nuo susidarymo iki laidojimo,
  ir įskaitant laidojimą
  , kai radioaktyviųjų atliekų susidaro ar kai jos tvarkomos vykdant civilinę veiklą
  ES teritorijoje
  .

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio -1 punktas (naujas)

| -1) | leistinas medžiagų išmetimas – planuojamas ir kontroliuojamas dujinių ar skystų radioaktyvių medžiagų išmetimas į aplinką dėl reglamentuojamų branduolinių įrenginių eksploatacijos ar dėl įprastos jų veiklos neviršijant kompetentingos reglamentavimo institucijos nustatytų leistinų ribų ir atsižvelgiant į Direktyvoje 96/29/Euratomas nustatytus principus ir ribas; |
| --- | --- |

-1)

leistinas medžiagų išmetimas – planuojamas ir kontroliuojamas dujinių ar skystų radioaktyvių medžiagų išmetimas į aplinką dėl reglamentuojamų branduolinių įrenginių eksploatacijos ar dėl įprastos jų veiklos neviršijant kompetentingos reglamentavimo institucijos nustatytų leistinų ribų ir atsižvelgiant į Direktyvoje 96/29/Euratomas nustatytus principus ir ribas;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 3 punktas

| 3) | laidojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro patalpinimas į patvirtintą įrenginį,
  neketinant jų iš ten paimti
  ; |
| --- | --- |

3)

laidojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro patalpinimas į patvirtintą įrenginį,
  neketinant jų iš ten paimti
  ;

| 3) | laidojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro
  kiek įmanoma geriausiu būdu
  patalpinimas į patvirtintą įrenginį,
  tinkamai atsižvelgiant į susigrąžinimo principą
  ; |
| --- | --- |

3)

laidojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro
  kiek įmanoma geriausiu būdu
  patalpinimas į patvirtintą įrenginį,
  tinkamai atsižvelgiant į susigrąžinimo principą
  ;

Pakeitimai 42 ir 134

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 6 punktas

| 6) | radioaktyviosios atliekos – dujų, skysčio arba kieto pavidalo radioaktyviosios medžiagos, kurių valstybė narė (arba fizinis ar juridinis asmuo, kurio sprendimą valstybė narė pripažįsta) nenumato toliau naudoti ir kurias kaip radioaktyviąsias atliekas reguliavimo institucija kontroliuoja pagal valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

6)

radioaktyviosios atliekos – dujų, skysčio arba kieto pavidalo radioaktyviosios medžiagos, kurių valstybė narė (arba fizinis ar juridinis asmuo, kurio sprendimą valstybė narė pripažįsta) nenumato toliau naudoti ir kurias kaip radioaktyviąsias atliekas reguliavimo institucija kontroliuoja pagal valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą;

| 6) | radioaktyviosios atliekos – dujų, skysčio arba kieto pavidalo radioaktyviosios medžiagos,
  įskaitant panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias medžiagas, susidariusias perdirbimo procese, sumažintas iki technologiškai įmanomo minimalaus dydžio,
  kurių valstybė narė (arba fizinis ar juridinis asmuo, kurio sprendimą valstybė narė pripažįsta) nenumato
  ir nesvarsto
  toliau naudoti
  , atsižvelgiant į būsimą technologinę plėtrą ir pažangą,
  ir kurias kaip radioaktyviąsias atliekas reguliavimo institucija kontroliuoja pagal valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

6)

radioaktyviosios atliekos – dujų, skysčio arba kieto pavidalo radioaktyviosios medžiagos,
  įskaitant panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias medžiagas, susidariusias perdirbimo procese, sumažintas iki technologiškai įmanomo minimalaus dydžio,
  kurių valstybė narė (arba fizinis ar juridinis asmuo, kurio sprendimą valstybė narė pripažįsta) nenumato
  ir nesvarsto
  toliau naudoti
  , atsižvelgiant į būsimą technologinę plėtrą ir pažangą,
  ir kurias kaip radioaktyviąsias atliekas reguliavimo institucija kontroliuoja pagal valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistemą;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 9 a punktas (naujas)

| 9a) | vieta – geografinė teritorija, kurioje yra patvirtintas įrenginys, įskaitant panaudoto kuro ar radioaktyvių atliekų laidojimo įrenginį, arba kurioje vykdoma leistina veikla; |
| --- | --- |

9a)

vieta – geografinė teritorija, kurioje yra patvirtintas įrenginys, įskaitant panaudoto kuro ar radioaktyvių atliekų laidojimo įrenginį, arba kurioje vykdoma leistina veikla;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 9 b punktas (naujas)

| 9b) | saugos vertinimas – metodiškas procesas, vykdomas planavimo procese siekiant užtikrinti, kad siūlomame projekte būtų laikomasi visų tinkamų saugos reikalavimų ir būtų įtraukta oficiali saugos analizė, tačiau neturi būti ja apsiribojama; |
| --- | --- |

9b)

saugos vertinimas – metodiškas procesas, vykdomas planavimo procese siekiant užtikrinti, kad siūlomame projekte būtų laikomasi visų tinkamų saugos reikalavimų ir būtų įtraukta oficiali saugos analizė, tačiau neturi būti ja apsiribojama;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 9 c punktas (naujas)

| 9c) | saugos vertinimo ataskaita – rinkinys teiginių ir įrodymų, kuriais pagrindžiama įrenginio ar veiklos sauga, įskaitant saugos vertinimo išvadas ir pareiškimą dėl tų išvadų patikimumo. Laidojimo įrenginio saugos vertinimo ataskaita gali būti siejama su tam tikru plėtros etapu. Tokiais atvejais saugos vertinimo ataskaitoje reikėtų pripažinti, kad esama neaiškių sričių ar neišspęstų klausimų, ir reikėtų pateikti darbo gaires, kaip išspręsti tuos klausimus būsimais plėtros etapais; |
| --- | --- |

9c)

saugos vertinimo ataskaita – rinkinys teiginių ir įrodymų, kuriais pagrindžiama įrenginio ar veiklos sauga, įskaitant saugos vertinimo išvadas ir pareiškimą dėl tų išvadų patikimumo. Laidojimo įrenginio saugos vertinimo ataskaita gali būti siejama su tam tikru plėtros etapu. Tokiais atvejais saugos vertinimo ataskaitoje reikėtų pripažinti, kad esama neaiškių sričių ar neišspęstų klausimų, ir reikėtų pateikti darbo gaires, kaip išspręsti tuos klausimus būsimais plėtros etapais;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 13 dalis

| 13) | saugojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro saugojimas patvirtintame įrenginyje,
  ketinant
  juos iš ten paimti. |
| --- | --- |

13)

saugojimas – radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro saugojimas patvirtintame įrenginyje,
  ketinant
  juos iš ten paimti.

| 13) | saugojimas –
  laikinas
  radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro saugojimas patvirtintame įrenginyje
  tol
  ,
  kol jie
  iš ten
  bus
  paimti. |
| --- | --- |

13)

saugojimas –
  laikinas
  radioaktyviųjų atliekų arba panaudoto branduolinio kuro saugojimas patvirtintame įrenginyje
  tol
  ,
  kol jie
  iš ten
  bus
  paimti.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalis

1)   Valstybės narės nustato ir įgyvendina panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo nacionalinę politiką.
  Joms
  tenka didžiausia atsakomybė už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą.

1)   Valstybės narės nustato ir įgyvendina panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo nacionalinę politiką.
  Kiekvienai valstybei narei
  tenka didžiausia atsakomybė už
  jos teritorijoje
  panaudoto branduolinio kuro ir
  susidariusių
  radioaktyviųjų atliekų tvarkymą.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo nacionalinė politika įgyvendinama vykdant laipsnišką tinkamai pagrįstą ir dokumentuojamą sprendimų priėmimo procesą, atsižvelgiant į ilgalaikę saugą.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

2)   Valstybės narės užtikrina, kad:

2)   Valstybės narės užtikrina, kad
  nacionalinė politika būtų grindžiama šiais principais
  :

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | būtų vykdoma kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų generavimo veiklos ir susidarytų kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų, tuo tikslu imantis tinkamų projektinių priemonių, taip pat eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo veiksmų, įskaitant
  įprastų
  medžiagų
  perdirbimą
  ir pakartotinį naudojimą; |
| --- | --- |

a)

būtų vykdoma kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų generavimo veiklos ir susidarytų kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų, tuo tikslu imantis tinkamų projektinių priemonių, taip pat eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo veiksmų, įskaitant
  įprastų
  medžiagų
  perdirbimą
  ir pakartotinį naudojimą;

| a) | būtų vykdoma kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų generavimo veiklos
  , laikantis principo „kiek įmanoma mažiau“ (angl. ALARA),
  ir susidarytų kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų, tuo tikslu imantis tinkamų projektinių priemonių, taip pat eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo veiksmų, įskaitant
  pakartotinį
  medžiagų perdirbimą ir pakartotinį naudojimą; |
| --- | --- |

a)

būtų vykdoma kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų generavimo veiklos
  , laikantis principo „kiek įmanoma mažiau“ (angl. ALARA),
  ir susidarytų kuo mažiau radioaktyviųjų atliekų, tuo tikslu imantis tinkamų projektinių priemonių, taip pat eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo veiksmų, įskaitant
  pakartotinį
  medžiagų perdirbimą ir pakartotinį naudojimą;

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d punktas

| d) | panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos būtų tvarkomi saugiai,
  įskaitant ir ilgąjį laikotarpį
  . |
| --- | --- |

d)

panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos būtų tvarkomi saugiai,
  įskaitant ir ilgąjį laikotarpį
  .

| d) | panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos būtų tvarkomi saugiai
  tol
  ,
  kol jie yra pavojingi žmonėms ir aplinkai
  . |
| --- | --- |

d)

panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos būtų tvarkomi saugiai
  tol
  ,
  kol jie yra pavojingi žmonėms ir aplinkai
  .

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| da) | būtų vengiama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų poveikio darbuotojams, visuomenei ir aplinkai. |
| --- | --- |

da)

būtų vengiama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų poveikio darbuotojams, visuomenei ir aplinkai.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| db) | būtų imamasi priemonių, skirtų darbuotojams ir visuomenei apsaugoti nuo būsimos rizikos, susijusios su jų sveikata ir poveikiu aplinkai; |
| --- | --- |

db)

būtų imamasi priemonių, skirtų darbuotojams ir visuomenei apsaugoti nuo būsimos rizikos, susijusios su jų sveikata ir poveikiu aplinkai;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d c punktas (naujas)

| dc) | radioaktyviųjų atliekų, įskaitant panaudotą branduolinį kurą, tvarkymo išlaidas padengtų tie, dėl kurių veiklos jos susidaro; |
| --- | --- |

dc)

radioaktyviųjų atliekų, įskaitant panaudotą branduolinį kurą, tvarkymo išlaidas padengtų tie, dėl kurių veiklos jos susidaro;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d d punktas (naujas)

| dd) | branduolinėms atliekoms tvarkyti skirtos lėšų atsargos, kurias gamintojai, dėl kurių veiklos susidaro branduolinių atliekų, turi užtikrinti tam, kad būtų galima padengti visas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo išlaidas, būtų valdomos valstybiniame fonde siekiant užtikrinti, kad jos būtų naudojamos su ilgalaikiu saugiu atliekų laidojimu susijusiai veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

dd)

branduolinėms atliekoms tvarkyti skirtos lėšų atsargos, kurias gamintojai, dėl kurių veiklos susidaro branduolinių atliekų, turi užtikrinti tam, kad būtų galima padengti visas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo išlaidas, būtų valdomos valstybiniame fonde siekiant užtikrinti, kad jos būtų naudojamos su ilgalaikiu saugiu atliekų laidojimu susijusiai veiklai finansuoti.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d e punktas (naujas)

| de) | kompetentingos nacionalinės institucijos dalyvautų prižiūrint, kad būtų užtikrinami tinkami finansiniai ištekliai. |
| --- | --- |

de)

kompetentingos nacionalinės institucijos dalyvautų prižiūrint, kad būtų užtikrinami tinkami finansiniai ištekliai.

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalies d f punktas (naujas)

| df) | nacionaliniai parlamentai dalyvautų prižiūrint, kad būtų užtikrinami tinkami finansiniai ištekliai. |
| --- | --- |

df)

nacionaliniai parlamentai dalyvautų prižiūrint, kad būtų užtikrinami tinkami finansiniai ištekliai.

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a)
     
  Kadangi panaudoto branduolinio kuro baseinai kelia didelę riziką, ypač jeigu jie neuždengti, visas panaudotas branduolinis kuras turi būti kuo greičiau perkeltas iš baseinų į sausojo tipo saugyklas. Įgyvendinant šį procesą, pirmenybė teikiama seniausiems panaudoto branduolinio kuro baseinams.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalies pirma b pastraipa (nauja)

Apie visus tokius susitarimus pranešama Komisijai.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a)
     
  Valstybės narės, bendradarbiaudamos su kitomis valstybėmis narėmis, savo noru gali nuspręsti įsteigti bendrus arba regioninius laidojimo įrenginius, kad galėtų pasinaudoti palankiais geologiniais arba techniniais konkrečios teritorijos privalumais ir pasidalinti bendro projekto finansinę naštą.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b)
     
  Prieš pradedant tokį projektą, grindžiamą tarpvyriausybiniu susitarimu, susijusios valstybės narės užtikrina, kad įgyvendinant iniciatyvą būtų laikomasi bent jau šių būtinų reikalavimų:

| a) | visose atitinkamose valstybėse narėse visuomenės pritarimas ir parama nuolat ugdomi visais atitinkamo projekto plėtojimo etapais ir laidojimo įrenginių eksploatavimo laikotarpiu užtikrinant, kad visuomenė turėtų prieigą prie informacijos ir galėtų dalyvauti konsultacijų procese; |
| --- | --- |

a)

visose atitinkamose valstybėse narėse visuomenės pritarimas ir parama nuolat ugdomi visais atitinkamo projekto plėtojimo etapais ir laidojimo įrenginių eksploatavimo laikotarpiu užtikrinant, kad visuomenė turėtų prieigą prie informacijos ir galėtų dalyvauti konsultacijų procese;

| b) | užtikrinamas kompetentingų reguliavimo institucijų ir nacionalinių saugos institucijų bendradarbiavimas ir abiejų rūšių institucijų vykdoma priežiūra; kiekviena susijusi valstybė narė parengia saugos vertinimo ataskaitą ir atlieka saugos vertinimą, kuris apima įrenginio tiriamąjį, pasirinkimo ir įgyvendinimo etapus; |
| --- | --- |

b)

užtikrinamas kompetentingų reguliavimo institucijų ir nacionalinių saugos institucijų bendradarbiavimas ir abiejų rūšių institucijų vykdoma priežiūra; kiekviena susijusi valstybė narė parengia saugos vertinimo ataskaitą ir atlieka saugos vertinimą, kuris apima įrenginio tiriamąjį, pasirinkimo ir įgyvendinimo etapus;

| c) | pasiekiamas susitarimas dėl atsakomybės ir aiškaus atsakomybės paskirstymo ir kiekviena valstybė narė prisiima galutinę atsakomybę už savo radioaktyviąsias atliekas; |
| --- | --- |

c)

pasiekiamas susitarimas dėl atsakomybės ir aiškaus atsakomybės paskirstymo ir kiekviena valstybė narė prisiima galutinę atsakomybę už savo radioaktyviąsias atliekas;

| d) | sudaromi finansiniai susitarimai, pagal kuriuos užtikrinama, kad bus skiriamos lėšos laidojimo įrenginio eksploatavimo laikotarpiu ir laikotarpiu po jo uždarymo ir kad užtikrinus pakankamą skaičių tinkamą kvalifikaciją turinčių darbuotojų bus galima pasinaudoti tinkamais žmogiškaisiais ištekliais; |
| --- | --- |

d)

sudaromi finansiniai susitarimai, pagal kuriuos užtikrinama, kad bus skiriamos lėšos laidojimo įrenginio eksploatavimo laikotarpiu ir laikotarpiu po jo uždarymo ir kad užtikrinus pakankamą skaičių tinkamą kvalifikaciją turinčių darbuotojų bus galima pasinaudoti tinkamais žmogiškaisiais ištekliais;

| e) | nacionalinėse susijusių valstybių narių programose iš anksto pranešama apie teisinį pagrindą, organizacinę struktūrą ir technines sistemas bei priemones, parodant, kad per aiškų laikotarpį planuojamas laidojimas atitiks šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

e)

nacionalinėse susijusių valstybių narių programose iš anksto pranešama apie teisinį pagrindą, organizacinę struktūrą ir technines sistemas bei priemones, parodant, kad per aiškų laikotarpį planuojamas laidojimas atitiks šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus.

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 c dalis (nauja)

3c)
     
  Jokiomis aplinkybėmis radioaktyviosios atliekos negali būti eksportuojamos į ES nepriklausančias šalis; panaudotą branduolinį kurą turėtų būti leidžiama išvežti iš ES tik su sąlyga, kad po perdirbimo jis bus įvežtas atgal į ES.

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 d dalis (nauja)

3d)
     
  Draudžiama steigti bet kokius radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius seisminiuose ar pakrančių regionuose, kuriuose yra didelė jūros lygio pakilimo ar cunamio rizika.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimo nacionalinė programa; |
| --- | --- |

a)

panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimo nacionalinė programa;

| a) | panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimo nacionalinė programa
  , pagal kurią laikomasi subsidiarumo principo ir užtikrinama, kad visi radioaktyviųjų atliekų gamintojai galėtų naudotis saugiu radioaktyviųjų atliekų laidojimo įrenginiu vienodomis sąlygomis
  ; |
| --- | --- |

a)

panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo politikos įgyvendinimo nacionalinė programa
  , pagal kurią laikomasi subsidiarumo principo ir užtikrinama, kad visi radioaktyviųjų atliekų gamintojai galėtų naudotis saugiu radioaktyviųjų atliekų laidojimo įrenginiu vienodomis sąlygomis
  ;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | darbuotojų sveikatos ir saugumo, švietimo ir mokymo nacionaliniai reikalavimai; |
| --- | --- |

ba)

darbuotojų sveikatos ir saugumo, švietimo ir mokymo nacionaliniai reikalavimai;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies c punktas

| c) | panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklos ir įrenginių licencijų išdavimo sistema, įskaitant draudimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginį naudoti be licencijos; |
| --- | --- |

c)

panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklos ir įrenginių licencijų išdavimo sistema, įskaitant draudimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginį naudoti be licencijos;

| c) | panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklos ir įrenginių licencijų išdavimo sistema, įskaitant draudimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginį naudoti be licencijos
  ir užtikrinimą, kad visos radioaktyviosios atliekos, nesvarbu, nuo ko jos susidaro, būtų tvarkomos nediskriminuojant
  ; |
| --- | --- |

c)

panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklos ir įrenginių licencijų išdavimo sistema, įskaitant draudimą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginį naudoti be licencijos
  ir užtikrinimą, kad visos radioaktyviosios atliekos, nesvarbu, nuo ko jos susidaro, būtų tvarkomos nediskriminuojant
  ;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies d punktas

| d) | tinkamos institucinės kontrolės, reguliavimo institucijos atliekamų patikrinimų, dokumentacijos ir atskaitomybės sistema; |
| --- | --- |

d)

tinkamos institucinės kontrolės, reguliavimo institucijos atliekamų patikrinimų, dokumentacijos ir atskaitomybės sistema;

| d) | tinkamos institucinės kontrolės, reguliavimo institucijos atliekamų patikrinimų, dokumentacijos ir atskaitomybės sistema
  bei būtinas visame procese dalyvaujančių darbuotojų mokymas siekiant užtikrinti ir palaikyti darbuotojų saugą ir sveikatą
  ; |
| --- | --- |

d)

tinkamos institucinės kontrolės, reguliavimo institucijos atliekamų patikrinimų, dokumentacijos ir atskaitomybės sistema
  bei būtinas visame procese dalyvaujančių darbuotojų mokymas siekiant užtikrinti ir palaikyti darbuotojų saugą ir sveikatą
  ;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | priemonės, kuriomis užtikrinami tinkami finansiniai šaltiniai ilgalaikiu laikotarpiu veiklai ir įrenginiams, susijusiems su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu; |
| --- | --- |

ea)

priemonės, kuriomis užtikrinami tinkami finansiniai šaltiniai ilgalaikiu laikotarpiu veiklai ir įrenginiams, susijusiems su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| fa) | priemonės, kuriomis užtikrinama, kad kompetentinga reguliavimo institucija, taikydama skaidrią procedūrą, kuri periodiškai tikslinama ir kurią taikant reguliariai konsultuojamasi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, numato panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui, taip pat patalpinimui reikalingas lėšas; |
| --- | --- |

fa)

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad kompetentinga reguliavimo institucija, taikydama skaidrią procedūrą, kuri periodiškai tikslinama ir kurią taikant reguliariai konsultuojamasi su visomis suinteresuotosiomis šalimis, numato panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui, taip pat patalpinimui reikalingas lėšas;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalies f b punktas (naujas)

| fb) | visų išlaidų, patirtų dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, apskaičiavimas. Šiuo tikslu teikiant informaciją reikia nurodyti, be kita ko, institucijas, kurios šias išlaidas patiria. |
| --- | --- |

fb)

visų išlaidų, patirtų dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, apskaičiavimas. Šiuo tikslu teikiant informaciją reikia nurodyti, be kita ko, institucijas, kurios šias išlaidas patiria.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalis

2)   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinė sistema būtų tinkamai prižiūrima ir tobulinama, atsižvelgiant į darbo patirtį, į
  8 straipsnyje
  nurodytų saugos vertinimo ataskaitų įžvalgas,
  technologijos raidą
  ir mokslinių tyrimų rezultatus.

2)   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinė sistema būtų tinkamai prižiūrima ir tobulinama, atsižvelgiant į darbo patirtį, į
  3 straipsnio 9c punkte
  nurodytų saugos vertinimo ataskaitų įžvalgas,
  geriausias turimas technologijas (GTT), sveikatos
  ir
  saugos standartus ir
  mokslinių tyrimų rezultatus.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| 1a) | Valstybės narės užtikrina, kad jų reguliavimo institucijoms būtų taikoma demokratinė kontrolė. |
| --- | --- |

1a)

Valstybės narės užtikrina, kad jų reguliavimo institucijoms būtų taikoma demokratinė kontrolė.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a)
     
  Kompetentinga reguliavimo institucija turi atitinkamus įgaliojimus ir išteklių, kad galėtų reguliariai atlikti branduolinės saugos vertinimus, tyrimus ir kontrolę ir, esant reikalui, imtis vykdymo užtikrinimo veiksmų įrenginiuose net kai vyksta jų eksploatavimo nutraukimo procesas. Šie vertinimai apima darbuotojų, įskaitant subrangovo darbuotojus, sveikatą ir saugą, taip pat darbuotojų skaičių ir mokymą.

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b)
     
  Kompetentinga reguliavimo institucija turi teisę pareikalauti nutraukti tam tikrą veiklą, jei patikrinimų metu nustatoma, kad ji nesaugi. Šie ir visi kiti kompetentingos reguliavimo institucijos vertinimai skelbiami viešai;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalis

1)   Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugą tektų licencijos
  turėtojui. Perduoti šios atsakomybės negalima.

1)   Valstybės narės užtikrina, kad pagrindinė atsakomybė už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugą tektų licencijos
  turėtojams, kuriems atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija patikėjo bendrą atsakomybę už panaudotą branduolinį kurą ir radioaktyviąsias atliekas.

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas parengiami kaip paraiškos dėl licencijos vykdyti radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklą arba eksploatuoti ES teritorijoje esantį laidojimo įrenginį dalis ir kad jie, prireikus, būtų atnaujinami laikotarpiu, kuriuo įrenginys eksploatuojamas arba kuriuo vykdoma veikla. Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas apima panaudoto branduolinio kuro saugyklų, saugojimo įrenginio arba laidojimo įrenginio vietos, projekto, statybos, eksploatavimo ar uždarymo aspektus, taip pat ilgalaikės saugos po uždarymo klausimą, įskaitant pasyvių priemonių taikymą, ir juose aprašomi visi įrenginio vietos aspektai, susiję su sauga, įrenginio projektu, laikinosiomis aušinimo saugyklomis (įskaitant reguliarias ataskaitas apie jose saugomo panaudoto branduolinio kuro kiekį), įrenginio ar jo dalių eksploatavimo nutraukimu, vadybos kontrolės priemonėmis ir reguliavimo institucijų atliekamais patikrinimais. Saugos ataskaitoje ir atitinkamame saugos vertinime pateikiami sveikatos ir saugos pavojų darbuotojams, įskaitant subrangovų darbuotojus, vertinimai, reikalaujamų įgūdžių lygiai ir personalas, kurio reikia, kad įrenginys visą laiką dirbtų saugiai, įskaitant atvejus, kai įvyksta avarija.

Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimu patvirtinamas užtikrintos apsaugos lygis ir kompetentingai reguliavimo institucijai ir kitoms suinteresuotosioms šalims užtikrinama, kad saugos reikalavimų bus laikomasi. Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas pateikiami kompetentingai reguliavimo institucijai tvirtinti.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad licencijos turėtojai teiktų ataskaitas kompetentingai reguliavimo institucijai ir kitoms atitinkamoms kompetentingoms organizacijoms ir kad jie suteiktų plačiajai visuomenei prieigą prie informacijos, susijusios su jų veikla arba įrenginiais.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalis

2)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad kompetentingos reguliavimo institucijos prižiūrimi licencijos turėtojai sistemingai, skaidriai ir reguliariai vertintų, tikrintų ir kiek įmanoma nuolat gerintų savo veiklos ir įrenginių saugą.

2)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad kompetentingos reguliavimo institucijos prižiūrimi licencijos turėtojai sistemingai, skaidriai ir reguliariai vertintų, tikrintų ir kiek įmanoma nuolat gerintų savo veiklos ir įrenginių saugą
  , įskaitant darbuotojų ir subrangovų sveikatą ir saugą, taikant geriausias turimas technologijas
  .
  Licencijos turėtojai teikia ataskaitas kompetentingai reguliavimo institucijai ir atitinkamoms kompetentingoms organizacijoms, licencijos turėtojo darbuotojų atstovams, subrangovams ir plačiajai visuomenei apie savo atliktų vertinimų rezultatus.

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalis

3)   Atliekant 2 dalyje nurodytus
  vertinimus patikrinama, ar
  įdiegtos avarijų prevencijos ir jų padarinių mažinimo priemonės, įskaitant licencijos turėtojo administracinių apsaugos procedūrų ir fizinių barjerų, kuriuos pažeidus darbuotojus
  ir
  plačiosios visuomenės narius labai paveiktų jonizuojančioji spinduliuotė, patikrinimus.

3)   Atliekant 2 dalyje nurodytus
  veiksmus, reikia kompetentingai reguliavimo institucijai pateikti oficialų pareiškimą, kuris yra paraiškos dėl licencijos dalis ir kuriame pateikiamas reikalaujamas patikinimas apie veiklos saugą ir į kurį įtraukiamas patvirtinimas, kad
  įdiegtos avarijų
  ir fizinių išpuolių
  prevencijos ir jų padarinių mažinimo priemonės, įskaitant licencijos turėtojo administracinių apsaugos procedūrų ir fizinių barjerų, kuriuos pažeidus darbuotojus
  ,
  plačiosios visuomenės narius
  ir gamtinę aplinką
  labai paveiktų jonizuojančioji spinduliuotė, patikrinimus.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalis

4)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad licencijos turėtojai sukurtų ir įgyvendintų valdymo sistemas, pagal kurias būtų deramai teikiama pirmenybė saugai ir kurias reguliariai tikrintų kompetentinga reguliavimo institucija.

4)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad licencijos turėtojai sukurtų ir įgyvendintų valdymo sistemas, pagal kurias būtų deramai teikiama
  aukščiausia
  pirmenybė saugai ir
  saugumui ir
  kurias reguliariai tikrintų kompetentinga reguliavimo institucija
  ir darbuotojų atstovai, konkrečiai atsakingi už darbuotojų saugą ir sveikatą
  .

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 dalis

5)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal įdiegtą nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad licencijos turėtojai numatytų ir skirtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų įvykdyti 1–4 dalyse nustatyti jų įsipareigojimai panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos srityje.

5)   Valstybės narės užtikrina, kad pagal įdiegtą nacionalinę sistemą būtų reikalaujama, kad licencijos turėtojai numatytų ir skirtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių,
  įskaitant ilguoju laikotarpiu,
  kad būtų įvykdyti 1–4 dalyse nustatyti jų įsipareigojimai panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos srityje.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad licencijų turėtojai kuo anksčiau informuotų tarpvalstybines regionines ir vietos valdžios institucijas apie savo planus statyti radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginį, jei šis įrenginys yra tokiu atstumu nuo šalies sienos, kad jis gali turėti tarpvalstybinių pasekmių vykdant įrenginio statybos ir eksploatavimo darbus, taip pat nutraukus jo eksploataciją arba su įrenginiu susijusios avarijos ar incidento atveju.

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis

Ženklinimas ir dokumentacija

Valstybės narės užtikrina, kad licencijos turėtojai ženklintų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų konteinerius ir jų laidojimą dokumentuotų nuo erozijos apsaugotu būdu. Dokumentuose nurodoma medžiagos cheminė sudėtis, toksiškumas, radioaktyvumas, taip pat nurodoma, ar ji kietos, skystos ar dujų būsenos.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 straipsnis

8 straipsnis

Saugos vertinimo ataskaita

1)
     
  Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas parengiami kaip įrenginio ar veiklos licencijos paraiškos dalis. Prireikus jie atnaujinami atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su įrenginiu ar veikla. Saugos vertinimo ataskaitos ir saugos vertinimo apimtis ir išsamumas priklauso nuo veiklos sudėtingumo ir su įrenginiu ar veikla susijusio pavojaus.

2)
     
  Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas apima įrenginio vietos, projekto, statybos, eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo (arba laidojimo įrenginio uždarymo) aspektus; saugos vertinimo ataskaitoje nurodomi šiam vertinimui taikomi standartai. Atsižvelgiama į ilgalaikės saugos po uždarymo klausimą, ypač į tai, kaip ji užtikrinama visapusiškai išnaudojant pasyvias priemones.

3)
     
  Įrenginio saugos vertinimo ataskaitoje aprašomi visi saugos aspektai, susiję su įrenginio vieta, projektu ar vadybos kontrolės priemonėmis ir reguliavimo institucijų atliekamais patikrinimais. Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimu patvirtinamas užtikrintos apsaugos lygis ir kompetentingai reguliavimo institucijai ir kitoms suinteresuotosioms šalims užtikrinama, kad saugos reikalavimų bus laikomasi.

4)
     
  Saugos vertinimo ataskaita ir saugos vertinimas pateikiami kompetentingai reguliavimo institucijai tvirtinti.

Išbraukta.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a straipsnis (naujas)

8a straipsnis

Registravimas ir nustatymas siekiant užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą

1)
     
  Valstybės narės nustato registravimo ir nustatymo sistemą panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje.

2)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad naudojant registravimo ir nustatymo sistemą būtų galima nustatyti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų gamybos, naudojimo, transportavimo, saugojimo arba laidojimo vietą ir sąlygas.

3)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad informaciją, susijusią su darbuotojais, kurie dirbdami patyrė panaudoto branduolinio kuro ar radioaktyviųjų atliekų poveikį, saugotų licencijos turėtojas arba valstybės institucija taip siekiant užtikrinti galimybę ilguoju laikotarpiu imtis veiksmų dėl su darbu susijusių ligų.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 b straipsnis (naujas)

8b straipsnis

Procedūros ir sankcijos

Valstybės narės, vadovaudamosi bendraisiais principais, užtikrina, kad šia direktyva nustatytų įpareigojimų nevykdymo atveju būtų taikomos administracinės arba teismo procedūros bei veiksmingos, atgrasančios ir pažeidimo sunkumo atžvilgiu proporcingos sankcijos.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse sistemose būtų numatytos švietimo ir mokymo priemonės, taikomos atsižvelgiant į visų už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą atsakingų šalių poreikius, kad būtų užtikrinama
  ir
  toliau plėtojama reikiama patirtis ir įgūdžiai.

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse sistemose būtų numatytos švietimo ir
  nuolatinio bei prevencinio
  mokymo priemonės, taikomos atsižvelgiant į visų už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą atsakingų šalių poreikius, kad būtų užtikrinama
  ,
  toliau plėtojama
  ir skleidžiama
  reikiama
  mokslinė ir technologinė
  patirtis ir įgūdžiai
  neatsiliekant nuo pažangos technikos ir mokslo srityse
  .
  Valstybės narės skiria ypatingą dėmesį šalims, kurios dalyvauja netiesiogiai, ir užtikrina, kad šioms šalims prieš dirbant su radioaktyviosiomis atliekomis ir panaudotu branduoliniu kuru būtų pasiūlytas atitinkamas šiuolaikinis švietimas ir mokymas. Valstybės narės užtikrina, kad licencijos turėtojai gebėtų įgyvendinti ir finansuoti minėtas priemones siekiant užtikrinti visų proceso dalyvių saugą ir sveikatą. Darbuotojų švietimas ir mokymas atitinka tarptautiniu mastu pripažintus standartus ir taip padidinama bendra atsakomybė dėl sveikatos ir saugos branduolinėje pramonėje. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad nacionalinėse sistemose būtų numatytos tolesnių esamų laidojimo projektų mokslinių tyrimų skatinimo priemonės.

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse sistemose būtų numatytos programos, kurias vykdant būtų remiami moksliniai tyrimai susidarančių radioaktyviųjų atliekų mažinimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo klausimais.

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 dalis

Tinkamai atsižvelgdamos
  į radioaktyviųjų atliekų gamintojų atsakomybę
  ,
  valstybės
  narės užtikrina, kad taikant nacionalinę sistemą prireikus būtų skiriama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui reikalingų finansinių išteklių
  .

1.
     
  Valstybės narės nacionalinėje sistemoje užtikrina, kad prireikus būtų skiriama pakankamai finansinių išteklių, kad būtų padengtos visos reikiamos išlaidos, susijusios su eksploatavimo nutraukimo procesu ir panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymu visiškai atsižvelgiant
  į radioaktyviųjų atliekų gamintojų atsakomybę
  pagal principą „moka teršėjas“ ir neprašant
  valstybės
  pagalbos
  .

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad, laikantis nacionalinių lygmeniu nustatytų procedūrų:

| a) | būtų tinkamai atliktas išlaidų, susijusių su atliekų tvarkymo strategijomis, vertinimas, ypač išlaidų, susijusių su mažo, vidutinio ir didelio radioaktyvumo ilgaamžių atliekų tvarkymo, priklausomai nuo jų pobūdžio, ilgalaikių sprendimų įgyvendinimu, vertinimas. Tos išlaidos visų pirma apima branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimo išlaidas ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginių galutinio uždarymo, priežiūros ir stebėsenos išlaidas; |
| --- | --- |

a)

būtų tinkamai atliktas išlaidų, susijusių su atliekų tvarkymo strategijomis, vertinimas, ypač išlaidų, susijusių su mažo, vidutinio ir didelio radioaktyvumo ilgaamžių atliekų tvarkymo, priklausomai nuo jų pobūdžio, ilgalaikių sprendimų įgyvendinimu, vertinimas. Tos išlaidos visų pirma apima branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimo išlaidas ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginių galutinio uždarymo, priežiūros ir stebėsenos išlaidas;

| b) | būtų sukurti rezervai siekiant padengti a punkte nurodytas išlaidas ir skirta reikalingų lėšų išimtinai šiems rezervams padengti; |
| --- | --- |

b)

būtų sukurti rezervai siekiant padengti a punkte nurodytas išlaidas ir skirta reikalingų lėšų išimtinai šiems rezervams padengti;

| c) | būtų vykdoma tinkama stebėsena, ar rezervai ir lėšų valdymas atitinka a punkte nurodytas išlaidas siekiant užtikrinti periodinį patikslinimą. |
| --- | --- |

c)

būtų vykdoma tinkama stebėsena, ar rezervai ir lėšų valdymas atitinka a punkte nurodytas išlaidas siekiant užtikrinti periodinį patikslinimą.

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b)
     
  Valstybės narės skaidriai išdėsto ir paskelbia laidojimo išlaidas bei jas kasmet vėl įvertina. Atitinkamai persvarstomos radioaktyviųjų atliekų gamintojų pareigos.

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 c dalis (nauja)

1c)
     
  Valstybės narės įsteigia ar paskiria nacionalinę instituciją, kuri galėtų teikti specialistų išvadas dėl fondų vadybos ir eksploatavimo nutraukimo išlaidų, kaip nurodyta 1a dalyje. Ta institucija yra nepriklausoma nuo fondo donorų.

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 straipsnio 1 d dalis (nauja)

1d)
     
  Valstybės narės Komisijai reguliariai teikia atitinkamos nacionalinės institucijos veiklos išvadų ataskaitas 16 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurtos ir įgyvendinamos tinkamos panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
  saugos
  kokybės užtikrinimo programos.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurtos ir įgyvendinamos tinkamos panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo kokybės užtikrinimo programos.

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 a dalis (nauja)

Valstybės narės užtikrina, kad visa trečiosios šalies atsakomybė už bet kokią žalą, atsiradusią dėl nelaimių ir ilgalaikio radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, įskaitant žalą sausumos, vandens ir jūrų aplinkai, tektų licencijos turėtojams.

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 dalis

1)   Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą būtų prieinama
  darbuotojams ir plačiajai visuomenei
  . Vykdant šį įpareigojimą taip pat užtikrinama, kad informaciją visuomenei pagal savo kompetenciją teiktų kompetentinga reguliavimo institucija. Informacija visuomenei teikiama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir tarptautiniais įsipareigojimais,
  su sąlyga, kad toks informacijos teikimas nekenkia kitiems interesams (inter alia, saugumui), pripažintiems pagal nacionalinės teisės aktus ar tarptautinius įsipareigojimus
  .

1)   Valstybės narės užtikrina, kad
  visa
  informacija apie panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą
  , būtina darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatai, saugai ir saugumui užtikrinti,
  būtų
  nuolat
  prieinama. Vykdant šį įpareigojimą taip pat užtikrinama, kad informaciją visuomenei pagal savo kompetenciją teiktų kompetentinga reguliavimo institucija. Informacija visuomenei teikiama vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ir tarptautiniais įsipareigojimais,
  visų pirma Orhuso konvencija
  .
  Informacija, kuri tiesiogiai svarbi darbuotojų ir visuomenės sveikatai ir saugai, ypač apie radioaktyviuosius ir toksiškus išmetalus ir tokių išmetalų poveikį, turi būti skelbiama viešai nepaisant aplinkybių.

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 a dalis (nauja)

1a)
     
  Tinkamai atsižvelgdamos į gamintojų patirtų išlaidų dalį, valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų skelbiama informacija apie panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui reikalingus finansinius išteklius, nurodytus 10 straipsnyje.

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 1 b dalis (nauja)

1b)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad į visų sprendimų dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų vietų ir tvarkymo netoli kaimyninių šalių priėmimo procesą būtų įtraukta atitinkamų šalių visuomenė ir institucijos.

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 straipsnio 2 dalis

2)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų suteikta galimybė veiksmingai dalyvauti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo sprendimų priėmimo procese
  .

Išbraukta
  .

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a straipsnis (naujas)

12a straipsnis

Visuomenės dalyvavimas

1)
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visuomenės nariams būtų iš anksto suteikta galimybė veiksmingai dalyvauti rengiant ir persvarstant nacionalines programas dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, kurios turi būti sudarytos laikantis 13 straipsnio, taip pat užtikrina, kad visuomenės nariai turėtų prieigą prie programų, kai jos bus parengtos. Jos paskelbia šias programas visuomenei prieinamoje tinklavietėje.

2)
     
  Todėl valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | visuomenė arba viešais skelbimais, arba kitomis tinkamomis priemonėmis, tokiomis kaip elektroninės žiniasklaidos priemonės, jei jos prieinamos, būtų informuojama apie visus pasiūlymus rengti tokias programas arba jas keisti ar persvarstyti ir kad visuomenei būtų prieinama atitinkama informacija apie tokius pasiūlymus, įskaitant, inter alia, informaciją apie teisę dalyvauti priimant sprendimus ir apie kompetentingą instituciją, kuriai gali būti pateiktos pastabos ar klausimai; |
| --- | --- |

a)

visuomenė arba viešais skelbimais, arba kitomis tinkamomis priemonėmis, tokiomis kaip elektroninės žiniasklaidos priemonės, jei jos prieinamos, būtų informuojama apie visus pasiūlymus rengti tokias programas arba jas keisti ar persvarstyti ir kad visuomenei būtų prieinama atitinkama informacija apie tokius pasiūlymus, įskaitant, inter alia, informaciją apie teisę dalyvauti priimant sprendimus ir apie kompetentingą instituciją, kuriai gali būti pateiktos pastabos ar klausimai;

| b) | visuomenės nariai turėtų teisę pareikšti pastabas ir nuomones, kol visos pasirinkimo galimybės yra galimos dar iki priimant sprendimus dėl šių programų; |
| --- | --- |

b)

visuomenės nariai turėtų teisę pareikšti pastabas ir nuomones, kol visos pasirinkimo galimybės yra galimos dar iki priimant sprendimus dėl šių programų;

| c) | priimant tuos sprendimus būtų deramai atsižvelgiama į visuomenės dalyvavimo rezultatus; |
| --- | --- |

c)

priimant tuos sprendimus būtų deramai atsižvelgiama į visuomenės dalyvavimo rezultatus;

| d) | išnagrinėjus visuomenės pareikštas pastabas ir nuomones, kompetentinga institucija dėtų pagrįstas pastangas informuoti visuomenę apie priimtus sprendimus ir motyvus bei aplinkybes, kuriais tie sprendimai pagrįsti, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimo procesą. |
| --- | --- |

d)

išnagrinėjus visuomenės pareikštas pastabas ir nuomones, kompetentinga institucija dėtų pagrįstas pastangas informuoti visuomenę apie priimtus sprendimus ir motyvus bei aplinkybes, kuriais tie sprendimai pagrįsti, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimo procesą.

3)
     
  Valstybės narės nustato visuomenės atstovus, kurie turi teisę dalyvauti 2 dalyje nustatytais tikslais. Valstybės narės nustato išsamesnes visuomenės dalyvavimo priemones pagal šį straipsnį taip, kad visuomenė galėtų pasirengti ir veiksmingai dalyvauti. Numatomi pagrįsti terminai, sudarantys sąlygas kiekvienam pagal šį straipsnį reikalingam visuomenės dalyvavimo etapui skirti pakankamai laiko.

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 2 dalis

2)   Nacionalinės programos atitinka 4–
  12
  straipsnių nuostatas.

2)   Nacionalinės programos atitinka 4–
  12a
  straipsnių nuostatas.

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 3 dalis

3)   Valstybės narės reguliariai peržiūri ir atnaujina savo nacionalines programas, prireikus atsižvelgdamos į techninę ir mokslinę pažangą.

3)   Valstybės narės reguliariai peržiūri ir atnaujina savo nacionalines programas, prireikus atsižvelgdamos į techninę ir mokslinę pažangą
  ir įtraukdamos grįžtamąją informaciją apie kitų valstybių narių patirtį radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje, taip pat tarptautinių ekspertų vertinimų rezultatus
  .

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a)
     
  Valstybės narės kiek įmanoma anksčiau informuoja tarptautines regionines ir vietos valdžios institucijas apie savo nacionalines programas, jei jų įgyvendinimas galėtų turėti tarptautinį poveikį.

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3b)
     
  Nacionalinėse programose valstybės narės aiškiai nurodo turimus finansavimo šaltinius, kurie būtų naudojami panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui.

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio -1 punktas (naujas)

| -1) | integruota, išsami radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, į kurią būtų įtraukti radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapai nuo radioaktyviųjų atliekų susidarymo iki laidojimo; |
| --- | --- |

-1)

integruota, išsami radioaktyviųjų atliekų klasifikavimo schema, į kurią būtų įtraukti radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapai nuo radioaktyviųjų atliekų susidarymo iki laidojimo;

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 1 punktas

| 1) | viso panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų aprašas ir būsimo kiekio (įskaitant tą, kuris susidarys
  po
  nutraukiant eksploatavimą) apskaičiavimas. Apraše aiškiai nurodoma medžiagos vieta ir kiekis, taip pat
  pagal tinkamą klasifikaciją nustatytas
  pavojaus lygis. |
| --- | --- |

1)

viso panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų aprašas ir būsimo kiekio (įskaitant tą, kuris susidarys
  po
  nutraukiant eksploatavimą) apskaičiavimas. Apraše aiškiai nurodoma medžiagos vieta ir kiekis, taip pat
  pagal tinkamą klasifikaciją nustatytas
  pavojaus lygis.

| 1) | remiantis -1 punkte nurodyta klasifikavimo schema,
  viso panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų aprašas ir būsimo kiekio (įskaitant tą, kuris susidarys nutraukiant eksploatavimą) apskaičiavimas. Apraše aiškiai nurodoma medžiagos vieta ir kiekis, taip pat pavojaus lygis
  ir atliekų kilmė
  . |
| --- | --- |

1)

remiantis -1 punkte nurodyta klasifikavimo schema,
  viso panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų aprašas ir būsimo kiekio (įskaitant tą, kuris susidarys nutraukiant eksploatavimą) apskaičiavimas. Apraše aiškiai nurodoma medžiagos vieta ir kiekis, taip pat pavojaus lygis
  ir atliekų kilmė
  .

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 2 punktas

| (2) | koncepcijos, planai ir techniniai sprendimai, taikomi nuo susidarymo iki laidojimo; |
| --- | --- |

(2)

koncepcijos, planai ir techniniai sprendimai, taikomi nuo susidarymo iki laidojimo;

| 2) | koncepcijos, planai ir techniniai sprendimai, taikomi nuo susidarymo iki
  saugojimo ar
  laidojimo
  . Pirmenybė visų pirma teikiama anksčiau sukauptoms radioaktyviosioms atliekoms ir panaudotam branduoliniam kurui, laikinai saugomiems baseinuose
  ; |
| --- | --- |

2)

koncepcijos, planai ir techniniai sprendimai, taikomi nuo susidarymo iki
  saugojimo ar
  laidojimo
  . Pirmenybė visų pirma teikiama anksčiau sukauptoms radioaktyviosioms atliekoms ir panaudotam branduoliniam kurui, laikinai saugomiems baseinuose
  ;

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 3 punktas

| 3) | po laidojimo įrenginio uždarymo taikomi koncepcijos ir planai, įskaitant tai, kiek laiko taikoma institucinė kontrolė, ir ilgalaikes priemones, naudotinas informacijai apie įrenginį išsaugoti; |
| --- | --- |

3)

po laidojimo įrenginio uždarymo taikomi koncepcijos ir planai, įskaitant tai, kiek laiko taikoma institucinė kontrolė, ir ilgalaikes priemones, naudotinas informacijai apie įrenginį išsaugoti;

| 3) | po laidojimo įrenginio uždarymo taikomi koncepcijos ir planai, įskaitant tai, kiek laiko taikoma institucinė kontrolė, ir ilgalaikes priemones, naudotinas
  įrenginio stebėjsenai ir priežiūrai užtikrinti ir
  informacijai apie įrenginį išsaugoti; |
| --- | --- |

3)

po laidojimo įrenginio uždarymo taikomi koncepcijos ir planai, įskaitant tai, kiek laiko taikoma institucinė kontrolė, ir ilgalaikes priemones, naudotinas
  įrenginio stebėjsenai ir priežiūrai užtikrinti ir
  informacijai apie įrenginį išsaugoti;

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 7 a punktas (naujas)

| 7a) | išlaidų, nurodytų 10 straipsnio 1a dalies a punkte, vertinimo ir susijusių rezervų apskaičiavimui taikomų metodų aprašymas; |
| --- | --- |

7a)

išlaidų, nurodytų 10 straipsnio 1a dalies a punkte, vertinimo ir susijusių rezervų apskaičiavimui taikomų metodų aprašymas;

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 8 punktas

| 8) | galiojančios finansavimo schemos (-ų), skirtos (-ų) užtikrinti, kad visos programos sąnaudos būtų padengtos pagal numatytą grafiką, aprašymas. |
| --- | --- |

8)

galiojančios finansavimo schemos (-ų), skirtos (-ų) užtikrinti, kad visos programos sąnaudos būtų padengtos pagal numatytą grafiką, aprašymas.

| 8) | su lėšų, numatytų pagal 10 straipsnio 1a dalies b punktą, sudėtimi ir tvarkymu susijusių pasirinkimų ir
  galiojančios finansavimo schemos (-ų), skirtos (-ų) užtikrinti, kad visos programos sąnaudos būtų padengtos pagal numatytą grafiką
  ir griežtai laikantis principo „teršėjas moka“
  , aprašymas. |
| --- | --- |

8)

su lėšų, numatytų pagal 10 straipsnio 1a dalies b punktą, sudėtimi ir tvarkymu susijusių pasirinkimų ir
  galiojančios finansavimo schemos (-ų), skirtos (-ų) užtikrinti, kad visos programos sąnaudos būtų padengtos pagal numatytą grafiką
  ir griežtai laikantis principo „teršėjas moka“
  , aprašymas.

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 8 a punktas (naujas)

| 8a) | privalomas ir patikrinamas nacionalinių programų ir pirmiau pateiktuose 1–8 punktuose nustatytų reikalavimų įgyvendinimo tvarkaraštis; |
| --- | --- |

8a)

privalomas ir patikrinamas nacionalinių programų ir pirmiau pateiktuose 1–8 punktuose nustatytų reikalavimų įgyvendinimo tvarkaraštis;

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 straipsnio 8 b punktas (naujas)

| 8b) | švietimo ir profesinio mokymo planai, kuriais siekiama išsaugoti ir plėsti ekspertines žinias ir įgūdžius, būtinus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui. |
| --- | --- |

8b)

švietimo ir profesinio mokymo planai, kuriais siekiama išsaugoti ir plėsti ekspertines žinias ir įgūdžius, būtinus panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui.

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a)
     
  Komisija stebi, ar laikomasi pagal 14 straipsnio 8a dalį pateiktų valstybių narių nacionalinių programų įgyvendinimo tvarkaraščių.

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 4 dalis

4)
     
  Priimdama sprendimą dėl Euratomo finansinės ar techninės paramos panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginiams ar veiklai arba formuluodama savo požiūrį į investicinius projektus pagal Euratomo sutarties 43 straipsnį, Komisija atsižvelgia į valstybių narių paaiškinimus ir nacionalinių atliekų tvarkymo programų įgyvendinimo pažangą
  .

Išbraukta
  .

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 3 dalis

3)   Valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi aukštų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo standartų, periodiškai ir bent kartą per 10 metų pačios įvertina savo nacionalines sistemas, kompetentingas reguliavimo institucijas, nacionalines programas ir jų įgyvendinimą, taip pat surengia savo nacionalinių sistemų, institucijų ir (arba) programų tarptautinį ekspertų vertinimą. Ekspertų vertinimo rezultatai pateikiami Komisijai ir
  valstybėms narėms
  .

3)   Valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi aukštų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo standartų, periodiškai ir bent kartą per 10 metų pačios įvertina savo nacionalines sistemas, kompetentingas reguliavimo institucijas, nacionalines programas ir jų įgyvendinimą, taip pat surengia savo nacionalinių sistemų, institucijų ir (arba) programų tarptautinį ekspertų vertinimą. Ekspertų vertinimo rezultatai pateikiami Komisijai
  , kuri Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai periodiškai teikia ataskaitą, kurioje apibendrintai nurodomos ekspertų vertinimo išvados
  .

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a straipsnis (naujas)

16a straipsnis

Pakartotinis įvertinimas

Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo tada, kai valstybėse narėse atliekami ekspertų vertinimai kaip nurodyta 16 straipsnio 3 dalyje, Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas pakartotiniam panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo koncepcijos ir eksporto nuostatų, išdėstytų 4 straipsnio 3 dalyje, įvertinimui. Atliekant šį įvertinimą ypač apsvarstomas klausimas dėl galimybių atliekas susigrąžinti ar paimti, kai jos yra patalpintos į laidojimo vietą, atsižvelgiant į tyrimų pažangą ir tolesnes mokslines žinias šioje srityje. Jei reikia, pateikus ataskaitą gali būti persvarstyta ši direktyva, siekiant atspindėti naujausius technologinius tyrimus, susijusius su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu.

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalis

1)   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioja iki
  [...]
  , įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai. Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

1)   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki
  ... (7)

  , įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai. Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

---

(1)  

  OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(2)  OL L 159, 1996 6 29, p. 1.

(3)  
  1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (

  OL L 159, 1996 6 29, p. 1

  )
  .

(4)  
  1960 m. birželio 22 d. priimta Konvencija dėl darbuotojų apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės Nr. C115.

(5)  
  1960 m. birželio 22 d. priimta Rekomendacija dėl darbuotojų apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės Nr. R114.

(6)  
  2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atominių elektrinių išmontavimui skirtų finansinių išteklių naudojimo (OL C 280 E, 2006 11 18, p. 117).

(7)  
  Dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

---