# Službeni list C 364/28.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 364 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.28. listopada 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 364

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.28. listopada 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020. |
| 2020/C 364/01 | Rezolucija o temi Doprinos Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2021. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2021. godinu | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020. |
| 2020/C 364/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Promicanje uključivije i održivije bankovne unije poboljšanjem doprinosa banaka u zajednici lokalnom razvoju i izgradnji društveno odgovornog međunarodnog i europskog financijskog sustava (samoinicijativno mišljenje) | 14 |
| 2020/C 364/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Mehanizmi oporezivanja za smanjenje emisija CO2 (samoinicijativno mišljenje) | 21 |
| 2020/C 364/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Jačanje održivog gospodarskog rasta diljem EU-a (samoinicijativno mišljenje) | 29 |
| 2020/C 364/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Poticanje konkurentnosti, inovacija, rasta i otvaranja radnih mjesta jačanjem globalne regulatorne suradnje, podupiranjem obnovljenog multilateralnog trgovinskog sustava i smanjenjem subvencija koje narušavaju tržište (samoinicijativno mišljenje) | 37 |
| 2020/C 364/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Industrijska dimenzija sigurnosne unije (samoinicijativno mišljenje) | 43 |
| 2020/C 364/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uvođenje zaštitnih mjera za poljoprivredne proizvode u trgovinske sporazume (samoinicijativno mišljenje) | 49 |
| 2020/C 364/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izvanrednoj situaciji nakon bolesti COVID-19: osmišljavanje nove multilateralne matrice (samoinicijativno mišljenje) | 53 |
| 2020/C 364/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja (dodatno mišljenje) | 62 |
| 2020/C 364/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sporazumu o klimi (razmatračko mišljenje) | 67 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

2020/C 364/01

Rezolucija o temi Doprinos Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2021. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2021. godinu

Ad hoc

1

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

2020/C 364/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Promicanje uključivije i održivije bankovne unije poboljšanjem doprinosa banaka u zajednici lokalnom razvoju i izgradnji društveno odgovornog međunarodnog i europskog financijskog sustava (samoinicijativno mišljenje)

14

2020/C 364/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Mehanizmi oporezivanja za smanjenje emisija CO2 (samoinicijativno mišljenje)

2

21

2020/C 364/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Jačanje održivog gospodarskog rasta diljem EU-a (samoinicijativno mišljenje)

29

2020/C 364/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Poticanje konkurentnosti, inovacija, rasta i otvaranja radnih mjesta jačanjem globalne regulatorne suradnje, podupiranjem obnovljenog multilateralnog trgovinskog sustava i smanjenjem subvencija koje narušavaju tržište (samoinicijativno mišljenje)

37

2020/C 364/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Industrijska dimenzija sigurnosne unije (samoinicijativno mišljenje)

43

2020/C 364/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uvođenje zaštitnih mjera za poljoprivredne proizvode u trgovinske sporazume (samoinicijativno mišljenje)

49

2020/C 364/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izvanrednoj situaciji nakon bolesti COVID-19: osmišljavanje nove multilateralne matrice (samoinicijativno mišljenje)

53

2020/C 364/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja (dodatno mišljenje)

62

2020/C 364/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sporazumu o klimi (razmatračko mišljenje)

67

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020. |
| 2020/C 364/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Strategija za rodnu ravnopravnost (COM(2020) 152 final) | 77 |
| 2020/C 364/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja (COM(2020) 65 final) | 87 |
| 2020/C 364/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu(COM(2020) 98 final) | 94 |
| 2020/C 364/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020) 67 final) | 101 |
| 2020/C 364/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Nova industrijska strategija za Europu (COM(2020) 102 final) | 108 |
| 2020/C 364/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (COM(2020) 94 final) i (b) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu (COM(2020) 93 final) | 116 |
| 2020/C 364/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju (COM(2020) 456 final), o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka (COM(2020) 442 final), o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)), o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)), o Izmijenjenom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)), o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) i o Izmijenjenom prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD)) | 124 |
| 2020/C 364/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) i o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD)) | 132 |
| 2020/C 364/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 u pogledu uspostave instrumenta za potporu solventnosti (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD)) | 139 |
| 2020/C 364/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD)) | 143 |
| 2020/C 364/21 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini željeznice (2021.) (COM(2020) 78 final) | 149 |
| 2020/C 364/22 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD)) | 158 |
| 2020/C 364/23 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018.–31. prosinca 2018.(COM(2019) 455 final) | 160 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

2020/C 364/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Strategija za rodnu ravnopravnost (COM(2020) 152 final)

77

2020/C 364/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja (COM(2020) 65 final)

(COM(2020) 65 final)

87

2020/C 364/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu(COM(2020) 98 final)

(COM(2020) 98 final)

94

2020/C 364/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020) 67 final)

(COM(2020) 67 final)

101

2020/C 364/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Nova industrijska strategija za Europu (COM(2020) 102 final)

(COM(2020) 102 final)

108

2020/C 364/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (COM(2020) 94 final) i (b) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu (COM(2020) 93 final)

(COM(2020) 94 final)

(COM(2020) 93 final)

116

2020/C 364/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju (COM(2020) 456 final), o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka (COM(2020) 442 final), o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)), o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)), o Izmijenjenom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)), o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) i o Izmijenjenom prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

(COM(2020) 456 final)

(COM(2020) 442 final),

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

124

2020/C 364/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) i o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

132

2020/C 364/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 u pogledu uspostave instrumenta za potporu solventnosti (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

139

2020/C 364/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

143

2020/C 364/21

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini željeznice (2021.) (COM(2020) 78 final)

(COM(2020) 78 final)

149

2020/C 364/22

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

(COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

158

2020/C 364/23

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018.–31. prosinca 2018.(COM(2019) 455 final)

(COM(2019) 455 final)

160

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/1

---

Rezolucija o temi „Doprinos Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Europske komisije za 2021. godinu temeljen na radu Ad hoc skupine za doprinos EGSO-a programu rada Europske komisije za 2021. godinu”

(2020/C 364/01)

| Izvjestitelji: | Petr ZAHRADNIK


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Petr ZAHRADNIK

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Europski gospodarski i socijalni odbor Rezoluciju je usvojio na plenarnom zasjedanju održanom 15. i 16. srpnja 2020. (sjednica od 16. lipnja), sa 140 glasova za, 15 protiv i 17 suzdržanih.

1.   Uvod

| 1.1. | Kao što je istaknuo u Rezoluciji o Prijedlozima EGSO-a za obnovu i oporavak nakon krize uzrokovane COVID-om 19 (1), EGSO sa zadovoljstvom pozdravlja i u potpunosti podupire plan „Next Generation EU” („EU sljedeće generacije”) i opći proračun EU-a za razdoblje 2021. – 2027., koje je predložila Europska komisija. Odbor se nada i očekuje da će se smjernice koje je Komisija iznijela u tim planovima zbog potrebe za oporavkom i obnovom nakon krize izazvane koronavirusom u potpunosti i konkretno razraditi u programu rada Komisije za 2021. godinu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da program rada treba usmjeriti na restrukturiranje i poboljšanje našeg gospodarstva i društva i temeljiti ga na sljedećim načelima: zaštiti ljudskih i socijalnih prava, demokratskim vrijednostima i vladavini prava, oslobađanju punog potencijala jedinstvenog tržišta, ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, stvaranju kružnog gospodarstva i postizanju klimatske neutralnosti u EU-u najkasnije do 2050. te osiguranju dobrog upravljanja i demokratske odgovornosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO naglašava da šest glavnih ciljeva koje je odabrala Komisija (europski zeleni plan, Europa spremna za digitalno doba, gospodarstvo u interesu građana, snažnija Europa u svijetu, promicanje europskog načina života i novi poticaj europskoj demokraciji) pruža čvrst okvir za izradu programa rada za 2021. Možda bi se trebalo jasnije usredotočiti na ulaganja i potrebu za njihovim ubrzanjem, među ostalim zahvaljujući mjerama koje se trenutačno donose. Određene pojedinosti o budućem programu rada mogu se pronaći u Komunikaciji Komisije o europskom planu oporavka (2), a novi će prijedlozi biti izneseni u rujnu, u govoru o stanju Unije predsjednice Komisije von der Leyen i pismu namjere Europskom parlamentu i Vijeću. EGSO također cijeni prilagođeni program rada za 2020., kojim se reagira na krizu izazvanu bolešću COVID i koji bi mogao ukazivati na smjer razvoja u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da je, radi odgovora na pandemiju koronavirusa, Europska komisija svoj program rada za 2020. prilagodila kako bi pridonio oporavku Europe, odnosno da je svoj rad preusmjerila i prednost dala mjerama potrebnima za poticanje oporavka i otpornosti Europe, ali da je i dalje predana ostvarivanju svojih vodećih inicijativa (europskog zelenog dogovora i digitalne strategije) jer su one ključne za ponovno pokretanje europskog gospodarstva i izgradnju otpornije, održivije, pravednije i prosperitetnije Europe. Odbor prima na znanje da je devet inicijativa odgođeno za 2021. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO se nada – i to osobito u ovom trenutku, kada uviđamo važnost suradnje među zemljama u kriznim vremenima – da će predstojeća konferencija o budućnosti Europe doprinijeti jačanju i produbljivanju institucionalne strukture EU-a i istinskoj obnovi europskog projekta kako bi se mogao suočiti s izazovima predstojećih desetljeća. Komisija stoga može računati na punu potporu Odbora. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je uvjeren da će proces oporavka i obnove gospodarstva i društva biti moguć samo uz aktivno sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U sljedećim poglavljima i točkama Odbor iznosi konkretne prijedloge za program rada za 2021. godinu, koji prate šest glavnih ciljeva Komisije. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Europski zeleni plan

2.1.   Zeleni plan

| 2.1.1. | Europski zeleni plan može se smatrati i djelotvornim alatom za održivo pokretanje gospodarstva masovnim ulaganjima kojima se podupiru potrebne strukturne promjene s kojima se Europa suočava. S tog stajališta, mogao bi se smatrati prilikom za pružanje potpore dugoročnijem gospodarskom oporavku. Za njegovo ostvarenje u Europi treba postići novi konsenzus kako bi se prikupilo dovoljno javnih i privatnih sredstava i usvojilo novo upravljanje za njegovu uspješnu provedbu u praksi. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | EGSO odlučno zagovara prijelaz na kružno gospodarstvo i svojom je predanošću Europskoj platformi dionika kružnog gospodarstva dosad revno podupirao ambiciozne politike u tom području. U pogledu učinkovitosti resursa, od Komisije već dugo zahtijeva da revidira zakonodavstvo o ekološkom dizajnu i relevantno zakonodavstvo povezano s politikom proizvoda, da u dizajn proizvoda postupno uključi obvezne zahtjeve u pogledu resursne učinkovitosti te da uvede nove postupke javne nabave radi poticanja kružnih proizvoda i novih poslovnih modela, vodeći pritom računa o gospodarskim okolnostima nakon pandemije bolesti COVID-19 i stvarnim mogućnostima za postizanje promjena. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EGSO prima na znanje da je revizija Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, koja za cilj ima poboljšanje kvalitete i opsega nefinancijskih objava, među ostalim o ekološkim aspektima poput biološke raznolikosti, odgođena za 2021. EGSO smatra da bi porezne politike općenito trebalo promijeniti u skladu s klimatskim ambicijama i da bi porezni sustavi i određivanje cijena trebali odražavati ekološke troškove, uključujući gubitak biološke raznolikosti. To bi trebalo potaknuti promjene u nacionalnim fiskalnim sustavima i dovesti do toga da države članice smanje oporezivanje rada i povećaju oporezivanje onečišćenja, podcijenjenih sirovina i drugih vanjskih učinaka na okoliš. Kako bi se spriječilo i zaustavilo uništavanje okoliša moraju se primjenjivati načela „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EGSO pozdravlja uključivanje bioraznolikosti u sva područja politike, kako je navedeno u Komunikaciji o strategiji za bioraznolikost do 2030. (3) i pozdravlja činjenicu da će Komisija uspostaviti novi europski okvir za upravljanje tim područjem. Tako će se lakše mapirati dužnosti i obveze te pripremiti plan za njihovo ispunjavanje. To bi pogodovalo i ZPP-u i europskom prehrambenom sustavu jer bi moglo dodatno ojačati njihovu održivost. U sklopu provedbe tog okvira Komisija će uspostaviti mehanizam praćenja i preispitivanja s jasnim skupom dogovorenih pokazatelja i time omogućiti redovitu procjenu napretka i, po potrebi, utvrditi korektivne mjere. Taj mehanizam mora doprinositi pregledu aktivnosti u području okoliša i europskom semestru. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | EGSO pozdravlja europski propis o klimi kojim se na razini cijelog EU-a utvrđuje pravno obvezujući zajednički cilj postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. i uspostavlja okvir za postizanje tog cilja. EGSO stoga prijedlog za donošenje europskog propisa o klimi smatra jednim od instrumenata kojim će se pridonijeti toj željenoj i nužnoj obnovi europskog gospodarstva (4). Do rujna 2020. Komisija želi izraditi reviziju klimatskih ciljnih vrijednosti Unije za 2030. u skladu s ciljem klimatske neutralnosti, istražiti opcije za postavljanje novog cilja (da se emisije do 2030. smanje za 50 – 55 % u odnosu na 1990.) te osigurati odgovarajuće zakonodavne prijedloge do sredine 2021. EGSO poziva Komisiju da se opredijeli za smanjenje od najmanje 55 % do 2030. u okviru odgovarajućih zakonodavnih prijedloga kako bi sa svoje strane odgovorila na golemu potrebu za smanjenjem emisija na globalnoj razini (5). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Sudjelovanje svih građana putem organizacija civilnog društva, udruga i mreža omogućit će istinski proces reforme gospodarstva i društva. Države članice i EU stoga se moraju pobrinuti za to da u tom složenom procesu nitko, a pogotovo oni najranjiviji, ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Predano djelovanje u području klime i održivosti mora biti u prvom planu politike oporavka i obnove, koja EU ne smije dodatno usmjeriti prema budućnosti s visokim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Za ostvarenje stvarnog i dalekosežnog prijelaza na zeleno gospodarstvo trebat će povećati sredstva koja se u okviru VFO-a dodjeljuju za potrebe ulaganja. Pritom ne smijemo prestati davati prednost i drugim ekološkim pitanjima poput zaštite tla, zemljišta i mora, koja se ne smiju zanemariti nakon krize izazvane COVID-om 19. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Potrebno je dodatno poboljšati otpornost društva i energetsku sigurnost na svim razinama, primjerice programima obnove zgrada. Prekogranična energetska suradnja i međupovezanost širom EU-a i dalje su važni, kao i potreba za promicanjem veće diversifikacije izvora opskrbe, primjerice osiguranjem većeg izbora dostupnih obnovljivih izvora energije i rješenja za skladištenje energije. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Brži napredak u ostvarenju cilja klimatske neutralnosti EU-a može se, među ostalim, postići elektrifikacijom sektora koji se trenutačno i dalje oslanjaju na fosilne izvore energije, što će dovesti do veće upotrebe niskougljične električne energije iz obnovljivih izvora. Nacionalni energetski i klimatski planovi važan su korak u ostvarenju energetske unije i europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | U kontekstu cilja zacrtanog u europskom propisu o klimi (da EU do 2050. bude klimatski neutralan) posebnu pozornost treba posvetiti prometnom sektoru. Emisije CO2 iz tog sektora i dalje su u porastu, a da bi se do 2050. godine postigao cilj klimatske neutralnosti, trebat će smanjiti emisije iz prometa za 90 %. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | EGSO poziva da se strategija EU-a za šume nakon 2020. ažurira kao dio europskog zelenog plana. Nova strategija mogla bi se usmjeriti na razdoblje do 2050. Važnost šuma, šumarstva i šumarske industrije u ostvarenju tih ciljeva treba se prepoznati u svim sektorima i dovesti do optimizirane međusektorske suradnje. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | EGSO smatra da bi mjere prilagodbe mogle znatno doprinijeti pravednijoj provedbi održive tranzicije i obnove nakon COVID-a 19. Zajednicama i regijama koje su natprosječno pogođene štetnim učinkom klimatskih promjena trebalo bi pomoći da reagiraju na taj učinak i percipirane rizike. To se posebno odnosi na zajednice i regije čije su sadašnje i povijesne emisije stakleničkih plinova ispod prosjeka. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | EGSO cijeni činjenicu da je europski zeleni plan u dovoljnoj mjeri obrađen i prilično ravnomjerno prisutan u svim glavnim dijelovima prilagođenog programa rada Komisije za 2020. Posebno naglašava da se financiranje održive tranzicije, a posebno Plan ulaganja za europski zeleni plan i Fond za pravednu tranziciju, smatraju prioritetom. U prilagođenom programu rada navedena su i druga interesna područja (npr. održiva i pametna mobilnost, održiva proizvodnja i potrošnja, održivost prehrambenih sustava i dekarbonizacija energije), koja su izuzetno važna kao prioritet u okviru tog cilja. EGSO smatra da će prioriteti programa rada Komisije za 2021. godinu biti usmjereni na te inicijative. |
| --- | --- |

2.1.14.

2.2.   Prioriteti ulaganja

| 2.2.1. | Javni novac uložen u planove oporavka trebao bi pomoći obnovi europskog gospodarstva i društva, a ulaganjem u otporno, uključivo i klimatski prihvatljivo gospodarstvo (tzv. „gospodarstvo blagostanja”) i drastičnom smanjenju posljedica daljnjih šokova. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Taksonomijom održivih financija EU-a trebalo bi javna i privatna ulaganja usmjeravati tijekom cijelog oporavka kako bi se ubrzao prijelaz sa sektora koji zagađuju okoliš na zelene sektore. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | U novom VFO-u treba osigurati dodjelu znatnih sredstva za provedbu ciljeva održivog razvoja i borbu protiv klimatskih promjena te postupno ukidanje kontraproduktivnog financiranja (npr. za fosilna goriva). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Veći dio desetljeća koje je uslijedilo nakon krize 2009. godine u europskom gospodarstvu nije bilo dovoljno ulaganja. Da bi se postigli dostatni rezultati, nužno je obnoviti ulaganja. Zbog toga EGSO cijeni predloženi plan oporavka, koji se uglavnom sastoji od programa „Next Generation EU” i njegovih stupova te prilagođenog VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Program „Next Generation EU” može se smatrati izvanrednim, ali i nužnim i hitnim korakom za poboljšanje ulagačkog okruženja u EU-u. Više riječi o tome ima u EGSO-ovom mišljenju ECO/523 (6). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | EGSO napominje da ulaganja ne spadaju među Komisijine ciljeve u mandatu do 2024. godine niti su na odgovarajući način predstavljena u konkretnim inicijativama prilagođenog programa rada za 2020. te stoga preporučuje da Komisija u svoj program rada za 2021. uključi inicijative temeljene na ulaganjima, uključujući napore za pokretanje privatnih ulaganja u budući održivi gospodarski razvoj EU-a. |
| --- | --- |

2.2.5.

3.   Europa spremna za digitalno doba

| 3.1. | Kriza izazvana koronavirusom ukazuje na važnu ulogu digitalne revolucije u povećanju otpornosti naših društava na krizu. Od presudne je važnosti ulagati u digitalizaciju osnovnih službi i povećati sposobnost vlada, zakonodavaca i javnih institucija da pružaju usluge tijekom krize. Istovremeno moramo shvatiti da su digitalne tehnologije alat, a ne cilj sam po sebi. Moramo preuzeti javnu odgovornost za okvir u kojem se razvijaju digitalne tehnologije i usmjeriti ga prema visokim standardima održivosti, koji uključuju snažne demokratske i tehnološke zaštitne mjere, kao i mjere potpore izdacima i znanju u okviru kojih nitko ne smije biti zapostavljen. U skladu s Europskim aktom o pristupačnosti to znači da digitalna revolucija treba osigurati pristupačnost za više od 100 milijuna osoba s invaliditetom u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U pogledu oporavka, digitalizacija istovremeno predstavlja i priliku i rizik. Inovacije su te koje od EU-a mogu učiniti predvodnika (primjerice, u području lanaca blokova već je u vodećem položaju). Lancu blokova kao tehnologiji (ali ne bitcoinu) svojstvene su demokratske vrijednosti jer omogućuje transparentnost i unapređenje upravljačkih struktura. Međutim, nužno je upravljati rizicima koje digitalizacija sa sobom donosi, kao što su povećanje nezaposlenosti, digitalna marginalizacija i socijalna isključenost, te pronaći načine da se istovremeno iskoriste prilike i uravnoteže rizici u okruženju u kojem EU nastoji ostati konkurentan na globalnoj razini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Važno je očuvati europski model prava, standarda i potrošačkih politika jer upravo on EU čini jedinstvenim. Primjerice, u području digitalizacije, etički kodeks EU-a o umjetnoj inteligenciji sadržava pristup u skladu s kojim glavnu ulogu ima čovjek (eng. human-in-command), čime se stajalište EU-a razlikuje od pozicije drugih regija. Taj pristup, zasnovan na temeljnim pravima i slobodama, dio je modela EU-a i trebalo bi ga očuvati unatoč aktualnoj pojavi snažnijeg konkurentskog okruženja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO naglašava važnost digitalizacije za sve društvene sektore, posebice zbog rada na daljinu i digitalnih usluga, uključujući e-trgovinu i e-zdravstvo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pandemija je pokazala da digitalnom obrazovanju ne mogu pristupiti svi članovi društva, što bi moglo dovesti do daljnjih problema u pogledu rezultata školovanja i obrazovnih mogućnosti. Stoga uvođenjem mjera podrške skupinama u nepovoljnom položaju treba doprinijeti sprečavanju segregacije. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pravni okvir za umjetnu inteligenciju i digitalizaciju treba kontinuirano ažurirati kako bi išao ukorak s tehničkim napretkom, i to pogotovo u području sigurnosti mreža i sadržaja digitalne komunikacije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO prima na znanje da je Komisija zakonodavni prijedlog o učinku umjetne inteligencije na sigurnost, odgovornost, temeljna prava, podatke itd. odgodila za 2021. te je poziva da: i) potiče multidisciplinarnost istraživanja uključivanjem drugih disciplina kao što su pravo, etika, filozofija, psihologija, znanosti o radu, humanističke znanosti, ekonomija itd.; ii) uključi relevantne dionike (sindikate, strukovne organizacije, poslovne organizacije, organizacije potrošača, nevladine organizacije) u raspravu o umjetnoj inteligenciji i, kao ravnopravne partnere, u istraživačke i druge projekte koje financira EU, kao što su javno-privatno partnerstvo za umjetnu inteligenciju, sektorski dijalozi i program za prihvaćanje umjetne inteligencije (program „Adopt AI”) u javnom sektoru te ogledni centar; i iii) nastavi obrazovati i informirati širu javnost o prilikama i izazovima povezanima s umjetnom inteligencijom. Također preporučuje Komisiji i da podrobnije razmotri utjecaj umjetne inteligencije na ukupni spektar temeljnih prava i sloboda, uključujući, ali ne ograničavajući se na, pravo na pošteno suđenje, poštene i slobodne izbore te pravo na okupljanje i prosvjedovanje, kao i pravo na nediskriminaciju. EGSO se i dalje protivi uvođenju bilo kakvog oblika pravne osobnosti za umjetnu inteligenciju. Time bi se poništio preventivni korektivni učinak građanskopravne odgovornosti, što bi dovelo do ozbiljnog rizika od moralnog hazarda i u razvoju i u upotrebi umjetne inteligencije u slučajevima u kojima ona stvara prilike za zlouporabu (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zbog sve veće upotrebe pametnih telefona i uvođenja 5G mreža izuzetno je važna interoperabilnost aplikacija i mreža u cijeloj Europskoj uniji, posebno u hitnim situacijama. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | S obzirom na daljnji razvoj digitalizacije i njezin sve veći utjecaj na privatni, društveni i poslovni život i sve sektore, ključno je da se građanima osigura pouka iz digitalnih vještina i poduzmu mjere za suzbijanje digitalnog jaza. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pripravnost Europe za digitalno doba s pravom je jedan od ključnih prioriteta, jasno prisutan i u prilagođenom programu rada za 2020. EGSO cijeni velike napore koje Europska komisija ulaže u postizanje napretka u područjima kao što su umjetna inteligencija, digitalne usluge, kibersigurnost, digitalni uređaji i rješenja za potrošače, ali i digitalno financiranje. EGSO osobito pozdravlja to što se digitalizacija uvelike provlači kroz predloženu novu industrijsku strategiju za Europu i što je prisutna i u Paketu o uslugama zračnog prometa, a u velikoj mjeri poštuje i činjenicu da se o njoj vodi računa i u predloženim prioritetnim područjima europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Gospodarstvo u interesu građana

| 4.1. | Svoje gospodarsko upravljanje moramo ponovo izgraditi na temelju otpornog, održivog i uključivog europskog gospodarskog sustava. Cilj nam je postići ne samo mehanički gospodarski oporavak, već i na kvalitetan način promijeniti upravljanje gospodarskom politikom. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ukupan učinak krize treba tek utvrditi, a obnova i oporavak iziskivat će znatne napore. Stoga je hitno potrebno brzo provesti prijedloge iz svibnja 2020. o instrumentu oporavka i pojačanom višegodišnjem financijskom okviru. Također moramo biti spremni na donošenje daljnjih mjera i mijenjanje onih već donesenih ako to bude opravdano razvojem situacije. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO poziva Komisiju da nastavi upotrebljavati semestar kao pokretač oporavka koji se temelji na prioritetima ulaganja i reformi utvrđenima u okviru europskog semestra. Odbor pozdravlja nedavno naglašavanje potrebe za boljim uključivanjem socijalnih pitanja i europskog zelenog plana te provedbu mehanizma za oporavak i otpornost u okviru semestra. Komisija bi tijekom cijelog europskog semestra trebala podržavati države članice europodručja u poduzimanju svih mjera potrebnih za osiguranje veće konvergencije i integracije u području gospodarstva. To uključuje opće pozitivno usmjeravanje fiskalne politike cijelog europodručja kako bi ono moglo početi s rastom i izaći iz trenutačne krize. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Za poduzimanje svih prioriteta i mjera u drugim područjima politika bit će potrebno oblikovati novi okvir gospodarskog upravljanja koji odgovara izazovima današnje makroekonomske situacije, a Uniji i državama članicama omogućuje provedbu strateških industrijskih, konkurentskih, socijalnih, okolišnih i trgovinskih politika. Početkom 2020. Komisija je pokrenula opsežno javno savjetovanje o toj temi, ali je ono prekinuto zbog krize izazvane koronavirusom i primjene opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Nije moguće ni zamisliti da bismo 2021. godine pakt mogli ponovo mogli početi automatski primjenjivati. Komisija bi stoga trebala poduzeti nove inicijative za promicanje reforme Pakta o stabilnosti i rastu kako bi istodobno osigurala stabilnost i rast. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | U tom kontekstu EGSO poziva na simetričniju makroekonomsku prilagodbu koja bi se primjenjivala i na države članice s deficitom i na one sa suficitom. Sve države članice trebaju biti u stanju više ulagati u javne službe jer, kako je pokazala kriza, te službe imaju ključnu ulogu u spašavanju života ljudi i borbi protiv pandemije. Osim toga, europski čelnici trebali bi pri ponovnoj primjeni fiskalnih pravila EU-a razmotriti takozvano „zlatno pravilo” prema kojemu se određena javna ulaganja izuzimaju iz izračuna deficita i u obzir se uzima održivost postojećih razina duga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Već se dugo poziva na uspostavu trajnog mehanizma fiskalne stabilizacije europodručja kojim bi se u slučaju budućih šokova uvelike poduprle protucikličke politike Unije. Takav bi mehanizam doprinio dugoročnoj stabilnosti i održivosti nacionalnih javnih financija i poslužio kao potreban sljedeći korak u produbljivanju europske ekonomske i monetarne unije. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Oporavak nakon COVID-a 19 uvelike će ovisiti o sposobnosti europskih financijskih tržišta da osiguraju dostatnu likvidnost. Za jačanje otpornosti europskog gospodarstva potrebni su i pravilno funkcioniranje financijskih tržišta i veća sposobnost podjele financijskih rizika. Stoga bi bez odgode trebalo nastaviti s daljnjim usklađivanjem i integracijom europskih financijskih tržišta, što uključuje dovršetak bankovne unije i jačanje unije tržišta kapitala. Pri preispitivanju pravila o bonitetnom nadzoru banaka moraju se u obzir uzeti posebnosti bankarskog okruženja EU-a kako bi se mogli provesti preostali sporazumi bazelskog okvira. Nadalje, sposobnost financijskih tržišta za pružanje podrške zelenoj i digitalnoj transformaciji od ključne je važnosti. EGSO smatra da treba uložiti više napora za uključenje održivosti u financijski sektor te stoga pozdravlja namjeru Komisije da obnovi svoju strategiju za održivo financiranje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO čvrsto vjeruje da se u kontekstu digitalizacije gospodarstva sve promjene pravila kojima se uređuje raspodjela prava na oporezivanje dobiti među zemljama moraju uskladiti na globalnoj razini te stoga pozdravlja blisku suradnju Komisije, država članica, OECD-a i skupine G20, koji podržavaju pronalaženje rješenja na međunarodnoj razini. Ako se rješenje na međunarodnoj razini ne može pronaći, EU treba razmotriti mogućnost samostalnog nastavka djelovanja. Borba protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca mora i dalje biti glavni prioritet. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kohezijska politika imat će ključnu ulogu u osiguravanju uravnoteženog oporavka, poticanju konvergencije i osiguravanju toga da nitko ne bude zapostavljen. Financijska fleksibilnost istinski je ključna za kohezijske programe i državama članicama omogućit će prijenos sredstava u skladu s vlastitim potrebama za suočavanje s krizom. EGSO smatra da treba odrediti realističan vremenski okvir kako bi se državama članicama sredstva dodijelila što je prije moguće. Kohezijska politika EU-a u razdoblju 2021. – 2027. trebala bi i dalje biti usmjerena na postizanje gospodarske konkurentnosti putem istraživanja i inovacija, digitalne tranzicije te europskog zelenog plana i održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Zdravstvena i gospodarska kriza uzrokovana epidemijom COVID-a 19 povećala je postojeće nejednakosti u bogatstvu i dohotku te jasno ukazala na potrebu za novim društvenim modelom koji u većoj mjeri doprinosi gospodarskoj i socijalnoj koheziji, produktivnosti i pravednijoj raspodjeli bogatstva. Komisija sada hitno treba poduzeti daljnje korake u vezi s prethodnim prijedlozima EGSO-a koji bi pomogli preokrenuti trend rastuće nejednakosti koja stvara jaz između različitih država članica i društvenih skupina te doprinosi rastu ekstremnih pokreta i stranaka. Stoga EU mora poduzeti odlučne mjere koje će upotpuniti nastojanja država članica kako bi se potakla ulaganja u socijalnu infrastrukturu (obrazovanje i cjeloživotno učenje, zdravlje, dugoročna skrb, socijalna skrb, cjenovno pristupačno stanovanje), povećala javna imovina kojom se smanjuju nedostaci u tržišnom sustavu, postepeno preusmjerili fiskalni prihodi s oporezivanja rada na oporezivanje bogatstva, razvio transparentni mehanizam za praćenje i konsolidaciju podataka o svim prihodima i bogatstvu, uspostavio europski registar dioničara u poduzećima itd. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | U kontekstu krize izazvane COVID-om 19 Komisija bi trebala poduzeti daljnje korake u pogledu inicijativa za jačanje i promicanje uloge Europe kao globalnog gospodarskog aktera. Trebala bi dodatno analizirati i predložiti konkretnije načine i sredstva za jačanje međunarodne uloge eura, diversifikaciju opskrbnih lanaca i promicanje europskih pravila i standarda u određenim strateškim sektorima kako bi osigurala veću otpornost Europe na izvanteritorijalne sankcije trećih zemalja i postupno se usmjerila prema jedinstvenoj europskoj zastupljenosti u međunarodnim financijskim forumima. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Gospodarski prosperitet ne smije se povezivati s uništavanjem okoliša i iscrpljivanjem društva. Ako su pravilno regulirani, modeli poput kružnog gospodarstva, kooperativne ekonomije i ekonomije suradnje nude nove mogućnosti zapošljavanja, vlasništva i inovacija te mijenjaju odnose između proizvođača, distributera i potrošača i time sve aktere čine otpornijima na krize. Osim pravilne provedbe novog akcijskog plana za kružno gospodarstvo i nastavka djelovanja Europske platforme dionika kružnog gospodarstva, ključni prioriteti uključuju i: promicanje sveobuhvatne strategije održive potrošnje, razvoj novih pokazatelja koji će zamijeniti manjkavi BDP te prilagodbu EU-ova Pakta o stabilnosti i rastu radi uzimanja u obzir održivosti i dobrobiti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Društvo treba ponovno izgraditi na temelju jačih usluga od općeg interesa (u smislu članka 14. UFEU-a koji se odnosi na usluge od općeg gospodarskog interesa, Protokola 26. o uslugama od općeg interesa priloženog UFEU-u i posebice europskog stupa socijalnih prava), zdravstvenih i socijalnih usluga, elektroničke komunikacije, javnog prijevoza, energije, vode i sakupljanja otpada te pratećeg programa ulaganja. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Moderni koncepti gospodarskog razvoja temelje se ne samo na kriterijima blagostanja, profitabilnosti i učinkovitosti, već i na poštovanju socijalnih i okolišnih zahtjeva te uklanjanju svih vrsta negativnih vanjskih učinaka i tržišnih nedostataka. Pouka koju smo izvukli iz posljednje krize izazvane COVID-om 19 jest ta da gospodarstvo mora biti dovoljno otporno i snažno za suočavanje s budućim šokovima. Zato se izričito preporučuje uklanjanje strukturnih neravnoteža. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Moderno gospodarstvo također iziskuje neometano funkcioniranje tržišta u svim segmentima, uključujući u onima koji su nastali nedavno (virtualno, kružno i digitalno gospodarstvo te ekonomija dijeljenja). Stoga je potrebno bolje financijsko posredovanje, što u kontekstu EU-a prvenstveno znači produbljenje unije tržišta kapitala i dovršetak bankovne unije. Kako bi se u većoj mjeri podržao prelazak na održivije gospodarstvo, treba prilagoditi i oporezivanje. |
| --- | --- |

4.15.

4.16.   Jedinstveno tržište

| 4.16.1. | Jedinstveno tržište okosnica je europskog projekta. Djelotvorno jedinstveno tržište potiče tržišno natjecanje i dovodi do veće učinkovitosti, više kvalitete i nižih cijena. Europsko jedinstveno tržište zasigurno je jedno od najvećih postignuća EU-a. Stoga je vrlo važno ispitati kako funkcioniranje unutarnjeg tržišta može potaknuti ili otežati gospodarski oporavak nakon zdravstvene krize. |
| --- | --- |

4.16.1.

| 4.16.2. | Nedavno su u kontekstu pandemije COVID-a 19 dosljednost i jedinstvo jedinstvenog tržišta stavljeni pred veliki test. Uočeno je da su određena područja jedinstvenog tržišta teško pogođena i paralizirana, posebno kada je riječ o slobodnom kretanju osoba. Ta je situacija negativno utjecala i na kontinuitet prekograničnih opskrbnih lanaca. Na godišnjoj osnovi došlo je do dvoznamenkastog smanjenja obujma prekogranične trgovine u EU-u. No njezina je jezgra očuvana i opstala je. Sada je glavni izazov prekogranične trgovine obnoviti sve prirodne prekogranične tokove unutar EU-a i ukloniti postojeće prepreke jedinstvenom tržištu koje su se nedavno čak počele povećavati zbog određenih nacionalnih strategija i koncepata provedenih nakon prethodne krize. |
| --- | --- |

4.16.2.

| 4.16.3. | Pruža nam se prilika za promicanje socijalnih inovacija kao modela oporavka uz pomoć zajedničkog stvaranja, zajedničkog osmišljavanja i zajedničke proizvodnje. U složenom socijalnom okružju s velikim društvenim izazovima jedini način da se pronađe rješenje jest da se na međusektorski i multidisciplinaran način mobiliziraju svi resursi u društvu. Organizirano civilno društvo katalizator je socijalnih inovacija; to je pokret koji je doprinio oblikovanju sustavâ socijalne skrbi s novim politikama, strukturama, proizvodima, uslugama i metodama rada. Sudjelovanje civilnog društva nikad nije bilo potrebnije jer istinske socijalne inovacije događaju se tek kada je uključeno organizirano civilno društvo. |
| --- | --- |

4.16.3.

| 4.16.4. | Strategija jedinstvenog tržišta, koja omogućuje slobodnije kretanje ljudi, usluga, robe i kapitala te pruža razne mogućnosti europskim poduzećima, potrošačima i radnicima, u središtu je europskog projekta. Potrebne su mjere kojima će se ukloniti prepreke jedinstvenom tržištu i potpuno osloboditi njegov potencijal. Osim toga, u razdoblju nakon krize i uzimajući u obzir druge aspekte promjenjivog okruženja, kao što je digitalizacija, jedinstveno tržište treba se u potpunosti prilagoditi novim idejama i poslovnim modelima. Stoga nam je cilj obnoviti, revitalizirati i rekonstruirati jedinstveno tržište kao instrument oporavka. Jedna je od kratkoročnih mjera trenutno otvaranje granica. Osim toga, potrebno je poduzeti kratkoročne mjere u dva smjera: smirivanjem napetosti i pokretanjem gospodarstva i produktivnosti. |
| --- | --- |

4.16.4.

| 4.16.5. | Nejednaki uvjeti tržišnog natjecanja koji se sada pojavljuju vrlo su zabrinjavajući. Paketi poticaja pojedinih država članica uvelike se razlikuju i, unatoč dobroj namjeri da djelomično ublaže udar na potražnju, doveli su do nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja među državama članicama. Nadalje, državnim potporama treba pristupiti i analizirati ih sa sektorskog stajališta te istražiti kako se tim mjerama kratkoročno i dugoročno narušavaju tržišno natjecanje i jednaki uvjeti za sve. |
| --- | --- |

4.16.5.

| 4.16.6. | Potrebna nam je produktivnost u realnom gospodarstvu (drugim riječima radna mjesta, kupovna moć te osnovni proizvodi i usluge). Ta produktivnost može poprimiti drugačiji oblik i ostvariti se različitim poslovnim modelima, no moramo poduzeti mjere u tom području želimo li izbjeći daljnje povećanje nejednakosti. Pokretanje gospodarstva podrazumijeva pakete potpore i povoljno okruženje za MSP-ove i industriju. Kao što znamo, MSP-ovi su okosnica europskog gospodarstva i potrebna im je posebna potpora, ali bez dodatnih opterećenja ili birokracije. Njihov će oporavak biti moguć samo uz financijsku potporu na razini EU-a i nacionalnoj razini. Tu će od ključne važnosti biti subvencije, zajmovi, osiguranje likvidnosti, porezni poticaji, povoljni uvjeti za zadržavanje i zapošljavanje osoblja, revizija stečajnog zakonodavstva i druge vrste potpore. U pogledu stečajnih zakona EU bi trebao poduzeti zakonodavne mjere kako bi se malim poduzećima koja su zbog COVID-a 19 otišla u stečaj omogućilo da se brzo ponovno pokrenu. Te bi mjere trebale biti vremenski ograničene. |
| --- | --- |

4.16.6.

4.17.   Industrijska strategija

| 4.17.1. | Mnoge od prethodnih točaka u općenitom smislu u potpunosti vrijede i za industrijsku strategiju. Međutim, europska industrija suočava se ne samo s izazovom u pogledu poboljšanja jedinstvenog tržišta nego, za razliku od sektora usluga, i s temeljnim strukturnim promjenama koje se uglavnom odnose na industriju ugljena i tešku industriju s visokim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

4.17.1.

| 4.17.2. | Glavni je cilj nove industrijske strategije za Europu pronaći ravnotežu između moderne i snažne europske industrije te izazova koji proizlaze iz klimatskih i ekoloških zahtjeva. EGSO je uvjeren da je ta ravnoteža moguća i da, bude li uspješna, Europi može donijeti globalnu komparativnu prednost. S druge strane, EGSO je u potpunosti svjestan golemih troškova povezanih s tom tranzicijom te ih uzima u obzir i smatra da ih treba na odgovarajući način ublažavati i nadoknađivati, vodeći pritom računa o gospodarskim mogućnostima. |
| --- | --- |

4.17.2.

4.18.   Zdravstveni sustavi

| 4.18.1. | Najvažnije od svega, jedna od glavnih pouka krize izazvane koronavirusom jest da je u gotovo svakoj europskoj zemlji potrebno ojačati zdravstvene sustave, u prvom redu stavljanjem naglaska na prevenciju. Zbog posljedica koronavirusa zdravstveni sustavi diljem Europe izloženi su ogromnom pritisku. Iako je zdravstvena skrb u nadležnosti država članica, širenje virusa ne zaustavlja se na granicama. Virus utječe na cijelu Europu, i unutar i izvan naših granica, te njegove zdravstvene, socijalne i gospodarske posljedice iziskuju zajedničke odgovore na europskoj razini. |
| --- | --- |

4.18.1.

| 4.18.2. | Kriza izazvana koronavirusom ukazala je na ovisnost EU-a o uvozu medicinskih proizvoda iz trećih zemalja. Potrebna su ulaganja u zdravstvenu zaštitu, skrb i usluge dugotrajne skrbi, preventivnu zdravstvenu zaštitu te politike zdravlja i sigurnosti na radu. Ona moraju biti zasnovana na pristupu životnog ciklusa i dobiti podršku institucija EU-a. |
| --- | --- |

4.18.2.

| 4.18.3. | Kriza izazvana koronavirusom jasno pokazuje da farmaceutska multinacionalna poduzeća u svojim rukama drže veliku moć. Kako bi se povećala neovisnost farmaceutske industrije, potrebno je uspostaviti i veliki europski istraživački fond za razvoj novih lijekova i cjepiva. Institucije EU-a trebale bi imati nužne ovlasti za koordinaciju opskrbe, distribucije i cijena osnovne medicinske i zaštitne opreme na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

4.18.3.

| 4.18.4. | EGSO poziva na izradu strategije o kemikalijama za održivost kojom bi se osigurala zaštita ljudskog zdravlja i okoliša, a izloženost opasnim kemikalijama svela na najmanju moguću mjeru. Nova strategija morat će biti u potpunosti usklađena s europskim zelenim planom. |
| --- | --- |

4.18.4.

| 4.18.5. | Potrebno je vratiti povjerenje putnika u prijevoz, s posebnim naglaskom na javni prijevoz. To, među ostalim, uključuje mjere za povećanje zdravstvene sigurnosti putnika (npr. klimatizacijski sustavi, otkrivanje bolesnih osoba, mjere čišćenja i dezinfekcije itd.). U tom je kontekstu potrebno preispitati i čak pojačati prava putnika (npr. povrat troškova za otkazana putovanja). |
| --- | --- |

4.18.5.

5.   Snažnija Europa u svijetu

| 5.1. | EU treba ojačati i učvrstiti svoj globalni položaj kako bi imao važniju i u većoj mjeri stratešku ulogu u svjetskom gospodarstvu i politici. Taj je položaj tijekom posljednjeg desetljeća oslabio. Gospodarstvo EU-a ima potencijal za bolje iskorištavanje svojih komparativnih prednosti na svjetskom tržištu trgovine i ulaganja, posebno u području napredne proizvodnje i inovativnih usluga, kao i ambiciju da postane globalni predvodnik. U okviru tih nastojanja trebalo bi se pobrinuti da EU bude bolje i djelotvornije zastupljen u ključnim globalnim organizacijama i da u njima nastupa jednoglasno. EGSO poziva Europsku komisiju da poduzme odgovarajuće napore kako bi u svojem programu rada za 2021. godinu konkretnije odgovorila na potrebu za jačanjem globalnog položaja EU-a. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EU bi trebao dodatno podupirati multilateralni pristup u trgovini. Uključivanje socijalnih i radnih standarda te standarda održivog razvoja (8) u pravila WTO-a i drugih agencija povezanih s UN-om moglo bi znatno doprinijeti izgradnji novog i pravednog gospodarskog i trgovinskog poretka te pravedne i pametne globalizacije. Istovremeno bi se trebao usprotiviti nastojanjima da se u globalnom gospodarstvu uspostave nove prepreke i ograničenja. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Jedna od konkretnih pouka koje bi EU mogao izvući iz krize izazvane COVID-om jest ta da bi trebao pozornije razmotriti zaštitu svoje strateške imovine i svojih ulaganja te pojačati provjere u područjima u kojima postoji rizik od političke zlouporabe ulagačke transakcije u određenom strateškom sektoru. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EU bi se nakon Brexita trebao usredotočiti na jačanje svoje koherentnosti i jedinstva, a u relevantnim slučajevima ne bi smio zaboraviti i na nastavak procesa proširenja koji je nedavno donekle usporen, unatoč određenom napretku, posebno u pogledu pristupanja nekih država kandidatkinja sa zapadnog Balkana. Proširenje bi moglo uvelike doprinijeti uklanjanju političkih i gospodarskih nesigurnosti i povećati stabilnost u tom dijelu Europe. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | U posljednjem se desetljeću geopolitička situacija pogoršala, što se odnosi i na područja koja su bliže vanjskoj granici EU-a. Kako bi se podržala stabilnost i poboljšali uzajamni odnosi s EU-om, potrebno je nastaviti s inicijativom strateškog partnerstva i uključive politike susjedstva, koja bi se trebala prilagoditi novim okolnostima i temeljiti se na uzajamnom poštovanju i koristima koje donosi objema stranama. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Promjenjiva geopolitička situacija i posljedice nedavne migracijske krize te pogoršanje vanjskih odnosa u svijetu s pojavom mnogih novih rizika također su preusmjerili fokus razvojne pomoći i podrške EU-a. U sljedećem višegodišnjem financijskom okviru planira se izdvajanje mnogo većih financijskih sredstava u tu svrhu, a očekuje se i uključivanje Europskog razvojnog fonda u taj okvir. EGSO podržava te mjere i naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti Africi kako bi se tom kontinentu pomoglo u prevladavanju teške političke, gospodarske, socijalne i ekološke situacije. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EU mora ponovno preuzeti svoju geopolitičku stratešku ulogu u promicanju globalnih mirovnih procesa kako bi se ponovno otvorile mogućnosti za gospodarski razvoj u susjedstvu EU-a: na zapadnom Balkanu, u zemljama Euromeda, u zemljama Istočnog partnerstva te u drugim područjima izloženima sukobima. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Promicanje europskog načina života

6.1.   Socijalne mjere

| 6.1.1. | Osim bavljenja pitanjima gospodarstva i okoliša, program rada EU-a u 2021. godini mora biti vođen socijalnom dimenzijom, što znači da će jedan od prioriteta biti predani rad na postizanju socijalne i održive Europe. U tome važnu ulogu imaju i organizacije civilnog društva. Pruža nam se prilika za promicanje socijalnih inovacija kao modela oporavka uz pomoć zajedničkog stvaranja, zajedničkog osmišljavanja i zajedničke proizvodnje. U složenom socijalnom okružju s velikim društvenim izazovima jedini način da se pronađe rješenje jest da se na međusektorski i multidisciplinaran način mobiliziraju svi resursi u društvu. Organizirano civilno društvo katalizator je socijalnih inovacija. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Potrebno je razviti šire shvaćanje pojma „pravedne tranzicije” (koji nadilazi pitanje ugljena) i u potpunosti provesti europski stup socijalnih prava te istodobno potaknuti reforme sustavâ preraspodjele, ravnotežu između poslovnog i privatnog života te rodnu ravnopravnost. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Provedba europskog stupa socijalnih prava na europskoj razini i u svim državama članicama važan je korak prema proaktivnom pokretanju procesa uzlazne socijalne konvergencije. U političkim smjernicama Komisije obećana je pravedna tranzicija za sve u smjeru zelenog socijalnog tržišnog gospodarstva. U tom je kontekstu Komisija predstavila plan pod nazivom „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju”, kojim je pokrenuta rasprava sa zemljama, regijama i partnerima EU-a o konkretnim obvezama u pogledu provedbe stupa kako bi se do studenoga 2020. ostvario napredak na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini (9). Na temelju primljenih doprinosa Komisija će početkom 2021. predstaviti akcijski plan za provedbu socijalnog stupa. Dodatni prijedlozi za 2021. godinu nalaze se u prilogu planu. Oni uključuju jamstvo za djecu, akcijski plan za socijalno gospodarstvo, strategiju za osobe s invaliditetom i dugoročnu viziju za ruralna područja (10). |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | U kontekstu plana Komisija je pokrenula prvu, a zatim i drugu fazu savjetovanja sa socijalnim partnerima o pravednim minimalnim plaćama (11) EGSO iščekuje eventualnu buduću zakonodavnu inicijativu Komisije o pristojnim i pravednim minimalnim plaćama. Cilj bi trebao biti zajamčiti da minimalne plaće u svim državama članicama EU-a svim radnicima omoguće pristojan životni standard. EGSO pozdravlja priznanje Komisije da ima prostora za djelovanje EU-a na promicanju uloge kolektivnog pregovaranja u zalaganju za veću pokrivenost minimalnom plaćom i njezinu primjerenost te da bi se mjere potpore kolektivnom pregovaranju, posebno na sektorskoj razini, trebale uključiti u djelovanje EU-a u području minimalnih plaća (12). |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Socijalna dimenzija EU-a toliko je složena da su za njezino jačanje potrebni mehanizmi upravljanja kako bi se različitim dionicima u različitim sektorima omogućilo zajedničko rješavanje problema. Presudna je uloga socijalnog dijaloga. Snažan socijalni oporavak znači i bolji pristup sindikatima i bolju zaštitu. Trebalo bi podupirati kolektivno pregovaranje i demokraciju na radnom mjestu. EU i države članice trebaju pružiti potporu socijalnim partnerima kako bi se znatno povećala pokrivenost kolektivnim pregovaranjem. Potrebno je ojačati reprezentativnost i autonomiju, kao i veze između europske i nacionalne razine socijalnog dijaloga. Nadalje, potrebno je dodatno povećati kapacitete i uključenost socijalnih partnera u oblikovanje politika te osigurati stabilan i uravnotežen okvir odnosa između poslodavca i radnika. EGSO smatra da bi Europska komisija trebala revidirati Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja i predložiti pravni temelj za posebne okvirne uvjete u pogledu sudjelovanja radnika, bez uplitanja u nacionalne nadležnosti (13), kako bi se povećala uključenost radnika u suočavanje s izazovima zelenog plana i procesa digitalne transformacije. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | EGSO poziva Komisiju da provede reformu gospodarskog upravljanja Europske unije. EGSO je uvjeren da su potrebne određene promjene u: (a) upravljanju, odnosno, da su za brže rješavanje hitnih problema i složenih pitanja potrebni namjenski mehanizmi upravljanja, čija bi uloga bila povezati razinu EU-a i razinu država članica, a ne zamijeniti djelovanja ni na jednoj od tih razina, i (b) uključivanju ciljeva održivog razvoja u postupke EU-a za praćenje gospodarskih i socijalnih pokazatelja i određivanje proračuna. U tom bi se pogledu u europski semestar mogli uključiti novi, poboljšani, mjerljivi i dopunski socijalni, gospodarski i okolišni pokazatelji koji bi omogućili nadziranje i praćenje svih aspekata i načela europskog stupa socijalnih prava te 17 ciljeva održivog razvoja (14). |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | EGSO pozdravlja najavljen prijedlog za poboljšanje radnih uvjeta radnika koji rade putem platformi u 2021. godini. Međutim, izražava žaljenje zbog toga što u Komunikaciji Komisije (15) nije izravno razmotren mnogo veći izazov uključive i pravedne tranzicije, te ustraje na potrebi za ambicioznim akcijskim planom kako bi se države članice potaknulo da ispune svoja obećanja u vezi s proglašavanjem europskog stupa socijalnih prava (16). |
| --- | --- |

6.1.7.

| 6.1.8. | Reorganizacija rada od ključne je važnosti u fazi oporavka od krize izazvane COVID-om 19. Kako u privatnom tako i u javnom sektoru zdravstva i skrbi, iz želje za sve većom produktivnošću dovedena je u pitanje kvaliteta usluga i zanemareno radno iskustvo, što je imalo dramatične posljedice tijekom zdravstvene krize u većini država članica EU-a. Pomak prema aktivnostima usmjerenima na usluge doveo bi do radno intenzivnijeg gospodarstva, poslužio kao protuteža nesigurnosti radnih mjesta u tim sektorima te pogodovao višoj razini zaposlenosti i ponovnom otvaranju radnih mjesta u realnom gospodarstvu. Stoga su od ključne važnosti politike kojima se podupire kvalitetan rad u radno intenzivnim sektorima koji pružaju visokokvalitetne usluge. |
| --- | --- |

6.1.8.

| 6.1.9. | EGSO je i dalje zabrinut zbog toga što siromaštvo općenito i siromaštvo unatoč zaposlenju i dalje predstavljaju velik problem u mnogim državama članicama. Osim povećanja plaća potreban je sveobuhvatan pristup na razini EU-a i država članica, uključujući mjere kojima bi se zajamčili primjereni sustavi minimalnog dohotka, zajednički minimalni standardi u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti i djelotvorni programi aktivnog uključivanja, uz potporu ključnih i poticajnih socijalnih službi. Potrebno je osigurati i dobro funkcioniranje tržištâ rada i javnih službi za zapošljavanje te aktivne politike tržišta rada (17). |
| --- | --- |

6.1.9.

| 6.1.10. | EGSO podržava Komisijinu Strategiju za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. i preporučuje Komisiji da usvoji strategije rodno osviještene politike u svim programskim i upravljačkim tijelima, kao i međusektorski pristup rodnoj ravnopravnosti. Strategiju bi trebalo provoditi istovremeno s rješavanjem problema izazvanih COVID-om 19, i to uz pomoć prilagođenih i ciljanih politika. Odbor prima na znanje namjeru Komisije da predloži zakonodavnu inicijativu o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća. Da bi se uklonile razlike u plaćama i druge rodne razlike, potrebno je dati veće društveno priznanje i ekonomsku vrijednost radnim mjestima i sektorima u kojima se tradicionalno zapošljava velik broj žena i koji su često nedovoljno plaćeni i podcijenjeni. |
| --- | --- |

6.1.10.

| 6.1.11. | Važno je nastaviti suzbijati i ublažavati socioekonomske posljedice pandemije, koje su vrlo izražene u ključnim područjima prometa, putovanja i turizma. |
| --- | --- |

6.1.11.

6.2.   Migracije i razdoblje nakon COVID-a 19

| 6.2.1. | Nakon izbijanja pandemije COVID-a 19, njome izazvane goleme tragedije za nacionalne zdravstvene sustave i sloma gospodarstva u svim zemljama, činilo se da pitanje migracija nestaje s dnevnog reda i pada u drugi plan, uz određenu nezainteresiranost javnosti. Tražitelji azila ne smiju biti napušteni zbog trenutačne krize. Temeljna zaštitna prava u samoj su srži europskih vrijednosti i ne mogu se zanemarivati kada nam njihovo ostvarivanje ne odgovara. |
| --- | --- |

6.2.1.

7.   Novi poticaj europskoj demokraciji

| 7.1. | Europska unija temelji se na zajedničkim europskim vrijednostima o kojima se ni pod kojim okolnostima ne može pregovarati, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava, sloboda, demokracija, jednakost i vladavina prava. Te se vrijednosti ne smiju zanemariti kada se EU i njegove države članice suočavaju s izvanrednim stanjem i posljedičnim gospodarskim i socijalnim izazovima. Iako odgovor na trenutačnu krizu treba biti brz i opravdava određene izvanredne i vremenski ograničene mjere, one ne smiju biti u suprotnosti s vladavinom prava i ne smiju ugroziti demokraciju, diobu vlasti i temeljna prava europskih građana. EGSO ustraje u tome da sve mjere politike u tom pogledu moraju u potpunosti biti u skladu s našim zajedničkim vrijednostima utvrđenima u članku 2. UEU-a. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | U tom novom procesu oporavka i obnove EGSO se nada da će predstojeća konferencija o budućnosti Europe biti prilika za jačanje i produbljivanje institucionalne strukture EU-a te za istinsku obnovu europskog projekta, kako bismo se mogli suočiti s izazovima u narednim desetljećima. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kriza izazvana COVID-om 19 razotkrila je institucionalna ograničenja i nedostatke današnje Europske unije i istodobno ukazala na hitnu potrebu za djelotvornom i učinkovitom Unijom. Potreban je novi ustroj Europske unije koji bi nadišao jedinstveno tržište EU-a i doveo do integriranije Europe sa stvarnim fiskalnim kapacitetom, čiji je glavni cilj poboljšanje životnih i radnih uvjeta njezinih građana. Iz tih razloga EGSO smatra da bi se u okviru konferencije trebali uzeti u obzir postojeći instrumenti oporavka EU-a i već uspostavljena solidarnost te pritom zajamčiti ekološka održivost, gospodarski razvoj, društveni napredak, sigurnost i demokracija. EGSO naglašava da, unatoč pandemiji, izravno uključivanje organizacija civilnog društva, socijalnih partnera i izabranih predstavnika mora ostati prioritet konferencije te sa zanimanjem iščekuje njezin početak kako bi se zajedno sa svim građanima EU-a izgradila demokratskija, djelotvornija i otpornija Unija. EGSO smatra da bi Komisija trebala djelokrug konferencije otvoriti svim mogućim ishodima, uključujući zakonodavne prijedloge, pokretanje izmjena ugovora ili slično. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO smatra da su dezinformacije izravna prijetnja ne samo za sposobnost građana da donose informirane političke odluke nego i za projekt europske integracije, a time i za ujedinjenost, blagostanje i utjecaj Europske unije u svijetu. Slabljenje sposobnosti EU-a za demokratsko donošenje odluka u interesu je niza stranih sila, ali i ekstremističkih skupina koje se protive europskoj suradnji i snažnijoj koheziji. EGSO izražava snažnu potporu naporima koje EU trenutačno ulaže u borbu protiv dezinformiranja – vanjskog i domaćeg – te poziva Komisiju da osigura potpunu usklađenost i daljnje regulatorne mjere u vezi s Kodeksom dobre prakse u suzbijanju dezinformacija, daljnji razvoj nedavno uspostavljenog „sustava brzog uzbunjivanja” i obavještajnih jedinica STRATCOM-a te širenje djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje protiv dezinformiranja, koje bi se odvijalo paralelno sa znatnim širenjem djelovanja EU-a protiv domaćih izvora dezinformacija (18). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EGSO odlučno podupire prijedlog Europske komisije da se osmisli „europski akcijski plan za demokraciju” koji bi trebao biti cjelovit i kontinuiran te koji bi mogao donijeti promjene, što bi se osiguralo financijskom potporom i međuinstitucijskom koordinacijom. Europskim akcijskim planom za demokraciju i povezanim budućim inicijativama trebalo bi nastojati poduzeti mnogo više kako bi se postigla sloboda i pluralizam medija te kvalitetno neovisno novinarstvo, djelotvorno reguliranje društvenih medija (osobito radi borbe protiv dezinformacija, uključujući reguliranje internetskog političkog oglašavanja i odgovornosti u pogledu sadržaja), modernizirani izborni postupak, uključivanje obespravljenih skupina, prvenstveno osoba s invaliditetom, te rašireno građansko obrazovanje o temi Europske unije i njezinu demokratskom procesu u svim državama članicama. EGSO podsjeća na svoj prijedlog ambiciozne strategije EU-a za informiranje, obrazovanje i osvješćivanje građana o temeljnim pravima, vladavini prava i demokraciji (19). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Potrebno je daljnje djelovanje kako bi se postigli sloboda i pluralizam medija te kvalitetno neovisno novinarstvo, kao i djelotvorno reguliranje društvenih medija, osobito radi borbe protiv dezinformacija, uključujući reguliranje internetskog političkog oglašavanja i odgovornosti u pogledu sadržaja. |
| --- | --- |

7.6.

7.7.   Bolja regulativa i predviđanje

| 7.7.1. | EGSO i dalje poziva na reviziju agende za bolju regulativu koja bi uključivala „provjeru održivosti” kako bi se osiguralo da cjelokupno zakonodavstvo i politike EU-a doprinose provedbi ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | EGSO se obvezuje doprinositi uspjehu nove platforme „Fit for Future” (F4F) koja zamjenjuje platformu REFIT te pozdravlja jačanje svoje uloge u novoj platformi u pogledu sudjelovanja, zastupljenosti i doprinosa. U sklopu nove platforme države članice i predstavnici civilnog društva uključit će se u rad na pojednostavnjenju i smanjenju nepotrebnog regulatornog opterećenja te pripremi Europe za nove izazove u budućnosti, kao što je digitalizacija. Kriza izazvana COVID-om 19 pokazala je koliko je važno pojačati kapacitete i osmisliti politike koje će omogućiti suočavanje s nesigurnošću u budućnosti. |
| --- | --- |

7.7.2.

| 7.7.3. | EGSO ističe da bolja regulativa nije zamjena za političke odluke te da ni u kojem slučaju ne smije dovesti do deregulacije ili smanjivanja razine socijalne zaštite i zaštite okoliša, potrošača i temeljnih prava. EGSO poziva Komisiju da revidira smjernice i kriterije u paketu instrumenata za bolju regulativu radi uključivanja ciljeva održivog razvoja iz programa Obzor 2030. u postupke evaluacije. U paket instrumenata za bolju regulativu potrebno je izričito uključiti „provjeru održivosti”. EGSO ponovno poziva na daljnji razvoj europskog ekosustava procjena učinka i evaluacija u svrhu jačanja njegove kvalitete i poticanja aktivnog sudjelovanja organiziranog civilnog društva u osmišljavanju i provedbi zakonodavstva (20). |
| --- | --- |

7.7.3.

| 7.7.4. | EGSO predlaže Komisiji da radi jačanja participativne demokracije kombinira javna savjetovanja (zbog njihovih ograničenja) s ad hoc okruglim stolovima koji bi uključivali relevantne dionike, kao što su socijalni partneri i organizirano civilno društvo. |
| --- | --- |

7.7.4.

| 7.7.5. | U procjenu učinka i strateško predviđanje trebalo bi u većoj mjeri uključiti organizacije civilnog društva kako bi se osiguralo da se njihova stručnost i poznavanje situacije na terenu uzmu u obzir pri izradi budućeg zakonodavstva i politika u novom kontekstu nakon pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

7.7.5.

| 7.7.6. | Organizacije civilnog društva i same su žrtve nejednakosti i slabosti sustava. Njihova je sadašnja i buduća sposobnost odgovaranja na potrebe ugrožena zbog često oskudnih i promjenjivih resursa, što treba riješiti uspostavom mehanizama za njihovo financiranje. Program rada Komisije za 2021. godinu nakon krize velika je prilika za preispitivanje angažmana EU-a naspram organizacija civilnog društva u smislu održivije i strukturne financijske potpore za razliku od financiranja koje se temelji na projektima. |
| --- | --- |

7.7.6.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Rezolucija o krizi uzrokovanoj COVID-om 19 (SL C 311, 18.9.2020., str. 1.).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1590732521013&uri=COM:2020:456:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX%3A52020DC0380

3

(4)  Mišljenje u izradi – NAT/784 – „Europski propis o klimi” (vidjeti stranicu 143. ovoga Službenog lista).

4

(5)  Vidjeti bilješku 4.

5

(6)  Vidjeti stranicu 124. ovoga Službenog lista.

6

(7)  INT/894 – „Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji” (vidjeti stranicu 87. ovoga Službenog lista).

7

(8)  Vidjeti, na primjer, https://www.ilo.org/global/standards/lang--en/index.htm.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_20

9

(10)  Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1226&furtherNews=yes&newsId=9696

11

(12)  Mišljenje u izradi SOC/632 – „Pristojne minimalne plaće diljem Europe”.

12

(13)  CCMI/124 – Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (SL C 19, 21.1.2015., str. 50.).

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/en/documents/resolution/european-economic-and-social-committees-contribution-2020-commissions-work-programme-and-beyond.

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1600965538199&uri=CELEX:52020DC0102.

15

(16)  INT/897 – „Industrijska strategija” (vidjeti stranicu 108. ovoga Službenog lista).

16

(17)  Mišljenje EGSO-a u izradi SOC/632 o temi „Pristojne minimalne plaće diljem Europe” i mišljenje EGSO-a SOC/583: https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-minimum-standards-field-unemployment-insurance-eu-member-states-concrete-step-towards-effective-implementation (SL C 97, 24.3.2020., str. 32.) te mišljenje EGSO-a o temi „Za europsku okvirnu direktivu o minimalnom dohotku” (SL C 190, 5.6.2019., str. 1.).

17

(18)  SOC/630 „Učinci kampanja na sudjelovanje u donošenju političkih odluka” (SL C 311, 18.9.2020., str. 26.).

18

(19)  SL C 282, 20.8.2019., str. 39. i „Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću – Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji: trenutačno stanje i mogući sljedeći koraci”, 3. travnja 2019.

19

(20)  INT/886 „Bolja regulativa – analiza stanja”, (SL C 14, 15.1.2020., str. 72.).

20

---

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/14

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Promicanje uključivije i održivije bankovne unije poboljšanjem doprinosa banaka u zajednici lokalnom razvoju i izgradnji društveno odgovornog međunarodnog i europskog financijskog sustava”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/02)

| Izvjestitelj: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Giuseppe GUERINI

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): | 205/6/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani):

205/6/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pravilima usvojenima posljednjih godina na međunarodnoj i europskoj razini nisu uvijek u potpunosti uzeti u obzir različiti modeli koji pridonose raznolikosti banaka u Europi, a koji znatno utječu na manje i regionalne banke, koje često postoje u vidu zadruga, uglavnom u državama članicama kao što su Italija i Španjolska. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Regulatorne mjere koje su posljedica prošle financijske krize nisu jednako utjecale na različite modele koji čine pluralizam i raznolikost europskog bankarskog sustava. U nekim su slučajevima upravo banke koje su najmanje pridonijele krizi 2008. godine najviše bile izložene opterećenju nametnutom propisima usvojenima kao odgovor na krizu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iako uvažava napredak koji je Komisija ostvarila u nedavnim regulatornim mjerama uzimanjem u obzir manjih i manje složenih bankarskih institucija, EGSO smatra da je korisno dodatno povećati proporcionalnost bankarskih propisa s obzirom na značajke onih kojima su namijenjeni, a da se pritom ne žrtvuje učinkovitost bonitetnih pravila. Istodobno, opća načela i ciljevi na kojima se temelje mjere poduzete nakon financijske krize ne bi smjeli biti ugroženi ili dovedeni u pitanje jer su se pokazali i nužnima i učinkovitima. Sigurnost, stabilnost i otpornost financijskog sustava od ključne su važnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja nedavno donesenu odluku o odgodi provedbe sporazuma Basel III i potiče na, kada za to bude vrijeme, prenošenje novih pravila o kapitalnim zahtjevima koja na odgovarajući način odražavaju raznolikost bankarskih poslovnih modela u Europi i njihov doprinos diversifikaciji i otpornosti bankovne unije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO posebno poziva na to da se vrednuje specifična uloga koju regionalne banke i banke u zajednici, koje su često organizirane kao zadruge u nekim državama članicama kao što su Italija i Španjolska, imaju za mala i srednja poduzeća i kućanstva na lokalnoj razini, a u nekim su slučajevima glavni, ako ne i jedini izvor pristupa kreditima za tisuće europskih građana i poduzeća. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se također nada da će se cijeniti doprinos većih zadružnih banaka u državama kao što su Njemačka, Austrija, Nizozemska i Francuska europskom bankarskom sustavu. U slučajevima kada doprinose sistemskim rizicima, to se mora na odgovarajući način uzeti u obzir pri reguliranju i nadzoru. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Također treba imati na umu važnu ulogu koju one imaju u poticanju ekonomske demokracije promicanjem sudjelovanja vlastitih dionika, koji nisu samo dioničari ili klijenti, nego partneri koji na temelju glasovanja per capita mogu sudjelovati u smjernicama za upravljanje, koje su zapravo više usmjerene na vrijednost za dionike, a ne na vrijednost za dioničare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da će europske banke, uključujući regionalne i zadružne banke, imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku nakon krize izazvane bolešću COVID-19 u vidu potpore gospodarstvu i zapošljavanju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Diversificirani bankarski sustav u kojem sudjeluju različiti dionici i koji je ukorijenjen u lokalna područja i zajednice također je važno jamstvo za održavanje zajedničke i participativne društvene odgovornosti građana, MSP-ova i gospodarskih subjekata sa snažnim sudjelovanjem u realnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Ovo samoinicijativno mišljenje doprinos je EGSO-a projektu bankovne unije koji služi ciljevima održivog razvoja i socijalne uključenosti koji su nužni za buduću konkurentnost Europske unije u kontekstu višestrukih globalnih izazova. U tom bi pogledu EGSO želio prenijeti interese civilnog društva za postizanje uključive, diversificirane i održive bankovne unije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taj doprinos nastavlja se na niz drugih stajališta EGSO-a o ulozi lokalnih i zadružnih banaka (1), a danas je još potrebniji s obzirom na zdravstvenu, humanitarnu, gospodarsku i socijalnu globalnu krizu, kao i krizu zapošljavanja, koje su uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pri stalnom povećanju broja bankarskih propisa na europskoj razini, koji s godinama postaju sve stroži, nije se uvijek vodilo računa o različitim modelima koji doprinose raznolikosti banaka u Europi i o razvoju proporcionalnih pravila primjerenih za manje i regionalne banke. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Argumenti navedeni u nastavku odnose se u prvom redu na banke u zajednici, koje su često male i imaju pojednostavljenu upravljačku strukturu. Osim toga, odnose se i na zadružne banke najrazličitijih modela i dimenzija koji se susreću u Europi. Te su banke male, brojne i djeluju samo na lokalnoj razini u nekim državama, primjerice u Italiji i Španjolskoj. S druge strane, veću ulogu imaju u državama članicama kao što su Njemačka, Austrija i Nizozemska, ali s obzirom na to da posluju kao zadruge, i dalje imaju isto ključno obilježje kao i ostale zadružne banke – usmjerene su na vrijednost za dionike, a ne (uglavnom) na vrijednost za dioničare. Kada su organizirane u bankarsku grupaciju uvrštenu na burzu, zadružne banke moraju imati neka ista obilježja kao i druga društva uvrštena na burzu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rješavanje pitanja uređivanja poslovanja banaka iziskuje kritički pogled unatrag na događaje koji su postupno uvjetovali donošenje europskog regulatornog okvira, ali i lucidan pogled u budućnost i odgovor na pitanje što želimo postići. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kad govorimo o pogledu unatrag, treba podsjetiti da je trenutačni okvir u velikoj mjeri nastao kao odgovor na krizu iz 2008. godine. Namjera europskog zakonodavca bila je izmijeniti pravila kako bi se ispravili nedostaci koje je kriza iznijela na vidjelo, prije svega kako bi se banke opremile i ojačale za prevladavanje budućih kriza. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Iako se slažemo s ciljevima provedenih reformi, nema sumnje da su učinci i rezultati za različite grane bankarskog sustava asimetrični zbog pristupa koji je dosad zauzeo regulator bankarskog sektora. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Provedene reforme nisu jednako utjecale na različite modele koji čine pluralizam i raznolikost europskog bankarskog sustava. Naime, u nekim su slučajevima poslovni modeli koji su najmanje pridonijeli krizi iz 2008., kao što su lokalne banke, često male i srednje veličine, a koje u nekim državama postoje u vidu zadruga, više bile izložene opterećenju nametnutom propisima. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Među ostalim i zbog propisa koje je sve teže provoditi iz različitih aspekata, lokalne male i srednje banke izložene su postupnom pritisku da se objedine u veće grupacije i da se spoje, u suprotnom im prijeti nestanak s tržišta. Posljedica je gubitak raznolikosti unutar europskog bankarskog sustava. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Regionalne banke i regulacija bankarskog sektora: opće napomene

| 3.1. | Raznim aktima usvojenima posljednjih godina u okviru provedbe međunarodnih sporazuma i europskih propisa kažnjavaju se male i srednje banke, posebno one zadružne, regionalne i od uzajamne koristi, i to iz tri razloga:






  a. | troškovi usklađivanja podrazumijevaju velik, složen i vrlo detaljan regulatorni okvir koji se stalno mijenja; |
| --- | --- | --- |

3.1.

a.

troškovi usklađivanja podrazumijevaju velik, složen i vrlo detaljan regulatorni okvir koji se stalno mijenja;

| b. | nedovoljno priznavanje drugačijeg sistemskog značaja lokalnih banaka u smislu rizičnosti; |
| --- | --- |

b.

nedovoljno priznavanje drugačijeg sistemskog značaja lokalnih banaka u smislu rizičnosti;

| c. | velike sistemske banke imaju prednost u pogledu troškova financiranja. |
| --- | --- |

c.

velike sistemske banke imaju prednost u pogledu troškova financiranja.

| 3.2. | Iz tih razloga EGSO smatra da bi zakonodavac trebao promptno povećati strukturnu proporcionalnost i primjerenost bankarskih propisa subjektima koji se reguliraju. Zakonodavac bi trebao nastojati ostvariti tri cilja:






  a. | smanjenje umjetnih narušavanja tržišnog natjecanja zbog propisa koji nisu proporcionalni, odnosno primjereni različitim značajkama subjekata kojima su upućeni, što podrazumijeva i njihove različite poslovne svrhe; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a.

smanjenje umjetnih narušavanja tržišnog natjecanja zbog propisa koji nisu proporcionalni, odnosno primjereni različitim značajkama subjekata kojima su upućeni, što podrazumijeva i njihove različite poslovne svrhe;

| b. | održavanje europskoga bankarskog sektora diversificiranim, koji će kao takav biti otporniji na buduće financijske i gospodarske krize; |
| --- | --- |

b.

održavanje europskoga bankarskog sektora diversificiranim, koji će kao takav biti otporniji na buduće financijske i gospodarske krize;

| c. | poticanje (a ne smanjenje) kreditne potpore malim i srednjim poduzećima – ključnom sektoru europskoga gospodarstva. |
| --- | --- |

c.

poticanje (a ne smanjenje) kreditne potpore malim i srednjim poduzećima – ključnom sektoru europskoga gospodarstva.

| 3.3. | EGSO podržava nedavno donesenu odluku o odgodi provedbe sporazuma Basel III i potiče, kada za to bude vrijeme, njegovo prenošenje u pravo EU-a tako da na odgovarajući način odražava raznolikost bankarskih poslovnih modela u Europi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | S obzirom na postupak prenošenja novih odredbi iz Bazelskih sporazuma, EGSO smatra da je korisno podsjetiti i podržati sedam načela koja je u lipnju 2019. utvrdio Europski odbor za sistemske rizike (ESRB – European Systemic Risk Board), a koja su sastavljena prije konačnog pokretanja savjetodavne ocjene ESRB-a (2).






  a. | Prilagodljivost
  : financijska regulativa mora se moći razvijati zajedno s financijskim sustavom i ne smije postati prepreka inovacijama. To također podrazumijeva da se ne stvaraju materijalne prepreke ulasku novih banaka u sektor i ne obeshrabruje pojava novih poslovnih modela ili očuvanje alternativnih bankarskih modela koji su se potvrdili kroz povijest, kao što je zadružni model. |
| --- | --- | --- |

3.4.

a.

Prilagodljivost
  : financijska regulativa mora se moći razvijati zajedno s financijskim sustavom i ne smije postati prepreka inovacijama. To također podrazumijeva da se ne stvaraju materijalne prepreke ulasku novih banaka u sektor i ne obeshrabruje pojava novih poslovnih modela ili očuvanje alternativnih bankarskih modela koji su se potvrdili kroz povijest, kao što je zadružni model.

| b. | Raznolikost
  : treba očuvati raznolikost financijskih institucija i poslovnih praksi jer je ta raznolikost djelotvorna zaštita od nestabilnosti sustava. Potrebno je izbjegavati prekomjernu homogenizaciju poduzeća i djelatnosti koji podliježu regulaciji: sposobnost za razvoj „antitijela” i različitih vidova reakcije/otpornosti na negativne ekonomske cikluse, na primjer, povećava ukupnu stabilnost financijskog sektora i gospodarstva općenito. |
| --- | --- |

b.

Raznolikost
  : treba očuvati raznolikost financijskih institucija i poslovnih praksi jer je ta raznolikost djelotvorna zaštita od nestabilnosti sustava. Potrebno je izbjegavati prekomjernu homogenizaciju poduzeća i djelatnosti koji podliježu regulaciji: sposobnost za razvoj „antitijela” i različitih vidova reakcije/otpornosti na negativne ekonomske cikluse, na primjer, povećava ukupnu stabilnost financijskog sektora i gospodarstva općenito.

| c. | Proporcionalnost
  : regulatorno opterećenje trebalo bi biti razmjerno važnosti nesavršenosti tržišta koju treba ispraviti i sistemskoj važnosti subjekata na koje se regulatorno uređenje odnosi. |
| --- | --- |

c.

Proporcionalnost
  : regulatorno opterećenje trebalo bi biti razmjerno važnosti nesavršenosti tržišta koju treba ispraviti i sistemskoj važnosti subjekata na koje se regulatorno uređenje odnosi.

| d. | Mogućnost sanacije
  : regulacijom bi institucijama bez gospodarske održivosti trebalo omogućiti izlazak iz sustava bez ugrožavanja stabilnosti sustava. Međutim, treba usvojiti politike kojima se uzima u obzir struktura i složenost predmetnih institucija. |
| --- | --- |

d.

Mogućnost sanacije
  : regulacijom bi institucijama bez gospodarske održivosti trebalo omogućiti izlazak iz sustava bez ugrožavanja stabilnosti sustava. Međutim, treba usvojiti politike kojima se uzima u obzir struktura i složenost predmetnih institucija.

| e. | Sistemska perspektiva
  : cilj financijskih propisa trebao bi biti osiguravanje kontinuiranog pružanja osnovnih financijskih usluga društvu. Regulatorni sustav koji daje prednost koncentraciji aktivnosti prema ograničenom broju financijskih institucija može biti ranjiviji jer ovisi o financijskom opstanku malobrojnih institucija. |
| --- | --- |

e.

Sistemska perspektiva
  : cilj financijskih propisa trebao bi biti osiguravanje kontinuiranog pružanja osnovnih financijskih usluga društvu. Regulatorni sustav koji daje prednost koncentraciji aktivnosti prema ograničenom broju financijskih institucija može biti ranjiviji jer ovisi o financijskom opstanku malobrojnih institucija.

| f. | Raspoloživost informacija
  : tokovi informacija od banaka do regulatornih tijela, što je predviđeno sektorskim zakonodavstvom, trebali bi omogućiti brzu identifikaciju kanala „zaraze” i područja ranjivosti. |
| --- | --- |

f.

Raspoloživost informacija
  : tokovi informacija od banaka do regulatornih tijela, što je predviđeno sektorskim zakonodavstvom, trebali bi omogućiti brzu identifikaciju kanala „zaraze” i područja ranjivosti.

| g. | Neregulatorno uređenje
  : postojanje regulatornog uređenja ne bi smjelo dovesti do uklanjanja rješenja koja su se potvrdila izvan zakonskog područja u uskom smislu riječi. |
| --- | --- |

g.

Neregulatorno uređenje
  : postojanje regulatornog uređenja ne bi smjelo dovesti do uklanjanja rješenja koja su se potvrdila izvan zakonskog područja u uskom smislu riječi.

4.   Neki konkretni prijedlozi za prenošenje novih pravila u regulatornom kontekstu bankovne unije

| 4.1. | U europskom zakonodavnom razdoblju od 2019. do 2024. razumno je pretpostaviti da će Europska komisija preispitati svoj zakonodavni akcijski plan s obzirom na izvanrednu situaciju izazvanu bolešću COVID-19. U iščekivanju novog plana, glavni ciljevi prilagodbe europskog bankarskog sustava za koju EGSO smatra da je važna su sljedeći. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Potrebno je prenijeti Bazelske sporazume (sklopljene u prosincu 2017.) na način da se više koriste razlike u tumačenju i diskrecijsko pravo EU-a nego što je to bio slučaj sa sporazumima Basel II i Basel III. Općenito uzevši, treba priznati da je Europska komisija poduzela određene korake u pravom smjeru radi pojednostavljenja pravila za manje i jednostavnije bankarske institucije u nekoliko područja kao što su zahtjevi za izvješćivanje, nadzor i kapitalni zahtjevi (faktor potpore za MSP-ove). Međutim, potrebno je nastaviti u tom smjeru prilagodbom pravila, koliko je to moguće, različitim poslovnim modelima, a da se pritom ne žrtvuje učinkovitost bonitetnih pravila. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO uviđa posebnu ulogu koju regionalne banke i banke u zajednici, često u vidu zadruga u nekim državama članicama kao što su Italija i Španjolska, imaju za mala i srednja poduzeća i kućanstva. EGSO također priznaje doprinos većih zadružnih banaka u državama kao što su Njemačka, Austrija i Nizozemska europskom bankarskom sustavu. U slučajevima kada doprinose sistemskim rizicima, to se mora na odgovarajući način uzeti u obzir pri reguliranju i nadzoru. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kako bi se priznali oblici proporcionalnosti uvedeni u svibnju 2019. direktivom CRD5 i uredbom CRR2 (takozvani „paket o bankarstvu”), za europski gospodarski i bankarski sektor bilo bi pozitivno nadići jednadžbu (utvrđenu u članku 40. Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (3)), prema kojoj su banke koje su dio „značajne” bankarske grupe i same „značajne” iako su i dalje u stvarnosti relativno malog značaja kad je riječ o veličini, ulozi i izloženosti takozvanim prilično niskim sistemskim rizicima. Posebno se člankom 84. stavkom 4. direktive CRD5 i člankom 4. stavkom 1. točkom 145. uredbe CRR2 uvodi koncept „male i jednostavne institucije” uz pripadajuća olakšanja nekih uvjeta, posebno kad je riječ o zahtjevima za objavu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO smatra da definicija „male i jednostavne institucije” sada daje mogućnost za sustavan pristup pitanju proporcionalnosti. Pojednostavljenje obveza za male i jednostavne institucije ne bi trebalo biti ograničeno na zahtjeve za objavu, već bi se trebalo moći proširiti na druge bonitetne i nadzorne zahtjeve. Na primjer, malu i jednostavnu instituciju ne bi trebalo nadzirati kao „značajni” subjekt ako je povezana sa „značajnom” grupom na osnovi odredbe nacionalnog zakonodavstva koja to propisuje. Takva bi situacija u biti mogla izazvati neku vrstu dvostrukog nadzora manjih banaka na različitim razinama, sa znatnim negativnim učinkom u pogledu troškova usklađivanja za banke i regulatornih troškova za nadzorna tijela za bankarstvo. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO također poziva na izmjenu pravila i mehanizama kojima se uređuje sanacija i likvidacija banaka, način izračuna minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (4), alternativne mjere koje se mogu provesti putem posebnih fondova za osiguranje depozita (5) uspostavljenih u okviru određenih sustava regionalnih ili zadružnih banaka, kako je utvrđeno u presudi Suda Europske unije od 19. ožujka 2019. u predmetu Tercas (6). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Neophodno je da novo primarno zakonodavstvo, kao i pravila za nadzor održivog financiranja, ne postanu novi teret usklađivanja, što bi za posljedicu imalo neodržive modele nadzora za male i zadružne banke. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO podupire prijedloge Odbora Europskog parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku iz 2019. u vezi s mogućnošću uvođenja „zelenog i socijalnog pomoćnog faktora”, kojim bi se smanjila apsorpcija kapitala za financiranje koje banke osiguravaju poduzećima socijalne ekonomije i onima istinski uključenima u programe održivog i uključivog razvoja. Imajući na umu potrebu za otpornošću i stabilnošću financijskog sektora, potrebno je na odgovarajući način ispitati i ocijeniti mogućnost razvoja zelenog i socijalnog pomoćnog faktora. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Naime, EGSO smatra da je važno da se novom regulacijom bankovne unije stave na raspolaganje konkretni instrumenti kojima bi se prepoznalo da treba poticati ulaganja banaka u aktivnosti pozitivnog socijalnog učinka i učinka na okoliš, uključujući i putem povlaštenog tretmana iz perspektive bonitetnih rezervi koje zahtijeva Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ta regulatorna osjetljivost potkrijepljena je i podacima koji pokazuju manju rizičnost ulaganja poduzeća socijalne ekonomije, a utjecaj njihovih neprihodonosnih kredita na europski bankarski sustav gotovo je neznatan. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Suzakonodavci su postigli kompromis u proljeće 2019. povjeravajući EBA-i (članak 501. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), tj. uredbe CRR) zadaću da, nakon savjetovanja s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB), na temelju dostupnih podataka i nalaza Komisijine stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje, procjenjuje bi li poseban bonitetni tretman izloženosti koje se odnose na imovinu ili aktivnosti znatno povezane s ciljevima iz područja okoliša i/ili socijalnim ciljevima bio opravdan. EGSO je uvjeren da će ta procjena biti temeljita i pozitivna. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Bankarske grupacije i nadzor

| 5.1. | S obzirom na osnivanje zadružnih bankarskih grupacija, u skladu s europskim propisima, kojima se banke u zajednici i regionalne banke udružuju, posebno u nekim državama, na primjer Italiji i Španjolskoj, kako bi povećale kritičnu masu u svojem poslovanju, regionalne banke trebale bi moći na odgovarajući način upravljati apsorpcijom kapitala svojeg matičnog društva kako bi se izbjegao pretjerani pritisak na sredstva namijenjena kreditiranju. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pravni okvir predviđen europskim zakonodavstvom o bankarskim grupacijama trenutačno slijedi tri članka uredbe CRR:






  a. | članak 10.: bankarske grupacije sastavljene od banaka koje su stalno povezane sa središnjim tijelom, s međusobnim jamstvom i ovlastima upravljanja i koordinacije (Italija, Nizozemska, Finska, Portugal i Luksemburg); |
| --- | --- | --- |

5.2.

a.

članak 10.: bankarske grupacije sastavljene od banaka koje su stalno povezane sa središnjim tijelom, s međusobnim jamstvom i ovlastima upravljanja i koordinacije (Italija, Nizozemska, Finska, Portugal i Luksemburg);

| b. | članak 113. stavak 6.: grupacije s ovlastima upravljanja i koordinacije u vezi s matičnim društvom ili vrlo integrirani sustavi (Francuska); |
| --- | --- |

b.

članak 113. stavak 6.: grupacije s ovlastima upravljanja i koordinacije u vezi s matičnim društvom ili vrlo integrirani sustavi (Francuska);

| c. | članak 113. stavak 7.: institucionalni sustavi zaštite: Njemačka, Austrija, Španjolska i Pokrajina Bolzano u Italiji. |
| --- | --- |

c.

članak 113. stavak 7.: institucionalni sustavi zaštite: Njemačka, Austrija, Španjolska i Pokrajina Bolzano u Italiji.

| 5.3. | Navedena tri različita instrumenta zapravo ne mogu prepoznati niz posebnih značajki koje karakteriziraju i razlikuju poslovanje onih zadružnih banaka koje su bile obvezne pridružiti se grupacijama zadružnih banaka ili institucionalnim sustavima zaštite nakon uspostave bankovne unije. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Obveza zadružnih banaka da poštuju zahtjeve uzajamnosti, da svoje djelovanje geografski ograniče na područja u kojima posluju, njihovo demokratsko upravljanje, nepostojanje cilja pojedinačne dobiti, precizna ograničenja raspodjele dobiti i nedjeljivost imovine nisu u skladu s postojećim regulatornim okvirom. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | To bi moglo oslabiti tradicionalnu učinkovitost regionalnih razvojnih banaka s potvrđenom protucikličkom funkcijom. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Okvir za razdoblje nakon bolesti COVID-19

| 6.1. | Dramatične posljedice pandemije bolesti COVID-19 sada su očite. Morat ćemo se naviknuti na život s mnogo višim razinama javnog duga te će se, kako bi se osiguralo da resursi na vrijeme dođu tamo gdje je to potrebno, morati angažirati cijeli financijski sustav u okviru zajedničkog općeg napora koji uključuje javna tijela i privatne subjekte. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Imajući u vidu razdoblje nakon krize izazvane bolešću COVID-19, s autoritetom je rečeno da će nakon te zdravstvene krize europske banke morati postati „sredstvo javne politike” za potporu gospodarstvu i zapošljavanju. Stoga „ni zakonski ni podzakonski akti ni na koji način ne bi smjeli sprečavati stvaranje potrebnih mogućnosti u tu svrhu u bilancama banaka” (8). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Još ne možemo znati kako će se kriza izazvana bolešću COVID-19 odraziti na gospodarstvo i koje će biti njezine konačne posljedice za banke, ali potrebno je razmisliti o sadašnjem i budućem okviru.






  a. | Iz regulatorne perspektive, glavni cilj nakon financijske krize 2008. bio je smanjenje rizika u bilancama banaka. Nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19, a zasad nitko ne može procijeniti koliko će to trajati, bilance banaka povećavat će se zbog rizika država članica i realnog gospodarstva. |
| --- | --- | --- |

6.3.

a.

Iz regulatorne perspektive, glavni cilj nakon financijske krize 2008. bio je smanjenje rizika u bilancama banaka. Nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19, a zasad nitko ne može procijeniti koliko će to trajati, bilance banaka povećavat će se zbog rizika država članica i realnog gospodarstva.

| b. | Jedinstveni nadzorni mehanizam, EBA i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA) poduzeli su niz mjera na osnovi fleksibilnosti koju im omogućuje postojeći regulatorni okvir radi privremene obustave određenih zadaća ili ublažavanja nekih bonitetnih zahtjeva. |
| --- | --- |

b.

Jedinstveni nadzorni mehanizam, EBA i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala (ESMA) poduzeli su niz mjera na osnovi fleksibilnosti koju im omogućuje postojeći regulatorni okvir radi privremene obustave određenih zadaća ili ublažavanja nekih bonitetnih zahtjeva.

| c. | Ako gospodarske i financijske posljedice krize u budućnosti još uvijek budu znatno vidljive u bilancama banaka, to će se morati uzeti u obzir pri provedbi Bazelskog sporazuma iz prosinca 2017. u EU-u. |
| --- | --- |

c.

Ako gospodarske i financijske posljedice krize u budućnosti još uvijek budu znatno vidljive u bilancama banaka, to će se morati uzeti u obzir pri provedbi Bazelskog sporazuma iz prosinca 2017. u EU-u.

| d. | Odgoda provedbe sporazuma Bazelskog odbora iz prosinca 2017. svakako je primjerena i nužna kako bi se bankama omogućilo da se nose s posljedicama pandemije, i zbog toga da se uzmu u obzir posljedice krize izazvane bolešću COVID-19 na financijsku situaciju banaka i da se više uzme u obzir raznolikost banaka u Europi. |
| --- | --- |

d.

Odgoda provedbe sporazuma Bazelskog odbora iz prosinca 2017. svakako je primjerena i nužna kako bi se bankama omogućilo da se nose s posljedicama pandemije, i zbog toga da se uzmu u obzir posljedice krize izazvane bolešću COVID-19 na financijsku situaciju banaka i da se više uzme u obzir raznolikost banaka u Europi.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  EGSO je već u nekoliko navrata izrazio svoja stajališta o bankovnoj uniji (mišljenje „Uloga kreditnih zadruga i štedionica u teritorijalnoj koheziji”), ali preporuke iznesene u njima još nisu prihvaćene. EGSO je 2014. godine, u vezi s Prijedlogom uredbe o strukturnim mjerama kojima se poboljšava otpornost kreditnih institucija EU-a (COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)), predložio preporuke za potporu lokalnim gospodarstvima i potrebu za uredbom o bankarstvu kojom se poštuje načelo proporcionalnosti. EGSO je 2018. objavio studiju Europe's cooperative banking models („Europski modeli zadružnog bankarstva”, ISBN: 978-92-830-4024-8, kataloški broj: QE-01-18-233-EN-N), u kojoj se opisuje stanje i izgledi zadružnog bankarskog sustava u europskom kontekstu.

1

Europe's cooperative banking models

(2)  Izvješća Savjetodavnog znanstvenog odbora – Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation („Regulatorna složenost i potraga za snažnom regulativom”), br. 8, lipanj 2019.

2

Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation

(3)  SL L 141, 14.5.2014., str. 1.

3

(4)  Minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL – Minimum Requirement for own funds and Eligible Liabilities) jest zahtjev uveden Direktivom o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), čiji je cilj osigurati pravilno funkcioniranje bail-in mehanizma povećavanjem sposobnosti banke da pokrije vlastite gubitke.

4

bail-in

(5)  Jednim takvim fondom za osiguranje depozita upravlja Konzorcij talijanskih zadružnih banaka (BCC-CR – Banche Cooperative Italiane consorziate). To je dobar primjer uspostave mehanizma za zaštitu deponenata koji se u potpunosti samofinancira vlastitim sredstvima banaka s pomoću uzajamnog i zadružnog mehanizma. Fond intervenira u sljedećim slučajevima: prisilna likvidacija banaka članica konzorcija, a kad je riječ o podružnicama kreditnih zadruga zajednice koje su članice konzorcija i posluju u Italiji, ako intervenira državni sustav osiguranja depozita predmetne države; sanacija banaka članica konzorcija; prijenos aktive, pasive, gospodarske cjeline ili jedne od grana djelatnosti, imovine i pravnih odnosa kao cjeline; propast ili rizik od propasti članice konzorcija.

5

osiguranje depozita

Banche Cooperative Italiane consorziate

prisilna likvidacija

sanacija

prijenos

propast ili rizik od propasti

(6)  Naime, tom se presudom poništava odluka Komisije da mjera podrške privatnopravnog konzorcija u korist jednog od njegovih članova predstavlja državnu potporu.

6

(7)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

7

(8)  Vidjeti, primjerice, argumente bivšeg predsjednika ESB-a Marija Draghija u Financial Timesu, 26. ožujka 2020.

8

Financial Timesu

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/21

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Mehanizmi oporezivanja za smanjenje emisija CO2”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/03)

| Izvjestitelj: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Krister ANDERSSON

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 209/1/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

209/1/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da postoje dobri razlozi za uvođenje ujednačenih pravila unutar EU-a za borbu protiv globalnog zagrijavanja te za pokretanje međunarodne rasprave s drugim trgovinskim blokovima na temelju tih pravila. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dosadašnje rasprave bile su usmjerene na propise i ekološke poreze, a posebno na poreze kojima se nastoje smanjiti emisije. EGSO smatra da problem globalnog zagrijavanja treba rješavati na univerzalan, sveobuhvatan i simetričan način, uzimajući u obzir razinu CO2 u atmosferi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komisija je u okviru svojih napora za smanjenje emisija ugljika pozornost usmjerila na sustav trgovanja emisijama (ETS). EGSO smatra da bi u budućnosti moglo biti korisno i potrebno osmisliti nove mjere oporezivanja kojima se mogu dopuniti postojeći ETS-ovi i nacionalni porezi na ugljik kako bi se postigao učinkovit i simetričan politički okvir za borbu protiv sve veće količine emisija CO2. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja pristup Komisije koji se čini dobrim korakom za uspostavu učinkovitijeg sustava određivanja cijena ugljika u cijelom gospodarstvu. Takav bi instrument trebalo koordinirati s drugim dodatnim instrumentima, primjerice s novim pristupom oporezivanju na unutarnjem tržištu EU-a u koherentnom političkom okviru, kao i s drugim sličnim alatima koji se primjenjuju u drugim pravnim sustavima diljem svijeta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO potiče Europsku komisiju da pokrene konkretne inicijative za uvođenje sličnih poreza na ugljik u državama članicama kako bi se uskladili napori za istinsko smanjenje razine CO2. Idealan ishod bio bi kad bi se na cijelom jedinstvenom tržištu EU-a uspostavili jednaki uvjeti u pogledu emisija/smanjenja koje treba oporezivati te uvele posebne metode i porezne stope kojima bi se osigurao jednako snažan utjecaj na razinu CO2 u atmosferi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da će se, čak i uz primjenu novih poreza i dodatnih mjera, globalno zagrijavanje vjerojatno nastaviti, osim ako se već ispušteni CO2 ne ukloni iz atmosfere. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO potiče razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika kroz namjenska ulaganja, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, s obzirom na to da one doprinose cilju smanjenja posljedica emisija CO2 i, općenitije, ciljevima održivog razvoja koje promiče UN i ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Države članice osobito bi trebale osmisliti sveobuhvatnu i simetričnu politiku ekološkog oporezivanja usmjerenu na smanjenje utjecaja CO2 na globalno zagrijavanje. Potrebno je uvesti poreze i s pozitivnim i s negativnim stopama. Prihodi od oporezivanja CO2 trebali bi se koristili za financiranje poticaja namijenjenih tehnologijama za smanjenje CO2 i na lokalnoj, i na regionalnoj, i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO skreće pozornost na druge političke instrumente za smanjenje emisija ugljika. Oni se kreću od novih tehnologija do praksi upravljanja zemljištem, koje bi trebalo poticati i podupirati i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Prije svega, šume prirodno uklanjaju ugljikov dioksid, a stabla su posebno dobra za skladištenje ugljika uklonjenog iz atmosfere fotosintezom. Širenjem i obnovom šuma te pravilnim gospodarenjem šumama može se iskoristiti snaga fotosinteze za rješavanje problema CO2. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Iako se prodaja šumskih proizvoda oporezuje kao prihod vlasnika, trebalo bi uvažiti činjenicu da sadnja stabala i rast šuma smanjuju CO2 u atmosferi te bi ih stoga u simetričnom poreznom pristupu globalnom zagrijavanju trebalo poticati putem negativnog poreza na CO2. To bi bila važna mjera za postizanje klimatskih ciljeva. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO želi naglasiti da treba provesti učinkovite mjere, i to na društveno prihvatljiv način za sve. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Globalno zagrijavanje zabrinjava sve, a vlade traže učinkovite metode za ograničavanje globalnog porasta temperature. Globalnom zagrijavanju pridonosi nekoliko čimbenika, ali ponajprije emisije ugljikova dioksida. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CO2 je staklenički plin koji se najčešće proizvodi ljudskim aktivnostima, a njegov udio u globalnom zagrijavanju uzrokovanom ljudskim djelovanjem iznosi 64 % (1). Koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi doživjela je znatan porast tijekom nekoliko posljednjih desetljeća i trenutačno je 40 % veća nego u trenutku kada je započela industrijalizacija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prosječna površinska temperatura planeta porasla je od kraja 19. stoljeća za 0,9 oC (2). Ta je promjena potaknuta sve većim emisijama ugljikova dioksida u atmosferu i drugim emisijama izazvanima ljudskim djelovanjem, za koje mnogi istraživači tvrde da su odgovorne za ukupno povećanje globalne temperature. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ljudske aktivnosti mijenjaju ciklus ugljika kako povećanjem koncentracije CO2 u atmosferi, što utječe na sposobnost prirodnih ponora, primjerice šuma, da uklanjaju CO2 iz atmosfere, tako i utjecanjem na sposobnost tla da skladišti ugljik. Glavna je ljudska aktivnost koja proizvodi CO2 izgaranje fosilnih goriva – ugljena, prirodnog plina i nafte – za potrebe energije i prijevoza, nakon čega slijede određeni industrijski procesi i prakse korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Azija je trenutačno regija s najvećim emisijama na svijetu, odgovorna za 53 % globalnih emisija, pri čemu je samo Kina odgovorna za 10 milijardi tona (što premašuje četvrtinu ukupnih svjetskih emisija). Slijedi Sjeverna Amerika (18 % globalnih emisija), a iza nje Europa sa 17 % (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Utjecaj emisija CO2 na temperaturu Zemlje i klimatske promjene postaje sve važniji za javno mnijenje i civilno društvo, kao i za političke stranke na europskoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prije no što je početkom 2020. bila prisiljena usredotočiti se na izvanredno stanje izazvano COVID-om 19, Europska komisija je razvoj konkretnih inicijativa za borbu protiv klimatskih promjena proglasila jednim od svojih glavnih političkih prioriteta, npr. u zelenom planu (4). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zeleni plan (5) temelj je novog političkog programa Europske komisije. Cilj te strategije, kojom se nastoji učinkovito odgovoriti na trenutačne ekološke izazove, jest postizanje nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2050. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Zelenim planom obuhvaćeni su glavni sektori europskog gospodarstva, uključujući promet, energetiku, poljoprivredu, građevinarstvo, i konkretne grane kao što su industrija čelika, cementa, IKT-a, tekstila i kemikalija. Komisija radi na prvom „europskom propisu o klimi” i na dodatnim, konkretnim strategijama i ulaganjima za poticanje zelenog gospodarskog rasta. Fond za pravednu tranziciju važan je, ali možda će trebati dodatna sredstva (6). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Politički instrumenti koji bi se mogli koristiti za smanjenje CO2
   (7)

| 3.1. | Mnoge aktivnosti mogu uzrokovati onečišćenje koje utječe na druge gospodarske subjekte, ali se pri donošenju odluka o njihovom pokretanju to možda ne uzima u obzir, pa se one obavljaju a da se ne vodi računa o njihovim vanjskim učincima, odnosno o njihovom stvarnom socijalnom trošku. Pri donošenju odluka važno je uzimati u obzir društveni trošak onečišćenja. To se može postići oporezivanjem dotične djelatnosti. Vanjski će se učinak potom uključiti u odluku, a onečišćenje će se smanjiti u skladu s troškovima koje uzrokuje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, neke djelatnosti mogu dovesti i do smanjenja ukupnih razina onečišćenja, čime se stvara pozitivan vanjski učinak. Takve bi djelatnosti trebalo poticati kako bi se intenzivirale do te mjere da se iskoriste njihove prednosti i omogući potpuna kompenzacija. To se može postići subvencijama ili negativnim porezima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Budući da je utjecaj emisija CO2 globalnog karaktera, cijena onečišćenja trebala bi svugdje biti ista za ekvivalentne negativne učinke jer će tek tada oporezivanje biti troškovno učinkovito. Stoga postoji potreba za globalnim pristupom (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Međutim, teško je točno procijeniti koju količinu CO2 stvara svaka pojedina djelatnost i ne postoji svjetsko tržište na kojem bi se mogao uvesti jedinstveni porez na djelatnosti koje su izvor emisija CO2. Zemlje su stoga morale primijeniti nesustavne mjere. Važno je poduzete mjere proširiti na veće regije i djelatnosti koje više onečišćuju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da postoje dobri razlozi za uvođenje ujednačenih pravila unutar EU-a i za pokretanje međunarodne rasprave s drugim trgovinskim blokovima na temelju tih pravila. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Upotreba dozvola za trgovanje u EU-u i drugdje jedan je od načina na koji se može odgovoriti na potrebu za uvođenjem jedinstvene cijene po ispuštenoj toni CO2. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Međutim, dosadašnje rasprave bile su usmjerene na propise i ekološke poreze, a posebno na poreze kojima se nastoje smanjiti emisije. EGSO smatra da problem globalnog zagrijavanja treba rješavati na sveobuhvatan i simetričan način, uzimajući u obzir postojeću razinu CO2 u atmosferi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Budući da se smanjenjem razine CO2 u atmosferi borimo protiv globalnog zatopljenja, smanjenje emisija CO2 za određenu količinu jednako je korisno kao i uklanjanje iste te količine CO2 iz atmosfere. Stoga bi doprinose povećanju ili smanjenju razine trebalo tretirati na simetričan način. To znači da bi dodavanje CO2 u atmosferu (onečišćenje) trebalo sankcionirati dodatnim troškovima (porezom), dok bi djelatnosti kojima se smanjuje razina CO2 trebalo subvencionirati (negativnim porezom). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Međutim, naglasak je dosad gotovo isključivo bio na sprečavanju daljnjih emisija. Čak i uz primjenu novih poreza i dodatnih mjera, globalno zagrijavanje vjerojatno će se nastaviti, osim ako se već ispušteni CO2 ne ukloni iz atmosfere. EGSO stoga smatra da bi države članice trebale uvesti simetrične mjere. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Svrha poreza na emisije ugljika i negativnog poreza na smanjenje CO2 u atmosferi jest utjecati na ponašanje i internalizirati vanjski učinak globalnog zagrijavanja. Međutim, porezi i subvencije utjecat će na mogućnosti proizvodnje i zapošljavanja u svim sektorima gospodarstva. Pritom nije unaprijed očito da bi pozitivna i negativna porezna stopa trebale biti jednako visoke (9). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Od najveće je važnosti uskladiti različite poticaje kako bi se stimulirala održiva ulaganja, pod uvjetom da se u obzir uzmu s njima povezani pozitivni vanjski učinci. Usklađena metodologija za pokazatelje niskih emisija ugljika trebala bi poslužiti kao smjernica za izračun drugih učinaka. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kako bi prelazak na gospodarstvo bez emisija ugljika bio gospodarski snažniji i politički vjerodostojniji, potrebno je što prije poduzeti mjere za smanjenje izravnih i neizravnih subvencija sektoru fosilnih goriva koji nanose veliku štetu okolišu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Budući da su za europski zeleni plan potrebna golema sredstva i da su zajednički izvori za proračun EU-a vrlo ograničeni, privatni sektor imat će veliku ulogu. To se mora uzeti u obzir pri dogovorima o višegodišnjem financijskom okviru. Međutim, oporezivanje CO2 prvenstveno postoji zbog potrebe za promjenom ponašanja kućanstava, poduzeća i javnih subjekata, a ne kao izvor prihoda. EGSO želi naglasiti da treba provesti učinkovite mjere, i to na društveno prihvatljiv način za sve. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Sustavi trgovanja emisijama

| 4.1. | Jedan od mogućih političkih instrumenata za smanjenje emisija CO2 jest europski sustav trgovanja emisijama (ETS) (10) koji se temelji na načelu „ograniči i trguj”. U skladu s tim načelom utvrđuje se gornja granica ukupne količine određenih stakleničkih plinova koju smiju ispuštati poduzeća obuhvaćena tim sustavom. Gornja granica s vremenom se smanjuje, što dovodi do smanjenja ukupnih emisija. Vodeći računa o toj gornjoj granici, poduzeća obuhvaćena tim sustavom dobivaju ili kupuju dozvole za emisije kojima se može trgovati prema potrebi (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U skladu s Komunikacijom „Europski zeleni plan” (COM(2019) 640), Komisija će do lipnja 2021. radi smanjenja emisija stakleničkih plinova preispitati nekoliko relevantnih instrumenata klimatske politike (12). To će obuhvaćati sadašnji ETS, s mogućim proširenjem postojećeg sustava na nove sektore, kao i dodatne intervencije u pogledu: i) ciljeva država članica za smanjenje emisija u sektorima izvan ETS-a; ii) reguliranja korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja pristup Komisije koji se čini dobrim korakom za uspostavu učinkovitijeg sustava određivanja cijena ugljika u cijelom gospodarstvu. Takav bi instrument trebalo koordinirati s drugim dodatnim instrumentima, primjerice s novim pristupom oporezivanju na unutarnjem tržištu EU-a u koherentnom političkom okviru, kao i s drugim sličnim alatima koji se primjenjuju u drugim pravnim sustavima diljem svijeta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kad je riječ o međunarodnoj razini, broj sustava trgovanja emisijama diljem svijeta povećao se. Osim sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), nacionalni ili podnacionalni sustavi već djeluju ili su u fazi razvoja u Kanadi, Kini, Japanu, Novom Zelandu, Južnoj Koreji, Švicarskoj i Sjedinjenim Američkim Državama. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO pozdravlja regionalne inicijative za znatno smanjenje emisija CO2 kao potrebne korake za učinkovito suočavanje s klimatskim promjenama izazvanima emisijama CO2. U tom pogledu EGSO potiče Europsku komisiju da nastavi jačati napore usmjerene na to da Europa postane vodeća regija u tom području. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Porezi na emisije ugljika

| 5.1. | I porezi na ugljik predstavljaju jedan od mogućih političkih instrumenata. Njima se emisije uglavnom smanjuju na dva načina: i) povećanjem cijene goriva i električne energije čija se proizvodnja temelji na ugljiku; ii) slijedom toga, motiviranjem poduzeća da se prebace na čistu energiju, primjerice na energiju vode, sunca i vjetra. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pravilno osmišljeni porezi na ugljik u skladu su s načelom „onečišćivač plaća”, prema kojem onečišćivač snosi troškove mjera za smanjenje onečišćenja u ovisnosti o opsegu štete nanesene društvu, kako je navedeno u Deklaraciji UN-a iz Rija (13) (1992.) i u Direktivi 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (14). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisija je u okviru svojih napora za smanjenje emisija ugljika pozornost usmjerila na sustav trgovanja emisijama (ETS). EGSO smatra da bi u budućnosti moglo biti korisno i potrebno osmisliti nove mjere oporezivanja kojima se mogu dopuniti postojeći ETS-ovi i nacionalni porezi na ugljik kako bi se postigao učinkovit i simetričan politički okvir za borbu protiv sve veće količine emisija CO2. Koordinacija napora na globalnoj razini od ključne je važnosti, kako je objasnio MMF (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U Europi je nekoliko zemalja uvelo poreze na energiju ili poreze na energiju koji se djelomično temelje na udjelu ugljika. Među njima su Švedska, Danska, Finska, Nizozemska, Norveška, Slovenija, Švicarska i Ujedinjena Kraljevina (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Švedska naplaćuje najvišu stopu poreza na ugljik u iznosu od 112,08 EUR po toni ispuštenog ugljika, čime su se njezine emisije u posljednjih 25 godina smanjile za 23 %. Švedski porez na ugljik uveden je 1991. po stopi u protuvrijednosti od 250 SEK (23 EUR) po toni ispuštenog fosilnog ugljikova dioksida, a postupno se povećavao te 2020. iznosi 1190 SEK (110 EUR); taj porez i dalje služi kao temelj švedske klimatske politike (17). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Švedski porez na ugljik poslužio je kao poticaj za smanjenje potrošnje energije, poboljšanje energetske učinkovitosti i povećanje uporabe alternativnih obnovljivih izvora energije. Postupnim povećanjem razine poreza zainteresirane strane dobile su vremena za prilagodbu, čime se s vremenom poboljšala politička prihvaćenost povećanja poreza. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Općenito, švedsko iskustvo pokazuje da je moguće smanjiti emisije, čak i ako to iziskuje znatnu preobrazbu gospodarstva. Tijekom razdoblja 1990. – 2017., BDP se povećao za 78 %, a domaće emisije stakleničkih plinova istodobno su se smanjile za 26 %, zbog čega je Švedska na 8. mjestu globalnog indeksa konkurentnosti. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Finska je 1990. bila prva zemlja na svijetu koja je uvela porez na ugljik. Porez se prvotno temeljio samo na udjelu ugljika u proizvodnji toplinske i električne energije, a u međuvremenu je proširen pa se sada oporezuju i ugljik i energija te gorivo za prijevoz. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Danska je 1992. uvela porez na ugljik kojim je obuhvaćena sva potrošnja fosilnih goriva (prirodni plin, sirova nafta i ugljen). U Norveškoj je porezom na ugljik obuhvaćeno do 55 % svih emisija; preostale emisije obuhvaćene su domaćim sustavom trgovanja emisijama (18). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EGSO potiče Europsku komisiju da pokrene konkretne inicijative za uvođenje sličnih poreza na ugljik u državama članicama kako bi se uskladili napori za istinsko smanjenje razine CO2. Idealan ishod bio bi kad bi se na cijelom jedinstvenom tržištu EU-a uspostavili jednaki uvjeti u pogledu emisija/smanjenja koje treba oporezivati te uvele posebne metode i porezne stope kojima bi se osigurao jednako snažan utjecaj na razinu CO2 u atmosferi. Međutim, s obzirom na specifične potrebe pojedinačnih zemalja, ostvarivanje takvog ishoda moglo bi potrajati. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Uvođenje sličnih poreza na CO2 u državama članicama trebalo bi iskoristiti za to da se trgovinski partneri potaknu na poduzimanje sličnih koraka, čime bi se proširili napori na globalnoj razini i ograničio učinak na europsku konkurentnost. Potrebno je globalno rješenje kako bi se izbjegla komplicirana kompenzacijska pravila. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Osim toga, ako su pravilno osmišljeni, porezi bi mogli doprinijeti gospodarskom rastu poticanjem, među ostalim, produktivnih ulaganja u nove tehnologije. To se posebno odnosi na razvoj tehnologija za smanjenje postojećih razina CO2 u atmosferi. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologija hvatanja i uporabe ugljika

| 6.1. | Još jedan mogući politički instrument jest upotreba tehnologija kojima se smanjuju postojeće razine CO2 u atmosferi. Takve će tehnologije vjerojatno biti potrebne povrh ETS-a i poreza na CO2. Potreban je simetričan pristup. Mjere za smanjenje razine CO2 koji je već prisutan u atmosferi od jednake su koristi za ograničavanje globalnog zagrijavanja kao i mjere za smanjenje emisija CO2. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Dvije glavne tehnologije koje se koriste za smanjenje razine CO2 jesu tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologija hvatanja i uporabe ugljika (19). Obje tehnologije služe za izvlačenje CO2 iz atmosfere, njegovo komprimiranje i prevoženje do mjesta skladištenja. Te tehnologije imaju znatan potencijal za ublažavanje klimatskih promjena (20). To nisu jedine tehnologije, a očekuje se da će se u bliskoj budućnosti razviti i mnoge druge. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Razlika između tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika tiče se konačnog odredišta uhvaćenog CO2. Kod tehnologije hvatanja i skladištenja uhvaćeni CO2 prevozi se na prikladno mjesto radi dugoročnog skladištenja, dok se kod tehnologije hvatanja i uporabe uhvaćeni CO2 pretvara u komercijalne proizvode. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Tehnologija hvatanja i uporabe ugljika podrazumijeva hvatanje i uporabu CO2 kao sirovine u proizvodnji minerala, kemijskih građevinskih blokova, sintetičkih goriva i građevinskog materijala. CCU služi za smanjenje razine emisija CO2 recikliranjem CO2 u proizvode, trajnom sekvestracijom CO2 u građevinski materijal poput betona te recirkuliranjem CO2 ekstrahiranim izravno iz zraka. Također može poslužiti za skladištenje električne energije proizvodnjom sintetičkog metana. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EU je uspostavio regulatorni okvir za komercijalizaciju i subvencioniranje te nove tehnologije, iako je trošak hvatanja i skladištenja još uvijek značajan negativan čimbenik. Trenutačno je komponenta hvatanja najskuplji dio postupka. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Danas se najveća postrojenja za tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologiju hvatanja i uporabe ugljika nalaze u Sjedinjenim Američkim Državama. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Što se tiče Europe, Norveška te tehnologije koristi od 1996. (21) Godišnje se u nekoliko namjenskih postrojenja prilikom proizvodnje prirodnog plina hvataju milijuni tona CO2 i pohranjuju na odgovarajućim lokacijama, što je zasad najuspješniji primjer upotrebe tehnologije hvatanja i skladištenja u Europi. Posljednjih su godina u Švedskoj, Nizozemskoj, Belgiji, Francuskoj i Irskoj razvijeni drugi oblici tih tehnologija (22). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EGSO potiče razvoj tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika kroz namjenska ulaganja, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, s obzirom na to da one doprinose cilju smanjenja posljedica emisija CO2 i, općenitije, ciljevima održivog razvoja koje promiče UN i ciljevima Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Želimo li da se globalno zagrijavanje smanji na učinkovit i isplativ način, potrebno je promicati tehnologiju hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologiju hvatanja i uporabe ugljika (23). Osobito bi nacionalni proračuni trebali imati ključnu ulogu u poboljšanju uporabe tih tehnologija promicanjem javnih ulaganja i poreznih poticaja. U tom pogledu Europska komisija razmatra reviziju relevantnih smjernica o državnim potporama, uključujući smjernice za zaštitu okoliša i energiju, koje će biti izmijenjene do 2021. kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Države članice osobito bi trebale osmisliti sveobuhvatnu i simetričnu politiku ekološkog oporezivanja usmjerenu na smanjenje utjecaja CO2 na globalno zagrijavanje. Potrebno je uvesti poreze i s pozitivnim i s negativnim stopama. Bilo bi poželjno kad bi se prihodi od oporezivanja CO2 iskoristili za financiranje poticaja za tehnologije za smanjenje CO2. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Europska financijska sredstva namijenjena istraživanju u području tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika mogla bi se povećati i strateški usmjeriti kako bi se postigli bolji i konkretni rezultati u smislu kapaciteta za hvatanje CO2 i alternativa za njegovo skladištenje. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Ne bi trebalo podcijeniti ulogu pravila o javnoj nabavi (24). Nacionalne vlade i lokalne javne uprave trebale bi dodatno i bolje iskoristiti potencijal zelenih ciljeva i posebnih instrumenata zaštite okoliša iz Direktive 2014/24/EU (25), Direktive 2014/25/EU (26) i Direktive 2014/23/EU (27) o javnoj nabavi i koncesijama. Stoga bi nacionalna ulaganja i javni rashodi mogli djelovati u sinergiji s mjerama predviđenima europskim zelenim planom. |
| --- | --- |

6.12.

7.   Dodatni alati za smanjenje emisija

| 7.1. | Naposljetku, EGSO skreće pozornost na druge političke instrumente za smanjenje emisija ugljika. Oni se kreću od novih tehnologija do praksi upravljanja zemljištem, koje bi trebalo poticati i podupirati i na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Prije svega, šume prirodno uklanjaju ugljikov dioksid, a stabla su posebno dobra za skladištenje ugljika uklonjenog iz atmosfere fotosintezom. Širenjem i obnovom šuma te pravilnim gospodarenjem šumama može se iskoristiti snaga fotosinteze za rješavanje problema CO2. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Iako se prodaja šumskih proizvoda oporezuje kao prihod vlasnika, trebalo bi uvažiti činjenicu da sadnja stabala i rast šuma smanjuju CO2 u atmosferi te bi ih stoga u simetričnom poreznom pristupu globalnom zagrijavanju trebalo poticati putem negativnog poreza na CO2. To bi bila važna mjera za postizanje klimatskih ciljeva. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Nadalje, tlo je prirodno skladište ugljika. Posljednjim ZPP-om uvedene su neke mjere ekologizacije usmjerene na povećanje doprinosa europske poljoprivrede zelenom rastu u Europi. Takve bi mjere trebalo poticati jer su u skladu sa sve većom potrebom za proizvodnjom hrane i ispunjavanjem okolišnih ciljeva. Kružno gospodarstvo može podrazumijevati i veću mogućnost postizanja okolišnih i klimatskih ciljeva. |
| --- | --- |

7.3.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Uzroci klimatskih promjena, Europska komisija (energija, klimatske promjene i okoliš) – https://ec.europa.eu/clima/change/causes_en.

1

(2)  Global Climate Change („Globalne klimatske promjene”), NASA – https://climate.nasa.gov/evidence/.

2

Global Climate Change

(3)  Globalni projekt o ugljiku, emisije CO2 – http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions.

3

2

(4)  Vidjeti Komunikaciju EK-a „Europski zeleni plan – Težnja da Europa bude prvi klimatski neutralan kontinent”.

4

„Europski zeleni plan – Težnja da Europa bude prvi klimatski neutralan kontinent”

(5)  Vidjeti mišljenja EGSO-a „Plan ulaganja za europski zeleni plan” (u izradi) i SL C 282, 20.8.2019., str. 51.

5

(6)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Fond za pravednu tranziciju i izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama” (SL C 311, 18.9.2020., str. 55.).

6

(7)  Vidjeti izvješće UNEP-a o globalnim naporima Emissions Gap Report („Odstupanja u pogledu emisija”) iz 2019.

7

Emissions Gap Report

(8)  Ako se ne pronađe istinski globalno rješenje, postavlja se pitanje kako postupati s proizvodima iz trećih zemalja, je li potreban mehanizam graničnog poreznog izravnavanja i koje su njegove posljedice.

8

(9)  Moglo bi se tvrditi da bi iznos subvencija po toni smanjenja CO2 trebao biti viši od porezne stope na emisije CO2 jer će smanjena proizvodnja u djelatnostima koje su izvor emisija CO2 u određenim slučajevima vjerojatno dovesti do trajne nezaposlenosti. Povrh toga, vjerojatno je lakše zadobiti potporu javnosti za strukturne promjene u gospodarstvu koje dovode do razvoja novih tehnologija nego za ograničavanje postojećih proizvodnih metoda.

9

2

2

2

(10)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o reviziji sustava EU-a za trgovanje emisijama (SL C 71, 24.2.2016., str. 57.).

10

(11)  Sustav trgovanja emisijama i određivanje cijena dozvola potaknuli su brojne rasprave. Broj dozvola i gospodarski poslovni ciklus često znatno utječu na cijenu dozvola. Trenutačna gospodarska situacija na koju je utjecala kriza izazvana COVID-om 19 vjerojatno će dovesti i do ponovne rasprave o ETS-u.

11

(12)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Plan ulaganja za europski zeleni plan” (SL C 311, 18.9.2020., str. 63.).

12

(13)  Vidjeti Izvješće Konferencije Ujedinjenih naroda o okolišu i razvoju.

13

(14)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

14

(15)  IMF Fiscal Monitor, How to Mitigate Climate Change („Kako ublažiti klimatske promjene”), 2019.: „Razni politički alati imaju svoje prednosti i mane, ali je klimatska kriza hitno i egzistencijalno pitanje koje od ključnih dionika iziskuje da primjenjuju sve odgovarajuće mjere politika. Ministri financija mogu tu krizu suzbijati uvođenjem poreza na ugljik ili sličnim politikama, prihvaćanjem ublažavanja klimatskih promjena dopunskim poreznim ili rashodovnim mjerama, osiguravanjem odgovarajućeg proračuna za ulaganja u čistu tehnologiju i koordinacijom strategija na međunarodnoj razini”, str. IX.

15

How to Mitigate Climate Change

(16)  Uvođenje ili povećanje poreza na emisije ugljika često podrazumijeva komplicirane kompromise. Porezi dovode do potrebe za preobrazbom proizvodnih tehnika i prijevoznih sredstava. To pak može dovesti do nezaposlenosti u nekim sektorima i potrebe za prelaskom na druge vrste rada. Za pogođene osobe socijalni troškovi mogu biti visoki. Različite zemlje imaju različite mogućnosti u pogledu pružanja socijalne zaštite, što treba uzeti u obzir kako bi se svaka provedba učinila društveno prihvatljivom.

16

(17)  Švedski porez na ugljik, Ured švedske vlade – https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

17

(18)  Putting a Price on Carbon with a Tax („Određivanje cijene ugljika pomoću poreza”), Grupa Svjetske banke – https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf.

18

Putting a Price on Carbon with a Tax

(19)  The potential for CCS and CCU in Europe („Potencijal tehnologije hvatanja i skladištenja ugljika te tehnologije hvatanja i uporabe ugljika u Europi”), Europska komisija, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

19

The potential for CCS and CCU in Europe

(20)  Vidjeti mišljenje EGSO-a (SL C 341, 21.11.2013., str. 82.).

20

(21)  CCS, Norwegian Petroleum – https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

21

(22)  How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition („Kako europska infrastruktura za prijevoz i skladištenje CO2 može omogućiti inovativnu industrijsku tranziciju”), Europski parlament – https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

22

How European CO2

2

(23)  Odbor švedske vlade zaključio je 2020. da bi Švedska mogla postići ugljičnu neutralnost do 2045. ako se prihodi od oporezivanja CO2 upotrijebe za subvencioniranje uklanjanja CO2 iz atmosfere. Pritom bi pozitivne i negativne porezne stope bile jednako visoke. Vidjeti SOU 2020:4, Javne istrage švedske vlade.

23

2

2

(24)  To je naglašeno u publikaciji Public Procurement for a Circular Economy („Javna nabava za kružno gospodarstvo”) Europske komisije, listopad 2017., https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Svjetska banka također je naglasila ulogu pravila o javnoj nabavi u vlastitoj nabavi, https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors.

24

Public Procurement for a Circular Economy

(25)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

25

(26)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

26

(27)  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

27

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/29

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Jačanje održivog gospodarskog rasta diljem EU-a”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/04)

| Izvjestitelj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Philip VON BROCKDORFF

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 194/11/12 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

194/11/12

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pandemija bolesti COVID-19 ima velik utjecaj na Europsku uniju, kao i na druge zemlje diljem svijeta. Europska komisija odgovorila je na tu krizu opsežnim paketom instrumenata čiji je cilj ublažiti posljedice tog egzogenog šoka. Paket uključuje instrument potpore u pogledu krize uzrokovane pandemijom u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), privremene zajmove za financiranje nacionalnih programa skraćenog radnog vremena i slične mjere za zaštitu radnih mjesta u državama članicama EU-a u okviru inicijative SURE. Europska investicijska banka (EIB) pružila je poduzećima potporu za likvidnost. Europska komisija nakon toga je predložila novi instrument pod nazivom Next Generation EU (EU sljedeće generacije), u vrijednosti od 750 milijardi EUR, čija je svrha državama članicama pomoći da se oporave od gospodarske krize. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U tom kontekstu EGSO smatra da kriza izazvana bolešću COVID-19 ne bi smjela skrenuti Europsku uniju s puta prema ostvarenju njezinih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva navedenih u europskom zelenom planu, Strategiji održivog rasta do 2020. i europskom stupu socijalnih prava. Dapače, tim se ciljevima prepoznaje potreba da se europsko gospodarstvo preustroji kako bi se u budućnosti osigurao održivi rast, koji se temelji na okolišnoj održivosti, povećanju produktivnosti, pravednosti i socijalnom napretku te makroekonomskoj stabilnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U cilju osiguravanja opskrbnih lanaca, koji su se tijekom krize pokazali osjetljivima, EGSO smatra da subjekti u EU-u trebaju razmisliti o drugačijoj koncepciji strategija opskrbnih lanaca, među ostalim u pogledu diversifikacije, kao i reorganizacije, opskrbnih lanaca u više sektora. Jednako je važno da EU ima istaknutiju ulogu u svjetskoj trgovini, što je ključno za poduzeća EU-a i njihove poslovne izglede. EGSO također smatra da je potrebno u velikom broju aspekata (uključujući međunarodne radne standarde, pošteno tržišno natjecanje i usklađenost s ciljevima u pogledu klimatskih promjena) primjenjivati jednake uvjete za globalna poduzeća koja posluju na svjetskom tržištu. Iz toga se ne smiju isključiti poduzeća EU-a koja premještaju svoja proizvodna postrojenja (barem za osnovne proizvode) u EU kako bi izbjegla probleme u opskrbnim lancima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Globalizacija i njezine nuspojave dovele su do ulaganja u mnoge zemlje, ali ne nužno u svrhu razvijanja kapitalnih ulaganja, nego u potrazi za zemljama koje imaju najniže poreze. EGSO smatra da ekonomski problemi i druge posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 ukazuju na to da je nužno promijeniti način rada poduzeća u EU-u i diljem svijeta. Preporuke EGSO-a da se ubrza borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza sada su postale još relevantnije, a isto vrijedi i za rasprave među državama članicama o postupnom prijelazu na glasovanje kvalificiranom većinom i redovni zakonodavni postupak u poreznim pitanjima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Politike i potpora vlada tijekom krize su dobile na važnosti. Od presudne je važnosti naročito fiskalna politika, ne samo za ekonomsku stabilnost već i kako bi se vladama omogućilo da podupiru poduzeća uz pomoć poticaja koji su dozvoljeni na temelju zakonodavstva EU-a. EGSO stoga smatra da su za svaki pokušaj postizanja i jačanja održivog rasta potrebne smjernice i regulativa vlada u svim područjima gospodarske djelatnosti i zaštite okoliša, s naglaskom na uključivanju zaštite okoliša u gospodarsku djelatnost. Naravno, otvoreni dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom i dalje je bitan za određivanje gospodarskog smjera. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nema sumnje da će ogromne potrebe za zaduživanjem radi osiguravanja potpore dohotku i kreditnih jamstava poduzećima, čije je poslovanje obustavljeno zbog mjera tijekom krize, ograničiti razmjere poticaja koje vlade mogu pružiti u svrhu ponovnog pokretanja gospodarske aktivnosti. To bi također ograničilo iznos financijskih sredstava potrebnih za potporu zaštiti okoliša i produktivnim ulaganjima. Vlade će stoga morati pronaći kreativne načine da podupiru rashode usmjerene na održivi gospodarski rast, a istovremeno osigurati dugoročnu fiskalnu održivost. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tranzicija prema održivijoj gospodarskoj opciji treba uključivati kako razvoj zelenih sektora tako i, u najvećoj mogućoj mjeri, „ozelenjivanje” postojećih poslovnih modela i sektora, osim onih tradicionalno „zelenih”. Stoga EGSO smatra da potpora koja se nudi poduzećima, i na razini država članica i na razini EU-a, mora biti uvjetovana postizanjem ciljeva utvrđenih u europskom zelenom planu i Strategiji održivog rasta 2020. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | U određivanju strategija potrebnih za gospodarski oporavak, ulaganja i održivost, činjenica da je Komisija aktivirala opću klauzulu o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, čime se državama europodručja omogućuje da privremeno obustave sve prilagodbe potrebne za postizanje srednjoročnih fiskalnih ciljeva, korak je u pravom smjeru. Međutim, EGSO vjeruje da bi se u fazi oporavka nakon COVID-a revizija postojećih pravila mogla smatrati nužnom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da okosnica održivog gospodarskog rasta u EU-u mora biti stvaranje i razvoj istinskog kružnog gospodarstva u kojem se maksimalno povećava i zadržava vrijednost uzduž cjelokupnih lanaca vrijednosti, a istodobno se stvaranje otpada svodi na minimum i nastoji se ostvariti resursna učinkovitost. U poslovnim modelima kružnog gospodarstva postoji znatan potencijal za poticanje europske konkurentnosti, ne samo u pogledu očuvanja prirodnog okoliša već i u pogledu otvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta i razvoja pomoćnih industrija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ne može se dovoljno naglasiti važnost uloge inovacija i digitalizacije te stalnog ulaganja u ljudski kapital u olakšavanju tranzicije prema održivom rastu. Međutim, pandemija koja je u tijeku ponovno je stavila naglasak i na važnost usredotočenosti na zdravlje i dobrobit pojedinaca, a ne samo na produktivnost i gospodarski rast. Produktivnost ima ključnu ulogu u postizanju održivog gospodarskog rasta. EGSO smatra da je radi omogućavanja kontinuiranog održivog gospodarskog rasta u budućnosti potrebno povećati kapacitet gospodarstva za rast, ali samo dok taj rast donosi dodanu vrijednost gospodarstvu povećanjem plaća i viškova, čime se povećava potražnja na jedinstvenom tržištu, i to bez kršenja stečenih prava kao što su socijalna zaštita i kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Otpornost na ekonomske šokove (iskustvo s bolesti COVID-19)

| 2.1. | U zaključcima svojeg mišljenja o europskoj funkciji stabilizacije ulaganja (1) EGSO je naveo da europska funkcija stabilizacije ulaganja (EISF), čiji je cilj povećati stabilizacijski učinak nacionalnih fiskalnih politika u odnosu na ekonomske šokove, zbog svoje veličine, ne bi bila dovoljno učinkovita u slučaju gospodarske krize koja pogađa nekoliko država članica. Iako se EISF smatrao korakom prema većoj integraciji europodručja, EGSO je izrazio mišljenje da bi dobro osmišljen sustav osiguranja na razini Unije, koji bi djelovao kao automatski stabilizator prilikom makroekonomskih šokova, bio djelotvorniji. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Posljednjih se mjeseci Europska unija, zajedno s drugim zemljama svijeta, našla pod negativnim učinkom izbijanja bolesti COVID-19. Ta je kriza otkrila slabosti svojstvene EU-u: činilo se, barem u početku, da vodstvo EU-a nije u stanju djelotvorno i koordinirano odgovoriti na ozbiljne gospodarske i socijalne posljedice krize izazvane bolešću COVID-19. Zdravstveni sustavi, posebno u Italiji i Španjolskoj, teško su se nosili s velikim brojem zaraženih osoba, a opći odgovor ironično je nalikovao sloganu „svaka zemlja za sebe”, koji propagiraju krajnja desnica i nacionalisti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Moglo bi se ustvrditi da je nedavna kriza najveći test za projekt EU-a, za njegove institucije i samu strukturu na kojoj počiva euro. U centru krize 2008. godine bio je bankovni sektor. Europska središnja banka (ESB) osigurala je likvidnost financijskih tržišta i pružila potporu bankama. Tada su od presudne važnosti bili monetarni alati, ali nedavna kriza predstavljala je potpuno drugačiji izazov, s naglaskom na fiskalnim mjerama kojima se jačaju javni zdravstveni sustavi i istovremeno pruža potpora dohotku ranjivim poduzećima i njihovim zaposlenicima. ESB je pružio neizravnu potporu vladama kako bi one mogle izdavati dužničke instrumente i posuđivati sredstva za financiranje potrošnje, uključujući potrošnju namijenjenu programima socijalnog razvoja i socijalne skrbi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Gospodarske posljedice bolesti COVID-19 pogodile su sve članice valutnog bloka. Međutim, ne postoji mehanizam koji bi vladama europodručja omogućio da zajednički odgovore na taj šok. Kao rezultat toga, velika većina politika uvedenih kao reakcija na pandemiju bila je na nacionalnoj razini, što je naglasilo razlike umjesto da združi Europu u vrijeme krize. Suočeno sa simetričnim šokom, europodručje je reagiralo asimetrično. Razlike među fiskalnim uvjetima u državama članicama uzrokovale su velike razlike u politikama usvojenima kao odgovor na krizu. EGSO je u nekoliko svojih mišljenja istaknuo važnost većeg stupnja konvergencije u ekonomskoj i socijalnoj politici, kao i koordiniranog pristupa u fiskalnoj politici, uključujući i oporezivanje, ali tekuća je kriza ponovno pokazala da postoje znatne razlike u odgovoru u okviru fiskalne politike, uzrokovane različitim fiskalnim uvjetima u pojedinim zemljama. Jača gospodarstva europodručja snažno su reagirala na COVID-19 povećanjem zaduživanja kako bi mogla financirati pakete mjera za spašavanje. Ranjivija gospodarstva nemaju jednak financijski manevarski prostor pa su na krizu odgovorila skromnijim paketom mjera za spašavanje. To pokazuje veličinu raskoraka između gospodarstava u europodručju. Što kriza bude dulja, to će te razlike postati vidljivije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Odgovarajući na krizu, ESB je najavio izvanredni novi program kupnje vrijednosnih papira radi stabilizacije europskih tržišta. Početna reakcija u glavnim gradovima Europe bila je predvidljiva: čim su se tržišta smirila i razlike u prinosima državnih obveznica u raznim zemljama smanjile, nestao je i osjećaj da su potrebne zajedničke fiskalne mjere. Svaka zemlja ponovno je usmjerila pozornost na nacionalne pakete mjera za spašavanje. Premda, daljnji rad Komisije, Euroskupine i Europskog vijeća na planu oporavka dao je prijeko potreban poticaj državama članicama. Međutim, potrebno je učiniti mnogo više kako bi se djelotvorno odgovorilo na ovu krizu, uključujući uspostavu zajedničkog dužničkog instrumenta čiji bi cilj bio udruživanje ulaganja potrebnih za oživljavanje gospodarstva i izbjegavanje gubitka milijuna radnih mjesta diljem EU-a. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | To nas dovodi do Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) i njegove kreditne sposobnosti u iznosu od 410 milijardi EUR. Države članice obično su nevoljko pribjegavale ESM-u budući da kreditiranje dolazi uz niz uvjeta. Osim toga, čak i kada se ti uvjeti uklone ili prilagode, kao što je dogovoreno na sastanku Euroskupine 9. travnja 2020., „sintetskim” obveznicama ESM-a može se samo održati fragmentacija europodručja. Postojeći okvir ekonomskog i fiskalnog nadzora, posebno reforme paketa od šest mjera i paketa od dvije mjere, nije riješio problem fragmentacije koja je glavni razlog za nedavnu komunikaciju Europske komisije (2). Svrha te revizije uglavnom je utvrditi što je potrebno za postizanje gospodarskog rasta, a da se pritom zadrže održive državne financije i izbjegnu makroekonomske neravnoteže, i to s pomoću bolje koordinacije ekonomskih politika i konvergencije gospodarskih rezultata država članica. To bi mogao biti važan korak u pravom smjeru uz uvjet da se temeljni uzroci neravnoteža utvrde u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže ili europskog semestra, s naglaskom na djelotvornijim politikama, uključujući i one usmjerene na poboljšanje sustava socijalne zaštite. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europska komisija najavila je 9. travnja 2020. opsežan paket instrumenata u vrijednosti od 540 milijardi EUR, čiji je cilj ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. To uključuje novi instrument potpore u pogledu krize uzrokovane pandemijom putem ESM-a u iznosu do 240 milijardi EUR, koji je ograničen na 2 % BDP-a svake zemlje u 2019. Svrha je tog instrumenta pružiti potporu državama članicama europodručja u domaćem financiranju izravnih i neizravnih troškova zdravstvene zaštite, liječenja i prevencije uzrokovanih krizom izazvanom bolešću COVID-19. Taj paket uključuje i privremene zajmove u iznosu od 100 milijardi EUR za financiranje nacionalnih programa skraćenog radnog vremena i sličnih mjera za zaštitu radnih mjesta u državama članicama EU-a u okviru inicijative SURE, za koju jamstva osiguravaju države članice EU-a. Povrh toga, Europska investicijska banka (EIB) osigurat će potporu za likvidnost u iznosu do 200 milijardi EUR za poduzeća u cijeloj Europi, s naglaskom na MSP-ovima. Nadalje, Europsko vijeće postiglo je 27. travnja 2020. načelni dogovor o uspostavi fonda za oporavak EU-a u ukupnom iznosu od najmanje 1 bilijun EUR te je pozvalo Komisiju da izradi prijedlog o tome kako bi se taj fond osmislio i koristio. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mjesec dana kasnije, 27. svibnja 2020., Europska komisija predložila je novi instrument pod nazivom Next Generation EU, u vrijednosti od 750 milijardi EUR, čija je svrha državama članicama pomoći da se oporave od gospodarske krize koju je uzrokovala kriza izazvana bolešću COVID-19. Novi paket, koji je dio sljedećeg dugoročnog proračuna EU-a za razdoblje 2021.–2027., uključuje 500 milijardi EUR bespovratnih sredstava i 250 milijardi EUR u zajmovima, a financirat će se posuđivanjem na financijskim tržištima, što iziskuje privremeno povećanje gornje granice vlastitih sredstava Komisije na 2 % bruto nacionalnog dohotka EU-a. Program oporavka uključuje 560 milijardi EUR za potporu ulaganjima i reformama u državama članicama u vezi sa zelenim gospodarstvom, digitalizacijom i gospodarskom otpornošću (310 milijardi EUR u bespovratnim sredstvima i 250 milijardi EUR u zajmovima), dodatnih 55 milijardi EUR za poticanje postojećih programa kohezijske politike, povećanje Fonda za pravednu tranziciju od 40 milijardi EUR, kao i dodatnih 15 milijardi EUR ulaganja u Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. Tim se fondom također žele ponovno pokrenuti privatna ulaganja, s pomoću novog instrumenta za potporu solventnosti za europska poduzeća, čiji proračun iznosi 31 milijardu EUR, čemu se pridodaje povećanje EU-ovog programa ulaganja InvestEU u iznosu od dodatnih 15,3 milijarde EUR i 15 milijardi EUR u okviru instrumenta za strateška ulaganja (dio programa InvestEU), koji bi trebao dovesti do ulaganja u strateške sektore u EU-u, naročito u pogledu stvaranja otpornosti, zelene i digitalne transformacije i ključnih lanaca vrijednosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Imajući to na umu, nedavna kriza ne bi smjela skrenuti EU s puta prema ostvarenju njegovih dugoročnih ciljeva navedenih u europskom zelenom planu i Strategiji održivog rasta 2020. Ti su ciljevi svakako dalekovidni jer se njima prepoznaje potreba da se europsko gospodarstvo preustroji kako bi se u budućnosti osigurao održivi rast, koji se temelji na okolišnoj održivosti, povećanju produktivnosti, pravednosti i socijalnom napretku te makroekonomskoj stabilnosti. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Globalna međuovisnost, međunarodna dimenzija EU-a i budućnost globalizacije

| 3.1. | Iako je globalizacija dovela do povećanja izravnih stranih ulaganja – koja od 1990. u prosjeku rastu otprilike 10 % godišnje (3), dok je ta stopa za svjetsku trgovinu (4) 5 % – potrebno je prepoznati njezine nuspojave, posebno u pogledu radnih i socijalnih uvjeta. Točno je da je globalizacija potaknula prijenos tehnologije, restrukturiranje industrije i rast globalnih poduzeća, ali to je često bilo nauštrb socijalnih prava i kolektivnog pregovaranja. Jednako tako, globalizacija je velikim poduzećima omogućila da ostvare ekonomiju razmjera kojom se smanjuju troškovi i cijene, ali je to oštetilo mnoga mala poduzeća EU-a koja se natječu na domaćem tržištu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kad je posrijedi trgovina među zemljama, povećana međuovisnost ima niz pozitivnih učinaka, među ostalim i svijest o tome da bi, imajući u vidu vojne snage koje posjeduju nacije poput Kine, SAD-a i Rusije, međusobni sukobi značili kraj svijeta u kojem živimo. Međutim, to nije cijela priča. Negativne posljedice globalizacije, kao što su prekomjerno onečišćenje i nepravedni radni uvjeti, često se zanemaruju. Povrh toga, kada kriza pogodi gospodarstvo kao što je Kina ili SAD, to utječe na velik broj zemalja i dovodi do regionalne i globalne nestabilnosti. Globalizacija uzrokuje i niz drugih problema, među kojima je i činjenica da se zbog njihovog utjecaja na domaće tržište multinacionalna ili globalna poduzeća često smatraju prijetnjom suverenitetu države. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U ovoj fazi relevantno je pitanje u kojoj će mjeri COVID-19 promijeniti način rada poduzeća koja posluju u prekograničnoj trgovini ili uslugama s određenim sektorima – ponajprije putovanja, turizam i zrakoplovstvo – koji su najteže pogođeni gospodarskom krizom. Financijske posljedice ove krize ogromne su, pri čemu su poduzeća – pa i ona u proizvodnom sektoru – zahvaćena negativnim učinkom ograničenja u opskrbnom lancu i izvozu, kao i smanjenja poslovanja s klijentima koje uzrokuje pojavu koju bismo mogli nazvati obrnutim multiplikacijskim učinkom, odnosno širenje (negativnih) šokova unutar proizvodnih mreža. Kriza nas je podsjetila na postojanje mreže sporazuma o opskrbi na kojima se temelji globalizirano gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ekspanziju svjetske trgovine u zadnjoj četvrtini 20. stoljeća omogućila su dva nepovezana faktora: razvoj intermodalnog prijevoza robe (drugim riječima, kontejnerizacija) i opće odustajanje od kontrole kapitala u ranim 1980-ima. Iako su tokovi kapitala sada više regulirani, oni su i dalje pokretačka snaga za ulaganja i trgovinske tokove diljem svijeta. Treći razlog za ekspanziju svjetske trgovine bila je liberalizacija trgovine i s njom povezani trgovinski sporazumi, a naročito pristupanje Kine WTO-u. Trgovina je iznimno važna za EU kad je riječ o nastojanju da se poveća održivi gospodarski rast i povećanje trgovinskih tokova između EU-a i njegovih trgovinskih partnera donosi očite prednosti, ali kriza izazvana bolešću COVID-19 istaknula je ranjivost globalnih lanaca opskrbe. Prekidi u trgovini mogu utjecati na održivi gospodarski rast. Imajući to na umu, EU mora učiniti više u okviru međunarodnih sporazuma kako bi osigurao opskrbne lance radi minimiziranja poremećaja uzrokovanih ekonomskim šokovima. To bi iziskivalo drugačiju koncepciju strategija lanca opskrbe, među ostalim diversifikacijom, ali i reorganizacijom opskrbnih lanaca u više sektora. Povrh toga, to bi podrazumijevalo i neki oblik sektorske deglobalizacije, pri čemu bi poduzeća EU-a premještala svoja proizvodna postrojenja (barem za osnovne proizvode) u EU kako bi izbjegla probleme u opskrbnim lancima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pritom je važna međunarodna dimenzija EU-a i njegovi odnosi s globalnim akterima, posebno Kinom, SAD-om i Rusijom. Međunarodna diplomacija od presudne je važnosti za ekonomske izglede EU-a i njegovu valutu, ali uloga EU-a u međunarodnim odnosima, uključujući trgovinske pregovore sa zemljama konkurenticama, mora biti prominentnija i više okrenuta budućnosti. EGSO se i dalje zalaže za multilateralne trgovinske pregovore, a to bi trebao i dalje činiti, no očito je da Kina, SAD i Rusija zanemaruju stajalište EU-a o multilateralnoj trgovini. Ako EU želi imati prominentniju ulogu u svjetskoj trgovini, koja je izuzetno bitna za poduzeća iz EU-a i njihove poslovne izglede, mora učiniti mnogo više kako bi druge zemlje doveo za multilateralni pregovarački stol. U suprotnom, bilateralna trgovina morat će dobiti na važnosti. U globalizaciji u razdoblju nakon krize u velikom broju aspekata (uključujući poreznu konkurenciju, usklađenost s radnim standardima i ostvarivanje ciljeva u pogledu klimatskih promjena) moraju postojati jednaki uvjeti za globalna poduzeća koja posluju na svjetskom tržištu. Ako do toga ne dođe, postoji opasnost da bi EU mogao u sve većoj mjeri postati žrtva trgovinskih okršaja između SAD-a i Kine i ovisiti o njima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kad je riječ o prekograničnim ulaganjima, očito je da glavna svrha ulaganja nije uvijek razviti kapitalna ulaganja već pronaći zemlje s najnižim porezima (5). Moguće je da će neki oblik globalizacije biti neizbježan nakon krize, ali ekonomski problemi i druge posljedice ove krize ukazuju na to da je nužna promjena u načinu rada poduzeća u EU-u i diljem svijeta. Preporuke EGSO-a da države članice ubrzaju borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza sada su postale još relevantnije, a isto to vrijedi i za glasovanje kvalificiranom većinom. U vezi s time, Odbor je već prošle godine u potpunosti podržao pokretanje rasprava o postupnom prelasku na glasovanje kvalificiranom većinom i redovni zakonodavni postupak u poreznim pitanjima, premda uvažava činjenicu da sve države članice u svakom trenutku moraju imati dovoljno mogućnosti za sudjelovanje u postupku odlučivanja. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Promišljanje o ulozi vlade

| 4.1. | Neupitno je da je kriza izazvana bolešću COVID-19 ukazala na važnost uloge vlada u rješavanju zdravstvenih i gospodarskih kriza. To je također naročito relevantno za postizanje održivog gospodarskog rasta. Sada nitko u EU-u ne dovodi u pitanje ulogu vlada u osiguravanju djelotvornih zdravstvenih sustava i programa koji neizravno podupiru gospodarsku aktivnost. Jednako tako, ne dovodimo u pitanje ulogu vlada u provedbi bankovnih i financijskih propisa nakon financijske krize 2008. godine. Međutim, sve je očitije da vlade i dalje imaju ključnu ulogu u određivanju smjera gospodarstva, a još i više u vrijeme krize. Isto bi trebalo važiti i za višerazinsko upravljanje, gdje je uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u ekonomsku politiku središnje države od presudne važnosti. Fiskalna politika, kao što je gore objašnjeno, bitna je ne samo za ekonomsku stabilnost već i za omogućavanje vladama da podupiru poduzeća uz pomoć poticaja, kako je dopušteno zakonodavstvom EU-a. Za svaki pokušaj postizanja i jačanja održivog rasta potrebne su smjernice i regulativa vlada u svim područjima gospodarske djelatnosti i zaštite okoliša, s naglaskom na uključivanju zaštite okoliša u gospodarsku djelatnost. Naravno, otvoreni dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom i dalje je bitan za određivanje gospodarskog smjera. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nakon krize fiskalna politika dobit će na važnosti, naročito zbog golemog zaduživanja, daleko većeg od onog što je bilo predviđeno prije krize. Nema sumnje da će ogromne potrebe za zaduživanjem radi osiguravanja potpore dohotku i kreditnih jamstava poduzećima čije je poslovanje obustavljeno zbog mjera uvedenih zbog bolesti COVID-19 ograničiti razmjere poticaja koje vlade mogu pružiti u svrhu pokretanja gospodarske aktivnosti. To bi također ograničilo iznos financijskih sredstava potrebnih za potporu zaštiti okoliša i produktivnim ulaganjima. Vlade će stoga morati pronaći kreativne načine da podupiru rashode usmjerene na održivi gospodarski rast, a istovremeno osigurati dugoročnu fiskalnu održivost. Stajalište Komisije da bi oporavak trebao biti usklađen sa zelenim planom korak je u pravom smjeru i dokaz da i sam odgovor na krizu mora biti održive naravi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Javno-privatna partnerstva primjer su izvanproračunskog izvora financiranja infrastrukture koji uključuje međunarodne financijske institucije i privatna poduzeća. Pod pretpostavkom da se njima upravlja na transparentan način i da su podložna demokratskom nadzoru, javno-privatna partnerstva moguća su opcija u razdoblju nakon krize za podupiranje financiranja infrastrukturnih i okolišnih projekata jer nude rješenja za probleme financiranja, dovršenja rada na projektu i ulaganja u velike projekte, a da se pritom ne žrtvuju državne financije za ključne politike. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EU bi također trebao nastojati brzo uvesti instrumente i inicijative predložene u okviru europskog zelenog plana, u kojem se izričito prepoznaje središnja uloga EU-a i nacionalnih vlada, u tandemu s privatnim sektorom, u transformaciji prema istinski održivoj Europi. Među njima su razni financijski instrumenti iz mehanizma za pravednu tranziciju, s naglaskom na MSP-ovima i ranjivim industrijama, kako bi im se pomoglo u gospodarskom oporavku i poboljšala njihova održivost i otpornost na buduće šokove, uz davanje određenog manevarskog prostora u pojedinačnim slučajevima kad su posrijedi uvjeti u pogledu kolaterala i zajedničkog financiranja, s obzirom na trenutačne okolnosti. S obzirom na trenutačnu krizu izazvanu bolešću COVID-19, taj je koncept još važniji i mora se promatrati kao prilika za ponovno pokretanje društvenog i gospodarskog razvoja uz uvažavanje načela zelenog plana. S obzirom na aktualni kontekst koncept paneuropske solidarnosti nikad nije bio relevantniji. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Strategije za gospodarski oporavak, ulaganja i održivost

| 5.1. | To nas dovodi do utvrđivanja strategija potrebnih za gospodarski oporavak, ulaganja i održivost. Budući da gospodarstva slabe uslijed ograničenja uvedenih zbog bolesti COVID-19, moglo bi biti nerealno očekivati da će se vratiti u stanje u kojem su bila prije COVID-a. Bit će potrebno nekoliko mjeseci da se europodručje i gospodarstva EU-a tek približe stanju prije krize. Povrh toga, budući da se vlade zadužuju iz raznih izvora kako bi pokrile neočekivano i golemo povećanje javne potrošnje, vjerojatno je da će smanjiti rashode, a moguće i ponovno uvesti stroge mjere štednje, što bi dovelo do smanjenja potrošnje i proizvodnje. Primjera radi, u Grčkoj su stroge mjere štednje zemlju bacile na koljena, pri čemu je u osam godina četvrtina bruto domaćeg proizvoda (BDP) nestala, a nezaposlenost je porasla na više od 27 % (6). Ponovno uvođenje strogih mjera štednje bilo bi kontraproduktivno. Činjenica da je Komisija aktivirala opću klauzulu o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, čime se državama europodručja omogućuje da privremeno obustave sve prilagodbe potrebne za postizanje srednjoročnih fiskalnih ciljeva, korak je u pravom smjeru. Međutim, moguće je da će u fazi oporavka nakon COVID-a biti nužna revizija pravila Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Opći ciljevi navedeni u komunikaciji Europske komisije o Godišnjoj strategiji održivog rasta (7) smatraju se ključnima za postizanje održivog gospodarskog rasta, a oni se ne mogu postići primjenom strogih mjera štednje koje najviše pogađaju najranjivije socioekonomske skupine u našim zajednicama. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Umjesto toga, vlade EU-a trebaju osmisliti strategije gospodarskog oporavka kojima se podupiru produktivnije i održivije gospodarske aktivnosti. Razdoblje nakon bolesti COVID-19 prilika je da se razmotre ključni gospodarski sektori koji su se pokazali posebno neotpornima. Gospodarstvo će se i dalje u velikoj mjeri oslanjati na mala i srednja poduzeća, ali bilo bi uputno dodatno poticati novoosnovana poduzeća i promisliti ulogu poduzeća socijalne ekonomije kao relevantnog dijela socijalne ekonomije. Iako dobit nije glavna motivacija socijalnih poduzeća, prihodi ipak imaju ključnu ulogu u njihovoj održivosti. Sva poduzeća socijalne ekonomije mogu biti vrlo profitabilna, a među njihovim je prioritetima ponovno ulaganje dobiti u poduzeće, a ne isplata dividendi dioničarima. Prije svega, poduzeća socijalne ekonomije mogu uspostaviti ravnotežu između uvažavanja socijalne zadaće organizacije i maksimalnog povećanja produktivnosti u cilju osiguravanja održivosti. Stoga su takve strukture idealne za gospodarstva koja žele ostvariti i povećati održivi gospodarski rast. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Vlade će nakon krize nastojati osigurati brz oporavak, a od nekih sektora koji su se pokazali otpornima očekivat će se da sami stanu na noge. S druge strane, vlade će doći u iskušenje da daju poticaje sektorima koji su se prije krize smatrali neodrživima ili koji su bili u suprotnosti s ciljevima u pogledu klimatskih promjena i okoliša navedenima u europskom zelenom planu. Međutim, vlade bi trebale razmotriti dodatna ulaganja u projekte usmjerene na učinkovito korištenje energije i na alternativnu energiju s pomoću prethodno navedenih modela financiranja, čime bi se stvorile poslovne prilike za velika poduzeća, MSP-ove i poduzeća socijalne ekonomije. Zelena tranzicija treba uključivati ne samo razvoj zelenih sektora već i, u najvećoj mogućoj mjeri, „ozelenjivanje” postojećih poslovnih modela i sektora, osim onih tradicionalno „zelenih”. Stoga potpora koja se nudi poduzećima, i na razini država članica i na razini EU-a, mora biti uvjetovana postizanjem ciljeva utvrđenih u europskom zelenom planu i Strategiji održivog rasta 2020. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Okosnica održivog gospodarskog rasta u EU-u mora biti stvaranje i razvoj istinskog kružnog gospodarstva u kojem se maksimalno povećava i održava vrijednost uzduž cjelokupnih lanaca vrijednosti, a istodobno se stvaranje otpada svodi na minimum i nastoji se ostvariti resursna učinkovitost. U poslovnim modelima kružnog gospodarstva postoji znatan potencijal za poticanje europske konkurentnosti, ne samo u pogledu očuvanja prirodnog okoliša već i u pogledu otvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta i razvoja pomoćnih industrija. Osim toga, poslovni modeli kružnog gospodarstva pomažu u razvijanju veće otpornosti na šokove u opskrbnom lancu poput onih do kojih je došlo zbog pandemije bolesti COVID-19, a istovremeno umanjuju volatilnost cijena sirovina, kao i volatilnost dostupnosti koja je posljedica ekoloških i geopolitičkih kretanja, uključujući učinak klimatskih promjena i trgovinskih sporova. Uloga inovacija i digitalizacije te stalnog ulaganja u ljudski kapital u svrhu olakšavanja te tranzicije ne može se dovoljno naglasiti te je na njoj potrebno raditi s novim elanom i uz pomoć potpore istraživanjima i razvoju, uz veći naglasak na komercijalizaciji. Međutim, potrebno je ocijeniti potpun učinak digitalizacije na tržište rada kako bi se gubitak radnih mjesta sveo na najmanju moguću mjeru i kako bi se pomoglo osobama kojima je potrebna prekvalifikacija i promjena radnog mjesta. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Pandemija koja je u tijeku ponovno je stavila naglasak na važnost usredotočenosti na zdravlje i dobrobit pojedinaca, a ne samo na produktivnost i gospodarski rast, koji, kako je navedeno u Strategiji održivog rasta 2020., nije sam po sebi cilj. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti javnih zdravstvenih sustava u svim zemljama trebalo bi biti glavni prioritet EU-a, dok je istovremeno potrebno rješavati problem nejednakosti u pristupu zdravstvenoj skrbi, kao i problem velikih troškova koji idu na teret građana, a koji dodatno povećavaju nejednakost. Kao i u drugim sektorima, potrebno je ulagati u digitalizaciju i umjetnu inteligenciju u okviru javnih zdravstvenih sustava. Pojava ekonomskih šokova velikih razmjera također naglašava ključnu ulogu dobrog upravljanja u stvaranju otpornosti i osmišljavanju odgovarajućih odgovora za saniranje posljedica. Nastojanje da se ostvari održiv i pravedan gospodarski rast tako ovisi o kvaliteti nacionalnih i lokalnih institucija u svim državama članicama, a dužnost je EU-a aktivno osigurati da zemlje štite i njeguju načela demokracije, tolerancije i poštovanja vladavine prava. Pozitivno je što se u okviru europskog semestra kvaliteti javne uprave i upravljanja sada pristupa na mnogo sustavniji način. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Posljednja točka odnosi se na ulogu produktivnosti u postizanju održivog gospodarskog rasta. Kako bi gospodarstvo u budućnosti nastavilo održivo rasti, potrebno je povećati njegov kapacitet rasta, ali samo dok taj rast donosi dodanu vrijednost gospodarstvu i građanima. To podrazumijeva bolje plaće i radne uvjete, koji se ostvaruju prije svega kolektivnim pregovaranjem, a svakako ne nauštrb pravednije raspodjele prihoda. Stoga se strategije za povećanje gospodarske održivosti trebaju razvijati oko produktivnosti, ali ne nauštrb prava radnika i socijalnog razvoja. Tako veća produktivnost nije sama sebi svrha već sredstvo za povećanje plaća i ukupne potražnje u gospodarstvima EU-a, a time i poboljšanje životnog standarda. Veća produktivnost dovest će i do razvoja novih i boljih proizvoda i usluga, čime će se poduzećima omogućiti da prijeđu u više vrijednosne lance robe i usluga, a EU-u da dobije konkurentsku prednost na globalnom tržištu. Još jednom ponavljamo da bi veća produktivnost trebala biti usko povezana s ciljem postizanja održivog gospodarskog rasta i ne bi se trebala ostvariti nauštrb radnih uvjeta, socijalnog razvoja ili politike zaštite okoliša. Naprotiv, potrebno je uvažavati opće ciljeve navedene u europskom stupu socijalnih prava, a naročito socijalnu zaštitu i jačanje procesa kolektivnog pregovaranja. Isto vrijedi i za ciljeve utvrđene u zelenom planu i ciljeve EU-a u pogledu klimatskih promjena. Osim toga, ako želimo istinski europski odgovor na tekuću krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, ako želimo zajednički pokušati osigurati održivi rast u cijelom bloku, potrebno je izbjeći mentalni sklop „utrke prema dnu” u vidu međudržavne porezne konkurencije, što samo otežava suradnju među državama članicama i potiče nacionalističke tendencije. Umjesto toga, naglasak bi trebao biti na tome da se zemljama pomogne da razviju svoj ljudski kapital i povećaju produktivnost, uz istovremeno rješavanje – uz pomoć ciljanih ulaganja – problema regionalnih razlika u rastu i mogućnostima zapošljavanja, kao i problema ključnih strukturnih nedostataka koji otežavaju poslovanje. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 126.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Revizija gospodarskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredbi (EZ) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013 i o prikladnosti Direktive Vijeća 2011/85/EU

2

(3)  UNCTAD (2019.) Izvješće o ulaganjima u svijetu za 2019.

3

(4)  Svjetska banka (2020.) Izvoz roba i usluga (godišnji rast izražen u postotku). Svjetski razvojni pokazatelji.

4

(5)  Bénassy-Quéré, A., Fontagné, L. i Lahrèche-Révil, A. (2005.) How does FDI react to corporate taxation? („Kako izravna strana ulaganja reagiraju na oporezivanje trgovačkih društava?”), Publikacija International Tax and Public Finance, 12(5), 583 – 603.

5

How does FDI react to corporate taxation?

International Tax and Public Finance, 12(5),

(6)  https://www.theguardian.com/world/2018/aug/20/greece-emerges-from-eurozone-bailout-after-years-of-austerity

6

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Godišnja strategija održivog rasta 2020.

7

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/37

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Poticanje konkurentnosti, inovacija, rasta i otvaranja radnih mjesta jačanjem globalne regulatorne suradnje, podupiranjem obnovljenog multilateralnog trgovinskog sustava i smanjenjem subvencija koje narušavaju tržište”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/05)

| Izvjestitelj: | Georgi STOEV |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Thomas STUDENT |

Izvjestitelj:

Georgi STOEV

Suizvjestitelj:

Thomas STUDENT

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | CCMI |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): | 211/1/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

CCMI

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani):

211/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Poremećaji poput koronavirusa (COVID-19) predstavljaju prijetnju koja bi mogla zaustaviti svjetsko gospodarstvo i društveni život. Njegove posljedice uključuju recesiju u SAD-u, EU-u, Japanu i drugim regijama svijeta, iznimno spori rast u Kini te veliki pad proizvodnje. Vlade moraju neutralizirati prouzročenu gospodarsku štetu uz pomoć fiskalnih i monetarnih politika i nositi se s očekivanim promjenama ekonomske paradigme. EGSO naglašava potrebu za učinkovitim poslovnim modelima i mehanizmima trgovinske zaštite, osobito u pogledu Azije, te napominje da 36 milijuna radnih mjesta u EU-u ovisi o izvoznom potencijalu EU-a, kao i da se udio osoba u EU-u zaposlenih na radnim mjestima povezanima s prodajom robe i usluga ostatku svijeta u ukupnom broju zaposlenih povećao s 10,1 % u 2000. na 15,3 % u 2017. (1) Fiskalni, gospodarski i socijalni odgovor na krizu potreban je kako bi se spriječio negativan utjecaj na te i druge sektore. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 EU bi trebao, u okviru općeg preoblikovanja industrijske politike, koje proizlazi iz potrebe za okolišnom održivošću i digitalizacijom, ojačati sektor medicinske opreme i farmaceutski sektor kako bi se osigurala zajednička suverenost i samodostatnost EU-a u tim sektorima. Izrada mišljenja započela je prije izbijanja ove nepredvidive zdravstvene i gospodarske krize koja će kratkoročno, srednjoročno i dugoročno promijeniti naša gospodarstva i globalizacijske obrasce. Iako ova kriza nije glavna tema mišljenja, ona ima i imat će golem utjecaj na sektore i teme o kojima se raspravlja u sljedećim točkama. Već sada je jasno da ova kriza neke dijelove svijeta i EU-a gura prema novom valu protekcionizma i ekonomskog nacionalizma. U ovom mišljenju u obzir se uzimaju svi ti čimbenici, po mogućnosti na horizontalan način. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se slaže da međunarodna poduzeća i trgovina mogu doprinijeti globalnom rastu zahvaljujući većoj specijalizaciji, ekonomiji razmjera, naprednim globalnim lancima vrijednosti i napretku istraživanja i tehnologija. Također je potrebno istaknuti prelazak s lanaca vrijednosti na mreže za stvaranje vrijednosti, s linearnog na kružno, s materijalnog na nematerijalno, za što će biti potrebna agilnost industrije. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava da se politikama EU-a mora osigurati da sudionici u industrijskom razvoju ne postanu žrtve nepoštenog gospodarskog, socijalnog i ekološkog dampinga. Što se tiče politika koje treba hitno provesti, EU se suočava sa sljedećim izazovima: tržište SAD-a za izvoz iz EU-a, potencijalna suradnja između EU-a i SAD-a, buduća uloga Kine, potreba za preoblikovanjem Svjetske trgovinske organizacije. Industrije bi trebale pružati rješenja za društvene i ekološke izazove, stvarajući novu vrijednost za društvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO se slaže da globalizacija bez regulacije dovodi do povećane nejednakosti, negativnog pritiska na poduzeća, plaće i radne uvjete te slabljenja socijalne sigurnosti. To bi moglo postati stvarna prijetnja europskim socijalnim modelima. Neregulirana globalizacija također ima negativne učinke na ekološke standarde. EGSO je zabrinut zbog toga što se europska poduzeća i radna mjesta nalaze pod pritiskom nepoštenih i netržišnih trgovačkih praksi kojima se krše međunarodni socijalni sporazumi i sporazumi o zaštiti okoliša. Industrija EU-a trebala bi se oslanjati na svoju jedinstvenu prednost kombiniranjem europskih vrijednosti, novih tehnologija i pristupa usmjerenog na budućnost. Jedinstveno tržište ključno je za europsku industriju i širenje inovacija – ne samo u pogledu digitalnih tehnologija, nego i drugih ključnih razvojnih tehnologija, kao što je biotehnologija. Valja također naglasiti ulogu socijalne i regionalne kohezije te socijalnog dijaloga u osiguravanju društvenog prihvaćanja industrijske preobrazbe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Industrijska strategija i trgovinska politika EU-a ne bi smjele ugroziti napore EU-a za pružanje razvojne pomoći trećim zemljama, a EGSO poziva na uravnotežen pristup, bolju koordinaciju i kombiniranje nacionalne razvojne pomoći kad je riječ o nestabilnijim gospodarstvima. EGSO je zabrinut da bi eskalacija mjera koje nisu u skladu s pravilima WTO-a kao i novi necarinski diskriminatorni dogovori mogli dovesti do prekomjernog uzajamnog nametanja regulatornih preopterećenja i postati uobičajena praksa u svjetskoj trgovini. Trebalo bi preispitati postojeće programe potpore EU-a i praćenje njihove provedbe, u skladu s pravilima EU-a o tržišnom natjecanju, kako bi se pružila potpora državama članicama EU-a, partnerima, poduzećima i zaposlenicima koji se suočavaju s posljedicama gospodarske krize i trgovinskih ratova te kako bi ih se rasteretilo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO vjeruje da bi unutarnje tržište EU-a trebalo postati „najbolje mjesto za ulaganja” kako bi se moglo lakše nositi s vanjskim izazovima. Novu industrijsku strategiju i sve druge instrumente trebalo bi ocijeniti u pogledu njihove sposobnosti promicanja i podupiranja ulaganja u industrijsku, energetsku, prometnu i digitalnu infrastrukturu putem proširenog pristupa povezivosti. Revizija pravila o spajanju i stjecanju te o državnim potporama mogla bi EU staviti u ravnopravniji položaj u odnosu na globalnu konkurenciju. Sve razine upravljanja trebaju osigurati pravednu raspodjelu koristi globalizacije, kao i ublažavanje negativnih učinaka na globalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.7.

Zajednički program za izravna strana ulaganja pomogao bi osigurati očuvanje interesa za stratešku imovinu, kao što su ključna infrastruktura, ključne tehnologije i sigurnost opskrbe ključnim resursima. Upotreba direktiva o javnoj nabavi, djelotvorni instrumenti trgovinske zaštite i stabilna mreža sporazumâ o slobodnoj trgovini potrebni su više no ikad radi suzbijanja nezakonitih praksi, produbljenja regulatorne konvergencije i promicanja standarda održivosti, što bi dovelo do smanjenja poremećaja na tržištu.

| 1.8. | EGSO je zabrinut zbog nedavnih negativnih trendova u međunarodnoj trgovini i globalizaciji te zbog porasta populističkih pokreta koji pozivaju na jačanje nacionalizma. Smatra da protekcionizam i nacionalizam ne mogu pružiti prave odgovore na gospodarske i socijalne probleme. Srednjoročne reforme i prioriteti ulaganja nužni su kako bi se gospodarstva vratila na put održivog i uključivog rasta, integrirajući zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju. EU bi trebao poduzeti sve moguće mjere za očuvanje potpune demokracije unatoč pandemiji. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO vjeruje da bi zeleni plan trebao povezati novu industrijsku strategiju i trgovinsku politiku s gospodarskom i regulatornom politikom te politikom tržišnog natjecanja u okviru sveobuhvatnih napora da se pomogne okolišu. To se ne bi smjelo odvijati na teret jedinstvenom tržištu, europskim poduzećima i radnim mjestima. Također smatra da bi se trebale postaviti visoke ekološke ambicije za industriju u cjelini. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO se slaže da je jedna od ključnih poruka gospodarske stabilnosti da bi države članice trebale posvetiti odgovarajuću pozornost kvaliteti javnih financija kojima se potiču neophodna ulaganja usmjerena na budućnost. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Budući da se multilateralni sustav nalazi pod stalnim pritiskom, poduzeća iz EU-a koja posluju na globalnoj razini suočavaju se sa sve većim nesuglasicama i neizvjesnošću, kao i sve većim protekcionizmom i stalnim napetostima među trgovinskim partnerima EU-a. Globalni vrijednosni lanci se smanjuju, a opći trend prema povratku regionalizaciji širi se diljem svijeta. EU se, zajedno s SAD-om i Kinom, nalazi u središtu takve dinamike, a niz ključnih industrijskih sektora nalazi se pod znatnim pritiskom. Potrebno je donijeti temeljne odluke kako bi se povećala sposobnost izbjegavanja rizika od marginalizacije i očuvala globalna uloga EU-a. Potrebno je hitno preispitati ulaganja na području EU-a i usredotočiti se na potporu poduzećima, posebno MSP-ovima, osiguravanje likvidnosti i stabilnosti u financijskom sektoru, očuvanje jedinstvenog tržišta i osiguravanje protoka ključne robe. Taj se cilj može postići samo kombinacijom mjera, uključujući: propise i politike mjerodavne i za poduzeća iz trećih zemalja kad posluju u EU-u, infrastrukturu, ulaganja u javna dobra (između ostalog zdravlje, obrazovanje, digitalnu infrastrukturu), reciprocitet u javnoj nabavi, učinkovitu trgovinsku politiku, digitalnu neovisnost itd. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Globalnu konkurentnost industrije EU-a ometaju povratak na unilateralizam i nedostatak učinkovitog globalnog upravljanja u području gospodarstva i trgovine, kao i asimetrije na tržištu i poremećaji do kojih je došlo zbog subvencioniranja određenih konkurenata, posebno poduzeća u državnom vlasništvu, i aktualne krize. Ulaganja poduzeća iz EU-a u istraživanje i inovacije usmjerena su na kombiniranje konkurentnosti i održivosti, ali postoji rizik da će ta ulaganja i spremnost na rizike biti neučinkoviti zbog smanjenog pristupa međunarodnim tržištima i nepoštenog tržišnog natjecanja. U tom su kontekstu mala i srednja poduzeća ranjivija no ikad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U tim bi okolnostima savezi koje EU sklapa mogli pomoći u promicanju njegovih interesa u multilateralnim organizacijama kao što su Svjetska trgovinska organizacija (WTO) i Ujedinjeni narodi (UN). Stoga nedavno donesena industrijska strategija i godišnje izvješće Komisije o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini predstavljaju pomak prema većoj transparentnosti, ali i učinkovit instrument za pružanje stručnih detaljnih informacija civilnom društvu o trgovinskim sporazumima o kojima EU pregovara.
  Unatoč nekim pozitivnim elementima, cjelokupni paket nedavno donesene industrijske strategije još uvijek nije uvjerio sve da može donijeti pozitivne promjene za poduzeća, radnike i civilno društvo, koji nastoje povećati europsku konkurentnost i gospodarski rast. |
| --- | --- |

2.3.

Unatoč nekim pozitivnim elementima, cjelokupni paket nedavno donesene industrijske strategije još uvijek nije uvjerio sve da može donijeti pozitivne promjene za poduzeća, radnike i civilno društvo, koji nastoje povećati europsku konkurentnost i gospodarski rast.

| 2.4. | Usvajanje snažne europske industrijske politike i obrana trgovinskih interesa EU-a kompatibilni su s prioritetnim ciljem vanjske politike: jačanjem multilateralizma među institucijama sustava Ujedinjenih naroda. S tim povezane nužne reforme trebale bi omogućiti pomak prema svijetu u kojem se primjenjuju pravedna pravila s demokratskim načelima. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Ostvarivanje potencijala poslovnih perspektiva

| 3.1. | EGSO se slaže sa stajalištem Komisije da poduzeća iz EU-a mogu imati koristi od industrijske strategije i trgovinskih sporazuma EU-a samo ako raspolažu relevantnim informacijama o sadržaju tih strategija i sporazuma te ako razumiju kako oni funkcioniraju u praksi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO sa zabrinutošću primjećuje da se složenost pravila o podrijetlu i administrativnih obrazaca trgovinskih partnera EU-a za dodjelu povlastica poduzećima iz EU-a, kao i napori uloženi u dokazivanje povlaštenog podrijetla, čine nerazmjernima za mala i srednja poduzeća iz EU-a u odnosu na obujam ugovora koje sklope. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO predlaže da se, za slučaj da se zemlje koriste nepoštenim tržišnim natjecanjem, radnim uvjetima ili standardima održivosti, predvide i odredbe za razmatranje ključnih pitanja o razvoju alternativnih rješenja za sporove i provedbi mehanizama UN-a za internetsko rješavanje sporova. EGSO pozdravlja Višestrani privremeni sporazum o arbitraži, koji je nedavno najavila Europska komisija, kao privremeno rješenje za zadržavanje neovisnog dvostupanjskog postupka rješavanja sporova. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO podsjeća da se većina poslovnih aktivnosti malih i srednjih poduzeća odvija prvenstveno na jedinstvenom tržištu (2), pri čemu samo otprilike polovica malih i srednjih poduzeća prodaje svoju robu izvan EU-28 (3); nadalje, napominje da je izvozna aktivnost malih i srednjih poduzeća također vrlo koncentrirana u nekim državama članicama i regijama, pri čemu na šest država članica (4) otpada više od dvije trećine ukupnog poslovanja i trgovine malih i srednjih poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO pozdravlja uznapredovali rad Komisije na internetskom portalu koji će povezati dvije baze podataka, bazu podataka o pristupu tržištu i službu za pomoć pri trgovini. Portal će se baviti rješavanjem problema složenosti i nedostatka usklađenosti pravila o podrijetlu i carinskih postupaka te uvođenjem besplatnog internetskog alata za pravila o podrijetlu kako bi se pružila dodatna potpora MSP-ovima u EU-u. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO vjeruje da bi Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje te diplomatska i konzularna predstavništva država članica mogli imati važnu ulogu u promicanju strategije, usluga i trgovine EU-a s trećim zemljama kako bi se europskim poduzećima i radnicima olakšala ulazna ulaganja i mogućnosti izvoza. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO pozdravlja inicijative Europske komisije za promicanje i podupiranje malih i srednjih poduzeća u EU-u u njihovim naporima internacionalizacije kako bi bila konkurentnija na svjetskoj razini te naglašava potrebu da se osigura da se ti alati primjenjuju „odozdo prema gore”; Osim tih inicijativa, nova paradigma mogla bi malim i srednjim poduzećima i drugim regionalnim akterima pružiti više prilika. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO sa zabrinutošću promatra neriješena pitanja s trgovinskim partnerima EU-a predstavljena u izvješću Komisije, posebno činjenicu da za proizvode iz EU-a i dalje postoje prepreke u pristupanju nizu tržišta u partnerskim zemljama. Visoko na listi prioriteta trebalo bi biti uzajamno nebirokratsko priznavanje tehničkih standarda. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO naglašava da su, kao što je istaknuto u studiji EPRS-a (5) koja se temelji na analizi trgovinskih tokova u nekim državama članicama, izvozni rezultati EU-a u pozitivnoj i snažnoj korelaciji s BDP-om te da je trgovina vrlo koncentrirana u nekoliko država članica. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO podsjeća da je Komisija prepoznala teritorijalno nejednak učinak globalizacije u dokumentu za razmatranje o svladavanju globalizacije i dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a, ističući da su, iako su koristi globalizacije široko rasprostranjene, njezini troškovi često ograničeni na lokalni kontekst. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO stavlja poseban naglasak na ulogu kohezijske politike u poboljšanju konkurentnosti EU-a kroz ciljana ulaganja u ključne sektore kao što su mrežna infrastruktura, istraživanje i inovacije, informatičke usluge, okoliš i klimatska politika, kvalitetno zapošljavanje i socijalna uključenost. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO ističe ulogu koju Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGAF) može imati u pružanju potpore građanima koji su postali nezaposleni zbog strukturnih promjena nastalih uslijed globalizacije, digitalizacije, migracija i klimatskih promjena. S obzirom na golemi razmjer predstojeće gospodarske krize i krize zapošljavanja, Europski fond za prilagodbu globalizaciji trebalo bi financijski ojačati i njegova pravila učiniti fleksibilnijima kako bi odgovarao prirodi i veličini krize te ga povezati s Fondom za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO se slaže da fleksibilni radni uvjeti i rad na daljinu imaju važnu ulogu u očuvanju radnih mjesta i proizvodnje. No, unatoč nastojanjima da se ublaže socijalne posljedice krize, očekuje se da će kriza znatno povećati nezaposlenost i nejednakosti u prihodima. Revidirana politika europskog zelenog plana mogla bi imati važnu ulogu u osiguravanju pozitivnih gospodarskih, socijalnih, teritorijalnih i ekoloških učinaka globalizacije na poduzeća, zaposlenike i civilno društvo te doprinijeti smanjenju narušavanja tržišta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO smatra da bi se mehanizam za rješavanje problema ugljičnog otiska u proizvodnji i napori za dekarbonizaciju industrija mogli upotrijebiti za osiguravanje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja; međutim, napominje da se tom mjerom mora postići ravnoteža između pitanja zaštite okoliša, pitanja povezanih s trgovinom i pitanja pravednosti kako bi se izbjegli narušavanje tržišta i odmazda protiv zemalja EU-a, koji bi mogli nanijeti štetu industriji EU-a i radnim mjestima u industriji. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO se slaže sa stajalištem da je ključno smanjiti jaz u produktivnosti između visoko produktivnih gospodarstava, regija i poduzeća i svih drugih te da bi djelotvorne institucije i učinkoviti porezni sustavi mogli poduprijeti produktivnost. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Potrebna je nova industrijska politika usmjerena na poticanje aktivnosti s više inovacija i većom dodanom vrijednošću, neodvojiva od promicanja kvalitete i novih radnih mjesta. Takva bi politika, ako je pametno osmišljena i ako se ispravno provodi, mogla doprinijeti izbjegavanju negativnog utjecaja daljnjeg pada BDP-a, rascjepkanosti jedinstvenog tržišta i poremećaja u lancima vrijednosti. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Ublažavanje negativnog učinka jedinstvenih kretanja

| 4.1. | EGSO poziva sve ključne institucijske dionike da posebnu pozornost posvete vezama između regija EU-27 i Ujedinjene Kraljevine, koje će uvelike definirati utjecaj povlačenja Ujedinjene Kraljevine na njihova gospodarstva; potrebno je osmisliti odgovarajuće mjere za sektore i područja koji bi mogli biti izrazito pogođeni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da će odluka SAD-a o dodatnim carinama na europske proizvode, koje se uvode kao protumjera zbog potpore EU-a i vlada određenih država članica proizvođaču zrakoplova Airbus, uglavnom utjecati na poljoprivredne i poljoprivredno-prehrambene proizvode iz država članica EU-a. Učinkovitost zaštitnih mjera EU-a u sektoru čelika, koje su tradicionalno u središtu pozornosti CCMI-ja, trebalo bi preispitati s obzirom na oslabljeno gospodarsko okruženje industrije čelika kako bi se izbjegla daljnja šteta domaćim poduzećima za proizvodnju čelika i osigurali jednaki uvjeti za poduzeća i radnike u EU-u.
  EGSO naglašava da su carine SAD-a na čelik dovele do značajnog preusmjeravanja trgovine proizvodima od čelika iz trećih zemalja koji sve više ulaze na europsko tržište, posebno oni koji se koriste u ugovorima za izgradnju javne infrastrukture. |
| --- | --- |

4.2.

EGSO naglašava da su carine SAD-a na čelik dovele do značajnog preusmjeravanja trgovine proizvodima od čelika iz trećih zemalja koji sve više ulaze na europsko tržište, posebno oni koji se koriste u ugovorima za izgradnju javne infrastrukture.

| 4.3. | EGSO napominje da, iako se nijedna zemlja ne može izolirati od globalizacije a da se pritom ne izloži golemim troškovima, postoji stvaran rizik od urušavanja multilateralnog trgovinskog sustava, što EU treba imati na umu. U tom pogledu pozdravlja program rada Komisije 2020. u kojem se do kraja 2020. predviđa izrada inicijative za reformu WTO-a i predloženog plana oporavka. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO se slaže da EU treba prijeći na odlučniji pristup kako bi se zajamčila istinska uzajamnost u praksi i suzbio protekcionizam u pristupu tržištima javne nabave u trećim zemljama.
  Kinesko tržište javne nabave i zaštita prava intelektualnog vlasništva znatno se razlikuju od međunarodnih standarda, a Kina je, unatoč pristupanju WTO-u, još uvijek u velikoj mjeri zaštićeno tržište. Nadalje, Kina se još nije pridružila Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi unatoč svom obećanju u vrijeme primanja u WTO-u. Rasprava o Kini postala je osjetljivo pitanje u EU-u. Ambiciozni programi kao što su inicijative „Jedan pojas, jedan put”, ili „Proizvedeno u Kini 2025.” i „Smjernice 16+1 (Budimpešta 2017., Sofija 2018., Dubrovnik 2019.)” (6) privukli su pozornost niza privatnih i javnih aktera, uključujući institucije EU-a. Tema 5G mreže potaknula je pitanje digitalne sigurnosti i pružila perspektivu za napredak prema digitalnoj neovisnosti EU-a. Po svemu sudeći, poticanje programa EU-a za ulaganja u istraživanje i inovacije najracionalniji je i najisplativiji pristup u tom pogledu. |
| --- | --- |

4.4.

Kinesko tržište javne nabave i zaštita prava intelektualnog vlasništva znatno se razlikuju od međunarodnih standarda, a Kina je, unatoč pristupanju WTO-u, još uvijek u velikoj mjeri zaštićeno tržište. Nadalje, Kina se još nije pridružila Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi unatoč svom obećanju u vrijeme primanja u WTO-u. Rasprava o Kini postala je osjetljivo pitanje u EU-u. Ambiciozni programi kao što su inicijative „Jedan pojas, jedan put”, ili „Proizvedeno u Kini 2025.” i „Smjernice 16+1 (Budimpešta 2017., Sofija 2018., Dubrovnik 2019.)” (6) privukli su pozornost niza privatnih i javnih aktera, uključujući institucije EU-a. Tema 5G mreže potaknula je pitanje digitalne sigurnosti i pružila perspektivu za napredak prema digitalnoj neovisnosti EU-a. Po svemu sudeći, poticanje programa EU-a za ulaganja u istraživanje i inovacije najracionalniji je i najisplativiji pristup u tom pogledu.

| 4.5. | U preporukama o politikama i konkretnim mjerama trebalo bi uzeti u obzir dvije strateške značajke. Prva je da je skupina G20, koja je mogla postati globalni politički forum koji nadopunjuje Ujedinjene narode u rješavanju globalnih neravnoteža i nejednakosti, također izgubila na važnosti. Druga je usko povezana činjenica da EU-u nedostaje učinkovita „vanjska gospodarska politika”. Industrijska politika i druge politike EU-a koje utječu na faktore povezane s proizvodnjom, energijom, unutarnjim tržištem, istraživanjem i inovacijama, prometom itd. odvajaju se od vanjskog djelovanja EU-a (trgovinskih i vanjskih službi) ili se u njemu samo djelomično odražavaju, kao i od izvoznih kreditnih agencija država članica, čije bi snage trebalo kombinirati. To otežava suočavanje s velikim međunarodnim akterima i umanjuje ulogu EU-a u multilateralnim i međunarodnim forumima te u sprečavanju narušavanja tržišta. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Utjecaj krize prouzročene pandemijom koronavirusa (COVID-19)

| 5.1. | Pandemija COVID-a 19 ima ogromne makroekonomske i fiskalne posljedice čiji je opseg još uvijek nepoznat. EGSO se slaže da nije bilo alternative nedavno najavljenim financijskim i ekspanzivnim monetarnim politikama u EU-u i diljem svijeta. Ključni izazovi uključuju nepotpun i neujednačen oporavak te povećanje nezaposlenosti. Iako bi se mjerama politike trebao ograničiti rast nezaposlenosti, potrebne mjere politike prouzročit će javni deficit i povećati javni dug. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO naglašava da će ova kriza imati ozbiljne dugoročne posljedice za EU. Zbog kašnjenja koordiniranog političkog angažmana EU-a u borbi protiv pandemije moglo bi doći do gubitka povjerenja u politiku općenito. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ostali rizici uključuju pandemiju koja će trajati dulje nego što je bilo predviđeno, financijsku nestabilnost na globalnoj razini i u EU-u, porast protekcionizma, fragmentaciju jedinstvenog tržišta i ukorijenjene strukturne razlike. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO vjeruje da je Europi hitno potreban novi projekt za unutarnju integraciju, zajednička gospodarska, socijalna (što podrazumijeva i koordinaciju u području javnog zdravstva), fiskalna, energetska i ekološka strategija te dosljedna trgovinska politika. Nepostojanje učinkovite europske strategije zabrinjavajuće je te je potrebno osmisliti novi kolektivni europski pristup. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Za potporu gospodarstvu EU-a nakon krize, povrh onog što Europski stabilizacijski mehanizam (ESM), Europska investicijska banka (EIB) i Europska središnja banka (ESB) već poduzimaju, u novi višegodišnji financijski okvir potrebno je uvesti i opsežan paket za oporavak i obnovu ulaganja. Potrebni plan oporavka ulaganja dodatno bi se financirao iz postojećih fondova EU-a, financijskih instrumenata i obveznica za oporavak, jasno definiranih u pogledu problema koji proizlaze iz krize koronavirusa i zajamčenih proračunom EU-a. U tom kontekstu EGSO smatra da je plan oporavka koji je nedavno predstavila Europska komisija konkretan prvi korak u tom smjeru. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO naglašava da je trgovina utemeljena na pravilima također ključna u kriznim vremenima i da predstavlja dio strategije EU-a za izlazak iz krize. Države članice EU-a moraju poštovati jedinstveno tržište i raditi na uklanjanju unutarnjih prepreka trgovini u EU-u pokretanjem sveobuhvatnijih pregovora o plurilateralnom sporazumu koji bi doveo do jednakih uvjeta, uključujući moguću trajnu liberalizaciju carina na medicinsku opremu, i pomogao osigurati slobodno djelovanje globalnih lanaca opskrbe u tom ključnom sektoru. Zajedno s tim mjerama, liberalizacija carina i financiranje izvoza, koje treba dobro koordinirati među relevantnim tijelima EU-a i država članica, mogli bi smanjiti pritisak na poduzeća i spriječiti narušavanje tržišta. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf

1

(2)  Služba EP-a za istraživanja, CETA implementation: SMEs and regions in focus („Provedba sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Kanade: MSP-ovi i regije u fokusu”), studija provedena na zahtjev OR-a, 18. studenog 2019., dostupna na: http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179

2

CETA implementation: SMEs and regions in focus

(3)  Flash Eurobarometer 42, Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises („Internacionalizacija malih i srednjih poduzeća”), listopad 2015.

3

Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises

(4)  Belgija, Njemačka, Španjolska, Italija, Nizozemska i Ujedinjena Kraljevina.

4

(5)  EPRS, Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade („Interakcija trgovine, ulaganja i trendova u industriji EU-a – regije EU-a u međunarodnoj trgovini”), studija provedena na zahtjev OR-a, 27. listopada 2017., dostupna na http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695.

5

Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade

(6)  2017.: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1514534.shtml;

6

2018.: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1577455.shtml;

2019.: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1655224.shtml.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/43

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Industrijska dimenzija sigurnosne unije”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/06)

| Izvjestitelj: | José CUSTÓDIO LEIRIÃO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Jan PIE |

Izvjestitelj:

José CUSTÓDIO LEIRIÃO

Suizvjestitelj:

Jan PIE

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u CCMI-ju: | 26.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 209/3/4 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u CCMI-ju:

26.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

209/3/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pozdravljamo odlučnost nove Europske komisije da ojača tehnološki suverenitet Unije i naglašavamo važnost sigurnosnog sektora u tom pogledu. Bez tehnologije nema sigurnosti, stoga Europa mora ovladati tehnologijama koje su ključne za njezinu sigurnost. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kako bi se postigao taj cilj, pozivamo Europsku komisiju da pokrene strategiju kojom bi se ojačali europski industrijski i tehnološki kapaciteti u području sigurnosti. To je prijeko potrebno, posebno u osjetljivim područjima u kojima ovisnost o neeuropskim dobavljačima sama po sebi može postati sigurnosni rizik. Ta bi strategija trebala podržati ciljeve nove strategije unutarnje sigurnosti i dopuniti je industrijskom dimenzijom. Trebala bi pomoći u zadovoljavanju trenutačnih i budućih potreba europskih krajnjih korisnika u pogledu kapaciteta i rješavanju glavnih problema s kojima se taj sektor suočava u Europi, kao što su rascjepkanost tržišta, nedostatak dugoročnog planiranja kapaciteta i tehnologije te nedosljednost politika i instrumenata financiranja EU-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Industrijska strategija u području sigurnosti trebala bi se temeljiti na sljedećim načelima:






  a) | inovativna sigurnosna industrija ključna je za tehnološki suverenitet i stratešku autonomiju Europe; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

inovativna sigurnosna industrija ključna je za tehnološki suverenitet i stratešku autonomiju Europe;

| b) | sigurnost je pitanje suvereniteta koje se ne može prepustiti isključivo tržišnim silama. Potrebni su politička volja i djelovanje kako bi se održao kapacitet za razvoj složenih tehnološki naprednih sigurnosnih rješenja; |
| --- | --- |

b)

sigurnost je pitanje suvereniteta koje se ne može prepustiti isključivo tržišnim silama. Potrebni su politička volja i djelovanje kako bi se održao kapacitet za razvoj složenih tehnološki naprednih sigurnosnih rješenja;

| c) | s obzirom na pandemiju COVID-a 19 otpornost na prirodne katastrofe velikih razmjera i katastrofe izazvane ljudskim djelovanjem mora postati glavni politički prioritet Unije i može se postići samo uz potporu europske sigurnosne industrije. |
| --- | --- |

c)

s obzirom na pandemiju COVID-a 19 otpornost na prirodne katastrofe velikih razmjera i katastrofe izazvane ljudskim djelovanjem mora postati glavni politički prioritet Unije i može se postići samo uz potporu europske sigurnosne industrije.

Strategiju bi trebalo razviti u okviru sigurnosne unije i njome politike EU-a povezane sa sigurnošću učiniti djelotvornijima. Strategija bi trebala biti sveobuhvatna i njezini bi ciljevi trebali biti sljedeći:

| — | procjena slabih točaka Europe i njezine izrazito velike ovisnosti u područjima sigurnosti koja nisu vojnog karaktera; |
| --- | --- |

—

procjena slabih točaka Europe i njezine izrazito velike ovisnosti u područjima sigurnosti koja nisu vojnog karaktera;

| — | praćenje novih tehnologija radi utvrđivanja mogućih posljedica u pogledu sigurnosti; |
| --- | --- |

—

praćenje novih tehnologija radi utvrđivanja mogućih posljedica u pogledu sigurnosti;

| — | definicija ključnih „nužnih” tehnologija za koje Europa iz sigurnosnih razloga ne bi smjela ovisiti o dobavljačima iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

—

definicija ključnih „nužnih” tehnologija za koje Europa iz sigurnosnih razloga ne bi smjela ovisiti o dobavljačima iz trećih zemalja;

| — | utvrđivanje strateških vrijednosnih lanaca u sigurnosnom sektoru; |
| --- | --- |

—

utvrđivanje strateških vrijednosnih lanaca u sigurnosnom sektoru;

| — | korištenje agencija EU-a kao pokretača planiranja kapaciteta i usklađivanja nacionalnih uvjeta; |
| --- | --- |

—

korištenje agencija EU-a kao pokretača planiranja kapaciteta i usklađivanja nacionalnih uvjeta;

| — | korištenje instrumenata EU-a povezanih sa sigurnošću (Fond za unutarnju sigurnost, Fond za integrirano upravljanje granicama, Digitalna Europa, Obzor Europa, RescEU) za ciljana ulaganja u ključne sigurnosne tehnologije i primjene; |
| --- | --- |

—

korištenje instrumenata EU-a povezanih sa sigurnošću (Fond za unutarnju sigurnost, Fond za integrirano upravljanje granicama, Digitalna Europa, Obzor Europa, RescEU) za ciljana ulaganja u ključne sigurnosne tehnologije i primjene;

| — | korištenje drugih instrumenata EU-a (strukturni fondovi, InvestEU itd.) za ulaganja relevantna za sigurnost (infrastruktura), u idealnom slučaju uspostavom instrumenta za sigurnu Europu (sličnog Instrumentu za povezivanje Europe); |
| --- | --- |

—

korištenje drugih instrumenata EU-a (strukturni fondovi, InvestEU itd.) za ulaganja relevantna za sigurnost (infrastruktura), u idealnom slučaju uspostavom instrumenta za sigurnu Europu (sličnog Instrumentu za povezivanje Europe);

| — | korištenje europske javne nabave i koordinacija javne nabave na razini država članica u cilju podupiranja relevantne industrijske baze; |
| --- | --- |

—

korištenje europske javne nabave i koordinacija javne nabave na razini država članica u cilju podupiranja relevantne industrijske baze;

| — | korištenje instrumenata financiranja usmjerenih na kapacitete (kao što su Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama) za poticanje tržišnog prihvaćanja istraživanja EU-a u području sigurnosti izvan programa Obzor Europa; |
| --- | --- |

—

korištenje instrumenata financiranja usmjerenih na kapacitete (kao što su Fond za unutarnju sigurnost i Fond za integrirano upravljanje granicama) za poticanje tržišnog prihvaćanja istraživanja EU-a u području sigurnosti izvan programa Obzor Europa;

| — | utvrđivanje mogućih novih zakonodavnih inicijativa, kao što je revizija direktive o zaštiti ključnih infrastruktura ili moguća uspostava instrumenta za sigurnost gradova; |
| --- | --- |

—

utvrđivanje mogućih novih zakonodavnih inicijativa, kao što je revizija direktive o zaštiti ključnih infrastruktura ili moguća uspostava instrumenta za sigurnost gradova;

| — | koordinacija relevantnih programa EU-a (u području obrane, sigurnosti, svemira i kibernetike). |
| --- | --- |

—

koordinacija relevantnih programa EU-a (u području obrane, sigurnosti, svemira i kibernetike).

Uvod

| 1.4. | Sigurnosno okruženje u Europi vrlo je složeno. Današnje sigurnosne prijetnje često su višedimenzionalne, transnacionalne, vrlo promjenjive i teško predvidljive. One mogu pogoditi širok raspon ciljeva diljem Unije (npr. masovna događanja, javni prijevoz, ključne infrastrukture, institucije) i mogu dolaziti od isto tako širokog raspona aktera (npr. pojedinačni počinitelji, zločinačke organizacije, terorističke skupine, države) koji mogu imati vrlo različite motive (kao što su geopolitika, vjerski ili politički ekstremizam, gospodarski ili financijski interesi ili mentalni poremećaji) i koristiti se najrazličitijm sredstvima za počinjenje svojih zlodjela (kao što su vatreno oružje, improvizirane eksplozivne naprave, kemijski, biološki, radiološki i nuklearni materijali, kibernapadi ili dezinformacije). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Osim sigurnosnih prijetnji uzrokovanih ljudskim djelovanjem, postoje i prirodne katastrofe kao što su poplave, suše, oluje ili pandemije koje predstavljaju sve veći rizik zbog klimatskih promjena, onečišćenja okoliša i prekomjernog iskorištavanja prirodnih resursa. Prirodne katastrofe obično su još razornije od katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem te izravno i neizravno ugrožavaju sigurnost. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sigurnosne prijetnje međusobno se razlikuju, kao i sigurnosne snage i njihove potrebe u pogledu kapaciteta. S druge strane, sigurnosne snage često surađuju, primjerice one koje prve interveniraju u slučaju katastrofe, te im je potrebna interoperabilna oprema koja je primjerena za odgovor na prijetnju s kojom se suočavaju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Unatoč njihovoj raznolikosti, današnje sigurnosne prijetnje imaju nešto zajedničko: ne može ih se suzbiti bez potpore tehnologije. Tehnologija sama po sebi ne može pružiti sigurnost, ali je u našim složenim i povezanim društvima neizostavan pokretač u svim područjima sigurnosti i u svim fazama sigurnosnog ciklusa (sprečavanje, priprema, odgovor i oporavak). Brzim razvojem i širenjem novih digitalnih tehnologija, kao što su umjetna inteligencija, kvantno računalstvo i lanac blokova, tehnologija će postati još važnija za sigurnost jer se tim tehnologijama ne samo stvaraju nove prilike nego i povećavaju ranjivosti i mogućnosti za nanošenje štete. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Bez stručnog znanja specijalizirane sigurnosne industrije nemoguće je razviti najsuvremenije tehnologije potrebne za suočavanje s trenutačnim i budućim sigurnosnim prijetnjama. Sigurnosna industrija ključan je partner, posebno kada je riječ o složenim sigurnosnim sustavima i zaštiti od sofisticiranih aktera koji predstavljaju prijetnju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sigurnosna industrijska i tehnološka baza u Europi jednako je raznolika kao i sigurnosne potrebe modernih društava i gospodarstava. Uključuje poduzeća svih veličina iz cijele Unije s različitim portfeljima i specijalizacijama. Mnoga od njih bave se i djelatnostima u obrambenom i zrakoplovno-svemirskom sektoru ili sektoru komercijalne informatičke tehnologije ili su društva kćeri većih grupa iz tih sektora. Sva ona razvijaju i proizvode napredne tehnološke sustave i pružaju usluge potrebne za zaštitu naših društava, poduzeća, institucija i građana od svih vrsta sigurnosnih prijetnji i katastrofa. Prema procjenama najnovije sveobuhvatne studije sigurnosna industrija u EU-u ostvaruje promet od gotovo 200 milijardi EUR i zapošljava 4,7 milijuna ljudi (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Unija ima gospodarski, ali i strateški interes poticati razvoj dinamične europske industrijske baze u području sigurnosti. Što je područje sigurnosti važnije, to je veća mogućnost da ovisnost o dobavljačima iz trećih zemalja sama po sebi postane sigurnosni rizik. Izuzetno je važno koristiti tehnologije, usluge i opremu iz pouzdanih izvora, posebno kada ključne infrastrukture i državne institucije treba zaštititi od prijetnji državnih aktera ili aktera koje podupire država. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tijek pandemije COVID-a 19 i njezine izravne i neizravne posljedice također su ukazali na potrebu za snažnom sigurnosnom industrijom u Europi. Primjerice, masovna upotreba digitalnih alata dovela je do izrazitog porasta kibernapada nedržavnih i državnih aktera na poduzeća i pružatelje ključnih usluga. Stoga bi poboljšanje kiberotpornosti i kibersigurnosti u svim digitalnim procesima poduzeća i institucija trebalo biti glavna pouka koju moramo izvući iz pandemije. Od izbijanja virusa ponovno svjedočimo kampanjama dezinformiranja koje često sponzoriraju strane vlade i koje se ne mogu djelotvorno suzbiti bez upotrebe sofisticiranih tehnoloških alata. COVID-19 otkrio je i velike nedostatke u kapacitetima EU-a za upravljanje kriznim situacijama, kao što je nepostojanje zajedničkih zaliha kemijske, biološke, radiološke i nuklearne opreme. Ukratko, potrebne su brojne mjere kako bi Europa postala otpornija na katastrofe velikih razmjera. S obzirom na osjetljivost većine tih mjera, nužno ih je provesti uz potporu pouzdanih dobavljača koji jamče sigurnost opskrbe u kriznim vremenima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Stoga Unija ima strateški interes održati industrijske kapacitete u Europi koji su potrebni za osiguravanje odgovarajuće razine autonomije i tehnološkog suvereniteta u ključnim područjima sigurnosti. Međutim, zbog trenutačnih tržišnih uvjeta, taj je strateški interes, nažalost, teško ostvariti. Upravo suprotno, posebne značajke sigurnosnog tržišta u Europi poduzećima često otežavaju stvaranje održivih poslovnih modela za predmetne tehnologije. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | S komercijalne strane postoji tek ograničena potražnja za skupim vrhunskim sigurnosnim proizvodima. Budući da privatni tržišni subjekti stalno traže smanjenje troškova, obično ograničavaju ulaganja u sigurnost na ono što je strogo nužno i daju prednost najjeftinijim standardnim proizvodima (često od dobavljača iz trećih zemalja). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kad je riječ o javnoj potražnji na sigurnosnom tržištu, postoji širok raspon kupaca i krajnjih korisnika, od kojih većina ima ograničene proračune za nabavu i male narudžbe te su zakonski obvezni kupovati po najnižoj cijeni. Osim toga, velika većina klijenata iz javnog sektora ne planira razvoj kapaciteta, nego kupuje standardne proizvode kako bi zadovoljili svoje neposredne potrebe, a da pritom dugoročno ne razmišljaju o tome kako bi se prijetnje i tehnologije mogle razvijati u budućnosti, a kamoli o ulaganjima kako bi se za to pripremili. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | S obzirom na specifičnosti obiju strana potražnje u području sigurnosti, postoji tek malo tržište za ključne tehnologije i primjene. Složena sigurnosna rješenja često su osmišljena za jednog klijenta ili vrlo mali broj klijenata, čime se obujam proizvodnje i ekonomija razmjera ograničavaju na najmanju moguću mjeru. Tehnologije koje se upotrebljavaju za takve sustave mogu se u najboljem slučaju upotrebljavati za druge, manje osjetljive namjene za šire komercijalno tržište. Stoga trenutačni tržišni uvjeti onemogućuju održavanje tehnološke i industrijske baze u EU-u na temelju koje se mogu razviti sigurnosni kapaciteti koji su Europi potrebni za zaštitu njezinih vanjskih granica, državnog teritorija i građana. Ta situacija potkopava vjerodostojnost sigurnosne unije i ukazuje na potrebu pojačanog djelovanja EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

Trenutačno stanje sigurnosnih politika EU-a

| 2.7. | Od pokretanja Europskog programa sigurnosti u travnju 2015. EU teži ostvarenju istinske sigurnosne unije koja bi pružila alate, infrastrukturu i okruženje u kojem bi nacionalna tijela i tijela EU-a djelotvorno surađivala na svladavanju zajedničkih izazova, a istovremeno štitila prava i slobode građana (2). Sam broj inicijativa u tom području pokazuje da je sigurnost svakako postala jedan od ključnih prioriteta politike Unije:






  — | Direktiva o suzbijanju terorizma (3) |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Direktiva o suzbijanju terorizma (3)

| — | revidirana pravila o sprečavanju pranja novca (4) |
| --- | --- |

—

revidirana pravila o sprečavanju pranja novca (4)

| — | stvaranje Schengenskog informacijskog sustava (SIS) (5) |
| --- | --- |

—

stvaranje Schengenskog informacijskog sustava (SIS) (5)

| — | interoperabilnost informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama (6) |
| --- | --- |

—

interoperabilnost informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama (6)

| — | osnivanje Agencije Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (7) |
| --- | --- |

—

osnivanje Agencije Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (7)

| — | Akt o kibersigurnosti (8) |
| --- | --- |

—

Akt o kibersigurnosti (8)

| — | pojačana europska granična i obalna straža („Frontex”) (9) |
| --- | --- |

—

pojačana europska granična i obalna straža („Frontex”) (9)

| — | Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (10) |
| --- | --- |

—

Europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (10)

Te se inicijative nadovezuju na već uspostavljene programe i instrumente financiranja, kao što je Fond za unutarnju sigurnost.

| 2.8. | Prijedlog Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir uključivao je znatno povećanje glavnih relevantnih proračunskih linija (npr. 35,3 milijarde EUR za upravljanje granicama i migracijama, 4 milijarde EUR za unutarnju sigurnost, 15,6 milijardi EUR za otpornost i odgovor na krizu) u usporedbi s prethodnim VFO-om (11). Unija će financirati i drugi program istraživanja u području sigurnosti u okviru programa Obzor Europa, kojim je već ostvaren važan doprinos oblikovanju i razvoju budućih sigurnosnih kapaciteta u okviru programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kad je riječ o digitalnim tehnologijama, Europska komisija predlaže i znatno povećanje potrošnje (npr. Obzor Europa ili program Digitalna Europa) kako bi se ojačao tehnološki suverenitet Europe u područjima od strateške važnosti. U tom je pogledu Komisija izrazila i namjeru poticanja sinergija između svemirskog, obrambenog i sigurnosnog sektora. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tehnološki suverenitet ključan je pojam i u „Novoj industrijskoj strategiji za Europu”, u kojoj Komisija naglašava da „digitalna transformacija, sigurnost i budući tehnološki suverenitet Europe ovise o našoj strateškoj digitalnoj infrastrukturi” i najavljuje da će „podupirati razvoj ključnih razvojnih tehnologija, koje su od strateške važnosti za budućnost europske industrije” (12). |
| --- | --- |

2.10.

Posebne napomene

| 2.11. | Nadležnost EU-a u području sigurnosti i dalje je ograničena i vrlo često podrazumijeva samo koordinacijsku ulogu između nacionalnih tijela. Stoga su sigurnosne politike i dalje rascjepkane i često nedjelotvorne. Isto vrijedi i za druge sektore relevantne za sigurnost, kao što je javno zdravlje. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Sigurnost u EU-u politički je prioritet u kojem se ne uzima u obzir industrijska dimenzija. Postoji iznimno velik broj politika i instrumenata financiranja u području sigurnosti koji raspolažu znatnim proračunima. Međutim, ne postoji koordinacija potreba u pogledu kapaciteta niti dosljedna politika za potporu relevantnoj industrijskoj i tehnološkoj bazi. U raspravi o sigurnosnoj uniji nije bilo riječi o konceptima kao što su industrijska konkurentnost, strateška autonomija, planiranje kapaciteta i ključne tehnologije te se oni nikad nisu smatrali ciljevima programa financiranja povezanih sa sigurnošću. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komisijin Akcijski plan za inovativnu i konkurentnu sigurnosnu industriju iz 2012. nije bio dovoljno ambiciozan i imao je ograničeno područje primjene, stoga nije ostvario vidljiv učinak. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Istraživačkim programom EU-a u području sigurnosti mobilizirana su znatna sredstva, no obilježavaju ga ozbiljni nedostaci. Prihvaćanje rezultata istraživanja na tržištu i dalje je velik izazov jer u području sigurnosti ne postoji zajednički postupak planiranja kapaciteta, kojim bi se mogla objediniti potražnja javnih krajnjih korisnika, niti sustavna upotreba drugih instrumenata financiranja EU-a usmjerenih na kapacitete radi potpore uvođenju sigurnosnih rješenja. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Nova strategija unutarnje sigurnosti pruža smjernice za sigurnosne politike EU-a te bi trebala biti usmjerena na rješavanje tih nedostataka. Trebala bi uzeti u obzir brz razvoj tehnologije i njezine posljedice za sigurnost, zalagati se za zajedničko definiranje potreba u pogledu kapaciteta u području sigurnosti i poticati europsku suradnju kako bi se te potrebe zadovoljile. Time bi se ojačala sigurnosna unija i znatno doprinijelo stvaranju istinskog unutarnjeg tržišta u području sigurnosti i održavanju konkurentne sigurnosne industrije u Europi. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Industrija je neophodna za pretvaranje tehnologije u konkretna rješenja, stoga bi ambiciozna industrijska politika za ključna područja suvereniteta trebala biti politički prioritet Unije. Posebno je hitno da se razvije takva politika u sigurnosnom sektoru, koji je trenutačno suočen s ozbiljnim nefunkcioniranjem tržišta zbog kojeg je vrlo teško održati ključne industrijske i tehnološke kapacitete. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Stoga pozivamo Europsku komisiju da razvije posebnu industrijsku strategiju u području sigurnosti kako bi se podržala nova strategija unutarnje sigurnosti i povećala učinkovitost sigurnosne unije. Ta industrijska strategija trebala bi biti ambiciozna i sveobuhvatna i trebala bi zajamčiti da sve relevantne politike i instrumenti doprinose tehnološkom suverenitetu Unije u ključnim sigurnosnim područjima te da svi instrumenti EU-a povezani sa sigurnošću (Fond za unutarnju sigurnost, Fond za integrirano upravljanje granicama, RescEU) uključuju industrijsku dimenziju, a svi programi povezani s tehnologijom (Digitalna Europa, Obzor Europa) sigurnosnu dimenziju. To bi pomoglo u zadovoljavanju sigurnosnih potreba klijenata iz javnog sektora, otvorilo bi nove mogućnosti za europsku industriju i olakšalo pravodobnu reakciju na posljedice novih tehnologija u pogledu sigurnosti. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | U tu je svrhu potrebno dodatno definirati i primijeniti koncept tehnološkog suvereniteta. Trenutačna usredotočenost Komisije na digitalne tehnologije dobrodošla je, ali ne bi trebala biti isključiva. Trebalo bi dati prednost svim ključnim tehnologijama u temeljnim područjima suvereniteta, a to su sigurnost, obrana i svemir. Koncept bi trebalo preispitati i s obzirom na pandemiju COVID-a 19 i uključiti otpornost kao strateški cilj. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Komisijina „Nova industrijska strategija za Europu” uključuje važne elemente za poticanje tehnološkog suvereniteta u ključnim područjima sigurnosti. Koncept strateških vrijednosnih lanaca posebno bi se trebao koristiti kao okvir za sveobuhvatan pristup koji obuhvaća cijeli industrijski ciklus, od opskrbe ključnim materijalima do industrijalizacije i održavanja, te kojim se koordinira upotreba svih odgovarajućih instrumenata politike, uključujući kontrolu izravnih stranih ulaganja. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Sljedeći višegodišnji financijski okvir, kao i politike koje se njime podupiru i programi koji se njime financiraju, morat će se prilagoditi potrebama razdoblja (nakon) pandemije COVID-a 19. Potrebno je preispitati prethodno utvrđene prioritete i instrumente i izvući pouku iz poteškoća Europe u suočavanju s pandemijom. To se odnosi i na sigurnosnu uniju i novu strategiju unutarnje sigurnosti, u okviru kojih bi se trebala naglasiti potreba za većim tehnološkim suverenitetom i otpornošću. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Kako bi se prevladala recesija izazvana pandemijom, EU bi tijekom sljedećeg proračunskog ciklusa trebao usmjeriti ulaganja na napredne tehnološke sektore jer oni imaju najveću dodanu vrijednost i multiplikacijske učinke na gospodarstvo u cjelini (13). Industrijska strategija EU-a u području sigurnosti koja bi Europi omogućila veću autonomiju i otpornost savršeno bi se uklopila u taj pristup i stoga bi je trebalo hitno pokrenuti u okviru plana oporavka Unije u kontekstu COVID-a 19. |
| --- | --- |

2.21.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  S obzirom na raznolikost tog sektora trenutačno ne postoji jasna definicija sigurnosne industrije, nego samo okvirne procjene veličine tržišta. Taj je sektor teško metodološki klasificirati zbog više čimbenika: 1. sigurnosna industrija kao takva nije obuhvaćena glavnim statističkim nomenklaturama (NACE, Prodcom itd.); 2. proizvodnja robe povezane sa sigurnošću razvrstana je u razne kategorije, a u statistikama za te kategorije ne pravi se razlika između aktivnosti povezanih sa sigurnošću i onih koje to nisu; 3. na europskoj razini ne postoji izvor statističkih podataka iz same industrije. Vidjeti studiju o razvoju statističkih podataka o europskoj sigurnosnoj tehnološkoj i industrijskoj bazi, Završno izvješće Ecorysa za Europsku komisiju, GU za migracije i unutarnje poslove, lipanj 2015.

1

(2)  Komunikacija Komisije o provedbi Europskog programa sigurnosti za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije, Bruxelles, 20.4.2016., COM(2016) 230 final (https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:9aeae420-0797-11e6-b713-01aa75ed71a1.0023.02/DOC_3&format=PDF).

2

(3)  Direktiva o suzbijanju terorizma (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

3

(4)  Direktiva o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

4

(5)  Uredba o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole (SL L 312, 7.12.2018., str. 14.) i Uredba o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.).

5

(6)  Uredba o interoperabilnosti (granice i vize) (SL L 135, 22.5.2019., str. 27.) i Uredba o interoperabilnosti (policijska i pravosudna suradnja, azil i migracije) (SL L 135, 22.5.2019., str. 85.).

6

(7)  Uredba o Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) (SL L 295, 21.11.2018., str. 99.).

7

(8)  Uredba o ENISA-i (Agenciji Europske unije za kibersigurnost) i kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske tehnologije (SL L 151, 7.6.2019., str. 15.).

8

(9)  Uredba o europskoj graničnoj i obalnoj straži (SL L 295, 14.11.2019., str. 1.).

9

(10)  Uredba o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) (SL L 236, 19.9.2018., str. 1.).

10

(11)  U tekućim cijenama. Vidjeti Komunikaciju Komisije – „Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka”, Bruxelles, 27.5.2020., COM(2020) 442 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52020DC0442

11

(12)  Komunikacija Komisije – „Nova industrijska strategija za Europu”, Bruxelles, 10.3.2020., COM(2020) 102 final (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=EN).

12

(13)  Vidjeti na primjer Il ruolo dell'innovazione e dell'alta technologia in Italia nel confronto con il contesto internazionale („Uloga inovacija i napredne tehnologije u Italiji u usporedbi s međunarodnim kontekstom”), Centro economia digitale, Rim, listopad 2019.

13

Il ruolo dell'innovazione e dell'alta technologia in Italia nel confronto con il contesto internazionale

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/49

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uvođenje zaštitnih mjera za poljoprivredne proizvode u trgovinske sporazume”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/07)

| Izvjestitelj: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 29.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 204/2/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

29.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

204/2/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Pojačana međunarodna suradnja preduvjet je učinkovitih zaštitnih klauzula. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | EGSO naglašava da će opskrba čovječanstva hranom predstavljati velik izazov barem do 2050. godine. Da bismo prehranili 9 do 10 milijardi ljudi, trebat će nam poljoprivrede svih država svijeta. FAO procjenjuje da će se globalna proizvodnja između 2007. i 2050. morati povećati za 70 %. Stoga promicanjem prilagođenih poljoprivrednih i trgovinskih politika trebamo zaštititi proizvodne kapacitete svake zemlje, a međunarodnu trgovinu organizirati tako da nam omogući da se nosimo s fluktuacijama u proizvodnji i trajnim nedostacima u određenim geografskim područjima. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | EGSO smatra da je nužno uskladiti proizvodne standarde kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja i svakoj zemlji omogućila proizvodnja osnovnih prehrambenih artikala. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Treba nastaviti s radom na poboljšanju transparentnosti tržišta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Uspostavljen 2011. na sastanku ministara poljoprivrede skupine G20, Sustav informiranja o poljoprivrednom tržištu (AMIS), koji okuplja glavne svjetske proizvođače i uvoznike žitarica i uljarica, omogućuje utvrđivanje stvarnog stanja na tržištima, a ujedno služi i kao forum za dijalog i koordinaciju vladinih službenika u razdobljima velikih nestabilnosti poljoprivrednih tržišta. Ta se inicijativa pokazala korisnom, ali je treba doraditi u pogledu broja zemalja sudionica i područja primjene kako bi se obuhvatili i drugi proizvodi kojima se trguje na svjetskim tržištima. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | Klauzule WTO-a o zaštiti poljoprivrednih proizvoda, kako opće tako i one u bilateralnim ugovorima, treba poboljšati na temelju različitih kriterija koje EGSO navodi u ovom mišljenju. Cilj je osigurati pošteno tržišno natjecanje i održivost europskih poljoprivredno prehrambenih lanaca i time svim građanima – i proizvođačima i potrošačima – zajamčiti prehrambenu samodostatnost. Potreba za prehrambenom samodostatnošću snažno je naglašena tijekom pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.1.   Brza reakcija

Postojeće klauzule neučinkovite su zbog toga što je za njihovu provedbu potrebno previše vremena. Međutim, zahvaljujući digitalizaciji gospodarstva, do podataka se može doći za nekoliko sati. Danas se obujam proizvodnje i cijene mogu učinkovito pratiti, što omogućuje brzu reakciju.

1.3.2.   Automatska reakcija

Uz dobro poznavanje trgovine, trgovinski tokovi mogu se lako regulirati. Usklađivanje provedbe između izvoznika i uvoznika moglo bi se provesti automatski, čim se tijekom određenog razdoblja (npr. godine dana) zabilježi povećanje obujma trgovine od 10 %. Ako je povećanje opravdano smanjenjem proizvodnje do kojeg je došlo zbog neke nepredvidive situacije, klauzula se ne bi aktivirala. S druge strane, ako povećanje nije opravdano, uvela bi se dodatna carina kojom bi se povećanje ograničilo.

1.3.3.   Proporcionalna reakcija

Reakcija mora biti proporcionalna prirodi i uzroku povećanja trgovinskih tokova kako bi se povećanje smanjilo ili osigurala učinkovita obustava tokova koji destabiliziraju predmetne sektore.

1.3.4.   Sveobuhvatna reakcija

Treba voditi računa o svim uvoznim tokovima, bez obzira na njihov status i bez prethodne obavijesti. Upravo se za tzv. osjetljive proizvode u sporazumima o slobodnoj trgovini odobravaju smanjene carinske stope, a to su sektori koji se najbrže destabiliziraju. Stoga se zaštitne klauzule moraju primjenjivati i na njih.

1.3.5.   Zrcalne mjere

Uvođenje zrcalnih mjera u propise EU-a o uvozu treba, s jedne strane, osigurati jednaku zaštitu potrošača bez obzira na podrijetlo proizvoda, a s druge ograničiti gospodarske poremećaje kojima su izloženi europski gospodarski subjekti.

1.3.6.   Uzimanje u obzir okvira za provedbu Pariškog sporazuma

Obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova predstavljaju veliki izazov za međunarodnu zajednicu. Zemlje koje ih ne poštuju ne bi zbog toga smjele imati trgovinskih koristi. U poljoprivredno-prehrambenom sektoru treba uspostaviti porez na ugljik na granici. Zbog njegove složenosti i u očekivanju potvrde, od WTO-a se moraju ishoditi posebne zaštitne klauzule povezane s Pariškim sporazumom, koje treba uključiti u sve sporazume o slobodnoj trgovini o kojima pregovara Europska komisija.

1.3.7.   Uzimanje u obzir ciljeva održivog razvoja

Kao i u slučaju Pariškog sporazuma, od WTO-a se moraju ishoditi zaštitne klauzule, koje treba uključiti u sve sporazume koje potpisuje Europska unija.

2.   Koncept i povijest zaštitnih klauzula

| 2.1. | WTO predviđa posebne klauzule za poljoprivredni sektor, ali ograničava njihovu uporabu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Zaštitne mjere definiraju se kao „hitne mjere” koje se odnose na povećanje uvoza određenih proizvoda u slučajevima gdje takav uvoz šteti, ili prijeti da će oštetiti, domaći proizvodni sektor zemlje uvoznice. Te mjere, koje uglavnom dolaze u obliku obustave koncesija ili obveza, mogu podrazumijevati primjenu kvantitativnih ograničenja na uvoz ili povećanje uvoznih carina. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | U području poljoprivrede primjena viših zaštitnih carina može se automatski aktivirati ako obujam uvoza premaši određenu razinu ili ako cijene padnu ispod određene razine, a da pritom nije potrebno dokazati da je domaćem proizvodnom sektoru nanesena ozbiljna šteta. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Međutim, posebna zaštitna klauzula za poljoprivredu može se primijeniti samo na proizvode za koje su određene cijene i pod uvjetom da je vlada zadržala pravo da tu klauzulu iskoristi u okviru rasporeda svojih poljoprivrednih obaveza. Povrh toga, ona nije primjenjiva na robu uvezenu u okviru carinskih kvota. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Bilateralni sporazumi o slobodnoj trgovini omogućuju daljnji napredak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Sporazumi o slobodnoj trgovini moraju obuhvaćati većinu trgovinskih tokova i poticati liberalizaciju trgovine među zemljama potpisnicama bez stvaranja prepreka trgovini s ostatkom svijeta. S obzirom na poteškoće u procesu multilateralnih pregovora u okviru WTO-a, posljednjih su godina postignuti mnogi sporazumi o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Europska unija promiče tu mogućnost kako bi potaknula liberalizaciju trgovine i postigla napredak u pitanjima o kojima nije postignut konsenzus, kao što su poglavlja o održivom razvoju. Međutim, najnoviji sporazumi pokazali su da je taj sustav ograničen i da je teško zauzeti zajednički pristup ili u potpunosti voditi računa o drugim međunarodnim sporazumima kao što je Pariški sporazum. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Međunarodna trgovina poljoprivredno-prehrambenim proizvodima i dalje je od ključne važnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | U potrazi za prehrambenom samodostatnošću nailazimo na niz prepreka (za početak, porast broja stanovnika), zbog čega se roba često mora uvoziti. Trgovina je stoga ključan element globalne sigurnosti opskrbe hranom. Izazov za države članice jest pronaći pravu ravnotežu između razvoja vlastite poljoprivredne proizvodnje i otvorenosti trgovini, kao i osigurati (kada je to moguće i pod uvjetima koji neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje) da svojom poljoprivredom mogu odgovoriti na međunarodnu potražnju i izvoziti hranu u zemlje koje je ne mogu proizvesti dovoljno za svoje potrebe. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Prognostička studija Nacionalnog istraživačkog instituta za poljoprivredu, hranu i okoliš (INRAE) pokazuje da bi do 2050. moglo doći do još veće koncentracije svjetskog izvoza poljoprivrednih proizvoda. Koristi od toga uglavnom bi imao mali broj zemalja ili regija u kojima bi klimatske promjene pozitivno utjecale na poljoprivredu i koje bi stoga mogle povećati količinu kultiviranih površina i prinose usjeva. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | Trgovina poljoprivrednim proizvodima u diplomaciji se često zloupotrebljava. Poljoprivredni sektor žrtva je političkih pregovora koji s njime nemaju veze. Bilo da je riječ o sukobu između Kine i Amerike, sporu između Boeinga i Airbusa ili zadnjoj fazi trgovinskih pregovora, poljoprivredni sektor često služi za potrebe odmazde ili kao protuponuda u pregovorima. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Nedostaci u postojećim zaštitnim klauzulama

| 3.1. | Postupci zaštite predugo traju i tegobni su. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | U prošlosti je uvođenje zaštitnih klauzula bilo dugotrajno i tegobno, što ih je činilo neučinkovitima. Iako je Europska unija jedna od članica WTO-a koje su zadržale svoje pravo na primjenjivanje te klauzule na mnoge proizvode, u praksi je gotovo nikad ne koristi. Tako je u slučaju „malverzacije” smrznutom piletinom u salamuri (ako je u salamuri nema potrebe da bude smrznuta) od strane Brazila, primjenjivanje niže carinske stope omogućilo znatno povećanje uvoza mesa peradi između 1996. i 2001. bez primjene zaštitne klauzule. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Postojeći postupci ne jamče pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Konkurentski proizvođači iz trećih zemalja koji se ne moraju strogo pridržavati europskih normi imaju znatnu prednost. Primjerice, u skladu s posljednjim sporazumom potpisanim s Kanadom, kanadski proizvođači smiju upotrebljavati četrdesetak sredstava za zaštitu bilja koja su u EU-u zabranjena (npr. atrazin), što im znatno smanjuje troškove proizvodnje. Države Južne i Sjeverne Amerike upotrebljavaju genetski modificirano sjeme koje se u EU-u smije plasirati na tržište, ali se ne smije koristiti za proizvodnju, posebno za proteinske usjeve kao što je soja. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Posljedica je tih nedostataka povećanje uvoza poljoprivrednih proizvoda, a posebice poljoprivrednih sirovina. To može dovesti u pitanje europsku prehrambenu samodostatnost. Prema najnovijoj publikaciji Europske komisije Agri-food trade statistical factsheet (1) („Statistički informativni članak o trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima”), deficit trgovinske bilance EU-a za poljoprivredne sirovine 2019. godine premašio je 20 milijardi eura. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Ti nedostaci negativno utječu i na potrošače. Nedostatak regulacije dovodi do prekomjerne nestabilnosti cijena, koja se posljednjih godina povećala, a špekulacije na tržištima poljoprivrednih proizvoda dodatno je povećavaju, što mnogim potrošačima koji imaju niske prihode otežava pristup hrani. Osim toga, destabilizacija lanaca vrijednosti dovodi do smanjenja proizvodnih kapaciteta, čime se povećava nesigurnost opskrbe potrošača. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | COVID-19 na tragičan je način na vidjelo iznio i potrebu za trgovinom poljoprivrednim proizvodima i neophodnost prehrambene samodostatnosti. Europska unija stoga se za potrebe međunarodne trgovine mora opremiti instrumentima za povećanje otpornosti na gospodarske šokove kako bi obnovila povjerenje, stabilnost i zajednički prosperitet svih Europljana. |
| --- | --- |

3.4.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Europska komisija: Agri-food trade statistical factsheet („Statistički informativni članak o trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima”)

1

Agri-food trade statistical factsheet

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/53

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o izvanrednoj situaciji nakon bolesti COVID-19: osmišljavanje nove multilateralne matrice

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 364/08)

| Izvjestiteljica: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 16.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 213/3/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2020.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

16.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

213/3/3

1.   Zaključci i preporuke

COVID-19 i multilateralizam

| 1.1. | Duboke i dosad neviđene gospodarske, socijalne i financijske posljedice zdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19 iziskuje još nezabilježen, dugoročan i jasan odgovor. EU mora dati potporu gospodarstvu i međunarodnoj trgovini kako bi se spriječilo zaostajanje u svjetskoj trgovini, kao 1929. godine, te financirati oporavak. Pritom treba, u duhu solidarnosti i odgovornosti, zaštititi poduzeća, sve radnike (uključujući i osobe s invaliditetom), ranjive skupine i građane, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen. Sva poduzeća, uključujući poduzeća socijalne ekonomije kao ključne sastavnice rješenja, moraju imati neograničen pristup mjerama za oporavak. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Oporavak nakon „sveopćeg ograničenja kretanja” mora se temeljiti na održivosti te uključivom i zelenom rastu. Mjere iz zelenog plana stoga su relevantnije nego ikad (industrijska strategija, mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika i ugljična neutralnost do 2050.). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kriza izazvana bolešću COVID-19 zadala je težak udarac multilateralizmu, koji je već bio oslabljen strukturnim slabostima kao što su organizacije koje se preklapaju, zastarjelo funkcioniranje i postupak jednoglasnog donošenja odluka u kombinaciji s velikim brojem članova, što se očituje u paralizi Žalbenog tijela Svjetske trgovinske organizacije (WTO) za rješavanje sporova i zamrznutom financijskom doprinosu te naknadnom povlačenju Sjedinjenih Američkih Država iz Svjetske zdravstvene organizacije (WHO). Osim toga, nacionalna ograničenja izvoza osnovnih medicinskih potrepština i osobne zaštitne opreme, među ostalim i iz država članica EU-a, nacionalni egoizam i neki propusti u solidarnosti i međunarodnoj suradnji negativno utječu na najugroženije zemlje i odgađaju oporavak svjetskog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.3.

Potrebna je sveobuhvatnija vizija

| 1.4. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) želi podijeliti svoja razmišljanja o „novoj multilateralnoj matrici” nadovezujući se na opsežan popis prethodnih prijedloga (o reformi WTO-a, ulozi Međunarodne organizacije rada (ILO) itd.) te predstaviti nova rješenja za razdoblje nakon COVID-a 19 (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ovim se razmišljanjem u jeku krize želi potaknuti nova suradnja i veća dosljednost u odlukama međunarodnih, nadnacionalnih i međuvladinih organizacija u području trgovine i ulaganja, dostojanstvenog rada, socijalnih i ljudskih prava i klimatskih promjena. Njime se zemlje potiču da poštuju načelo lojalne suradnje u tim organizacijama i jačaju sinergije, a ne iskorištavaju nedostatke. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nakon svakog svjetskog rata ljudi su se okretali međunarodnim organizacijama radi očuvanja mira i blagostanja. Upravo je ova globalna sanitarna kriza trenutak da se preispitaju pravila globalnog upravljanja i da se iskoristi inovativnost, koja dolazi do izražaja u dosad neviđenim situacijama. |
| --- | --- |

1.6.

Niz konkretnih prijedloga

| 1.7. | Nekoliko dionika iz različitih područja (vidjeti Dodatak 1.) pomoglo je izvjestiteljici u utvrđivanju prijedloga, uzimajući u obzir pravna, politička i organizacijska ograničenja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Cilj je tih prijedloga osigurati bolju koordinaciju među:






  — | globalnim socijalnim standardima i obvezama u pogledu klimatskih promjena i zaštite okoliša; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

globalnim socijalnim standardima i obvezama u pogledu klimatskih promjena i zaštite okoliša;

| — | pravilima povezanima s trgovinom, ugovorima o klimatskim promjenama i zaštitom okoliša; |
| --- | --- |

—

pravilima povezanima s trgovinom, ugovorima o klimatskim promjenama i zaštitom okoliša;

| — | pravilima povezanima s trgovinom i globalnim socijalnim standardima. |
| --- | --- |

—

pravilima povezanima s trgovinom i globalnim socijalnim standardima.

| 1.9. | Prijedlozi uključuju bolji pristup statusu promatrača, financiranje za poticanje studijâ, osnivanje novih radnih skupina, poboljšanu koordinaciju među tajništvima, zajedničku politiku u području istraživanja, tumačenje nekih postojećih pravnih odredbi i političke obveze. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO je svjestan da se promjene moraju pokrenuti na političkoj razini i čvrsto vjeruje da EU, kao jedan od malobrojnih globalnih aktera s ustavnom obvezom i mandatom za dobro globalno upravljanje, ima ključnu ulogu u oblikovanju učinkovitije multilateralne matrice iznutra. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Skromni rezultati našeg dugotrajnog pozivanja na usklađenost multilateralnih pravila

2.1.   
  Poziv ključnih aktera civilnog društva

| 2.1.1. | Mnogi dionici opetovano su tražili veću usklađenost u osmišljavanju politika međunarodnih, nadnacionalnih i međuvladinih organizacija. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Kad je riječ o poslovnoj zajednici, Međunarodna trgovinska komora (ICC) posebno je istaknula da je „jedno od glavnih spornih pitanja u aktualnoj raspravi o globalizaciji percepcija o nepodudarnosti između trgovinskih, radnih i ekoloških standarda” (2). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | U deklaraciji sa sastanka na vrhu skupine G7-L7 održanog 2019. također je navedeno sljedeće: „Globalno upravljanje trebalo bi više uzeti u obzir trenutačne socijalne izazove, uključujući potrebu za novim vještinama, kako bi se osigurao dostojanstven rad u skladu s međunarodnim standardima i uvjeti za poslovanje kojima se podupiru produktivnost, veće plaće i stvaranje dobrih radnih mjesta” (stavak 3.). |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   
  Sveobuhvatni pregled prethodnih koraka

2.2.1.   Razumijevanje kompleksnosti globalizacije

| 2.2.1.1. | Ujedinjeni narodi (UN) imaju važnu ulogu kao krovna međunarodna organizacija koja može sastaviti pravila i standarde koji će imati najveću geografsku pokrivenost. Zbog toga EGSO podržava reformu UN-a koja od pristupa usmjerenog na proceduru mora dovesti do pristupa koji se temelji na rezultatima. UN je u rujnu 2015. donio 17 ciljeva održivog razvoja koji obuhvaćaju najuniverzalnije izazove čovječanstva. Iako ciljevi održivog razvoja nisu pravno obvezujući, a to znači ni za institucije EU-a, od vlada se očekuje da preuzmu odgovornost i uspostave domaće okvire za njihovo ostvarivanje. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

| 2.2.1.2. | Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) istaknula je 2017. da „moramo ispraviti globalizaciju, ali nismo u potpunosti sigurni kako” (3). U tom dokumentu o politikama navedene su popratne politike (socijalne politike i politike tržišta rada, politike o obrazovanju i vještinama, politike za društvenu i ekološku odgovornost poduzeća) i ukazuje se na „hitnu potrebu za povećanjem javnog savjetovanja i sudjelovanja dionika civilnog društva” u aktivnostima međunarodnih organizacija kojima se određuju standardi. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

2.2.2.   Globalni socijalni standardi i multilateralna trgovinska pravila: propuštena prilika

| 2.2.2.1. | Odmah nakon neuspjelog pokušaja da se u pravila unese socijalna klauzula (4), WTO je 1996. pojasnio da je ILO „nadležno tijelo za utvrđivanje i razmatranje [temeljnih radnih] standarda”. Od tada je ILO uveo nekoliko bitnih instrumenata. U odjeljku 5. Deklaracije ILO-a iz 1998. navodi se sljedeće: „radni standardi ne smiju se koristiti u protekcionističke trgovinske svrhe, a ni na koji dio u ovoj Deklaraciji ili postupke u vezi s njom ne smije se pozivati i oni se ne smiju koristiti u tu svrhu; osim toga, komparativna prednost zemalja ni na koji se način ne smije dovoditi u pitanje ovom Deklaracijom i postupcima koji se u vezi s njom provode.” |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | U svojoj Deklaraciji prigodom stogodišnjice ILO-a iz 2019. ILO preuzima ulogu predvodnika obvezujući se na „jačanje suradnje i razvoj institucijskih dogovora s drugim organizacijama radi promicanja usklađenosti politika u cilju razvoja pristupa budućnosti rada usmjerenog na čovjeka, prepoznajući snažne, složene i ključne veze između socijalnih, trgovinskih, financijskih, gospodarskih i okolišnih politika” (Odjeljak IV, točka F). |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Iako rade odvojeno, ILO i WTO ipak surađuju u nizu područja, prije svega objavljuju zanimljive zajedničke publikacije o trgovini i zapošljavanju, trgovini i neformalnom zapošljavanju, stvaranju globalizacije društveno održivom te važnosti politika razvoja vještina u pomaganju radnicima i poduzećima da iskoriste prednosti trgovine. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

| 2.2.2.4. | Tom politikom suradnje nikad nisu prekoračena ograničenja utvrđena Ministarskom deklaracijom WTO-a iz Singapura iz 1996. godine, u kojoj se navodi: „Odbijamo upotrebu radnih standarda u protekcionističke svrhe i slažemo se da se komparativna prednost zemalja, posebno zemalja u razvoju s niskim plaćama, ni na koji način ne smije dovoditi u pitanje. U tom pogledu napominjemo da će tajništva WTO-a i ILO-a nastaviti postojeću suradnju.” |
| --- | --- |

2.2.2.4.

2.2.3.   Postupna integracija obveza u području klime i okoliša u multilateralno okruženje

| 2.2.3.1. | Od 1994., kada je na snagu stupila Okvirna konvencija UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), vlade se redovito sastaju radi praćenja napretka s pomoću pouzdanog sustava transparentnosti i odgovornosti. Međutim, Pariški sporazum, prvi univerzalni, pravno obvezujući sporazum o klimatskim promjenama, usvojen je tek krajem 2015. godine i njime se propisuje sustav nacionalno utvrđenih doprinosa koje treba nadzirati. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

| 2.2.3.2. | Zahvaljujući svom statusu promatrača u UNFCCC-u i mandatu za unapređenje dostojanstvenog rada i pravedne tranzicije, ILO je dao bitan doprinos radu poboljšanog foruma o učincima provedbe mjera za odgovor (2015. – 2018.). Forum je posebno razmotrio „učinke koji proizlaze iz provedbe politika, programa i mjera za ublažavanje, pod jurisdikcijom stranaka i izvan nje, ili njihove prekogranične učinke, a koje su stranke u skladu s Konvencijom, Kyotskim protokolom i Pariškim sporazumom poduzele za borbu protiv klimatskih promjena”. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

| 2.2.3.3. | Nakon Memoranduma o razumijevanju iz 2016. ILO je blisko surađivao sa službenicima i stručnjacima UNFCCC-a kako bi se povećalo međusobno razumijevanje, a ta je suradnja obuhvaćala osposobljavanje o ulozi društvenih aktera, izgradnju kapaciteta za mjerenje učinka mjera za borbu protiv klimatskih promjena, regionalne radionice o pravednoj tranziciji i globalni forum dva puta godišnje. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

| 2.2.3.4. | Glavni je kanal ILO-a za djelovanje u području okoliša zajednički konzorcij s UNEP-om, UNDP-om, UNIDO-om i UNITAR-om, koji se naziva Partnerstvo za djelovanje u području zelenog gospodarstva (PAGE). |
| --- | --- |

2.2.3.4.

| 2.2.3.5. | Svemu tome treba dodati i niz multilateralnih sporazuma o okolišu. Njima se uglavnom koristi UN i oni obuhvaćaju širok raspon tema povezanih s okolišem u području biološke raznolikosti, kopna, mora, kemikalija i opasnog otpada ili atmosfere. EU je potpisnik oko 30 takvih sporazuma. |
| --- | --- |

2.2.3.5.

| 2.2.3.6. | Uz mrežu UN-a, Odbor WTO-a za trgovinu i okoliš predstavlja forum za razmjenu informacija, održavanje događanja i razmjenu mišljenja o trgovini i održivosti (npr. u vezi s kružnim gospodarstvom, dobrovoljnim inicijativama u pogledu normi, reformom subvencija za fosilna goriva, plastikom itd.). |
| --- | --- |

2.2.3.6.

| 2.2.3.7. | U skladu sa sudskom praksom WTO-a, članice mogu uvesti mjere za poboljšanje zdravlja građana, zaštitu okoliša ili očuvanje biološke raznolikosti pod uvjetom da se pridržavaju utvrđenih kriterija kako bi se osigurala usklađenost s pravilima i odredbama WTO-a. Ta se odstupanja, na temelju članka XX. GATT-a, smatraju usklađenima ako su razmjerna i nediskriminirajuća. Primjena takvih mjera ne smije biti „sredstvo proizvoljne ili neopravdane diskriminacije” ili „prikriveno ograničavanje međunarodne trgovine”. |
| --- | --- |

2.2.3.7.

| 2.2.3.8. | Renato Ruggiero, glavni direktor WTO-a, na konferenciji u Bonnu (9. prosinca 1997.) jasno je naveo koja ograničenja vlade smiju, odnosno ne smiju uvesti: „Vlade mogu upotrijebiti bilo koji vid ograničenja trgovine, što podrazumijeva i uvozne i izvozne kvote i zabrane, ili nametnuti carine ili druga davanja na granici za potrebe zaštite okoliša ili očuvanja resursa na teritoriju pod svojom nadležnošću, ali pod uvjetom da se pridržavaju osnovnih odredbi o nediskriminaciji i o što manjem ograničavanju trgovine. [...] Međutim, ono što zemlja u skladu s pravilima WTO-a ne može učiniti, to je primjena trgovinskih ograničenja kako bi pokušala promijeniti postupak i metode proizvodnje – ili druge politike – svojih trgovinskih partnera. Zašto? U osnovi zato što je pitanje proizvodnih postupaka i metoda u suverenoj nadležnosti svake zemlje”. |
| --- | --- |

2.2.3.8.

| 2.2.3.9. | To ograničenje, koje sprečava upletanje u proizvodne postupke i metode, jasna je prepreka uspostavi poticaja za proizvodnju i trgovinu trajnom robom. |
| --- | --- |

2.2.3.9.

2.2.4.   Bilateralna rješenja za veću usklađenost gospodarskih, socijalnih i ekoloških pravila

2.2.5.   Prednosti i ograničenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju

| 2.2.5.1. | EU je osmislio poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se pobrinuo za to da liberalizacija trgovine i ulaganja ne dovede do pogoršanja okoliša i uvjeta rada. |
| --- | --- |

2.2.5.1.

| 2.2.5.2. | Sud Europske unije priznao je 2017. „bitnu ulogu” odredbi o održivom razvoju u jednom sporazumu (5). |
| --- | --- |

2.2.5.2.

| 2.2.5.3. | EGSO je 2018. (6) pozvao na veću ambicioznost i veću izvršivost poglavljâ o trgovini i održivom razvoju, koja bi trebala imati jednaku važnost kao i poglavlja o trgovinskim, tehničkim ili carinskim pitanjima. |
| --- | --- |

2.2.5.3.

| 2.2.5.4. | ILO je 2016. (7) izvijestio da je 63 % sporazuma s odredbama o radu doneseno nakon 2008. godine, što ukazuje na ubrzanje, a da su u 46,8 % sporazuma o slobodnoj trgovini s odredbama o radu bili uključeni EU, SAD ili Kanada. Referentni tekstovi su, padajućim redoslijedom, Deklaracija o načelima i temeljnim pravima iz 1998., Konvencija br. 182 (dječji rad), Program za dostojanstven rad i Deklaracija o socijalnoj pravdi. |
| --- | --- |

2.2.5.4.

3.   Nov način razmišljanja radi osmišljavanja nove multilateralne matrice

3.1.   
  Opći preduvjeti

| 3.1.1. | U svim novim prijedlozima za veću usklađenost trebalo bi poštovati četiri načela:






  — | načelo specijalizacije: „Međunarodne organizacije imaju samo one ovlasti koje su im dodijelile države članice” (8); |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

—

načelo specijalizacije: „Međunarodne organizacije imaju samo one ovlasti koje su im dodijelile države članice” (8);

| — | načelo sposobnosti donošenja odluka: organizacije imaju jasna interna pravila i postupke kojima se upravljačkim tijelima (tehnički odbori ili opće skupštine) omogućava djelovanje; |
| --- | --- |

—

načelo sposobnosti donošenja odluka: organizacije imaju jasna interna pravila i postupke kojima se upravljačkim tijelima (tehnički odbori ili opće skupštine) omogućava djelovanje;

| — | načelo transparentnosti: svaka funkcionalna promjena, kao što su uvođenje zajedničkih skupina, novi pravilnici ili zajedničke izjave, iziskuje transparentno obavješćivanje i na unutarnjoj i na vanjskoj razini; |
| --- | --- |

—

načelo transparentnosti: svaka funkcionalna promjena, kao što su uvođenje zajedničkih skupina, novi pravilnici ili zajedničke izjave, iziskuje transparentno obavješćivanje i na unutarnjoj i na vanjskoj razini;

| — | načelo evaluacije: trebalo bi poticati uspostavu kulture evaluacije unutarnjeg funkcioniranja. |
| --- | --- |

—

načelo evaluacije: trebalo bi poticati uspostavu kulture evaluacije unutarnjeg funkcioniranja.

| 3.1.2. | U EGSO-ovoj je biti da podržava otvoreniju komunikaciju i savjetovanje s civilnim društvom o politikama međunarodnih organizacija te poziva na postupno uspostavljanje procesa trajnog dijaloga. S obzirom na svoje iskustvo, EGSO je spreman preuzeti probnu ulogu u uspostavi takvih postupaka. Kao i UNFCCC i OECD, koji njeguju bogat dijalog sa širokim rasponom partnera, WTO je nedavno pojačao svoju suradnju s civilnim društvom i izvan okvira svojega godišnjeg javnog foruma. Ti kontakti mogu znatno doprinijeti većoj učinkovitosti i demokraciji u multilateralnom trgovinskom sustavu. EGSO je zahvalan na potpori Europske komisije u povećanju glasa civilnog društva na multilateralnoj razini te pozdravlja 6. mjeru nedavnog akcijskog plana Skupine iz Ottawe u šest točaka (9). |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Pregovaračka sposobnost socijalnih partnera također zahtijeva veće priznanje. Trostrana deklaracija socijalnih partnera na međunarodnoj razini i niz višenacionalnih okvirnih sporazuma sadrže korisna praktična pravila i instrumente (socijalni standardi, odnosi s dobavljačima, socijalni dijalog, borba protiv dječjeg i prisilnog rada). |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  Multilateralni instrumenti

Integriranje WTO-a u sustav UN-a u funkcionalnom smislu

| 3.2.1. | Sustav UN-a stup je međunarodnog poretka sa svojom mrežom specijaliziranih agencija kao što su ILO, UNESCO, WHO, MMF, Svjetska banka i regionalne razvojne banke. Iako trgovinska pravila moraju doprinositi postizanju ciljeva održivog razvoja, WTO je osnovan kao izdvojena organizacija te je i dalje izvan sustava UN-a. Bez obzira na to, glavni direktor WTO-a sudjeluje u Glavnom izvršnom odboru UN-a sa svim glavnim direktorima specijaliziranih agencija i drugih glavnih tijela UN-a. EGSO predlaže da WTO obavješćuje Glavni izvršni odbor UN-a o svim postignućima sustava trgovinskih pravila koja bi mogla pridonijeti ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Izričito upućivanje na „održivi razvoj” u preambuli Sporazuma o WTO-u iz 1994. godine treba tumačiti tako da obuhvaća ciljeve održivog razvoja, koji su novi univerzalno dogovoren oblik održivosti u međunarodnom pravu. Čini se da WTO to tako i shvaća jer se na svojoj internetskoj stranici proglašava „ključnim za postizanje ciljeva održivog razvoja”. |
| --- | --- |

3.2.2.

Daljnje povezivanje zasebnih skupova pravila

3.2.3.   Stroža socijalna i ekološka pravila

| 3.2.3.1. | ILO je 2018. objavio nekoliko studija o ukupnom mogućem učinku Pariškog sporazuma, o pitanju ekološke tranzicije i vještina (10) te o vještinama za zeleniju budućnost i utjecaju zagrijavanja na radne uvjete (11). |
| --- | --- |

3.2.3.1.

| 3.2.3.2. | EGSO traži širu distribuciju tih izvješća i zalaže se za organizaciju regionalnih radionica u zemljama u razvoju koje bi financirala Europska komisija, osobito u najmanje razvijenim zemljama te otočnim i osjetljivim gospodarstvima koja su socijalno najviše pogođena strašnim posljedicama globalnog zagrijavanja. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

| 3.2.3.3. | ILO je 2015. objavio Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all (Smjernice za pravednu tranziciju na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve). EGSO predlaže veću primjenu tih smjernica u svim službama Komisije pri radu na utvrđivanju normi. Osim toga, ažuriranje tih smjernica trebalo bi biti na dnevnom redu Upravnog tijela ILO-a. |
| --- | --- |

3.2.3.3.

3.2.4.   Daljnje veze između trgovinskih pravila i socijalnih standarda

| 3.2.4.1. | EGSO smatra da bi, radi reciprociteta, WTO ILO-u trebao službeno dodijeliti status promatrača za sastanke svojih glavnih tijela i odbora. Osim službenog sudjelovanja ILO-a na ministarskim konferencijama WTO-a, povećala bi se uključenost ILO-a u unutarnjim tijelima WTO-a, a moglo bi se doprinijeti i integraciji poštovanja međunarodnih radnih standarda u okvir Mehanizma pregleda trgovinske politike WTO-a (TPRM). EGSO predlaže da se osnuje posebna privremena radna skupina tajništava WTO-a i ILO-a radi izrade i predstavljanja smjernica do lipnja 2021. godine. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

| 3.2.4.2. | Osim toga, trebalo bi obnoviti Svjetsku komisiju Međunarodne organizacije rada za socijalnu dimenziju globalizacije s obzirom na utjecaj COVID-a 19 na globalne lance vrijednosti. Nadovezujući se na svoje mišljenje o obvezujućem ugovoru UN-a (12), EGSO se zalaže za to da se tijekom njemačkog predsjedanja EU-om osmisli djelotvoran regulatorni okvir kojim bi se zajamčilo poštovanje ljudskih prava i dostojanstven rad u globalnim lancima vrijednosti i koji bi uključivao europski akcijski plan sa zakonodavnim instrumentima i konkretnim postignućima te ambiciozne i efektivne normativne mjere na globalnoj razini. I ILO i WTO moraju dati doprinos razmjeran svojim ulogama. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

| 3.2.4.3. | U postupku razmatranja regionalnih i bilateralnih trgovinskih sporazuma čiji broj i zemljopisna pokrivenost stalno rastu, WTO mora imati novu ulogu u području odredbi o radu. Budući da većina novih sporazuma o slobodnoj trgovini sadržava odredbe o radu, tajništvo WTO-a trebalo bi prikupljati, uspoređivati i pratiti taj novi korpus. Taj rad na praćenju mogao bi se podijeliti s ILO-om u okviru Akcijskog plana ILO-a o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe i dovesti do daljnje suradnje ILO-a i WTO-a. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

3.2.5.   Daljnje veze među trgovinskim i klimatskim pravilima i politikama

| 3.2.5.1. | Klimatskim izuzećem WTO-a, o kojem se već raspravljalo u akademskim i poslovnim krugovima, mogle bi se definirati „klimatske mjere”: karakteristike, ciljevi od općeg interesa i kriteriji usklađenosti s pravilima WTO-a. Takvim bi se izuzećem članicama WTO-a omogućilo uvođenje klimatskih mjera na domaćem tržištu (sustav trgovanja emisijama) ili na njihovim granicama, čime bi se zajamčilo da te mjere ne budu prikrivene protekcionističke mjere. |
| --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Neformalna radna skupina WTO-a trebala bi za 12. ministarsku konferenciju koja će se održati 2021. pripremiti ministarsku deklaraciju WTO-a o trgovini i okolišu u kojoj se prepoznaje uloga trgovine, trgovinske politike i multilateralnog trgovinskog sustava u potpori naporima međunarodne zajednice u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i drugih zajedničkih međunarodnih obveza u području okoliša, kao što je Pariški sporazum. EGSO potiče Komisiju da nastavi ulagati napore u tom smjeru. |
| --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | EGSO traži od Europske komisije da pojasni svoje stajalište o postupnom ukidanju subvencija za fosilna goriva u EU-u i da u potpunosti podrži sve nove inicijative na plurilateralnoj razini u okviru WTO-a. |
| --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.5.4. | EGSO poziva na brzo ponovno pokretanje plurilateralnih pregovora WTO-a o Sporazumu o ekološkim dobrima. Oni bi trebali biti u izravnijoj vezi s Pariškim sporazumom. Primjer za to je prijedlog Kineskog Taipeija iz 2019. o Sporazumu o ekološkim dobrima i uslugama povezanom s Pariškim sporazumom, koji počiva na ukidanju carina na robu i usluge povezane sa smanjenjem ugljika. „Pokretanje novih pregovora kao što je Sporazum o ekološkim dobrima i uslugama povezan s Pariškim sporazumom, čiji je cilj rješavanje aktualnih pitanja kao što su klimatske promjene i liberalizacija međunarodne trgovine, bit će ključno postignuće za multilateralni trgovinski sustav” (13). |
| --- | --- |

3.2.5.4.

| 3.2.5.5. | Radi veće usklađenosti, tajništva multilateralnih sporazuma o okolišu trebala bi imati status promatrača u nizu odbora WTO-a, a ne samo u Odboru za trgovinu i okoliš (na primjer, u odborima koji se bave tehničkim preprekama te sanitarnim i fitosanitarnim mjerama). |
| --- | --- |

3.2.5.5.

| 3.2.5.6. | EGSO preporučuje osnivanje zajedničke radne skupine za Program UN-a za okoliš, UNFCCC i WTO. Ona bi se bavila pitanjima emisija stakleničkih plinova i međunarodne trgovine i pružala metodologije za mjerenje ili kompenzacijske sustave u okviru sporazumâ o slobodnoj trgovini (primjerice pošumljavanjem). Nacionalno utvrđeni doprinosi u okviru Pariškog sporazuma trebali bi uzeti u obzir takve kompenzacijske sustave dogovorene s trećim zemljama. |
| --- | --- |

3.2.5.6.

4.   Doprinos EU-a novom modelu održivog multilateralizma

| 4.1. | U cilju borbe protiv istjecanja ugljika, EGSO podržava mehanizam prilagodbe emisija CO2 na granicama EU-a usklađen s WTO-om, kojim se osiguravaju jednaki uvjeti za sektore s intenzivnim emisijama CO2 (14). EGSO traži od Europske komisije da ostane pri svom prvotnom rasporedu zakonodavnog prijedloga, a to je proljeće 2021. godine. Nedavna početna procjena učinka (plan) pokazala je potporu, posebno u sektorima kao što su čelik, cement, kemijska industrija i električna energija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO naglašava važnost postojanja sveobuhvatnih socijalnih i ekoloških uvjeta za zemlje primateljice u sljedećem općem sustavu povlastica (Uredba (EU) br. 978/2012 (15)). |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   
  Snažnije odredbe o održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini

| 4.3.1. | Trebalo bi ojačati poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o trgovini i ulaganjima:






  — | U skladu s preporukom Europskog parlamenta, u poglavljima o trgovini i održivom razvoju od partnera bi trebalo zahtijevati da ratificiraju i provedu temeljne međunarodne instrumente o ljudskim pravima (tj. Međunarodnu povelju o ljudskim pravima), temeljne konvencije ILO-a, uključujući Konvenciju o sigurnosti i zdravlju na radu, te Pariški sporazum i druge međunarodne sporazume o okolišu. |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

—

U skladu s preporukom Europskog parlamenta, u poglavljima o trgovini i održivom razvoju od partnera bi trebalo zahtijevati da ratificiraju i provedu temeljne međunarodne instrumente o ljudskim pravima (tj. Međunarodnu povelju o ljudskim pravima), temeljne konvencije ILO-a, uključujući Konvenciju o sigurnosti i zdravlju na radu, te Pariški sporazum i druge međunarodne sporazume o okolišu.

| — | Odbor EGSO-a za praćenje međunarodne trgovine smatra da bi procjenama utjecaja na održivost trebalo preispitati „računalni model opće ravnoteže (CGE) [...] u odnosu na alternativne modele i uključiti širi skup pokazatelja za mjerenje utjecaja na ljudska i radnička prava, klimatske promjene, biološku raznolikost, potrošače i izravna strana ulaganja. Potreban je širi skup pokazatelja uz spremnost za razmatranje alternativnih modela.” |
| --- | --- |

—

Odbor EGSO-a za praćenje međunarodne trgovine smatra da bi procjenama utjecaja na održivost trebalo preispitati „računalni model opće ravnoteže (CGE) [...] u odnosu na alternativne modele i uključiti širi skup pokazatelja za mjerenje utjecaja na ljudska i radnička prava, klimatske promjene, biološku raznolikost, potrošače i izravna strana ulaganja. Potreban je širi skup pokazatelja uz spremnost za razmatranje alternativnih modela.”

| — | EGSO poziva na izmjenu mehanizama povjerenstava u okviru kojih bi pravnici za trgovačko pravo, ali i stručnjaci za rad, klimu i ljudska prava mogli provoditi istragu u vezi s pritužbama u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju. U slučaju da ta povjerenstva utvrde povrede, trebao bi se pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država, koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija, te zaštitu za oštećenu stranku. |
| --- | --- |

—

EGSO poziva na izmjenu mehanizama povjerenstava u okviru kojih bi pravnici za trgovačko pravo, ali i stručnjaci za rad, klimu i ljudska prava mogli provoditi istragu u vezi s pritužbama u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju. U slučaju da ta povjerenstva utvrde povrede, trebao bi se pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država, koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija, te zaštitu za oštećenu stranku.

| 4.3.2. | Budući sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini trebali bi uključivati upućivanje na Pariški sporazum i moraju sadržavati poticaje kao što je nulta stopa carine za ekološke proizvode ili usluge. S drugim trgovinskim partnerima (Novi Zeland, Australija) trebalo bi primjenjivati članak 22. stavak 3. CETA-e, kojim se stranke obvezuju promicati gospodarske i trgovinske tokove koji će pridonijeti poticanju dostojanstvenog rada i zaštite okoliša. Budući sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini također bi trebali proširiti ulogu praćenja koju imaju unutarnje savjetodavne skupine na šire područje, a ne samo na zaštitu okoliša, zapošljavanje i socijalna pitanja. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Svi ugovori o ulaganju o kojima EU pregovara, posebno s Kinom, moraju sadržavati sveobuhvatne odredbe o:






  — | održivom iskorištavanju prirodnih resursa; |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

—

održivom iskorištavanju prirodnih resursa;

| — | pristupu koji se temelji na načelu predostrožnosti kad je riječ o ljudskom zdravlju, prirodnim resursima i ekosustavima; |
| --- | --- |

—

pristupu koji se temelji na načelu predostrožnosti kad je riječ o ljudskom zdravlju, prirodnim resursima i ekosustavima;

| — | načelu sudjelovanja javnosti i njezinu pristupu informacijama i pravosuđu; |
| --- | --- |

—

načelu sudjelovanja javnosti i njezinu pristupu informacijama i pravosuđu;

| — | načelu integracije i međuodnosa, posebno u vezi s ljudskim pravima te socijalnim, gospodarskim i ekološkim ciljevima. |
| --- | --- |

—

načelu integracije i međuodnosa, posebno u vezi s ljudskim pravima te socijalnim, gospodarskim i ekološkim ciljevima.

| 4.3.4. | Predstojećim imenovanjem glavnog službenika EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila pridonijet će se osiguravanju učinkovite provedbe trgovinskih sporazuma, uključujući radna prava, obveze zaštite okoliša i ulogu civilnog društva. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   
  Vodeća uloga EU-a u osmišljavanju nove multilateralne matrice

| 4.4.1. | Unija je jedan od rijetkih globalnih aktera s ustavnom obvezom i mandatom za „promicanje međunarodnog sustava utemeljenog na snažnijoj multilateralnoj suradnji i dobrom globalnom upravljanju” (članak 21. stavak 2. točka (h) Ugovora o Europskoj uniji (UEU)). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Međutim, EU kao organizacija za regionalnu integraciju nije mogao u potpunosti sudjelovati u radu mnogih tijela, organa i organizacija sustava Ujedinjenih naroda (UN) jer se za zaštitu stajališta i interesa Unije mora oslanjati na države članice. Više od deset godina nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, kojim se EU obvezala na „promi[canje] multilateraln[ih] rješenja zajedničkih problema, osobito u okviru Ujedinjenih naroda” (članak 21. stavak 1. UEU-a), krajnje je vrijeme da Unija zajedno sa svojim državama članicama razvije integriranu strategiju za ostvarivanje boljeg položaja u sustavu UN-a. |
| --- | --- |

4.4.2.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenja EGSO-a REX/509 „Reforma WTO-a radi prilagodbe razvoju svjetske trgovine” (SL C 159, 10.5.2019.), REX/486 „Uloga trgovinske i investicijske politike EU-a u poboljšanju gospodarskih rezultata u EU-u” (SL C 47, 11.2.2020.), REX/500 „Poglavlja u trgovinskim i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini” (SL C 227, 28.6.2018.), NAT/760, mišljenje o dokumentu za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.” (SL C 14, 15.1.2020.).

1

(2)  ICC o reformi WTO-a, listopad 2019.

2

(3)  http://www.oecd.org/about/sge/fixing-globalisation-time-to-make-it-work-for-all-9789264275096-en.htm, str. 9.

3

(4)  Ministarska deklaracija WTO-a iz Singapura 1996., stavak 4.

4

(5)  Mišljenje Suda 2/15, 16. svibnja 2017., EU:C:2017:376.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a REX 500 „Poglavlje o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini” (SL C 227, 28.6.2018.), točka 2.4.

6

(7)  Dokument ILO-a Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO (Odredbe o radu u sporazumima o trgovini: najnovija kretanja i relevantnost za ILO), GB.328/POL/3, stavak 9.

7

Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO

(8)  Jan Wouters, Cedric Ryngaert, Tom Ruys i Geert De Baere, International Law: A European Perspective (Međunarodno pravo: europski pogled) (Oxford, Hart Publishing, 2018.), str. 259.

8

International Law: A European Perspective

(9)  Kanada vodi skupinu članica WTO-a, poznatu kao Skupina iz Ottawe, koja se bavi svladavanjem konkretnih izazova multilateralnog trgovinskog sustava. Izjava Skupine iz Ottawe iz lipnja 2020.: Usmjeravanje djelovanja na COVID-19, lipanj 2020.

9

(10)  World employment social outlook 2018 – Greening with jobs (Svjetski izgledi za zapošljavanje na socijalnom planu 2018. – Ekologizacija uz radna mjesta), Ženeva, ILO, 2018.

10

World employment social outlook 2018 – Greening with jobs

(11)  Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work (Rad na toplijem planetu: utjecaj stresa uzrokovanog vrućinom na produktivnost rada i pristojan posao), Ženeva, ILO, 2019.

11

Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work

(12)  Mišljenje EGSO-a REX 518, „Obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima” (SL C 97, 24.3.2020., str. 9.)

12

(13)  Neslužbeni dokument JOB/TE/19, 19. siječnja 2018.

13

(14)  Mišljenje CCMI/167, „Sektorska industrijska perspektiva o usklađivanju klimatskih i energetskih politika” (srpanj 2019. – SL C 353, 18.10.2019., str.59.).

14

(15)  SL L 303, 31.10.2012., str. 1.

15

---

PRILOG

ODRŽANI PRIPREMNI SASTANCI

| Ime | Organizacija | Funkcija |
| --- | --- | --- |
| Elina BARDRAM | EK | Načelnica odjela

  Međunarodni odnosi (CLIMA.A.1) |
| Daniele BASSO | ETUC | Savjetnik |
| John BRYAN | EGSO | Član Skupine III. |
| Cinzia DEL RIO | EGSO | Članica Skupine II. |
| Dimitru FORNEA | EGSO | Član Skupine II. |
| Alan HERVÉ | Sciences Po (Fakultet političkih znanosti), Rennes | Profesor međunarodnog javnog prava |
| Emmanuel JULIEN | ILO | Zamjenik direktora

  Odjel za poduzeća |
| Bernd LANGE | EP | Predsjednik odbora INTA |
| Jürgen MAIER | Forum
  Umwelt & Entwicklung (Okoliš i razvoj) | Direktor |
| Jean-Marie PAUGAM | Francuska vlada | Stalni predstavnik Francuske pri WTO-u |
| Christophe PERRIN | ILO | Direktor

  Odjel za multilateralnu suradnju |
| Denis REDONNET | EK | Direktor

  WTO, pravni poslovi i trgovina robom (TRADE.DGA2.F) |
| Lutz RIBBE | EGSO | Član Skupine III. |
| Victor VAN VUUREN | ILO | Direktor

  Odjel za poduzeća |
| Lieve VERBOVEN | ILO | Direktorica Ureda za EU |
| Jan WOUTERS | Sveučilište u Leuvenu | Profesor međunarodnog prava i međunarodnih organizacija |

Ime

Organizacija

Funkcija

Elina BARDRAM

EK

Načelnica odjela

Međunarodni odnosi (CLIMA.A.1)

Daniele BASSO

ETUC

Savjetnik

John BRYAN

EGSO

Član Skupine III.

Cinzia DEL RIO

EGSO

Članica Skupine II.

Dimitru FORNEA

EGSO

Član Skupine II.

Alan HERVÉ

Sciences Po (Fakultet političkih znanosti), Rennes

Profesor međunarodnog javnog prava

Emmanuel JULIEN

ILO

Zamjenik direktora

Odjel za poduzeća

Bernd LANGE

EP

Predsjednik odbora INTA

Jürgen MAIER

Forum

Umwelt & Entwicklung (Okoliš i razvoj)

Direktor

Jean-Marie PAUGAM

Francuska vlada

Stalni predstavnik Francuske pri WTO-u

Christophe PERRIN

ILO

Direktor

Odjel za multilateralnu suradnju

Denis REDONNET

EK

Direktor

WTO, pravni poslovi i trgovina robom (TRADE.DGA2.F)

Lutz RIBBE

EGSO

Član Skupine III.

Victor VAN VUUREN

ILO

Direktor

Odjel za poduzeća

Lieve VERBOVEN

ILO

Direktorica Ureda za EU

Jan WOUTERS

Sveučilište u Leuvenu

Profesor međunarodnog prava i međunarodnih organizacija

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/62

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Oporezivanje ekonomije suradnje – obveze izvješćivanja”

(dodatno mišljenje)

(2020/C 364/09)

| Izvjestiteljica: | Ester VITALE |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Ester VITALE

| Odluka Plenarne skupštine: | 18.6.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | Pravilo 29. Provedbenih pravila (2010.) |
| | Dodatno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 210/1/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

18.6.2019.

Pravni temelj:

Pravilo 29. Provedbenih pravila (2010.)

Dodatno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

210/1/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Oporezivanje i fiskalne politike moraju se prilagođavati u odnosu na kontinuirani razvoj ekonomije suradnje. Međutim, EGSO smatra da za to nije potrebno osmišljavati nove ili posebne sustave oporezivanja već da je uputnije prilagoditi postojeća pravila i porezne modele novim gospodarskim okolnostima, uz održavanje jednakih uvjeta među raznim zainteresiranim subjektima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO traži da se u okviru nacionalnih poreznih sustava uzimaju u obzir fenomeni ekonomije suradnje i digitalnih platformi, uz poštovanje načela tipičnih za sustav pravednog oporezivanja, a to su dosljednost, predvidljivost i neutralnost, te da se istovremeno jamči da, u javnom interesu, svi relevantni subjekti ispunjavaju svoje porezne obveze. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO je uvjeren da bi se fiskalne politike koje će se primjenjivati na digitalizaciju gospodarstva i osmišljavanje alata i operativnih rješenja trebali koordinirati na međunarodnoj razini. Stoga pozdravlja blisku suradnju između Komisije, država članica i OECD-a / skupine G20 jer uviđa da su različiti oblici suradnje već donijeli neke opipljive rezultate, a u budućnosti bi se mogli postići i drugi, još važniji rezultati. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Važno je da međunarodne, europske i nacionalne institucije djeluju učinkovito i brzo kako bi odgovorile na nova pitanja koja donose digitalna ekonomija i ekonomija suradnje, i to proaktivno, a ne samo reagirajući na pojedinačne probleme koji se javljaju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ključno pitanje u vezi s poreznim sustavima primjenjivima na ekonomiju suradnje odnosi se na obveze digitalnih platformi u pogledu prikupljanja informacija o obavljenim transakcijama, obavještavanja poreznih tijela o njima te njihovog pohranjivanja (obveze izvješćivanja). Te obveze platformama ne bi smjele predstavljati prekomjerno administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Primjerena razmjena informacija unutar funkcionalnog i razmjernog sustava za prikupljanje i razmjenu podataka mogla bi olakšati rad poreznih tijela, s jedne strane, i, s druge strane, poduzećima osigurati siguran i predvidljiv sustav, što bi donijelo korist sektoru ekonomije suradnje u cjelini. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO bi želio da se utvrdi europska norma za prikupljanje podataka i informacija o korisnicima o kojima će platforme morati obavještavati porezna tijela i koje će morati pohranjivati tijekom određenog razdoblja. Obveze u pogledu izvješćivanja trebaju biti jasne i usklađene u svim državama članicama. Uvođenjem europske norme mogle bi se ograničiti jednostrane mjere država članica koje bi mogle uzrokovati kontraproduktivnu regulatornu neujednačenost i nesigurnost u primjeni na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Što se tiče općih načela koja bi trebala usmjeravati regulatorne mjere u području izvješćivanja, EGSO smatra da je potrebno usvojiti pristup kojim se poštuje načelo proporcionalnosti, kako je navedeno u sudskoj praksi Suda Europske unije, odnosno pristup koji bi omogućio da se regulativom ostvari željena svrha (a to je prikupljanje jasnih informacija korisnih za rad poreznih tijela) bez pretjeranog i neosnovanog ugrožavanja privatnih interesa platformi i krajnjih korisnika. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi porezna pravila za ekonomiju suradnje, uključujući pravila o obvezama izvješćivanja, trebalo prilagoditi pojedinačnim sektorima i raznim djelatnostima ekonomije suradnje, koje se često međusobno razlikuju. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da je važno razmotriti može li se, kad je riječ o obvezama izvješćivanja, predstojeća provedba direktive o određenim uvjetima za pružatelje platnih usluga u vezi s traženjem informacija u cilju otkrivanja prijevara u području PDV-a koristiti i u svrhe izravnog oporezivanja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Jasno je da se razmjena informacija između privatnih strana i javnih tijela mora provoditi u skladu s europskim zakonodavstvom o zaštiti privatnosti i obradi osobnih podataka pojedinaca te prema načelima nužnosti, proporcionalnosti i strogog tumačenja mogućih izuzeća od općih načela privatnosti radi osiguravanja provedbe poreznih pravila. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Uvod i opća načela

| 2.1. | Osmišljavanje djelotvornih poreznih politika za sektor ekonomije suradnje predstavlja izazov kako za europske i nacionalne institucije tako i za subjekte u tom sektoru. Stoga je izuzetno važno osigurati jednake uvjete poslovanja za razne subjekte ekonomije suradnje te između potonjih i tradicionalnih subjekata koji djeluju u istim sektorima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO smatra da je posljednjih godina ekonomija suradnje u stalnoj i znatnoj ekspanziji te da i u budućnosti predstavlja priliku za daljnji razvoj zemalja Europske unije s obzirom na to da omogućuje mobilizaciju neiskorištenih resursa i pokretanje inicijativa pojedinačnih građana. Istodobno je svjestan da je potrebno regulirati taj sektor kako bi se osigurala zaštita potrošača, prava radnika, ispunjavanje poreznih obveza i pošteno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Definicija ekonomije suradnje koja se koristi u ovom mišljenju odnosi se na poslovne modele u kojima djelatnost olakšavaju suradničke platforme koje omogućuju privremenu upotrebu robe ili usluga koje često osiguravaju privatne osobe. S tim u vezi, i s metodološkog je stajališta važno postići minimalnu razinu konsenzusa između Europske unije i država članica o konceptu ekonomije suradnje kako bi se izbjegla velika neujednačenost između različitih definicija koje se primjenjuju na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ekonomija suradnje složen je ekonomski fenomen koji je u regulatorne svrhe potrebno u cijelosti obuhvatiti jer se tiče različitih društvenih područja i više skupova pravila koji se tradicionalno bave različitim i odvojenim područjima. Na primjer, kontinuirani razvoj ekonomije suradnje utječe na pravila na području prava potrošača, radnog prava, socijalne sigurnosti, ugovornog prava, prava na privatnost i prava povezanog s javnim uslugama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO naglašava da je nužno da se u nacionalnim poreznim sustavima na odgovarajući način uzimaju u obzir novi modeli aktivnosti povezanih s ekonomijom suradnje, uz učinkovitu koordinaciju na europskoj razini. Za sve zainteresirane strane – javna tijela, poduzeća i potrošače – nužno je poštovanje načela pravednog sustava oporezivanja, odnosno dosljednosti, predvidljivosti i neutralnosti, u pogledu tih novih modela. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Međutim, tradicionalna pravila oporezivanja teško se prilagođavaju kontinuiranom razvoju tehnologije te često dolazi do vremenskog raskoraka između vrlo brzog tempa promjene u digitalnoj ekonomiji i tempa promjene poreznih pravila. Stoga bi prilagodba tradicionalnih pravila i načela promjenama koje su u tijeku trebala biti pravovremena i odgovarajuća, uz koordinaciju mjera europskog zakonodavca i raznih nacionalnih zakonodavaca. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Naročito je važno da međunarodne, europske i nacionalne institucije djeluju brzo, učinkovito i koordinirano kako bi odgovorile na nova pitanja koja donose digitalna ekonomija i ekonomija suradnje, i to proaktivno, a ne samo reagirajući na pojedinačne probleme do kojih dolazi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO je uvjeren da bi u kontekstu digitalizacije gospodarstva porezne politike i osmišljavanje konkretnih alata i rješenja trebali biti koordinirani na međunarodnoj ili čak globalnoj razini. Stoga pozdravlja blisku suradnju između Komisije, država članica i OECD-a / skupine G20 jer uviđa da je ta suradnja već donijela neke opipljive rezultate, a u budućnosti bi se mogli postići i drugi, još važniji rezultati. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Obveze izvješćivanja

| 3.1. | Ključno pitanje u vezi sa sustavima oporezivanja ekonomije suradnje odnosi se na obveze digitalnih platformi u pogledu prikupljanja informacija o obavljenim transakcijama, obavještavanja poreznih tijela o njima te njihovog pohranjivanja. Primjerena razmjena informacija unutar funkcionalnog i razmjernog sustava za prikupljanje i razmjenu podataka mogla bi, s jedne strane, olakšati rad poreznih tijela koja podatke trebaju zaprimiti brzo i lako i, s druge strane, platformama i njihovim korisnicima osigurati predvidljiv sustav. Obveze izvješćivanja ne bi smjele predstavljati prekomjerno administrativno opterećenje za platforme i subjekte u tom sektoru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U sektoru prometa već postoji više primjera učinkovite suradnje između platformi i poreznih tijela, primjerice u Estoniji gdje su usvojeni modaliteti kojima se vozačima koji rade putem platformi za zajedničku vožnju olakšava podnošenje poreznih prijava. Još je jedan primjer inovativnog rješenja u Estoniji utvrđivanje minimalne i razmjerne količine podataka o kojima se tijela vlasti moraju obavijestiti te mogućnost da operatori platformi koriste namjenski bankovni tekući račun za ispunjavanje poreznih obveza. Taj tekući račun olakšava izravnu i brzu vezu između operatera, njihovih banaka i poreznih tijela. S druge strane, u nekim se regijama uočava da internetske platforme ne pokazuju spremnost na suradnju s financijskim tijelima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | S tim u vezi EGSO bi želio da se utvrdi europska norma za prikupljanje podataka i informacija o kojima će platforme morati obavještavati porezna tijela i koje će morati pohraniti tijekom određenog razdoblja. Naime, velik broj jednostranih mjera država članica i postojanje neujednačenih sustava na unutarnjem tržištu – što je djelomično već slučaj – dovest će do operativnih poteškoća i neučinkovitosti u cjelokupnom sektoru ekonomije suradnje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Osmišljavanje usklađenog europskog modela izvješćivanja trebalo bi se temeljiti na dosadašnjim iskustvima i povratnim informacijama s terena. U raznim državama članicama danas su na snazi sustavi izvješćivanja koji se međusobno razlikuju u organizacijskom smislu i u pogledu količine i vrste podataka koji se prikupljaju i prosljeđuju. U nekim su državama članicama sustavi izvješćivanja vrlo složeni i od platformi iziskuju velike napore, dok su sustavi u drugim državama članicama fleksibilniji i manje utječu na tekuće poslovanje. Usto, iskustva u nekim državama članicama pokazuju da neobavezni, dobrovoljni sustavi izvješćivanja, za koje ne postoje određene zakonske obveze, nisu djelotvorni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da postojeća fragmentacija nije dugoročno održiva jer bi mogla dovesti do pretjeranih troškova usklađivanja i do neučinkovitosti uzrokovane neujednačenim propisima u raznim područjima unutarnjeg tržišta. Zbog toga bi trebalo pronaći uravnotežen i proporcionalan pristup pitanju izvješćivanja, koji bi osigurao pojednostavljen i funkcionalan sustav. Pojednostavljenje obveza izvješćivanja zapravo bi digitalnim platformama moglo dati konkretan poticaj da se pridržavaju propisa. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kad je riječ o općim načelima koja bi trebala usmjeravati regulatorne mjere u području oporezivanja ekonomije suradnje općenito i, točnije, obveze izvješćivanja, EGSO smatra da je potrebno usvojiti pristup kojim se poštuje načelo proporcionalnosti, kako je utvrđeno u sudskoj praksi Suda Europske unije. U tom je smislu potrebno omogućiti ostvarivanje svrhe koja se propisima želi postići, a to je prikupljanje jasnih informacija korisnih za rad poreznih tijela u javnom interesu, bez prekomjernog ugrožavanja privatnih interesa platformi i krajnjih korisnika. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Taj bi pristup trebao, s jedne strane, osigurati jasna i predvidljiva pravila za operatere u tom sektoru, bez stvaranja prekomjernih troškova usklađivanja (npr. nepotrebnim i nerazmjernim zahtjevima za podacima), a s druge strane, poreznim vlastima omogućiti djelotvorno prikupljanje informacija. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Osim toga, proporcionalan i smislen sustav izvješćivanja trebao bi u kvalitativnom smislu utvrditi koji su podaci stvarno nužni te ih se mora prikupljati u svrhu provedbe poreznih pravila, a da se pritom platformama i njihovim profesionalnim korisnicima ili krajnjim potrošačima ne nameću pretjerane obveze. U okviru proporcionalnog pristupa potrebno je usto razlikovati profesionalne subjekte koji djeluju u ekonomiji suradnje i neprofesionalne subjekte, te na odgovarajući način prilagoditi obveze izvješćivanja za te dvije različite kategorije. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dodatni su aspekti koje je na europskoj razini potrebno regulirati na usklađen način: 1) opći uvjeti kojima se uređuje zakonitost obrade podataka koju provodi osoba zadužena za obradu; 2) osobe na koje se obrada odnosi; 3) subjekti i svrha za koje se osobni podaci mogu prosljeđivati; 4) određivanje modaliteta obrade; 5) ograničavanje svrhe obrade; 6) razdoblje pohrane. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Jasno je da je prilikom razmjene informacija između privatnih subjekata i javnih tijela potrebno djelovati u skladu s europskim zakonodavstvom o zaštiti privatnosti i obradi osobnih podataka pojedinaca te prema pravilima nužnosti, proporcionalnosti i strogog tumačenja mogućih izuzeća od općih načela privatnosti radi osiguravanja provedbe poreznih pravila. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U tom bi pogledu moglo biti korisno poboljšati i poticati i razmjenu informacija među raznim nacionalnim poreznim tijelima u cilju uspostavljanja učinkovite suradnje usmjerene na sprečavanje utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, kao i na usklađivanje operativnih postupaka raznih tijela. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Porezna pravila koja se primjenjuju u ekonomiji suradnje, uključujući sustave izvješćivanja, svakako bi trebala biti prilagođena različitim sektorima ekonomije suradnje jer različite aktivnosti ekonomije suradnje često imaju različite i specifične karakteristike za koje su potrebna specifična i ciljana pravila. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO preporučuje da se s poreznog stajališta svakako osiguraju jednaki uvjeti za aktivnosti koje se provode u okviru ekonomije suradnje i za istovrsne tradicionalne aktivnosti, u skladu s načelom fiskalne neutralnosti, kako bi se izbjeglo narušavanje funkcioniranja tržišta na kojima istovremeno postoje aktivnosti koje se provode u tradicionalnom obliku i aktivnosti koje se provode putem ekonomije suradnje. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Naposljetku, za poticanje rasta ekonomije suradnje moglo bi biti korisno utvrditi minimalne pragove ispod kojih se određene aktivnosti smatraju neprofesionalnima ili bez ekonomskog značaja te stoga mogu biti podložne posebnim izuzećima od poreza. Međutim, važno je da se ti pragovi odrede na razuman način i nakon temeljite analize regulatornog učinka. |
| --- | --- |

3.14.

4.   PDV i ekonomija suradnje

| 4.1. | Za potrebe PDV-a ključno je precizno definirati pojam poreznog obveznika te utvrditi provodi li predmetni subjekt gospodarsku djelatnost. Osim toga, ostaje teško odlučiti kako s poreznog stajališta treba postupati prema transakcijama koje su se razvile u okviru ekonomije suradnje, a koje ne podliježu plaćanju novčanim sredstvima, ali ipak podrazumijevaju određeno uzvraćanje ili protuvrijednost, primjerice na temelju korištenja osobnih podataka korisnika i iskorištavanja njihove vrijednosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Točnije, u svrhu naplate PDV-a, treba razlikovati tri različite situacije u pogledu naknade za usluge: (i) situacije u kojima se usluga pruža za određeni novčani iznos; (ii) situacije u kojima se naknada ne plaća novcem već u vidu druge usluge ili nenovčane naknade; i (iii) situacije u kojima se usluga pruža besplatno i bez uzvraćanja (1). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U vezi s mogućim konkretnim slučajevima koji spadaju pod prethodnu podtočku (ii), EGSO traži da se razmotri pitanje podliježu li aktivnosti suradničkih platformi obvezama u vezi s PDV-om. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U vezi s time EGSO smatra da je korisna prva studija koju je provela Stručna skupina Europske komisije za PDV pod naslovom „Primjena PDV-a u ekonomiji suradnje” te se nada dodatnim analizama tog pitanja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Također bi bilo korisno da Europska komisija i nacionalne porezne uprave promiču odgovarajuće aktivnosti međusobne suradnje i koordinacije u vezi s primjenom pravila o PDV-u na sektor ekonomije suradnje, kako u cilju izgradnje usklađenih operativnih praksi, tako i radi razmjene informacija korisnih za osiguravanje provedbe te radi izbjegavanja utaje i mogućeg izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da je važno razmotriti može li se u pogledu obveza izvješćivanja predstojeća provedba direktive o određenim uvjetima za pružatelje platnih usluga u vezi s otkrivanjem prijevara u području PDV-a koristiti i u svrhe izravnog oporezivanja kad je riječ kako o plaćanju kreditnom karticom putem interneta tako i o plaćanju izravnom bankovnom doznakom ili drugim načinima brzog plaćanja. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Sastanak Stručne skupine za PDV, 1. travnja 2019., taxud.c.1(2019)2026442 – EN, Primjena PDV-a u ekonomiji suradnje, VEG 081

1

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/67

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom sporazumu o klimi

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 364/10)

| Izvjestitelj: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Peter SCHMIDT |

Izvjestitelj:

Dimitris DIMITRIADIS

Suizvjestitelj:

Peter SCHMIDT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 11.3.2020 |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 29.6.2020 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 206/4/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 11.3.2020

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

29.6.2020

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

206/4/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Suočeni smo s klimatskom krizom. U doba svjetske zdravstvene i neminovne gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 mora se potvrditi predanost EU-a prelasku na održivu, otpornu, klimatski neutralnu i resursno učinkovitu ekonomiju dobrobiti. Sada su nam potrebne korjenite promjene u kulturi, infrastrukturi, ponašanju, sudjelovanju i načinu života koje će utjecati na građane, ali i osnažiti ih na više načina. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Klimatske promjene prijete nam svima, ali, kao i pandemija, imaju najštetniji učinak na najranjivije i najmarginaliziranije. Od presudne je važnosti da se nikoga ne zapostavi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO naglašava da je aktivno sudjelovanje svih dijelova društva – poduzeća, radnika, istraživača, potrošača, zajednica i građana i njihovih organizacija – ključno za pokretanje prelaska na klimatsku neutralnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO stoga podržava poziv da se Europska unija obveže na postizanje ugljične neutralnosti do 2050. i da, u skladu s tim, prilagodi svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. U Izvješću o odstupanju emisija za 2019. sastavljenom u sklopu Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 oC. Prema izračunu to znači da bi emisije trebalo smanjiti za 68 % do 2030. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Potreban je prelazak na participativni model na svim razinama, a u provedbi sporazuma o klimi Komisija ima važnu priliku i obvezu oblikovati inovativni pristup koji će odražavati, podupirati i nadahnjivati djelovanje koje se već provodi u civilnom društvu, unutar zajednica, gradova i regija. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Participativni modeli koji su preusko usmjereni ili su oblikovani na načine kojima se ograničava opseg razmatranih promjena, ili koje bi institucija koja ih je uspostavila mogla zanemariti, služili bi samo za odvraćanje pozornosti i razočaranje onih koji se uključe u njih. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Europa mora ubrzati sustavne promjene u djelovanju u području klime putem inovacija (tehnoloških i društvenih), i to povezivanjem pružatelja inovacija s dionicima na strani potražnje, onima koji traže rješenja za probleme i onima s velikim ambicijama za promjene. Digitalna transformacija trebala bi se voditi ciljevima održivog razvoja kako bi se izbjegli rizici, uključujući one koji se odnose na prava radnika (1). Provedba europskog stupa socijalnih prava, zajedno s europskim zelenim planom, prilika je da se osigura pravedna tranzicija usmjerena na cilj kvalitetnih radnih mjesta za sve. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Opći izazovi koje su uglavnom utvrdili akteri civilnog društva koji sudjeluju u djelovanju u području klime jesu nedostatak pristupa financiranju, nedostatak stručnog znanja, nedostatak osoblja i nedostatak priznanja, kao i nedostatak dosljednog diskursa EU-a i nacionalnih vlada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Za postizanje EU-ovih i međunarodnih klimatskih ciljeva bit će potrebna znatna financijska sredstva. Proračun europskog zelenog plana (javna i privatna sredstva) i iznos od 750 milijardi EUR iz fonda za oporavak, uključujući sredstva dodijeljena za proces europskog semestra, trebali bi biti usmjereni na održivi oporavak, uključujući djelovanje u području klime. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Održive prakse kao uvjet financiranja u svim sektorima trebale bi biti norma za izradu planova oporavka nakon COVID-a 19 usmjerenih na UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum. Odgovor za oporavak nakon COVID-a 19 ne bi trebao biti „povratak na staro”, nego „skok” prema nečem novom i boljem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Izgradnja kapaciteta i tehnička potpora nužni su kako bi svi dionici mogli prijeći na otporniju i održiviju budućnost. Osnivanjem foruma EU-a za financiranje borbe protiv klimatskih promjena potaknuo bi se pristup financiranju i uklonile prepreke. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO predlaže uspostavu europske platforme dionika sporazuma o klimi utemeljene na načelima uključivosti, transparentnosti te istinskog sudjelovanja i odgovornosti aktera u području klime na svim razinama. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sporazum o klimi trebao bi biti usmjeren na osnaživanje ljudi da promijene sustave – istraživanjem, eksperimentiranjem i demonstracijom. Od ključne će važnosti biti višerazinska perspektiva, vizije, narativi i retrognoza. Trebalo bi poticati i olakšavati širok raspon inicijativa u području klime. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Uvod

| 2.1. | Suočavanje s klimatskim i ekološkim izazovima postaje sve hitniji zadatak koji iziskuje temeljito preispitivanje trenutačnih neodrživih socioekonomskih pristupa. Globalna pandemija COVID-a 19 pokazala je da jednostavne prilagodbe u našim načinima života i sustavima neće biti dovoljne. Korjenite promjene u metodama proizvodnje koje utječu na poduzeća, radnike i organizaciju rada događale su se i prije pandemije te bi se zbog toga mogle ubrzati. Europska komisija usvojila je europski zeleni plan kao novu strategiju za socioekonomske i financijske modele EU-a koji su održivi, čišći, sigurniji i zdraviji. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nakon krize COVID-a 19 djelovanje u području klime i održivosti mora biti u prvom planu kada je riječ o politici oporavka i obnove, kao i o pripadajućim proračunima, kako se EU ne bi dodatno usmjerio prema budućnosti s visokim emisijama ugljika. Mjere za razdoblje nakon krize moraju biti usmjerene na stvaranje otpornosti sustava, zaštitu i obnovu biološke raznolikosti, davanje prednosti javnom zdravlju bez zapostavljanja ikoga te utiranje puta ekonomiji dobrobiti. U tom kontekstu, zeleni plan ne smije se napustiti ili odgoditi, već se mora ojačati. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Uspjeh europskog zelenog plana uvelike će ovisiti o sposobnosti EU-a da ostvari dijalog sa svojim građanima. Imajući to na umu, Komisija priprema europski sporazum o klimi kako bi se okupili razni akteri, uključujući regije, lokalne vlasti, lokalne zajednice, civilno društvo, škole, poduzeća i pojedince. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Potreba za suradnjom s civilnim društvom i građanima u području klime

| 3.1. | Suočavamo se s globalnom klimatskom krizom. Dosadašnji odgovor vlada na klimatsku krizu nije dostatan i svjetska zajednica ne čini dovoljno da ispuni ciljeve Pariškog sporazuma i ciljeve održivog razvoja. Mladi koji štrajkaju za klimu i drugi akteri iz raznih dijelova civilnog društva odlučno pozivaju na mnogo ambicioznije i hitnije djelovanje u području klime. Donositelji odluka, koji su se obvezali na Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum, odgovorni su za hitno ispunjavanje tih zahtjeva, donošenje odlučnih i ambicioznih političkih odluka i prelazak na novi model uključivog djelovanja u području klime, u kojem svi dionici aktivno sudjeluju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO stoga podržava poziv da se Europska unija obveže na postizanje ugljične neutralnosti do 2050. i da, u skladu s tim, prilagodi svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. (2) EGSO očekuje da će se novi cilj smanjenja emisija do 2030. temeljiti na opsežnoj reviziji i odgovarajućoj procjeni učinka. EGSO također smatra da postoje jasni argumenti za cilj smanjenja od najmanje 55 % do 2030. kako bi EU sa svoje strane odgovorio na golemu potrebu za smanjenjem emisija na globalnoj razini. Na primjer, u Izvješću o odstupanju emisija za 2019. (3) sastavljenom u okviru Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navodi se da je na svjetskoj razini potreban još ambiciozniji cilj smanjenja emisija do 2030. kako bi se postigao cilj od 1,5 oC utvrđen u Pariškom sporazumu (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U istraživanju Eurobarometra iz 2019. pokazalo se da 93 % građana EU-a klimatske promjene smatra ozbiljnim problemom, a 79 % smatra da je riječ o vrlo ozbiljnom problemu. Velika većina ispitanika smatra da je važno da njihova nacionalna vlada postavi ambiciozne ciljeve za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora (92 %) i poboljšanje energetske učinkovitosti (89 %). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sporazum o klimi treba iskoristiti sposobnost Europljana kako bi se do 2050. ostvarila vizija zelenog plana o naprednom, uključivom društvu otpornom na klimatske promjene s kružnim gospodarstvom i nultom neto stopom emisija. U izvješću IPCC-a izričito se upućuje na potrebu za „brzim, dalekosežnim i dosad neviđenim promjenama u svim aspektima društva”. Postupne promjene neće biti dovoljne. Uska usmjerenost na smanjenje emisija CO2 kontraproduktivna je na lokalnoj razini jer ograničava angažman i razmišljanje te znatno ograničava promjene koje se predviđaju i uvode. Sada je potrebna temeljita transformacija gospodarskih, socijalnih i financijskih sustava koja će potaknuti eksponencijalne promjene u stopama dekarbonizacije i ojačati otpornost na klimatske promjene. Kako bi se to ostvarilo, potreban je inspirativan, opsežan i raznolik diskurs, kojim se iskazuje zašto se svijet mora promijeniti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tijekom trenutačne globalne krize uzrokovane pandemijom COVID-a 19 vlade su pokazale da su sposobne poduzeti drastične mjere kako bi ublažile životne opasnosti, a građani da su, barem kratkoročno, sposobni prilagoditi se novim restrikcijama u načinu života koje su te mjere nametnule. Važno je napomenuti da zajednice, poduzeća, socijalni partneri i drugi nedržavni akteri imaju ključnu ulogu u odgovoru na pandemiju i često utvrđuju potrebe, osmišljavaju i provode intervencije primjerene situaciji brže, djelotvornije i kreativnije nego što se pokazalo mogućim s pomoću pristupa „odozgo prema dolje”. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U prelasku na sljedeću fazu odgovora na COVID-19 pruža nam se golema prilika, ali postoji i golem rizik. Gospodarske mjere i fiskalni paketi osmišljeni za održavanje i ponovno pokretanje europskog gospodarstva moraju biti u skladu s EU-ovom taksonomijom održivih ulaganja i izravnog financiranja u korist onih koji su održivi ili imaju potencijal postati održivi te će se obvezati, podložno praćenju, da hitno utvrde i uvedu potrebne promjene. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tragične poteškoće koje je prouzročio COVID-19, a koje su dovele do suspenzije fiskalnih pravila, pokazale su da je moguća drukčija vizija kada su u pitanju životi ljudi, naša gospodarstva i opstanak života na Zemlji kakav poznajemo. Vizijom društvenog napretka koja se oslanja isključivo na težnju za rastom bruto domaćeg proizvoda (BDP) zanemaruju se temeljni elementi dobrobiti pojedinaca i društva, a okolišna i društvena pitanja ne uzimaju se u obzir u odgovarajućoj mjeri. Stoga je potrebno s gospodarstva temeljenog na BDP-u odvažno prijeći na ekonomiju dobrobiti (5) (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Jedan od načina jačanja klimatskih ambicija odnosi se na stvaranje poticajnog okruženja za intenzivnije djelovanje nedržavnih aktera, uključujući različite vrste poduzeća, također mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća, ulagače, socijalne partnere, zadruge, gradove i regije, sindikate, lokalne zajednice i skupine građana, poljoprivrednike, škole, vjerske organizacije, skupine mladih, druge nevladine organizacije. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Poticajno okruženje iziskuje radikalan pomak od savjetovanja i uključivanja odozgo prema dolje na zajedničko osmišljavanje, zajedničko stvaranje i osnaživanje. Standardni modeli savjetovanja rijetko izlaze iz okvira vrlo suženih i financijski dobro potkovanih dijelova društva. Pojedincima, organizacijama i poduzećima koji mogu ostvariti najveću korist od korjenitih promjena i doprinijeti im treba ponuditi istinske mogućnosti za sudjelovanje u donošenju odluka ako žele uložiti vrijeme i energiju u taj postupak. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO je 2018. pozvao na „Europski dijalog o klimatskim mjerama nedržavnih aktera” (7). Svrha dijaloga ne bi trebala biti samo isticanje i demonstriranje mjera, već i ispunjavanje potreba nedržavnih aktera i poticanje novih partnerstava između njih i različitih razina vlasti, omogćavanje istorazinskog učenja, osposobljavanja i razmjene savjeta te olakšavanje pristupa financiranju. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO predlaže (8) da uspostavljanje trajnog dijaloga s građanima postane obavezni dio pripreme svih političkih odluka i relevantnih inicijativa na svim razinama. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisija zasad nije slijedila te preporuke (9). Sporazum o klimi prilika je da institucije blisko surađuju na uspostavi poticajnog okvira za civilno društvo i uključenost građana, nadovezujući se na postojeće postupke savjetovanja, ali i nadilazeći ih. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Učenje iz postojećih praksi o civilnom društvu i angažmanu građana

| 4.1. | Postojeći primjeri skupština građana, dijaloga s građanima i sličnih procesa savjetodavnog angažmana (10) na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pokazuju sposobnost i želju građana da preuzmu odgovornost za prevladavanje klimatske krize. Širi participativni pristupi, kada su pažljivo oblikovani, često stvaraju znatnu korist u pogledu održivosti, a da nisu izričito usmjereni na klimatsku krizu. Svjedoče ne samo o snažnoj potrebi i želji za participativnom demokracijom, već i o sposobnosti vlada da stvore takve prostore i politički prate proizašle prijedloge. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Godine 2019. 150 nasumično odabranih francuskih građana počelo je raspravljati o pitanju „kako do 2030. smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 %, u duhu socijalne pravde?” Sjednice te Konvencije građana održavaju se u francuskom Gospodarskom i socijalnom vijeću. Francuska vlada namjerava javno razmotriti prijedloge te objaviti privremeni raspored njihove provedbe (11). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Irska građanska skupština osnovana 2016. sastojala se od 100 građana nasumično izabranih i reprezentativnih za irsko biračko tijelo. Zadaća im je bila rasprava o nekoliko tema, od ustavne zabrane pobačaja do toga da Irska postane predvodnica u borbi protiv klimatskih promjena. Parlamentarni odbor osnovan radi provedbe preporuka te skupštine u pogledu klimatskih promjena u znatnoj je mjeri oblikovao ključni irski akcijski plan u području klime objavljen u lipnju 2019. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | U dva španjolska velika grada uspostavljeni su dijalozi s građanima i lokalni forumi kako bi se promicalo šire sudjelovanje građana i organizacija civilnog društva u odlučivanju o dijelovima lokalnog proračuna i razmjeni ideja o budućnosti grada. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Vijeće mladih za klimu pri danskom Ministarstvu energetike, opskrbe i klime osnovano je kako bi se uveo nov način razmišljanja o klimatskoj politici i ministru prenijele ideje za buduća rješenja u području klime. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Grad Gdańjsk u Poljskoj organizirao je tri skupštine građana koje se bave prilagodbom ekstremnim vremenskim uvjetima, smanjenjem onečišćenja zraka i poboljšanjem građanskog angažmana. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | U Finskoj se na prvom panelu građana o održivom razvoju okupilo oko 500 Finaca kako bi se ocijenilo stanje održivog razvoja. Rezultati će se koristiti za poticanje rada finske vlade i parlamenta na području održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | U Italiji su nakon konferencije COP 25 predstavnici civilnog društva podnijeli zakonodavni prijedlog o osnivanju građanske skupštine po uzoru na Francusku. Sličan je postupak pokrenut u Ujedinjenoj Kraljevini: „Skupština Ujedinjene Kraljevine za klimu: put prema nultoj stopi”. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | U talijanskoj Bologni lokalna je vlast osnovala „Ured za ideje građana” u okviru svojeg šireg rada na ponovnom uključivanju građana. Osnovala je šest „laboratorija” koji redovito održavaju događaje za razmatranje vizija koristeći se platformom Open Space i drugim alatima. Kada se pojave snažne ideje za projekte, lokalne vlasti sklapaju „paktove” sa zajednicom kako bi se osiguralo njihovo ostvarivanje. U posljednjih pet godina sklopljeno je više od 500 paktova, primjerice radi postavljanja novih klupa na ulicama, ali i radi provedbe mnogo većih i ambicioznijih projekata. To je također postalo kanal za organiziranje participativne izrade proračuna. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Mnoge druge inicijative pod vodstvom zajednice pokreću lokalne aktivnosti usmjerene na stvaranje održivije budućnosti s izvanrednim i inspirativnim uspjesima. Među ostalim, „Održiva susjedstva” u Bruxellesu, Mreža škotskih zajednica za klimatsku politiku na lokalnoj razini koja se sastoji od oko 120 skupina zajednica, Coopérnico – zadruga za obnovljivu energiju (RESCoop) u Portugalu, Tranzicijski pokret, koji je sada aktivan u naporima izgradnje otpornosti na razini zajednice u više od 50 zemalja, nadahnjuju ljude da promijene svoje načine razmišljanja, djelovanja i odnosa prema svijetu. Akcijski program „Zajednice za budućnost”, koji će se pokrenuti ovog ljeta, može pomoći u stvaranju institucionalnog okvira za sudjelovanje javnosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Na europskoj razini potrebni su strukturirano uključivanje civilnog društva i jasne ovlasti za sudjelovanje civilnog društva u razvoju, provedbi i praćenju politika i strategija čiji je cilj postizanje klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Platforma s više dionika o ciljevima održivog razvoja imala je važnu ulogu, ali je ostavila prostora za poboljšanje u pogledu resursa, učestalosti sastanaka, odgovornosti za utvrđivanje programa, mogućnosti za proširenu raspravu i angažman te olakšavanja redovitijih, transparentnijih i pristupačnijih javnih savjetovanja. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Europska platforma dionika kružnog gospodarstva, kojom zajednički upravljaju EGSO i Komisija, opsežnoj skupini dionika pruža prostor za razmjenu dobrih praksi i ideja te stvaranje vrijednih mreža. Predaja odgovornosti za platformu dionicima glavna je razlika u odnosu na Platformu s više dionika o ciljevima održivog razvoja i dobra je praksa koju treba preuzeti. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Ciljevi iz Pariza neće se ostvariti bez snažne uključenosti socijalnih partnera na svim razinama, a posebno u industrijama i sektorima koji su snažno pogođeni dekarbonizacijom i digitalizacijom. Provedba europskog stupa socijalnih prava, zajedno s europskim zelenim planom, prilika je da se osigura pravedna tranzicija usmjerena na cilj kvalitetnih radnih mjesta za sve. Socijalni dijalog koji vode sindikati i poslodavci jedan je od najboljih načina za podizanje svijesti o klimatskoj krizi. Oni bi trebali biti ključni protagonisti ako želimo ostvariti društveno pravednu, produktivnu i komercijalnu preobrazbu koju donosi europski zeleni plan. Ti se scenariji kreću od sastanaka na vrhu za socijalni dijalog na europskoj razini, preko prekograničnog dijaloga, koji je ključan za jačanje europske socijalne integracije, do kolektivnih ugovora na razini sektora i poduzeća. Uključenost radnika sastavni je dio demokracije na radnom mjestu i radnicima pruža priliku da aktivno sudjeluju u odlukama na radnom mjestu koje mogu pozitivno doprinijeti djelovanju u području klime. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zajednica znanja i inovacija (ZZI) za klimu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) usmjerena je na osmišljavanje, provedbu i povezivanje poduzetničkih eksperimenata i učinaka dubinskih demonstracija na poluge sustavnih promjena. ZZI za klimu EIT-a ima portfelj koji obuhvaća eksperimente usmjerene na pokretanje novih načina razmišljanja, iskorištavanje eksponencijalnih učinaka novih tehnologija, mreža i snaga zajednice te nastojanje da se uči brže od brzine promjena (12). |
| --- | --- |

4.5.

5.   Učenje iz odgovora poslovnog svijeta

| 1.1 | Inovacija se odnosi na uvođenje dodatnih koraka za razvoj novih usluga i proizvoda na tržištu ili u javnosti koji ispunjavaju nezadovoljene potrebe ili rješavaju probleme koji nisu riješeni u prošlosti. Tehnološke inovacije usmjerene su na tehnološke aspekte proizvoda i usluga. Socijalne inovacije odnose se na nove socijalne prakse čiji je cilj bolje zadovoljiti socijalne potrebe u odnosu na postojeća rješenja, koja proizlaze iz, primjerice, radnih uvjeta, obrazovanja, razvoja zajednice ili zdravstva. Digitalna tehnologija ima važnu ulogu u socijalnim inovacijama upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija, kao što su internetske mreže i drugi digitalni alati. |
| --- | --- |

1.1

| 5.1. | Proces sustavnih inovacija trebao bi biti dostupan i financijski pristupačan svim dionicima koji moraju sudjelovati u zajedničkom osmišljavanju rješenja kojima će se potaknuti potrebna održiva tranzicija. Financijska održivost preduvjet je za socijalnu koheziju i za to da se „nikoga ne zapostavi” u postupku provedbe europskog zelenog plana. Zbog toga bi aspekte sustavnih promjena koji imaju obilježja javnog dobra trebalo financirati ili subvencionirati iz javnih izvora, čime će se omogućiti daljnje iskorištavanje privatnih sredstava za ulaganja u području klimatskih promjena. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Zajednice koje provode uspješnu inovaciju sustava one su koje izvrsno razumiju problem, prikupljaju rješenja i usmjeravaju ih u skladu s posebnim potrebama i resursima različitih mjesta i okolnosti. Tim vještinama moramo osnažiti europske zajednice i stvoriti odgovarajuća poticajna okruženja za veće djelovanje nedržavnih aktera. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Hitno su potrebni inovativni mehanizmi financiranja radi odgovaranja na prepoznate potencijale i izazove povezane s inovacijom sustava pod vodstvom zajednice. To iziskuje fleksibilnu i osnovnu potporu za uspostavu i održavanje te rizični početni kapital za veće projekte, kao i stručno mentorstvo i potporu. Sporazum o klimi mogao bi stvoriti iznimno vrijedan način na koji bi socijalni inovatori mogli pružiti povratne informacije o politikama i gospodarskim preprekama koje ih koče i dovode u nepovoljan položaj i zbog kojih bi prijeko potrebni transformacijski projekti mogli postati neodrživi. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Odgovori trgovačkih društava vrlo su važna referenca, kao što je vidljivo u sljedećim primjerima:






  — | multinacionalne korporacije za proizvodnju odjeće namijenjene uporabi i bacanju, koje promiču prodajnu liniju za rabljenu robu kao strategiju recikliranja; |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

multinacionalne korporacije za proizvodnju odjeće namijenjene uporabi i bacanju, koje promiču prodajnu liniju za rabljenu robu kao strategiju recikliranja;

| — | mentorstvo za velike proizvođače nafte i osiguravajuća društva, koji će morati preusmjeriti svoje poslovanje. |
| --- | --- |

—

mentorstvo za velike proizvođače nafte i osiguravajuća društva, koji će morati preusmjeriti svoje poslovanje.

| 5.5. | Primjeri značajnih odgovora financijskog sektora uključuju:






  — | odluku investicijskih fondova da ne ulažu u projekte koji ne uzimaju u obzir klimatske varijable; |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

odluku investicijskih fondova da ne ulažu u projekte koji ne uzimaju u obzir klimatske varijable;

| — | mrežu za ekologizaciju financijskog sustava koju je osnovalo osam središnjih banaka i nadzornih tijela za zeleno financiranje. |
| --- | --- |

—

mrežu za ekologizaciju financijskog sustava koju je osnovalo osam središnjih banaka i nadzornih tijela za zeleno financiranje.

6.   Razmjena informacija i osviještenost građana o djelovanju u području klime

| 6.1. | Potrebni su izravni dijalozi s građanima radi podizanja svijesti o važnosti prelaska na održivija društva i zdravije lokalne zajednice. Takvi dijalozi imaju najveću dodanu vrijednost kada se organiziraju na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj razini. Međutim, smjernice, koordinacija i potpora na razini EU-a bili bi ključni. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Za razvoj sustava propisa o zaštiti okoliša koji se temelji na lokalnom okruženju i potrebama te koji je prilagođen održivom razvoju određene zemlje trebale bi u prvom redu biti odgovorne pojedinačne zemlje. Priznavanje prava prirode bio bi važan element toga (13). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Svaka intervencija na razini EU-a trebala bi se osmisliti zajedno s korisnicima, a participativni pristup potreban na drugim razinama trebao bi poslužiti kao izvor pouka, uzor i nadahnuće. Potrebno je osloniti se na stručno znanje i resurse radi potpore osmišljavanju i omogućivanju inovativnih prostora za suradnju, uvjerljive narative i upotrebu inovativne tehnologije. Za uspjeh sporazuma o klimi ključna će biti sposobnost uključenih zajednica da stvaraju što bolje narative kako bi predočile preoblikovanu budućnost za kakvu se zalažu, da istražuju i povezuju se s postojećim potrebama i željama te da potiču ljude na djelovanje. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Mrežno okruženje koje pogoduje poticanju i podupiranju klimatskog djelovanja iziskuje internetsku platformu za razmjenu praksi i iskustava stečenih na temelju različitih projekata i pristupa. Takva participativna platforma mogla bi olakšati uzajamno učenje i razmjenu savjeta među dionicima pomažući im da prevladaju regulatorne prepreke. Time bi se moglo potaknuti obrazovanje i inovacije organiziranjem internetskih tečajeva, seminara i radionica. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Priznavanje i vjerodostojna komunikacija o postojećim mjerama mogli bi biti snažan poticaj za djelovanje u području klime. Financiranje i drugi resursi, potpora stručnjaka i mogućnost sudjelovanja u oblikovanju odluka koje utječu na njihov rad omogućit će širu primjenu dokazanih pristupa. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ambasadorima klimatske politike mogla bi se povjeriti zadaća uspostave suradnje među više dionika; utvrđivanja strateških/tematskih prioriteta; organizacije događaja; i poticanja novih klimatskih mjera. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Takvi ambasadori sporazuma o klimi mogli bi poslužiti kao središnje točke za različite sektore gospodarstva. Također bi trebalo imenovati posebne ambasadore mladih, lokalnih zajednica, gradova i regija. Ambasadori na razini EU-a imali bi drugačiju ulogu od ambasadora na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Trebalo bi osigurati koordinaciju među različitim razinama. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Imenovanje članova EGSO-a i OR-a ambasadorima na razini EU-a za administrativne jedinice koje predstavljaju temeljilo bi se na njihovim opsežnim mrežama civilnog društva te lokalnih i regionalnih vlasti, kao i na jačanju suradnje između savjetodavnih tijela i Komisije. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Na primjer, sindikati i poslovne organizacije imaju perspektivu na terenu i demokratski predstavljaju radnike u raznim sektorima. Ključni su za oblikovanje raznih mjera za zadovoljavanje potreba radnika i poduzeća i utvrđivanje izazova. Klimatski ambasadori na raznim razinama u okruženju sindikata i poduzeća mogli bi se osloniti na prednosti socijalnog dijaloga, djelotvorno poticati razmjenu informacija i promicati djelovanje u području klime. Te aktivnosti iziskuju povoljno institucionalno okruženje u pogledu prava na radu. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Digitalnom transformacijom mijenja se organizacija i način proizvodnje poduzeća, a mnoga mala i srednja poduzeća suočavaju se s vrlo ozbiljnim nedostacima u digitalizaciji. Mnogi radnici zabrinuti su zbog utjecaja digitalizacije na njihova radna mjesta, koja bi mogla dovesti do rasta nezaposlenosti i nejednakosti. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Kako bi „promicala financiranje i zelena ulaganja te osigurala pravednu tranziciju”, Komisija je u europskom zelenom planu razvila taksonomiju za poticanje ulaganja u 8 velikih gospodarskih skupina i 70 sektora djelatnosti, što će radikalno promijeniti njihovu proizvodnju te količinu i kvalitetu njihovih radnih mjesta. U tom dokumentu, koji je temelj Plana ulaganja za europski zeleni plan, samo se jednom upućuje na radnička prava temeljnih standarda ILO-a. |
| --- | --- |

6.11.

7.   Stvaranje stvarnih i virtualnih prostora za razmjenu ideja o klimi

| 7.1. | Sporazum o klimi trebao bi biti usmjeren na osnaživanje ljudi da promijene sustave – istraživanjem, eksperimentiranjem i demonstracijom. Potrebni su programi obrazovanja i osposobljavanja koji obuhvaćaju cijeli spektar civilnog društva i drugih nedržavnih aktera. Ključno je poboljšati znanje i razumijevanje klimatskih izazova temeljitijim i širim djelovanjem te poboljšanjem kvalitete rasprava i razgovora o tom problemu među dionicima. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Bit će potrebni alati spremni za uporabu radi strukturiranja izazova i upravljanja njima te radi iskorištavanja prilika koje nude inovacije u području održivosti i tranzicije. Mnogi od tih alata razvijeni su i iskušani u pilot-projektima u okviru programa Europske komisije Obzor 2020. U multidisciplinarnim okruženjima pristup bi se trebao odnositi na „učenje kroz primjenu alata na slučajevima korisnika”. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Upravljanje od strane dionika, višerazinska perspektiva, određivanje vizija, retrognoza te nišno upravljanje bit će ključni za pokretanje sporazuma o klimi. Svrha je te strukture olakšati postupak rješavanja problema utvrđivanjem puta za inovacije sustava u području klimatskih promjena i provedbu europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Uspjeh sporazuma o klimi djelomično će odrediti sposobnost poduzetništva i poslovnog sektora da privuku bespovratna sredstva iz javnih, filantropskih i privatnih izvora. Takvo financiranje trebalo bi se usmjeriti na rješavanje tržišnih nedostataka koji su uzrokovali klimatske promjene, trebalo bi biti sklono radikalnim promjenama i moći dostići znatne razmjere. Multilateralni okvir EU-a za financiranje, europska i međunarodna javna i privatna sredstva usmjerena na misije sa željom za poticanjem sustavnih promjena u područjima ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima mogu se iskoristiti za iskorištavanje milijardi za inovativno djelovanje u području klime. Opći cilj trebao bi biti stvaranje resursa, iskustva i sposobnosti u pogledu značajnih rezultata smanjenja emisija i povećane otpornosti na klimatske promjene koji se mogu umnožiti kako bi se ubrzale promjene i dala nada. Sporazum o klimi trebao bi pozdraviti angažman nacionalnog i međunarodnog financijskog sektora, uključujući relevantne multilateralne i privatne fondove. Nadalje, porezni sustav trebao bi odražavati načelo maksimiziranja i održavanja ekonomije dobrobiti. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Također bi trebalo razmotriti uključivanje fizičkih i virtualnih prostora za razmjenu ideja u području klime u postojeće udruge civilnog društva, koje bi surađivale putem platforme dionika sporazuma o klimi. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | U području rada bilo bi primjereno, uz materijalnu potporu Komisije, uspostaviti promatračke skupine za predviđanje, analizu i tumačenje promjena u pogledu rada te organizacijskih i tehnoloških promjena koje obuhvaćaju osam skupina taksonomije uz sudjelovanje sindikata, poslodavaca i uprava na europskoj razini i razini država članica. |
| --- | --- |

7.5.1.

8.   Izgradnja kapaciteta za omogućivanje lokalnih inicijativa

| 8.1. | Opći okvir trebao bi biti jasno definiran kako bi se izbjegle nedosljednosti s europskim zelenim planom. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Opći izazovi koje su u najvećoj mjeri utvrdili akteri civilnog društva koji se bave djelovanjem u području klime odnose se na nedostatak pristupa financiranju, nedostatak stručnog znanja, nedostatak osoblja i nedostatak priznanja (14), kao i nedostatak dosljednog diskursa EU-a i nacionalnih vlada. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Nekoliko dionika kao prepreke klimatskom djelovanju aktera ističu složena regulatorna i administrativna okruženja. Organizacije civilnog društva i inicijative pod vodstvom zajednice mogle bi imati koristi od napora za izgradnju kapaciteta koji bi im pomogli u snalaženju u regulatornom i administrativnom okruženju. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Pružanje materijalne (tehnička pomoć, izgradnja kapaciteta, financiranje itd.) i nematerijalne (priznavanje, veća vidljivost itd.) potpore, kao i olakšavanje umrežavanja i povezivanja s posebnim područjima politike i procesima, trebali bi biti ključni elementi platforme dionika europskog sporazuma o klimi čiji je cilj poticanje djelovanja u području klime na terenu. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Nedržavni akteri mogli bi se suočiti s raznim izazovima u pristupu financiranju za svoje inicijative u području klime, uključujući: nepovoljne zahtjeve u pogledu veličine projekta, nevoljkost privatnih ulagača da financiraju projekte, složene postupke i zahtjeve za prijavu i pristup sredstvima (15). Ostale prepreke uključuju nedostatak svijesti o mogućnostima financiranja klimatskog djelovanja, nedovoljne administrativne kapacitete i tehničko znanje za osiguravanje financijskih, proračunskih i regulatornih ograničenja, osiguravanje isplativosti potencijalnih ulaganja, politička ograničenja i poteškoće u ispunjavanju previše preskriptivnih kriterija prihvatljivosti za fondove EU-a i međunarodne fondove (16). |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | EGSO je predložio osnivanje foruma za financiranje borbe protiv klimatskih promjena koji bi okupio ključne dionike radi rješavanja glavnih problema, utvrđivanja prepreka, osmišljavanja rješenja i utvrđivanja najučinkovitijih mehanizama za bolju raspodjelu financijskih sredstava u skladu s načelom supsidijarnosti. Provodi se studija (17) kako bi se predložio akcijski plan i u konačnici poboljšao pristup financiranju za nedržavne aktere koji djeluju u području klime. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Ususret europskoj platformi dionika sporazuma o klimi

| 9.1. | S obzirom na pozitivna iskustva s Europskom platformom dionika kružnog gospodarstva, EGSO predlaže uspostavu slične europske platforme dionika sporazuma o klimi. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Uključivost, transparentnost te istinsko sudjelovanje i odgovornost lokalnih klimatskih aktera trebala bi biti vodeća načela te platforme. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EGSO je pozvao na to da prelazak na održivo, ugljično neutralno i resursno učinkovito gospodarstvo bude pravedan i da se ne zapostavi nijedno kućanstvo, zajednica, regija, sektor i manjina (18). Platforma dionika europskog sporazuma o klimi trebala bi uključivati razmatračku skupinu za prelazak na klimatsku neutralnost kako bi se pratila provedba klimatske politike EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini te prikupljali podaci za potporu donošenju politika na svim razinama. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EGSO podržava organizaciju skupština građana u državama članicama kako bi se informiralo, nadahnulo i poticalo razumijevanje te radi savjetovanja svih razina upravljanja o klimatskim politikama. Europska platforma dionika sporazuma o klimi mogla bi promicati postojeća uspješna iskustva i širiti smjernice i dobre prakse za zemlje, regije i gradove zainteresirane za održavanje sličnih skupština. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Europska platforma dionika sporazuma o klimi mogla bi biti zadužena za organizaciju građanske skupštine na razini EU-a koju bi zajedno održali EGSO, OR i EP uz potporu Komisije. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Ključni element platforme bio bi centar za izgradnju kapaciteta i financiranje koji bi pružao smjernice, informacije i edukaciju o klimatskim politikama i strategijama te olakšao pristup financiranju za male projekte. Centar EU-a i nacionalni centri mogli bi se uspostaviti u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Internetska platforma europske platforme dionika sporazuma o klimi služila bi za stvaranje prostora za razmjenu informacija i znanja, olakšavanje umrežavanja i preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

9.7.

| 9.8. | Platforma dionika europskog sporazuma o klimi iziskivala bi osnivanje koordinacijske skupine sastavljene od predstavnika raznih dionika. Za odabir članova koordinacijske skupine bit će potrebni transparentni i jasni kriteriji kako bi se osigurala uključivost i reprezentativnost, uz istodobno održavanje učinkovitog upravljanja strukturom. Trebali bi biti zastupljeni sljedeći dionici: institucije EU-a, civilno društvo, kao i poduzeća, sindikati, lokalne i regionalne vlasti, znanstvena zajednica, financijska zajednica i mladi. Dionicima iz institucija i sektora s manje resursa trebalo bi osigurati dovoljno resursa za sudjelovanje i preuzimanje uloge u donošenju odluka. |
| --- | --- |

9.8.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mreža UN-a za rješenja za održivi razvoj Six Transformations to achieve the Sustainable Development Goals („Šest transformacija za postizanje ciljeva održivog razvoja”).

1

Six Transformations to achieve the Sustainable Development Goals

(2)  Izvjestiteljica Europskog parlamenta za Europski propis o klimi (COM (2020)0080) Jytte Guteland predlaže da se „klimatski cilj Unije do 2030. poveća na 65 % smanjenja emisija u odnosu na razine iz 1990. Stoga bi Komisija do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti kako na odgovarajući način izmijeniti zakonodavstvo Unije da se ostvari ta viša ciljna vrijednost”.

2

(3)  Izvješće o odstupanju emisija za 2019.

3

(4)  U Izvješću o odstupanju emisija za 2019. sastavljenom u sklopu Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 oC. Prema izračunu za EU, to znači da bi emisije trebalo smanjiti za 68 % do 2030.

4

o

(5)  Mišljenje EGSO-a „Održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (SL C 106, 31.3.2020., str. 1.).

5

(6)  Ekonomija dobrobiti – gospodarska grana čiji je cilj ocijeniti ekonomske politike s obzirom na njihov utjecaj na dobrobit zajednice. Tijekom 20. stoljeća etablirala se kao jasno definirana grana ekonomske teorije.

6

(7)  Mišljenje EGSO-a „Poticanje klimatskih mjera nedržavnih aktera” (SL C 227, 28.6.2018., str. 35.).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Strategija dugoročnog smanjenja emisije stakleničkih plinova u EU-u” (SL C 282, 20.8.2019., str. 51.).

8

(9)  Kao što je već predloženo u mišljenju EGSO-a „Stvaranje koalicije civilnog društva i podnacionalnih vlasti radi ispunjavanja obveza proizašlih iz Pariškog sporazuma” (SL C 389, 21.10.2016., str. 20.).

9

(10)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/rsa-blogs/2018/07/our-call-for-action-on-deliberative-democracy.

10

(11)  https://www.conventioncitoyennepourleclimat.fr/en/.

11

(12)  „Dubinske demonstracije” ZZI-ja za klimu EIT-a mogle bi doprinijeti gospodarskom rastu i pomoći najambicioznijim subjektima koji ne prezaju od suočavanja s izazovima u Europi da razumiju svoje probleme, a „kreatorima” da daju pregled sustava i osmisle skup interventnih mjera.

12

(13)  Mišljenje EGSO-a „Dokument za razmatranje ‚Prema održivoj Europi do 2030.”; Mišljenje EGSO-a „Klimatska pravda” (OJ C 81, 2.3.2018., str. 22.).

13

(14)  Studija EGSO-a.

14

(15)  Mišljenje EGSO-a „Olakšavanje pristupa nedržavnih aktera financiranju klimatskih mjera” (SL C 110, 22.3.2019., str. 14.).

15

(16)  Rossi, L., Gancheva, M. i O'Brien, S., 2017.

16

(17)  Forum za financiranje borbe protiv klimatskih promjena – modaliteti i prvi zadaci, studija koju za EGSO izrađuje Milieu Consulting SPRL.

17

(18)  Mišljenje EGSO-a „Nitko ne smije biti zapostavljen pri provedbi Programa održivog razvoja do 2030.” (SL C 47, 11.2.2020., str. 30.).

18

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

553. hibridno plenarno zasjedanje 15. i 16. srpnja 2020.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/77 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/77

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Strategija za rodnu ravnopravnost”

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

| Izvjestiteljica: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Indrė VAREIKYTĖ |

Izvjestiteljica:

Giulia BARBUCCI

Suizvjestiteljica:

Indrė VAREIKYTĖ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 18.2.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 17.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 171/38/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

18.2.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

17.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

171/38/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO je svjestan da pandemija COVID-a 19 utječe na rodne razlike i snažno naglašava rodnu dimenziju društvenih i gospodarskih nejednakosti. To se pitanje mora u potpunosti uzeti u obzir u novoj strategiji za rodnu ravnopravnost, koju bi Europska komisija trebala provoditi istovremeno s rješavanjem problema izazvanih COVID-om 19, i to uz pomoć prilagođenih i ciljanih politika. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO preporučuje usvajanje strategija rodno osviještene politike u svim programskim i upravljačkim tijelima i infrastrukturama te poziva Komisiju da sve države članice snažno potakne da zauzmu isti pristup. Nadalje, Odbor se zalaže za usvajanje međusektorskog pristupa rodnoj ravnopravnosti, pored ostalog i pri rješavanju problema višestrukih oblika diskriminacije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO poziva Komisiju i države članice da osiguraju rodnu uravnoteženost savjetodavnih i tehničkih tijela osnovanih za potrebe raspravljanja o političkim mjerama koje treba poduzeti radi ponovnog pokretanja gospodarstva i sprečavanja socijalne i gospodarske marginalizacije u kontekstu COVID-a 19. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO dodatno potiče države članice da osiguraju potpunu integraciju rodne perspektive u mjere oporavka nakon COVID-a 19, da zauzimanjem strateškog i strukturnog pristupa riješe problem dugoročnih rodnih nejednakosti te da promiču i poboljšaju sudjelovanje žena na svim razinama tržišta rada. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na jaču predanost postizanju rodne ravnopravnosti u predstojećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. koji treba uključiti i u provedbu europskog stupa socijalnih prava i šest prioriteta Komisije za razdoblje 2019. – 2024., kao i u preporuke za europski semestar. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO podržava Komisijinu Strategiju za rodnu ravnopravnost te od nje traži da uspostavi koordinacijski mehanizam u kojem će sudjelovati sve države članice, socijalni partneri i organizacije civilnog društva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva države članice da donesu posebne mjere za poboljšanje obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja kao sredstvo jačanja rodne osviještenosti i da osiguraju odgovarajuća sredstva i alate, čime će dovesti do rodno osjetljivijeg pristupa i smanjenja rodne segregacije u obrazovanju i zapošljavanju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva na to da se uvođenjem posebnog programa i rodno osjetljivog mehanizma praćenja utemeljenog na pokazateljima i prikupljanju podataka razvrstanih prema spolu uklone rodne razlike u području digitalnih tehnologija, a rodna perspektiva potpuno uključi u digitalni program i program umjetne inteligencije na razini EU-a i država članica. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Razlika u plaćama između spolova i dalje je jedan od glavnih oblika rodne nejednakosti i diskriminacije, što je dodatno naglašeno tijekom krize uzrokovane COVID-om 19. EGSO poziva Komisiju da hitno nastavi s prijedlogom uvođenja obvezujućih mjera u pogledu transparentnosti plaća među spolovima i spreman je preuzeti vodeću ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednaka primanja. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO poziva Komisiju i države članice na promicanje djelotvornog pristupa kojim bi se ženama pružila zaštita i spriječili svi oblici nasilja nad njima. EGSO zagovara poduzimanje mjera čiji je cilj podupiranje i usvajanje međunarodnih i europskih inicijativa za iskorjenjivanje nasilja nad ženama. EGSO može surađivati sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva kako bi se osigurala brza provedba takvih inicijativa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO ima ključnu ulogu u podizanju svijesti jer među socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva prikuplja i širi dobre prakse u pogledu alata i organizacijske infrastrukture za sprečavanje i pružanje zaštite od spolnog uznemiravanja kod kuće i na radnom mjestu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO preporučuje zauzimanje sustavnog pristupa politikama skrbi koje uključuju i druge aspekte politika (transparentnost plaća, javne usluge, infrastruktura, oporezivanje, promet, digitalni program i program umjetne inteligencije te fondovi EU-a). Države članice EU-a trebale bi nastaviti ulagati napore u povećanje ponude, cjenovne pristupačnosti i kvalitete mjesta u ustanovama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO poziva Komisiju da podrži nastojanja država članica da povećaju sudjelovanje žena s invaliditetom na tržištu rada, i time pomogne u provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), kao i svih drugih ranjivih skupina žena (uključujući Romkinje i migrantice). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Jednake mogućnosti sudjelovanja ključne su za predstavničku demokraciju na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj. EGSO podržava ravnopravno sudjelovanje i rodnu ravnotežu u donošenju odluka te u političkom, gospodarskom i društvenom životu, između ostalog i u strukturama socijalnog i građanskog dijaloga. Da bi se riješio problem niske razine zastupljenosti i sudjelovanja žena u tijelima koja donose odluke treba poduzimati pozitivne mjere koje se temelje na zakonodavnim, proračunskim, dobrovoljnim, organizacijskim i kulturnim mjerama. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO od Vijeća ponovno traži da nastavi s raspravom o direktivi o poboljšanju rodne ravnoteže u upravnim odborima poduzeća. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO potiče medije i sektor oglašavanja da podrže uravnoteženiju zastupljenost žena na položajima na kojima se donose odluke i da usvajanjem kodeksa ponašanja i mehanizama za osiguravanje rodne ravnoteže u tijelima koja donose odluke doprinesu razbijanju rodnih stereotipa u medijskim sadržajima. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO od Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) traži da Indeks rodne ravnopravnosti tematski usmjeri i na rodnu ravnopravnost u medijima kako bi se istaknule rodne nejednakosti. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Uvod

| 2.1. | Rodna ravnopravnost nije samo temeljna vrijednost Europske unije (1), već i obvezujući zadatak (2). Komisija je ravnopravnost žena i muškaraca postavila kao vodeće načelo i jedan od ciljeva svojeg mandata, no činjenice (3), (4), (5) pokazuju da se napredak u postizanju rodne ravnopravnosti u EU-u vrlo sporo ostvaruje. Ovo mišljenje EGSO-a sastavljeno je u odgovor na strategiju za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., koju je Komisija pokrenula u ožujku 2020. prije širenja pandemije COVID-a 19. EGSO je svjestan da pandemija COVID-19 utječe na rodne razlike, o čemu treba voditi računa u strategiji za rodnu ravnopravnost. Važno je naglasiti da ovo izvanredno stanje pogoršava rodne nejednakosti koje su postojale i prije krize. Žene su sve izloženije riziku od nasilja, siromaštva, višestrukih oblika diskriminacije i gospodarske ovisnosti, pa Komisiji preporučujemo da bez odgađanja poduzme mjere kako bi provela strategiju za rodnu ravnopravnost, a prilagođenim i ciljanim politikama istodobno započela rješavati probleme izazvane COVID-om 19. Strategija se odnosi na sljedeća područja djelovanja: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Nasilje nad ženama jedan je od najgorih oblika diskriminacije na temelju spola. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komisija poziva na sustavno provođenje analiza, poduzimanje strožih mjera za razbijanje stereotipa i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, uznemiravanja i svih vrsta zlostavljanja te na uvođenje mjera za zaštitu žrtava i privođenje počinitelja pravdi. Tijekom krize izazvane COVID-om 19 povećao se broj slučajeva zlostavljanja u obitelji, a žene su izloženije nasilju kod kuće. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Zapošljavanje žena. Dostupni podaci ukazuju na to da rodno uvjetovane razlike u gospodarstvu, kao i stalna neravnoteža u pogledu odgovornosti za skrb, znatno ograničavaju potpuno socijalno i gospodarsko osnaživanje žena, kao i pristup pravednoj plaći, dohotku i mirovini. Rizik od gospodarske marginalizacije uvjetovan je i postojanim stereotipima i višedimenzionalnim oblicima diskriminacije. Neusklađenost vještina koje se nude i traže na tržištu rada posljedica je određenih strukturnih čimbenika velikim dijelom povezanih s rodom. Ti čimbenici ne ograničavaju samo učinak gospodarskih politika, već naša društva i gospodarstva lišavaju postojećih vještina i talenata kojima raspolažu žene. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Rodna uravnoteženost u donošenju odluka jedan je od glavnih ciljeva i trajni nedostatak. Da bi se riješio problem složenosti gospodarskih i socijalnih izazova, treba povećati broj žena na vodećim položajima. Zakonodavne mjere jedna su od mogućnosti za kratkoročno uklanjanje razlika na temelju spola. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Rodno osviještena politika je strategija postizanja rodne ravnopravnosti uključivanjem rodne perspektive u sve faze donošenja politika. U svim državama članicama EU-a za provedbu rodno osviještene politike i podupiranje integracije rodne perspektive u politički program odgovorna je infrastruktura za rodnu ravnopravnost (6). Takvi institucijski mehanizmi trebali bi imati jači politički mandat i razvijenije vještine za upotrebu relevantnih alata (analize temeljene na dokazima, sustavno prikupljanje podataka razvrstanih po spolu, donošenje rodno osjetljivih proračuna (7), praćenje i evaluacija koje u obzir uzimaju spol). |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Sredstva EU-a za razdoblje 2021. – 2027. pružaju mogućnost za podržavanje rodne ravnopravnosti. EGSO je objavio mišljenje (8) u kojem poziva Parlament i Vijeće da uvedu nove i odgovarajuće pokazatelje koji će omogućiti bolje praćenje financijskih sredstava kojima EU doprinosi ostvarenju ciljeva rodne ravnopravnosti. Cilj je povećati sudjelovanje žena na tržištu rada (posebno onih koje pripadaju ranjivim skupinama (9) poput žena s invaliditetom (10) i žena izloženih višestrukim oblicima diskriminacije) i poboljšati mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te usluge i infrastrukturu za brigu o djeci i dugoročnu skrb. Kriza izazvana COVID-om 19 istaknula je potrebu za financiranjem mjera kojima se nastoji postići ravnoteža između poslovnog i privatnog života, za ulaganjem u kvalitetne i pristupačne javne usluge skrbi i za održavanjem razine zaposlenosti i potpore dohotku. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | EGSO također smatra da bi sredstva EU-a trebalo dodjeljivati na rodno osjetljiviji način, da bi rodna ravnopravnost trebala biti zaseban cilj, a ne sastavni dio ciljeva borbe protiv diskriminacije, te da bi rodnu perspektivu trebalo bolje integrirati u sve druge posebne ciljeve, slijedeći multidisciplinarni i višedimenzionalni pristup. |
| --- | --- |

2.1.7.

3.   Opće napomene o strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. i prijedlozi za provedbu

| 3.1. | EGSO podržava Komisijin pristup ponovnog pokretanja rodno osviještene politike kao strategije za postizanje rodne ravnopravnosti i traži da se razmotri poseban učinak pandemije COVID-a 19 na žene. Na upravljanje mehanizmima financijskog programiranja mora se u potpunosti primijeniti dvojni pristup – donošenje pozitivnih mjera i integracija rodne perspektive – koji treba uključiti i u provedbu europskog stupa socijalnih prava i šest prioriteta Komisije za razdoblje 2019. – 2024 (11)., kao i u preporuke za europski semestar. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Postojeću institucijsku infrastrukturu za rodnu ravnopravnost na razini EU-a (GU JUST, EIGE, Europski parlament i institucije EU-a, kao i savjetodavna tijela (12) i Radna skupina za ravnopravnost (13), uz potporu podataka Eurofounda i EUROSTAT-a) trebalo bi bolje uključiti u postupak upravljanja politikama EU-a. Ta institucijska infrastruktura ne bi smjela biti ograničena na područje rodne ravnopravnosti, već bi trebala biti sastavni dio političkog mehanizma koji se bavi aktualnim glavnim predmetima (među ostalim, Digitalni program, Program vještina, europski zeleni plan, europski ciljevi za mlade (14)). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO dijeli mišljenje da rodna ravnopravnost iziskuje pristup koji se temelji na multidisciplinarnim i višedimenzionalnim politikama, koji je usmjeren na socijalne i gospodarske čimbenike koji dovode do rodne nejednakosti i koji ulaže u poticajne čimbenike kojima se jača rodna ravnopravnost. EGSO (15) poziva na zauzimanje strateškog pristupa u praćenju integracije rodne perspektive u sve tematske ciljeve utvrđene novim regulatornim financijskim okvirom za razdoblje 2021. – 2027. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor skreće pozornost na činjenicu da je u gospodarski rast EU-a već usporen zbog COVID-a 19. Važno je da se pri provedbi strategije u potpunosti ocijene i uzmu u obzir rodni učinci makroekonomskih politika kako bi se izbjeglo daljnje pogoršanje postojećih rodnih nejednakosti (16). |
| --- | --- |

3.4.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO poziva Europsku komisiju da se usredotoči na postojeći koordinacijski mehanizam za rodnu ravnopravnost kako bi pratila provedbu strategije u cilju izvješćivanja o rezultatima postignutima u pogledu rodne ravnopravnosti. Mehanizam za koordinaciju mogao bi poslužiti i za razmatranje rodnih pitanja u provedbi europskog stupa socijalnih prava i u preporukama europskog semestra. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO je već zatražio od Europske komisije da državama članicama EU-a preporuči utvrđivanje nacionalnih ciljeva i pokazatelja za potrebe godišnjeg pregleda stanja kojim će se pratiti razvoj situacije. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   Iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja

| 4.3.1. | Kako kod kuće tako i u radnom okruženju, još uvijek je vjerojatnije da će izloženost nepovoljnom društvenom ponašanju i nasilju prijaviti žene (17). EGSO može imati ključnu ulogu u informiranju šire javnosti o toj pojavi kako bi se spriječili svi oblici nasilja nad ženama. Podizanjem svijesti te prikupljanjem i razmjenom dobrih praksi, socijalni partneri i organizacije civilnog društva mogu podupirati sprečavanje nasilja nad ženama i promicanje rodno osjetljive kulture. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Europski okvirni sporazum socijalnih partnera o uznemiravanju i nasilju na radnom mjestu iz 2007. instrument je kojim se jamči radno mjesto bez uznemiravanja i nasilja i primjenjivat će se u cijeloj Europi i na svim radnim mjestima, neovisno o veličini poduzeća. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Treba podržavati i usvajati međunarodne i europske inicijative za iskorjenjivanje nasilja nad ženama. EGSO može dati snažnu podršku Konvenciji Međunarodne organizacije rada o nasilju i seksualnom uznemiravanju na radnom mjestu. Sve vlade na međunarodnoj i europskoj razini te Europska unija trebale bi ratificirati i provoditi Konvenciju MOR-a br. 190 o nasilju i uznemiravanju iz 2019. EGSO pozdravlja i inicijativu Komisije da 2021. predloži mjere za postizanje ciljeva Istanbulske konvencije. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Jedna od prepreka s kojima se žene suočavaju na internetu i društvenim mrežama jest kiberzlostavljanje (18). EGSO je od Europske komisije zatražio da osnaži bivšu radnu skupinu „Žene u digitalnom dobu” i intenzivira praćenje inicijative „Digital4her” (19). Europska komisija te dobrovoljne mjere mora uskladiti sa zakonodavnim okvirima o nasilju nad ženama. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EGSO uvijek iznova poziva Komisiju da uključivanjem internetskog uznemiravanja i zlostavljanja žena u definiciju nezakonitog govora mržnje ažurira preporuku o mjerama za učinkovito suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu i Kodeks ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu, koji su dogovorili Europska komisija i globalna informatička poduzeća (20). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | EGSO predlaže osnivanje kriznog fonda za pravna pitanja na razini EU-a, kojim bi se podržale organizacije civilnog društva koje se bore protiv zakonodavstva koje na sudu krši prava žena (21). |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Uklanjanje razlika na temelju spola

| 4.4.1. | Obrazovanje Razlike u obrazovanju među spolovima i dalje su prisutne i dovode do rodne segregacije na tržištu rada, u zapošljavanju i zarađivanju, kao i do neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina (22) (23). Trebalo bi donijeti posebne mjere u pogledu sustava obrazovnog usmjeravanja (24). Obrazovanje je izuzetno važno za uklanjanje stereotipa i razbijanje predrasuda, i to vrijedi već od osnovne škole. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Digitalne tehnologije i vještine te tehnologije i vještine povezane s umjetnom inteligencijom moraju biti dostupne svima, bez obzira na spol, dob ili socioekonomski status. Važno je povećati broj žena i djevojaka u sektorima STEM-a i IKT-a kako bi se uklonio digitalni jaz koji je glavni uzrok njihove slabe zastupljenosti u tom području i promicati kao uzor žene koje se bave digitalnim tehnologijama kako bi se prevladali stereotipi, posebno s obzirom na posljedice trenutnog izvanrednog stanja izazvanog COVID-om 19. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Povećanje broja žena i djevojaka na poslovima programera za IKT moglo bi pomoći u suzbijanju rodne pristranosti tehnološkog dizajna. Stoga je za žene kojima prijeti gubitak posla zbog niske razine stručnosti u području IKT-a od presudne važnosti osigurati univerzalan pristup stjecanju dodatnih vještina u području STEM-a, IKT-a i umjetne inteligencije, kao i zaštitu radnika. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Posebnu pozornost i mjere trebalo bi posvetiti i rodnoj perspektivi u financijskom obrazovanju. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Zapošljavanje Razlike koje se na temelju spola stvaraju u zapošljavanju dovele su do dugoročnih razlika u prihodima, pristupu kreditima, plaćama i mirovinama te povećavaju rizika od siromaštva, socijalne isključenosti i/ili beskućništva. Unatoč zakonodavstvu EU-a o jednakom postupanju u zapošljavanju, razlike u plaćama između spolova i dalje su jedan od najraširenijih oblika rodne nejednakosti i diskriminacije. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Kolektivno pregovaranje moglo bi u tom pogledu imati izuzetno važnu ulogu. Sve bi mjere trebale za cilj imati uklanjanje razlika među spolovima radi boljeg pristupa socijalnoj zaštiti, poboljšanja kvalitete rada i povećanja otpornosti tržišta rada. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća među spolovima koje treba uvesti što prije i koje mogu imati glavnu ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednake plaće. U 104 zemlje žene čine 70 % svih radnika u sektoru zdravstva i socijalne skrbi (WHO), a diljem svijeta 58,6 % radnika u uslužnom sektoru (MOR), što u doba pandemije ugrožava njihovo zdravlje. Prevaga žena u slabo plaćenim sektorima i na nesigurnim radnim mjestima dovodi ih u izravnu opasnost od gubitka radnih mjesta i zdravstvenih problema. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Radna mjesta i zadaće koje se obavljaju u sektorima skrbi, čišćenja, trgovine i zdravstva uvelike doprinose društvu i gospodarstvu, što je došlo do izražaja i tijekom krize izazvane COVID-om 19. Ta radna mjesta i sektori, u kojima su tradicionalno zaposlene mnoge žene, često su nedovoljno plaćeni, podcijenjeni i obilježeni nesigurnim radnim uvjetima. Stoga je ključno tim zanimanjima odati veće društveno priznanje i u skladu s time utvrditi njihovu gospodarsku vrijednost, jer će se tako doprinijeti smanjenju razlika u plaćama i drugih rodno uvjetovanih razlika i povećati gospodarska i socijalna vrijednost tih radnih mjesta. |
| --- | --- |

4.4.8.

| 4.4.9. | Povećanje ulaganja u digitalizaciju javnog sektora omogućuje veće i bolje sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada i može pomoći onima koje skrbe o drugima ili kojima treba pomoć u svladavanju prepreka povezanih s birokracijom i pristupom javnim uslugama (25). |
| --- | --- |

4.4.9.

| 4.4.10. | Poduzetnice i dalje čine tek mali udio u ukupnom broju poduzetnika u EU-u. Olakšavanjem pristupa investicijskom kapitalu za poduzetnice i promicanjem ravnoteže spolova na položajima u financijskim institucijama na kojima se donose odluke o ulaganjima (26) daje se podrška i ženskom poduzetništvu i rodnoj ravnopravnosti. |
| --- | --- |

4.4.10.

| 4.4.11. | Skrb i ravnoteža između poslovnog i privatnog života Žene i dalje obavljaju veći udio neplaćenog rada, neovisno o tome radi li se o skrbi za djecu, starijim osobama ili kućanskim poslovima (27). Donošenjem mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, bilo putem zakonodavstva ili kolektivnog pregovaranja, mogu se bolje uskladiti potrebe žena i muškaraca, kao i radnika koji su istovremeno i njegovatelji. Pandemija je dodatno opteretila osobe koje pružaju neplaćenu skrb, posebno u vrijeme kada su škole, vrtići i radna mjesta zatvoreni zbog karantene. |
| --- | --- |

4.4.11.

| 4.4.12. | EGSO poziva na provedbu Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, osobito u pogledu plaćenog dopusta, kako bi se osiguralo da i žene i muškarci mogu ostvariti svoje pravo na skrb. Nadalje, EGSO potiče države članice da ulože dodatne napore kako bi postigle dosad neostvareni cilj da se 33 % djece mlađe od tri godine uključi u formalnu skrb. Tome bi trebalo dodati cilj koji se odnosi na skrb o djeci nakon nastave kako bi se roditeljima omogućilo da rade puno radno vrijeme ako to žele. Komisija bi trebala zajedno s državama članicama raditi na potpunom ostvarenu ciljeva. |
| --- | --- |

4.4.12.

| 4.4.13. | EGSO poziva države članice da koriste sredstva EU-a za povećanje ponude, cjenovne pristupačnosti i kvalitete usluga i infrastrukture za rani i predškolski odgoj i obrazovanje. |
| --- | --- |

4.4.13.

| 4.4.14. | Nužno je poboljšati sudjelovanje žena s invaliditetom na tržištu rada provedbom Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD). |
| --- | --- |

4.4.14.

| 4.4.15. | Zbog starenja stanovništva, pri osmišljavanju mjera za zadovoljavanje potreba i ostvarenje ravnoteže između poslovnog i privatnog života treba se više usmjeriti na skrb o starijim osobama. |
| --- | --- |

4.4.15.

| 4.4.16. | Treba zauzeti sustavan pristup politikama skrbi, koje uključuju i druge aspekte politika (infrastruktura, oporezivanje, promet, Digitalni program, zdravlje i vještine, umjetna inteligencija i fondovi EU-a), pri čemu socijalni dijalog, socijalni partneri i organizacije civilnog društva mogu imati vodeću ulogu. |
| --- | --- |

4.4.16.

4.5.   Postizanje rodne ravnopravnosti u donošenju odluka

| 4.5.1. | Jednake mogućnosti sudjelovanja ključne su za predstavničku demokraciju na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj. EGSO podržava ravnopravno sudjelovanje i rodnu ravnotežu u donošenju odluka te u političkom, gospodarskom i društvenom životu, uključujući u strukturama socijalnog i građanskog dijaloga. Da bi se riješio problem niske razine zastupljenosti i rijetkog sudjelovanja žena u tijelima koja donose odluke treba poduzimati pozitivne mjere koje se temelje na zakonodavstvu, proračunskim, dobrovoljnim, organizacijskim i kulturnim mjerama. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Razlike na temelju spola na tržištu rada uzrokuju i rodnu neravnotežu u donošenju odluka. Na rukovodećim položajima u EU-u na svaka dva muškarca radi jedna žena. Žene su kao rukovoditelji podzastupljene u gotovo svim gospodarskim sektorima. Upraviteljski kadar rodno je najuravnoteženiji u javnom sektoru (28). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Zakonodavstvo može biti od pomoći, ali teško da ono samo može utjecati na kulturu i organizacijske mehanizme. Rodna ravnoteža u donošenju odluka u političkom, gospodarskom i društvenom životu može se postići i usvajanjem pristupa rodno osviještene politike čiji je cilj osigurati pozitivne uvjete i veću rodnu osviještenost kojima se povećava sudjelovanje žena u donošenju odluka. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EGSO poziva Vijeće da nastavi s raspravom o direktivi o poboljšanju rodne ravnoteže u upravnim odborima poduzeća (29). Odbor također poziva poduzeća da preuzmu vodeću ulogu i znatno povećaju udio žena na najvišim položajima na kojima se donose odluke. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Odbor preporučuje (30) da se razmotre učinkovite strategije i instrumenti (npr. pravne, proračunske i dobrovoljne mjere te rodne kvote) za postizanje ravnoteže spolova na izabranim i imenovanim položajima u glavnim političkim strukturama te predlaže da Komisija nastavi podupirati države članice u poduzimanju mjera u tom području. Odbor ponovo poziva (31) Vijeće da preispita svoje smjernice za imenovanje članova EGSO-a kako bi se u obzir uzele gospodarske, društvene i demografske promjene u Uniji. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   Rodno osviještena politika

| 4.6.1. | Rodno osviještena politika najbolji je način da se osigura da svi akteri na svim razinama primjenjuju rodnu perspektivu, ali treba poboljšati njezinu operativnu dimenziju i način provedbe. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | U programskom razdoblju 2021. – 2027. EGSO poziva na preuzimanje čvršćih obaveza u pogledu rodne ravnopravnosti. Uvjeti koji omogućuju rodnu ravnopravnost i koji za cilj imaju osigurati relevantnost i usklađenost programa, projekata i financijskih sredstava moraju se učinkovito provesti i ocijeniti. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EGSO podržava strategiju Komisije za rodnu ravnopravnost i poziva Komisiju da radi praćenja njezine pravilne provedbe, izvješćivanja o postignućima i olakšavanja razmjene pristupa i iskustava na razini EU-a razmotri postojeće koordinacijske mehanizme (Savjetodavni odbor za jednake mogućnosti žena i muškaraca, Skupina na visokoj razini za rodno osviještenu politiku i Radna skupina za ravnopravnost). |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Rodna ravnopravnost u medijima

| 4.7.1. | Utjecaj medija na rodnu ravnopravnost već se dugo podcjenjuje, iako ima jednu od ključnih uloga u oblikovanju društva. Medijska industrija trebala bi preuzeti vodeću ulogu i osigurati da oglašavanje pozitivno, a ne negativno, utječe na predstavljanje i promicanje rodne ravnopravnosti u društvu. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Radi poboljšanja rodne ravnopravnosti u medijskoj industriji ključno je povećati broj žena na najvišim položajima na kojima se donose odluke (32) (33) te usvojiti kodekse ponašanja i druge mjere (34) (35) kojima se zabranjuju seksizam i stereotipi i podržava uključivanje rodne perspektive u organizacijsku preobrazbu medijskog sektora i sadržaja koje on stavlja na raspolaganje. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Važno je uvidjeti utjecaj rodnih stereotipa u medijskim sadržajima. EGSO poziva na to da se u sljedeći indeks rodne ravnopravnosti EIGE-a uključi nova tema – mediji i oglašavanje. |
| --- | --- |

4.7.3.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Članak 2. UEU-a.

1

(2)  Članak 8. UFEU-a: „U svim svojim aktivnostima, Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena.”

2

(3)  EIGE (2019.), Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line (Ukratko o Indeksu ravnopravnosti spolova za 2019.: Još uvijek daleko od cilja).

3

Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line

(4)  Europska komisija (2019.), New vision for Gender Equality (Nova vizija rodne jednakosti).

4

New vision for Gender Equality

(5)  Eurofound (2020.), Gender equality at work (Rodna ravnopravnost na radnom mjestu).

5

Gender equality at work

(6)  EIGE (2019.), Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States (Peking +25 – Izvješće o politikama: Područje H – Institucijski mehanizmi za unapređenje položaja žena: smanjeni napori država članica).

6

Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States

(7)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

7

(8)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26., točka 1.8.

8

(9)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26., točka 1.6.

9

(10)  EIGE (2017.), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Europski stup socijalnih prava kao prilika za rodnu ravnopravnost u EU-u), str. 6.

10

The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU

(11)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_hr

11

(12)  Članak 300. UFEU-a.

12

(13)  Komisija je uspostavila Radnu skupinu za ravnopravnost koja se sastoji od predstavnika svih službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje čiji je zadatak osigurati konkretnu provedbu rodno osviještene politike na operativnoj i tehničkoj razini, uz ključne mjere navedene u strategiji za rodnu ravnopravnost. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357

13

(14)  https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

14

(15)  SL C 240, 16.7.2019., str. 3.

15

(16)  Vidjeti bilješku 15.

16

(17)  Eurofound (2020.), Gender equality at work (Rodna ravnopravnost na radnom mjestu), European Working Conditions Survey 2015 series (serija Europsko istraživanje o radnim uvjetima 2015.), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

17

Gender equality at work

European Working Conditions Survey 2015 series

(18)  EIGE (2017.), Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report (Rodna ravnopravnost i mladi: mogućnosti i rizici digitalizacije – glavno izviješće).

18

Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report

(19)  SL C 440, 6.12.2018., str. 37.

19

(20)  Vidjeti bilješku 15.

20

(21)  Vidjeti bilješku 15.

21

(22)  Izvor: Eurostat; Early leavers from education and training (Osobe koje su rano napustile školovanje, kôd: SDG_04_10); Adult participation in learning (Sudjelovanje odraslih u obrazovanju, kôd: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (Stjecanje tercijarnog obrazovanja, kôd: sdg_04_20).

22

Early leavers from education and training

Adult participation in learning

Tertiary educational attainment

(23)  Cedefop (2020.), Europski indeks vještina 2020.

23

(24)  Cedefop (2019.), Informativna obavijest, Not just new jobs: digital innovation supports careers (Više od novih radnih mjesta: digitalne inovacije pomažu u razvoju karijere).

24

Not just new jobs: digital innovation supports careers

(25)  SL C 440, 6.12.2018., str. 37., točka 1.12.

25

(26)  Eurofound (2019.), Female entrepreneurship: Public and private funding (Žensko poduzetništvo: Javno i privatno financiranje), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

26

Female entrepreneurship: Public and private funding

(27)  EIGE (2017.), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Europski stup socijalnih prava kao prilika za rodnu ravnopravnost u EU-u), str. 8.

27

The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU

(28)  Eurofound (2018.), Women in management: Underrepresented and overstretched? (Žene na rukovodećim položajima: Podzastupljene i preopterećene?), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

28

Women in management: Underrepresented and overstretched?

(29)  Vidjeti bilješku 15.

29

(30)  SL C 240, 16.7.2019., str. 1.

30

(31)  Vidjeti bilješku 30.

31

(32)  EIGE (2019.), Gender Equality Index (Indeks rodne ravnopravnosti).

32

Gender Equality Index

(33)  EIGE (2020.), Gender Statistics Database (Baza podataka o rodnoj statistici).

33

Gender Statistics Database

(34)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

34

(35)  http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf

35

---

PRILOG

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

1.   Točka 1.9.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.9. | Razlika u plaćama između spolova i dalje je jedan od glavnih oblika rodne nejednakosti i diskriminacije, što je dodatno naglašeno tijekom krize uzrokovane COVID-om 19. EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir dramatične posljedice krize koju je izazvao COVID-19 za poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, da razmotri odgodu zakonskog i obvezujućeg prijedloga te da iskoristi to vrijeme za odgovarajuće savjetovanje sa socijalnim partnerima.
  da hitno nastavi s prijedlogom uvođenja obvezujućih mjera u pogledu transparentnosti plaća među spolovima i
  EGSO je spreman je preuzeti vodeću ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednaka primanja. |
| --- | --- |

1.9.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 70 |
| --- | --- |
| Protiv: | 120 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

70

Protiv:

120

Suzdržani:

13

2.   Točka 4.4.7.

Izmijeniti kako slijedi:

| 4.4.7. | EGSO prima na znanje
  pozdravlja inicijativu Komisije o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća među spolovima koje treba uvesti što prije i koje mogu imati glavnu ulogu u promicanju strategije rodno osviještene politike za jednake plaće. EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir dramatične posljedice krize koju je izazvao COVID-19 za poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, da razmotri odgodu zakonskog i obvezujućeg prijedloga te da iskoristi to vrijeme za odgovarajuće savjetovanje sa socijalnim partnerima. U 104 zemlje žene čine 70 % svih radnika u sektoru zdravstva i socijalne skrbi (WHO), a diljem svijeta 58,6 % radnika u uslužnom sektoru (MOR), što u doba pandemije ugrožava njihovo zdravlje. Prevaga žena u slabo plaćenim sektorima i na nesigurnim radnim mjestima dovodi ih u izravnu opasnost od gubitka radnih mjesta i zdravstvenih problema. |
| --- | --- |

4.4.7.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 70 |
| --- | --- |
| Protiv: | 121 |
| Suzdržani: | 12 |

Za:

70

Protiv:

121

Suzdržani:

12

3.   Točka 4.4.8.

Izmijeniti kako slijedi:

| 4.4.8. | Radna mjesta i zadaće koje se obavljaju u sektorima skrbi, čišćenja, trgovine i zdravstva uvelike doprinose društvu i gospodarstvu, što je došlo do izražaja i tijekom krize izazvane COVID-om 19. Ta radna mjesta i sektori
  Na tim radnim mjestima i u tim sektorima, u kojima su tradicionalno zaposlene mnoge žene, kriza koju je izazvao COVID-19 mogla bi negativno utjecati na njihove radne uvjete
  često su nedovoljno plaćeni, podcijenjeni i obilježeni nesigurnim radnim uvjetima. Stoga je ključno tim zanimanjima odati veće društveno priznanje i u skladu s time utvrditi njihovu gospodarsku vrijednost, jer će se tako doprinijeti smanjenju razlika u plaćama i drugih rodno uvjetovanih razlika i povećati gospodarska i socijalna vrijednost tih radnih mjesta. |
| --- | --- |

4.4.8.

Rezultat glasovanja:

| Za: | 68 |
| --- | --- |
| Protiv: | 121 |
| Suzdržani: | 13 |

Za:

68

Protiv:

121

Suzdržani:

13

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/87 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/87

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja

(COM(2020) 65 final)

(2020/C 364/12)

| Izvjestiteljica: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Catelijne MULLER

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 9.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 25.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/0/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 9.3.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

207/0/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO čestita Komisiji na strategiji iznesenoj u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji, u skladu s kojom treba poticati primjenu tehnologija umjetne inteligencije, a istovremeno osigurati njihovu usklađenost s europskim etičkim normama, zakonskim obvezama i društvenim vrijednostima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO također pozdravlja cilj da se iskorištavaju europske prednosti na industrijskim i stručnim tržištima te naglašava važnost unapređenja ulaganja, infrastrukture, inovacija i vještina kako bi poduzeća, uključujući MSP-ove, i društvo u cjelini mogli iskoristiti prilike koje pruža umjetna inteligencija. Potrebno je poticati inovacije u području umjetne inteligencije kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristile prednosti tih sustava, a istovremeno spriječili rizici koje oni sa sobom donose, odnosno kako bi se oni sveli na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO, međutim, smatra da je usredotočenost na umjetnu inteligenciju temeljenu samo na podacima preuska da bi EU postao istinski predvodnik u vrhunskoj, pouzdanoj i konkurentnoj umjetnoj inteligenciji. EGSO poziva Komisiju da promiče i novu generaciju sustava umjetne inteligencije koji se temelje na znanju i razmišljanju te kojima se poštuju ljudske vrijednosti i načela. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva Komisiju da: (i) potiče multidisciplinarnost istraživanja uključivanjem drugih disciplina kao što su pravo, etika, filozofija, psihologija, znanosti o radu, humanističke znanosti, ekonomija itd.; (ii) uključi relevantne dionike (sindikate, strukovne organizacije, poslovne organizacije, organizacije potrošača, nevladine organizacije) u raspravu o umjetnoj inteligenciji i kao ravnopravne partnere u istraživačke i druge projekte koje financira EU, kao što su javno-privatno partnerstvo za umjetnu inteligenciju, sektorski dijalozi i program za prihvaćanje umjetne inteligencije (program „Adopt AI”) u javnom sektoru te ogledni centar; i (iii) nastavi obrazovati i informirati širu javnost o prilikama i izazovima povezanima s umjetnom inteligencijom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da podrobnije razmotri utjecaj umjetne inteligencije na ukupni spektar temeljnih prava i sloboda, uključujući, ali ne ograničavajući se na, pravo na pošteno suđenje, poštene i slobodne izbore te pravo na okupljanje i prosvjedovanje, kao i pravo na nediskriminaciju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se i dalje protivi uvođenju bilo kakvog oblika pravne osobnosti za umjetnu inteligenciju. Time bi se poništio preventivni korektivni učinak građanskopravne odgovornosti i to bi dovelo do ozbiljnog rizika od moralnog hazarda i u razvoju i u upotrebi umjetne inteligencije u slučajevima u kojima umjetna inteligencija stvara prilike za zlouporabu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO umjesto jednokratnog (ili čak redovitog) prethodnog ocjenjivanja sukladnosti visokorizične umjetne inteligencije poziva na kontinuirani, sustavni društveno-tehnički pristup, u kojem tehnologiju treba promatrati iz svih perspektiva i kroz različite prizme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO upozorava da bi sektorski kriteriji „visokorizičnosti” mogli – pored biometrijskog prepoznavanja i umjetne inteligencije koja se upotrebljava u postupku zapošljavanja – isključivati i mnoge druge primjene i uporabe umjetne inteligencije koje su suštinski visokorizične. EGSO Komisiji preporučuje da sastavi popis zajedničkih karakteristika raznih primjena ili uporaba umjetne inteligencije koje se smatraju suštinski visokorizičnima, bez obzira na sektor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO izričito predlaže da se biometrijsko prepoznavanje dopusti samo: (i) ako postoji znanstveno dokazani učinak, (ii) u kontroliranim okruženjima i (iii) pod strogim uvjetima. Trebalo bi zabraniti široku uporabu biometrijskog prepoznavanja na temelju umjetne inteligencije za nadzor ili praćenje, odnosno za ocjenu ili kategorizaciju ljudi ili ljudskog ponašanja i emocija. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO se zalaže za rano i intenzivno uključivanje socijalnih partnera pri uvođenju umjetne inteligencije na radna mjesta, u skladu s mjerodavnim nacionalnim propisima i praksom, kako bi se osigurala upotrebljivost sustava i njihova sukladnost s pravima radnika i radnim uvjetima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO se također zalaže za to da se oni radnici koji će raditi sa sustavima umjetne inteligencije te zaposlenici koji posjeduju stručna znanja u području prava, etike i humanističkih znanosti rano i intenzivno uključuju u uvođenje sustava umjetne inteligencije kako bi se osiguralo da su sustavi usklađeni s pravnim i etičkim zahtjevima, ali i s potrebama radnika, kako bi radnici zadržali autonomiju u pogledu svojega rada i kako bi sustavi umjetne inteligencije poboljšali vještine radnika i zadovoljstvo poslom. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Tehnike i pristupi koji se zasnivaju na umjetnoj inteligenciji, a koji se upotrebljavaju u borbi protiv pandemije koronavirusa, moraju biti pouzdani, učinkoviti, transparentni i objašnjivi. Osim toga, moraju poštovati ljudska prava, etička načela i postojeće zakonodavstvo te biti pravedni, uključivi i dobrovoljni. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu kako bi se u Europi ostvarila bolja koordinacija rješenja i pristupa zasnovanih na umjetnoj inteligenciji koji se koriste u borbi protiv pandemije koronavirusa. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bijela knjiga EU-a o umjetnoj inteligenciji

| 2.1. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je Europska komisija prihvatila mnoge preporuke iz prethodnih mišljenja EGSO-a i stručne skupine na visokoj razini za umjetnu inteligenciju, potičući uvođenje tehnologija umjetne inteligencije, osiguravajući pritom njihovu usklađenost s europskim etičkim normama, zakonskim obvezama i društvenim vrijednostima. Komisija se pritom zasniva na konceptu koji naziva „ekosustavom izvrsnosti i povjerenja”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO pozdravlja prijedloge usmjerene na to da poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te društvo u cjelini iskoriste mogućnosti koje pruža razvoj i upotreba umjetne inteligencije. EGSO naglašava važnost unapređivanja ulaganja, infrastrukture, inovacija i vještina za poboljšanje uspjeha EU-a u području konkurentnosti na globalnoj razini. |
| --- | --- |

2.2.

Pristup u kojem čovjek ima glavnu ulogu

| 2.3. | Međutim, Bijela knjiga ima pomalo „fatalistički” ton, odnosno upućuje na to da nas umjetna inteligencija „nadilazi” i da nemamo drugog izbora nego regulirati njezinu uporabu. EGSO istinski vjeruje u predanost EU-a da u Europi osigura prihvaćanje isključivo pouzdane umjetne inteligencije i stoga smatra da bi se EU u vezi s tim trebao usuditi zauzeti odlučniji stav. EGSO stoga poziva Komisiju da uvijek zadrži mogućnost neprihvaćanja određenih zadanih tipova umjetne inteligencije (odnosno njihove upotrebe). To je ono što EGSO naziva pristupom umjetnoj inteligenciji u kojem „čovjek ima glavnu ulogu” i to je pristup koji moramo njegovati. |
| --- | --- |

2.3.

Iskorištavanje umjetne inteligencije u Europi – definicija usmjerena na budućnost

| 2.4. | Radna definicija umjetne inteligencije u Bijeloj knjizi jest „skup tehnologija koje kombiniraju podatke, algoritme i računalnu snagu”. Kasnije se u tekstu podaci i algoritmi definiraju kao glavne sastavnice umjetne inteligencije. Međutim, ta definicija ne obuhvaća samo umjetnu inteligenciju nego svaki dosad napisan računalni program. Još uvijek ne postoji univerzalno prihvaćena definicija umjetne inteligencije, što je generički pojam za niz računalnih primjena. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Puka usredotočenost u Bijeloj knjizi na umjetnu inteligenciju temeljenu samo na podacima preuska je da bi EU postao istinski predvodnik u vrhunskoj, pouzdanoj i konkurentnoj umjetnoj inteligenciji. Bijela knjiga iz razmatranja isključuje brojne obećavajuće sustave umjetne inteligencije, a time i iz upravljanja i reguliranja. EGSO poziva Komisiju da promiče i novu generaciju sustava umjetne inteligencije koji pristupe temeljene na podacima integriraju s pristupima temeljenima na znanju i razmišljanju – takozvane hibridne sustave. U Bijeloj knjizi prepoznaje se potreba za hibridnim sustavima u svrhu objašnjavanja, ali prednosti hibridnih sustava idu dalje od toga: oni mogu ubrzati i/ili ograničiti učenje te potvrditi i provjeriti model strojnog učenja. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bijela knjiga usredotočena je samo na pristranost u pogledu podataka, ali nisu svi oblici pristranosti rezultat loše kvalitete ili ograničenih podataka. Oblikovanje svakog artefakta samo je po sebi akumulacija pristranih izbora, od razmatranih ulaznih vrijednosti do ciljeva optimizacije. Sve te odluke na ovaj su ili onaj način rezultat pristranosti svojstvene osobi ili osobama koje ih donose. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Međutim, najvažnije je da sustavi umjetne inteligencije nisu samo zbroj softverskih komponenti. Sustavi umjetne inteligencije obuhvaćaju i društveno-tehnički sustav koji ih okružuje. Stoga bi pri razmatranju upravljanja umjetnom inteligencijom i njezine regulacije naglasak trebalo staviti i na društvene strukture koje je okružuju: organizacije i poduzeća, razne struke, osobe i institucije koje stvaraju, razvijaju, uvode, upotrebljavaju i nadziru umjetnu inteligenciju te osobe na koje ona utječe, kao što su građani u odnosu s vlastima, poduzeća, potrošači, radnici, pa čak i društvo u cjelini. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Također treba napomenuti da se pravne definicije (za potrebe upravljanja i regulacije) razlikuju od znanstvenih definicija s obzirom na to da je potrebno ispuniti niz različitih uvjeta, kao što su uključivost, preciznost, trajnost, sveobuhvatnost i praktičnost. Neki od njih su pravno obvezujući, a neki se smatraju dobrom regulatornom praksom. |
| --- | --- |

2.8.

Okupljanje svih snaga

| 2.9. | EGSO pozdravlja napore uložene u rješavanje fragmentiranog okruženja umjetne inteligencije u Europi povezivanjem istraživača u području umjetne inteligencije, usmjerenošću na MSP-ove i partnerstvom s privatnim i javnim sektorom. Osim toga, EGSO preporučuje: (i) poticanje multidisciplinarnosti istraživanja uključivanjem drugih disciplina kao što su pravo, etika, filozofija, psihologija, znanosti o radu, humanističke znanosti, ekonomija itd.; (ii) uključivanje relevantnih dionika (sindikata, poslovnih organizacija, organizacija potrošača, nevladinih organizacija) u raspravu o umjetnoj inteligenciji, ali i kao ravnopravnih partnera u istraživačke i druge projekte koje financira EU, kao što su javno-privatno partnerstvo za umjetnu inteligenciju, sektorski dijalozi i program za prihvaćanje umjetne inteligencije (program „Adopt AI”) u javnom sektoru te ogledni centar; i (iii) nastavak obrazovanja i informiranja šire javnosti o prilikama i izazovima povezanima s umjetnom inteligencijom. |
| --- | --- |

2.9.

Umjetna inteligencija i zakon

| 2.10. | U Bijeloj knjizi uvažava se činjenica da umjetna inteligencija ne postoji u svijetu bez zakona. EGSO posebno pozdravlja naglasak na utjecaj koji umjetna inteligencija ima na temeljna prava i preporučuje Komisiji da podrobnije razmotri utjecaj umjetne inteligencije na širok raspon temeljnih prava i sloboda, kao što su sloboda govora i izražavanja te pravo na poštovanje privatnog života (koje znatno nadilazi puku zaštitu osobnih podataka), na pošteno suđenje, poštene i slobodne izbore, pravo na okupljanje i prosvjedovanje te pravo na nediskriminaciju. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EGSO pozdravlja jasan stav iznesen u Bijeloj knjizi o mjerodavnosti postojećih sustava građanskopravne odgovornosti za umjetnu inteligenciju i napore da se ti sustavi nadograde u svrhu rješavanja novih rizika koje umjetna inteligencija može stvoriti, čime bi se riješio problem nedostataka u pogledu izvršivosti u slučajevima kada je teško utvrditi stvarno odgovornog gospodarskog subjekta, a sustavi prilagodili promjenjivoj funkcionalnosti sustava umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komisija bi također trebala priznati da umjetna inteligencija ne poznaje granice i da se predmetni napori ne mogu i ne smiju ograničiti na Europu. Trebalo bi postići opći svjetski konsenzus na temelju rasprava i istraživanja pravnih stručnjaka kako bi se uspostavio zajednički međunarodni pravni okvir. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | U svakom slučaju, EGSO se i dalje odlučno protivi uvođenju bilo kakvog oblika pravne osobnosti za umjetnu inteligenciju. Time bi se poništio preventivni korektivni učinak građanskopravne odgovornosti i to bi dovelo do ozbiljnog rizika od moralnog hazarda i u razvoju i u upotrebi umjetne inteligencije u slučajevima u kojima ona stvara prilike za zlouporabu. |
| --- | --- |

2.13.

Reguliranje visokorizične umjetne inteligencije

| 2.14. | EGSO pozdravlja stajalište prema kojem se kontrola učinaka umjetne inteligencije temelji na riziku. Komisija najavljuje regulatorni okvir za „visokorizičnu umjetnu inteligenciju” koji bi trebao biti u skladu sa zahtjevima u pogledu stabilnosti, točnosti, obnovljivosti, transparentnosti, ljudskog nadzora i upravljanja podacima. Prema Bijeloj knjizi, dva kumulativna elementa čine umjetnu inteligenciju visokorizičnom: (i) visokorizični sektor i (ii) visokorizična upotreba aplikacije umjetne inteligencije. U Bijeloj knjizi dodana su dva primjera aplikacije ili upotrebe umjetne inteligencije koje bi se suštinski mogle smatrati visokorizičnima, neovisno o sektoru. Osim toga, biometrijsko prepoznavanje također se kvalificira kao suštinski visokorizična primjena. Iscrpan popis visokorizičnih sektora (koji se periodično preispituje) sada kao potencijalno visokorizične uključuje sljedeće sektore: zdravstvo, promet, energetika i dijelovi javnog sektora. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Drugi kriterij, da se aplikacija umjetne inteligencije upotrebljava na rizičan način, slabiji je, što upućuje na to da bi se mogle uzeti u obzir različite razine rizika. EGSO predlaže da se ovdje kao područja utjecaja dodaju društvo i okoliš. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | U skladu s logikom Bijele knjige, visokorizična primjena umjetne inteligencije u niskorizičnom sektoru u načelu neće podlijegati regulatornom okviru. EGSO naglašava da bi neželjeni negativni učinci visokorizične umjetne inteligencije u niskorizičnom sektoru mogli iz propisa isključiti primjene ili uporabe umjetne inteligencije, čime bi se stvorila prilika za zaobilaženje pravila: kao primjer možemo navesti ciljano oglašavanje (niskorizični sektor), za koje se pokazalo da može imati učinke koji segregiraju, diskriminiraju i dijele, na primjer tijekom izbora ili personaliziranjem cijena (visokorizična uporaba ili učinak). EGSO preporučuje da se sastavi popis zajedničkih karakteristika primjena ili uporaba umjetne inteligencije koje se smatraju suštinski visokorizičnima, bez obzira na sektor u kojem se umjetna inteligencija koristi. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Iako EGSO priznaje potrebu za ispitivanjem sukladnosti umjetne inteligencije, strahuje da jednokratna (ili čak redovita) prethodna ocjena sukladnosti neće biti dovoljna za jamčenje pouzdanog razvoja, uvođenja i upotrebe umjetne inteligencije, na održiv način, koja je usmjerena na čovjeka. Pouzdana umjetna inteligencija iziskuje kontinuiran i sustavan društveno-tehnički pristup, a tehnologiju treba promatrati iz svih perspektiva i kroz različite prizme. Što se tiče oblikovanja politika, to zahtijeva multidisciplinarni pristup u kojem oblikovatelji politika, pripadnici akademske zajednice iz različitih područja, socijalni partneri, strukovne organizacije, stručnjaci, poduzeća i nevladine organizacije stalno surađuju. Kad je riječ o uslugama od javnog interesa koje se odnose na zdravlje, sigurnost i dobrobit ljudi i koje se temelje na povjerenju, potrebno je posebno zajamčiti da su sustavi umjetne inteligencije prilagođeni praktičnim zahtjevima i da ne mogu imati prednost u odnosu na odgovornost čovjeka. |
| --- | --- |

2.17.

Biometrijsko prepoznavanje

| 2.18. | EGSO pozdravlja poziv Komisije da se pokrene javna rasprava o upotrebi biometrijskog prepoznavanja na temelju umjetne inteligencije. Biometrijsko prepoznavanje mikroizraza lica, hoda, (tona) glasa, srčanog ritma, temperature itd. već se koristi za procjenu ili čak predviđanje ponašanja, mentalnog stanja i emocija, između ostalog i u postupcima zapošljavanja. Treba jasno reći da ne postoje utemeljeni znanstveni dokazi koji bi upućivali na to da se unutarnje emocije ili mentalno stanje osobe mogu točno „iščitati” iz izražaja lica, hoda, srčanog ritma, tona glasa ili temperature, a kamoli da bi se tako moglo predvidjeti buduće ponašanje. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Također treba napomenuti i da se Općom uredbom o zaštiti podataka obrada biometrijskih podataka ograničava samo u određenoj mjeri. U Općoj uredbi o zaštiti podataka biometrijski podaci definiraju se kao „osobni podaci dobiveni posebnom tehničkom obradom u vezi s fizičkim obilježjima, fiziološkim obilježjima ili obilježjima ponašanja pojedinca koja omogućuju ili potvrđuju jedinstvenu identifikaciju tog pojedinca”. Međutim, mnoge tehnologije za biometrijsko prepoznavanje nisu osmišljene isključivo za identifikaciju neke osobe, nego za procjenu njezinog ponašanja ili emocija. Te upotrebe možda nisu obuhvaćene definicijom (obrade) biometrijskih podataka iz Opće uredbe o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Biometrijsko prepoznavanje temeljeno na umjetnoj inteligenciji utječe i na naše šire pravo na poštovanje privatnog života, identiteta, autonomije i psihološkog integriteta stvaranjem situacije u kojoj nas (kontinuirano) promatraju, prate i identificiraju. To bi u psihološkom pogledu moglo imati „negativan učinak” u smislu da bi ljudi mogli osjećati potrebu da svoje ponašanje prilagode određenoj normi. To je povreda našeg temeljnog prava na privatnost (moralni i psihološki integritet). Osim toga, biometrijsko prepoznavanje temeljeno na umjetnoj inteligenciji moglo bi utjecati na druga temeljna prava i slobode, kao što su sloboda okupljanja i pravo na nediskriminaciju. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | EGSO preporučuje da se biometrijsko prepoznavanje dopusti samo ako postoji znanstveno dokazani učinak, u kontroliranim okruženjima i pod strogim uvjetima. Ne bi se smjela dozvoliti široka uporaba biometrijskog prepoznavanja na temelju umjetne inteligencije za provođenje nadzora, praćenje, odnosno za ocjenu ili kategorizaciju ljudi ili ljudskog ponašanja i emocija. |
| --- | --- |

2.21.

Utjecaj umjetne inteligencije na rad i vještine

| 2.22. | EGSO konstatira da u Bijeloj knjizi nedostaje strategija za rješavanje pitanja utjecaja umjetne inteligencije na rad, a to je izričito navedeno u europskoj strategiji o umjetnoj inteligenciji iz 2018. godine. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | EGSO se zalaže za rano i intenzivno uključivanje svih vrsta radnika i pružatelja usluga, uključujući slobodne djelatnike, samozaposlene i honorarne radnike – ne samo osoba koje osmišljavaju ili razvijaju umjetnu inteligenciju, već i onih koje te sustave kupuju i provode, s njima rade, ili na koje ti sustavi utječu. Socijalni dijalog mora se održati prije uvođenja tehnologija umjetne inteligencije na radnom mjestu, u skladu s mjerodavnim nacionalnim propisima i praksom. Na radnom bi se mjestu podacima o radnicima trebalo pristupati, i s njima postupati, u skladu s načelima i propisima koje su dogovorili socijalni partneri. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | EGSO želi skrenuti posebnu pozornost na umjetnu inteligenciju koja se koristi u postupcima zapošljavanja, otpuštanja, praćenja uspješnosti i ocjenjivanja radnika. U Bijeloj knjizi navodi se da je umjetna inteligencija koja se koristi u zapošljavanju primjer visokorizične primjene koja će podlijegati regulaciji neovisno o sektoru. EGSO preporučuje da se to područje primjene proširi na umjetnu inteligenciju koja se koristi u postupcima otpuštanja, praćenja uspješnosti i ocjenjivanja radnika, ali i da se istraže zajedničke karakteristike primjena umjetne inteligencije koje bi uključivale visokorizičnu uporabu na radnom mjestu, neovisno o sektoru. Primjene umjetne inteligencije koje nemaju znanstvenu osnovu, kao što je otkrivanje emocija biometrijskim prepoznavanjem, ne bi smjele biti dopuštene na radnom mjestu. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Potrebno je održavati vještine u području umjetne inteligencije i stjecati nove kako bi se ljudi mogli prilagoditi brzom razvoju u području umjetne inteligencije. No politiku i financijska sredstva također je potrebno usmjeriti na obrazovanje i razvoj vještina u područjima koja neće biti ugrožena sustavima umjetne inteligencije (npr. zadatke za čije je obavljanje ponajprije bitna interakcija među ljudima, kao što su usluge od javnog interesa u području zdravlja, sigurnosti i dobrobiti ljudi, koje se temelje na povjerenju, pri čemu ljudi i strojevi surađuju, ili zadatke za koje želimo da ih ljudi i dalje obavljaju). |
| --- | --- |

2.25.

3.   Umjetna inteligencija i koronavirus

| 3.1. | Umjetna inteligencija može doprinijeti boljem razumijevanju koronavirusa i bolesti COVID-19 te zaštititi osobe od izloženosti, pomoći u pronalaženju cjepiva i istražiti mogućnosti liječenja. no i dalje je važno biti otvoren i jasan o tome što umjetna inteligencija može, a što ne. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stabilnost i djelotvornost: umjetna inteligencija temeljena na podacima koja predviđa širenje koronavirusa potencijalno je problematična jer ne raspolažemo s dovoljno podataka o koronavirusu da bi umjetna inteligencija mogla dati pouzdane rezultate. Osim toga, ono malo podataka koji su dostupni nepotpuni su i neobjektivni. Upotreba tih podataka za pristupe strojnom učenju mogla bi dovesti do mnogih lažnih negativnih i lažnih pozitivnih rezultata. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Transparentnost podataka i korištenih modela, kao i objašnjivost ishoda, od ključne su važnosti. Svijet si, posebno u ovom trenutku, ne može priuštiti donošenje odluka na temelju „crnih kutija”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pri upotrebi umjetne inteligencije u borbi protiv pandemije koronavirusa poštovanje ljudskih prava, etičkih načela i postojećeg zakonodavstva važnije je no ikad. Legitiman je interes za upotrebu alata koji se koriste umjetnom inteligencijom osobito kada se njima potencijalno krše ljudska prava, a ta upotreba mora biti nužna, proporcionalna i, prije svega, vremenski ograničena. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Naposljetku, moramo se pobrinuti za pravednost i uključenost. Sustavi umjetne inteligencije koji se razvijaju za borbu protiv pandemije ne smiju biti pristrani i ne smiju diskriminirati. Nadalje, trebali bi biti dostupni svima i uzimati u obzir društvene i kulturne razlike različitih pogođenih zemalja. |
| --- | --- |

3.5.

Aplikacije za praćenje i sljedivost te za praćenje zdravstvenog stanja

| 3.6. | Po mišljenju virologa i epidemiologa, popuštanje ograničenja kretanja u društvima i gospodarstvima iziskuje djelotvorno praćenje, sljedivost, nadzor i zaštitu zdravlja ljudi. Trenutačno se razvijaju mnoge aplikacije za praćenje, sljedivost i provjeru zdravlja, a to je nešto što su dosad obično provodili stručnjaci. Mnoge su vlade diljem svijeta dale veliko povjerenje aplikacijama za praćenje i sljedivost kao sredstvu za ukidanje ograničenja kretanja i normalizaciju stanja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Uvođenje takve vrste aplikacija vrlo je radikalan korak. Stoga je prije donošenja odluke o njihovoj uporabi važno kritički ispitati korisnost, nužnost i učinkovitost tih aplikacija, kao i njihov društveni i pravni učinak. I dalje mora postojati mogućnost da se te aplikacije ne koriste, a prednost treba dati manje invazivnim rješenjima. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Učinkovitost i pouzdanost aplikacija za praćenje i sljedivost iznimno su važne jer neučinkovitost i nepouzdanost mogu dovesti do mnogih lažnih pozitivnih i lažnih negativnih rezultata, lažnog osjećaja sigurnosti, a time i do većeg rizika od zaraze. Inicijalne znanstvene simulacije izazivaju ozbiljnu sumnju u ikakav pozitivan učinak aplikacija za praćenje na širenje virusa, čak i uz upotrebu koja doseže 80 % ili 90 %. Isto tako, aplikacija ne može zabilježiti posebne okolnosti, kao što su prisutnost pleksiglasa i prozora ili nošenje osobne zaštitne opreme. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Osim toga, te aplikacije dovode do (djelomičnog) ukidanja raznih ljudskih prava i sloboda jer se njima narušava naša sloboda udruživanja te pravo na sigurnost, nediskriminaciju i privatnost. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Iako su osobni podaci i anonimnost vrlo važni, privatnost je puno više od toga. Privatnost podrazumijeva i pravo da ne budemo podvrgnuti praćenju, sljedivosti i nadzoru. Znanstveno je dokazano da se ljudi koji znaju da ih slijede počinju ponašati drukčije. Prema Europskom sudu za ljudska prava taj „negativan učinak” predstavlja povredu privatnosti. Jednako širok koncept privatnosti trebalo bi uključiti u raspravu o umjetnoj inteligenciji. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Postoji rizik da će se prikupljeni podaci (sada ili u budućnosti) upotrebljavati ne samo za borbu protiv trenutačne pandemije, nego i za profiliranje, kategorizaciju i ocjenjivanje ljudi u različite svrhe. U dalekoj je budućnosti čak moguće zamisliti da bi „preusmjeravanje upotrebe” moglo dovesti do neželjenih vrsta profiliranja u kontroli i nadzoru, pri sklapanju osiguranja ili dobivanju socijalnih naknada, zapošljavanju ili otpuštanju i sl. Podaci prikupljeni s pomoću takvih aplikacija stoga se ni u kojem slučaju ne smiju upotrebljavati za profiliranje, ocjenjivanje rizika, klasifikaciju ili predviđanje. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Osim toga, svako rješenje na temelju umjetne inteligencije primijenjeno u ovim izvanrednim okolnostima, čak i s najboljim namjerama, bit će presedan, što god mi o tome mislili. Prethodne krize pokazale su da se, unatoč dobrim namjerama, takve mjere u praksi ne ukidaju. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Upotrebu umjetne inteligencije u ovoj pandemiji stoga bi uvijek trebalo ocijeniti i odvagati u odnosu na druge kriterije, kao što su: (i) je li ona djelotvorna i pouzdana? (ii) postoje li manje invazivna rješenja? (iii) jesu li njezine koristi veće od razloga za zabrinutost u pogledu društvenih i etičkih pitanja i temeljnih prava?, (iv) može li se postići odgovoran kompromis između suprotstavljenih temeljnih prava i sloboda? Osim toga, pri uvođenju te vrste sustava ne smije postojati nikakav oblik obveze ili prisile. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO potiče oblikovatelje politika da previše ne podliježu brzim tehnološkim rješenjima. S obzirom na ozbiljnost situacije, preporučujemo da se aplikacije povezane s projektima za pomoć u kontroli pandemije temelje na pouzdanim istraživanjima u području epidemiologije, sociologije, psihologije, prava, etike i sistemskih znanosti. Prije donošenja odluke o uporabi tih sustava potrebno je provesti analizu i simulacije učinkovitosti, nužnosti i osjetljivosti. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/94

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu”

(COM(2020) 98 final)

(2020/C 364/13)

| Izvjestitelj: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Cillian LOHAN |

Izvjestitelj:

Antonello PEZZINI

Suizvjestitelj:

Cillian LOHAN

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 25.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/2/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/2/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) uvjeren je da je održivost jedan od stupova razvoja Europe budućnosti i da se ona može ostvariti putem informirane i participativne tranzicije koja se temelji na kulturi kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tranzicija prema kružnom funkcioniranju europskog gospodarstva ne može se promatrati izvan socioekonomskog konteksta u kojem se je trenutačno prisiljena razvijati, no izazovi zdravstvene krize moraju se pretvoriti u priliku za obnovu na novim osnovama, uz stvaranje preduvjeta za brže usvajanje novog kružnog pristupa. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nova kultura na kojoj se temelji kružno gospodarstvo trebala bi biti prilika da se s pomoću novih kriterija ubrza usvajanje koncepta bogatstva teritorijalnih jedinica, tj. da se razmotre i drugi aspekti izvan okvira BDP-a (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Veći naglasak trebalo bi staviti na širenje „kružne kulture” putem obrazovanja, izgradnje kapaciteta i veće odgovornosti kako bi se građane potaknulo da se prilagode i promijene svoje svakodnevne navike i ponašanje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Trebalo bi osnažiti Europsku platformu dionika kružnog gospodarstva (ECESP) u okviru koje bi se mogle podupirati razne političke inicijative koje bi mogle doprinijeti olakšavanju prelaska na kružnost. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO pozdravlja prijedloge utvrđene u akcijskom planu za kružno gospodarstvo (CEAP) i smatra da bi prijelazne mjere trebalo uzeti u obzir pri izradi planova za gospodarsku i socijalnu obnovu nakon razorne situacije uzrokovane COVID-om 19. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ključno je prepoznati komplementarnost između klimatskih promjena, politika u području kružnog gospodarstva i društvene odgovornosti poduzeća te istaknuti kružne karakteristike energije iz obnovljivih izvora. To se posebno odnosi na građevinski i prometni sektor, ali i na potpore za poljoprivredne procese i prehrambeni sustav, koje su nužne za smanjenje otpada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da predloženi pakt za vještine i radna mjesta u okviru Europskog socijalnog fonda plus predstavlja izvrsnu priliku za provedbu predviđenih programa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Trebalo bi nastaviti širiti praksu ekološkog dizajna, čime bi se produljio vijek trajanja proizvoda i olakšala programirana oporaba sastavnih dijelova, ali i potaknulo dinamično tržište sekundarnih sirovina poduprto pravno obvezujućim intervencijama, obveznim udjelom recikliranog sadržaja i digitalnim praćenjem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kao što je to već bio slučaj s „proizvodima koji troše energiju”, Komisija bi u dogovoru s relevantnim sektorima trebala donijeti delegirane akte kojima se utvrđuju karakteristike novih proizvoda koji se mogu iskoristiti za izradu drugih proizvoda. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Postupak tehničke normizacije održivih proizvoda, počevši od resursno intenzivnih sektora, trebao bi imati važnu ulogu u okviru sustava „kvalitete i sukladnosti”, u što treba uključiti i ocjenu sukladnosti, kao i širu primjenu zelene javne nabave i certifikacije sekundarnih sirovina. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | Nacionalna tijela za normizaciju trebala bi u suradnji s europskim tijelima (2) što prije pripremiti referentne prakse (3) i usklađene norme kako bi se olakšala tranzicija prema novom funkcionalnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.12. | Praktična provedba kružnog gospodarstva zahtijevat će snažnu suradnju dionika i stoga EGSO poziva na jasne politike i financijsku potporu, osobito u pogledu oglašavanja, kako bi ono postalo manje usmjereno na konzumerizam i, uz poštovanje pravila slobodnog tržišta, staviloi veći naglasak na trajnost proizvoda i mogućnosti ponovne upotrebe. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO smatra da je od ključne važnosti potrošačima pružiti bolje informacije i podatke o postupanju u pogledu proizvoda, sljedivosti i transparentnosti, koristeći se i specifikacijom proizvoda i digitalnim tehnologijama, kako bi se omogućio protok informacija o sastavu i mogućnostima popravka. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da bi s pomoću programa EU-a trebalo promicati konkretno testiranje procesa kružnog gospodarstva u raznim sektorima i u znatnom broju europskih gradova, poljoprivredno-prehrambenih centara i ruralnih područja, kako bi se iskoristila vrijedna iskustva u proizvodnim i potrošačkim lancima koja bi se mogla koristiti kao dobre prakse. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO smatra da bi trebalo osigurati širok manevarski prostor za javne i privatne aktere na lokalnoj razini, koji mogu igrati ključnu ulogu u iskorištavanju novih prilika razvijanjem javno-privatnih partnerstava i stvaranjem primjera „lokalne društvene odgovornosti” (4) i društvene odgovornosti poduzeća usmjerenih na načela kružnosti koja se temelji na suradnji. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Naposljetku, EGSO poziva da sve predložene mjere budu podvrgnute odgovarajućim procjenama učinka u kojima se uzimaju u obzir njihove okolišne, socijalne i ekonomske posljedice. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Socioekonomski kontekst ususret europskom kružnom gospodarstvu

| 2.1. | Poduzeća i potrošači sve više uviđaju štetu koju održivom razvoju nanose dosadašnji linearni gospodarski modeli koje karakterizira velika potrošnja materijala i resursa, upotreba tehnika planiranog zastarijevanja i poticanje kupnje isključivo novih proizvoda. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U 2019. godini izvađeno je i prerađeno više od 92 milijarde tona materijala, što je doprinijelo približno polovini globalnih emisija CO2 (5) i time uzrokovalo znatne probleme za okoliš i ljudsko zdravlje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Ekstrakcija i prerada resursa uzrokuje više od 90 % gubitka biološke raznolikosti na svjetskoj razini (6). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Oko 20 % emisija stakleničkih plinova uzrokovano je ekstrakcijom i preradom metala i nemetalnih minerala (7). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Nadalje, EU je prisiljen uvoziti većinu svojih potreba za sirovinama, što podrazumijeva znatne troškove. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.3. | Kružno gospodarstvo, kojim se promiče:






  — | društvena i okolišna odgovornost poduzeća, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

društvena i okolišna odgovornost poduzeća,

| — | otvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta na lokalnoj razini, |
| --- | --- |

—

otvaranje novih i kvalitetnih radnih mjesta na lokalnoj razini,

| — | odlaganje otpada, |
| --- | --- |

—

odlaganje otpada,

| — | kontinuirano i sigurno korištenje prirodnih resursa, |
| --- | --- |

—

kontinuirano i sigurno korištenje prirodnih resursa,

| — | kružni ciklus dizajniranja, proizvodnje, distribucije i potrošnje, |
| --- | --- |

—

kružni ciklus dizajniranja, proizvodnje, distribucije i potrošnje,

| — | prenamjena i ponovna uporaba otpada na kraju životnog vijeka, |
| --- | --- |

—

prenamjena i ponovna uporaba otpada na kraju životnog vijeka,

sposobno je razviti funkcionalno gospodarstvo koje može donijeti znatne koristi društvu.

| 2.4. | Trenutačno samo 8,6 % globalnih aktivnosti primjenjuje kružni pristup. Međutim, za ostvarivanje te tranzicije potrebna je visoka razina suradnje javnog i privatnog sektora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tranzicija prema kružnom europskom gospodarstvu ne može se promatrati izvan socioekonomskog konteksta u kojem se je trenutačno prisiljena razvijati, i to u vrijeme kada je pandemija koronavirusa izazvala najgoru gospodarsku recesiju nakon Velike industrijske krize iz 1929. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Poduzeća se zbog aktualne pandemije suočavaju s gubitkom prihoda i prekidima u lancima opskrbe, a posvuda svjedočimo zatvaranju tvornica i porastu nezaposlenosti. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.6. | Trenutačna trostruka prijetnja – nekontrolirane pandemije, nedostatni planovi za ekonomsku politiku i geopolitički „crni labud” (krajnje nepredvidiv događaj) – mogla bi gurnuti globalno gospodarstvo u trajnu depresiju baš kada svi segmenti europskog društva postaju svjesniji činjenice da održivi gospodarski razvoj zahtijeva mjere koje se istovremeno tiču tehnološkog aspekta, povećanja produktivnosti i učinkovitijeg korištenja resursa. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | S druge strane, izazovi s kojima se planet trenutačno suočava mogu se pretvoriti u sjajnu priliku da krenemo ispočetka s novim zamahom za održivi razvoj, na novim osnovama, koje stvaraju preduvjete za brže usvajanje novog kružnog pristupa. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO je u više navrata iznio svoja stajališta o potrebi za održivim i uključivim rastom. Zajedno s Europskom komisijom pokrenuo je Europsku platformu dionika kružnog gospodarstva (8) ističući da „usprkos dosadašnjim uspjesima, postoje jasne prepreke ostvarenju kružnog gospodarstva”. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kao što je istaknula koordinacijska skupina za Europsku platformu dionika kružnog gospodarstva, tranzicija prema uključivom, klimatski neutralnom i kružnom gospodarstvu trebala bi započeti danas. (9) |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO je 6. travnja 2020. usvojio zajedničku izjavu u kojoj je naglasio da bi „u ovim vremenima velike nesigurnosti samo sveobuhvatan europski plan gospodarskog oporavka omogućio da se uspješno odgovori na posljedice pandemije COVID-a 19 i izgradi održivije i otpornije europsko gospodarstvo”. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Prijedlog Europske komisije

| 3.1. | U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (CEAP) navodi se niz novih inicijativa koje obuhvaćaju cijeli ciklus dizajna i životnog vijeka proizvoda kako bi se građanima i poduzećima omogućilo potpuno sudjelovanje u kružnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U sklopu industrijske strategije EU-a predlažu se sljedeće mjere:






  — | osigurati da održivi proizvodi postanu norma u Uniji donošenjem zakonodavnog akta o strategiji za održive proizvode kako bi se osiguralo da proizvodi plasirani na tržište EU-a budu dizajnirani za dulje trajanje; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

osigurati da održivi proizvodi postanu norma u Uniji donošenjem zakonodavnog akta o strategiji za održive proizvode kako bi se osiguralo da proizvodi plasirani na tržište EU-a budu dizajnirani za dulje trajanje;

| — | osnažiti potrošače i omogućiti im pristup pouzdanim informacijama uz istinsko „pravo na popravak”; |
| --- | --- |

—

osnažiti potrošače i omogućiti im pristup pouzdanim informacijama uz istinsko „pravo na popravak”;

| — | usredotočiti se na sektore koji upotrebljavaju više resursa i koji imaju velik potencijal za kružnost, kao što su:






  — | elektronika i IKT: „inicijativa za kružni pristup elektroničkim uređajima”; |
| --- | --- | --- |

—

usredotočiti se na sektore koji upotrebljavaju više resursa i koji imaju velik potencijal za kružnost, kao što su:

—

elektronika i IKT: „inicijativa za kružni pristup elektroničkim uređajima”;

| — | baterije i vozila: novi pravni okvir za baterije; |
| --- | --- |

—

baterije i vozila: novi pravni okvir za baterije;

| — | ambalaža: nove obvezujuće odredbe kojima se utvrđuje što je dopušteno na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

—

ambalaža: nove obvezujuće odredbe kojima se utvrđuje što je dopušteno na tržištu EU-a;

| — | plastika: nove obvezujuće odredbe o recikliranom sadržaju; |
| --- | --- |

—

plastika: nove obvezujuće odredbe o recikliranom sadržaju;

| — | tekstil: nova strategija EU-a za jačanje konkurentnosti i inovacija u tom sektoru; |
| --- | --- |

—

tekstil: nova strategija EU-a za jačanje konkurentnosti i inovacija u tom sektoru;

| — | građevinarstvo i zgrade: sveobuhvatna strategija za održivi izgrađeni okoliš; |
| --- | --- |

—

građevinarstvo i zgrade: sveobuhvatna strategija za održivi izgrađeni okoliš;

| — | hrana: nova zakonodavna inicijativa o ponovnoj uporabi radi zamjene jednokratne ambalaže i pribora za jelo u ugostiteljstvu; |
| --- | --- |

—

hrana: nova zakonodavna inicijativa o ponovnoj uporabi radi zamjene jednokratne ambalaže i pribora za jelo u ugostiteljstvu;

| — | smanjiti količinu otpada: izbjegavati stvaranje otpada i preraditi ga u kvalitetne sekundarne resurse; |
| --- | --- |

—

smanjiti količinu otpada: izbjegavati stvaranje otpada i preraditi ga u kvalitetne sekundarne resurse;

| — | osigurati da kružnost funkcionira za građane, regije i gradove; |
| --- | --- |

—

osigurati da kružnost funkcionira za građane, regije i gradove;

| — | pojačati ulogu standardizacije; |
| --- | --- |

—

pojačati ulogu standardizacije;

| — | međusektorske mjere: kružnost kao preduvjet za klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

—

međusektorske mjere: kružnost kao preduvjet za klimatsku neutralnost;

| — | djelovanje na globalnoj razini; |
| --- | --- |

—

djelovanje na globalnoj razini;

| — | praćenje napretka. |
| --- | --- |

—

praćenje napretka.

Riječ je o približno 35 mjera za trogodišnje razdoblje od sredine 2020. do sredine 2023. godine, s inicijativama u području elektronike, otpada te usluga za ljude i okoliš.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO je uvjeren da je održivost jedan od stupova razvoja Europe budućnosti te da će se građani, potrošači, poduzeća i radnici, zahvaljujući snažnim ulaganjima te informiranoj i participativnoj tranziciji koja se temelji na kulturi kružnog gospodarstva, znati suočiti s tim izazovom i moći doprinijeti ne samo zaštiti okoliša već i razvoju ideje otvorenog i uključivog društva koje čuva resurse za buduće generacije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Konkretno, poljoprivredni procesi i prehrambeni sustav mogu imati veliku korist od kružnog gospodarstva pri smanjenju otpada i poboljšanju dobrobiti građana. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Bit će potrebna znatna ulaganja za razvoj zelenih tehnologija, novih organskih gnojiva i biometana. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Odbor pozdravlja niz zakonodavnih i političkih mjera predloženih u CEAP-u te smatra da bi mjere za tranziciju prema kružnom gospodarstvu trebalo uzeti u obzir, osobito nakon razornog učinka COVID-a 19. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Usklađenost na europskoj razini

| 5.1. | Smatramo da je ključno prepoznati komplementarnost između klimatskih promjena i politika u području kružnog gospodarstva. Ključno je i da unosi energije dolaze iz obnovljivih izvora te da ne budu linearni kao fosilna goriva. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Kružna uporaba energije također podrazumijeva obraćanje posebne pažnje na uštedu energije i energetsku učinkovitost, što postaje sve hitnija potreba u prometnom sektoru. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Potrebno je na svim razinama poticati izgradnju kapaciteta potrebnog za promicanje kružnog gospodarstva. Predloženi pakt za vještine i radna mjesta u okviru Europskog socijalnog fonda plus izvrsna je prilika za provedbu predviđenih programa. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U ostvarivanju te tranzicije ne smije se podcijeniti uloga javne nabave. Minimalni kriteriji u pogledu zaštite okoliša (CAM), koji su već uvršteni u direktive o javnoj nabavi (10), trebali bi postati obvezni, uz primjenu odgovarajućih tehničkih specifikacija (11). Izvođačima bi trebalo ponuditi posebno osposobljavanje kako bi se osiguralo da se pružaju sve mogućnosti za kružnost i da moguće prepreke ne sprečavaju kružnu javnu nabavu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Odbor smatra da je nužno da se u brojnim inicijativama koje bi trebalo provesti tijekom sljedećih mjeseci izričito ispita kako poboljšati kružnost i održivost ulaganja, osobito u strukturno i financijski osjetljivijim zemljama. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Te bi inicijative trebalo promicati u suradnji s lokalnim vlastima i socijalnim partnerima, s posebnim naglaskom na otvaranju novih i boljih radnih mjesta. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | EGSO podržava usvajanje pravno obvezujućih zahtjeva kako bi se potaknulo tržište sekundarnih sirovina, osobito za ambalažu, vozila, građevinski materijal i baterije. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ekološki dizajn proizvoda ključan je element za provedbu kružnih postupaka. Područje primjene ekološkog dizajna treba i dalje širiti kako bi on postao sastavni dio svih faza proizvodnje, čime bi se olakšala oporaba sastavnih dijelova, a time i potaknulo dinamično tržište sekundarnih sirovina. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | U svjetlu toga, kao što je to već bio slučaj s „proizvodima koji troše energiju” (12), Komisija bi trebala donositi delegirane akte kojima se utvrđuju karakteristike raznih često korištenih proizvoda koji se nakon upotrebe mogu iskoristiti za izradu drugih proizvoda. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.7. | Tehnička normizacija u području kružnog gospodarstva od posebne je važnosti. S obzirom na sveobuhvatnost i složenost ovog pitanja nužno je uspostaviti visoku razinu koordinacije između raznih dionika, tijela za normizaciju i aktivnosti zakonodavca. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Postupak tehničke normizacije održivih proizvoda, posebno u resursno intenzivnim sektorima, naročito je važan, prije svega u procesu zelene javne nabave i u klasifikaciji sirovina i sekundarnih materijala. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO traži da sve predložene mjere budu podvrgnute odgovarajućim procjenama učinka u kojima se uzimaju u obzir njihove okolišne, socijalne i ekonomske posljedice. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Aktualna rasprava o vrijednosti i potrebi za primjenom načela kružnog gospodarstva može biti prilika za odlučno rješavanje tog pitanja, o kojem se u nekoliko navrata raspravljalo, kako bi razmatranja izišla iz tradicionalnih okvira BDP-a (13), odnosno kako bi se u tri sustava izračuna BDP-a, pored postojećih elemenata koji se odnose na ekonomsko stanje, uključili novi elementi, primjerice, stvaranje solidarnih sustava za uključivo društvo, načelo „živjeti u okviru ograničenja našeg planeta” i pravedna raspodjela dobara. |
| --- | --- |

5.10.

6.   Obrazovanje i kultura

| 6.1. | EGSO smatra da bi veći naglasak trebalo staviti na širenje „kružne kulture” putem obrazovanja, izgradnje kapaciteta i veće odgovornosti te jačanjem dijaloga s civilnim društvom kako bi se građane potaknulo da se prilagode i promijene svoje svakodnevne navike i ponašanje. Jednako je važna i snažna međusektorska suradnja. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Društvena odgovornost poduzeća kao konkretan element funkcionalnog gospodarstva blisko je povezana s kulturom kružnog gospodarstva jer omogućuje izvanrednu sinergiju između interesa poduzetnika i interesa zaposlenika, ujedinjenih u cilju postizanja održivog razvoja usmjerenog na smanjenje otpada i rasipanja. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.2. | Trebalo bi izraditi prijedloge za uključivanje načela kružnog gospodarstva u školske kurikulume i programe visokog obrazovanja, kao i za financiranje tehničkog obrazovanja visokog kapaciteta i potporu kreativnim vještinama. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Program Erasmus+ bio bi vrlo koristan za promicanje razmjene znanja o kružnom gospodarstvu diljem Europe. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Studija koju je naručio EGSO (14) i s njome povezano mišljenje NAT/764 o razvoju sinergija među raznim planovima za kružno gospodarstvo, zajedno s aktivnom mrežom u okviru Europske platforme dionika kružnog gospodarstva, pružaju čvrstu osnovu za razmjenu informacija i stvaranje znanja među dionicima. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Gospodarski subjekti i civilno društvo mogli bi i upotrebom odgovarajućih sredstava poput Fonda za misije programa Obzor Europa pokrenuti konkretno testiranje procesa kružnog gospodarstva u raznim sektorima i u znatnom broju za to prikladnih europskih zajednica. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Međutim, ekološki dizajn proizvoda ključan je element za provedbu kružnih postupaka. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Potrošači kao ključni akteri u provedbi

| 7.1. | Za praktičnu provedbu kružnog gospodarstva bit će potrebna snažna mreža informiranih, uključenih i povezanih dionika. Trebalo bi utvrditi ključne politike i strukturnu potporu za razne skupine dionika, redovito ih preispitivati i o njima djelotvorno izvješćivati. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Također bi se trebalo pozabaviti ulogom oglašavanja kako bi ono postalo manje usmjereno na konzumerizam, i, uz poštovanje pravila slobodnog tržišta, stavilo veći naglasak na trajnost proizvoda i mogućnosti ponovne upotrebe, izbjegavajući pritom zavaravajuće i zbunjujuće oglašavanje. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Važno je da oglašavanje bude više usmjereno na realnost, trendove i tipična obilježja, pri čemu bi konkretni primjeri, težnja k održivom razvoju i pozitivne značajke trajnosti proizvoda bili predstavljeni kao korisni kako za potrošača tako i za društvo. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.3. | Pravo na popravak proizvoda po poštenim i razumnim cijenama mora se priznati i uvrstiti u jamstva proizvoda, uključujući s pomoću fiskalnih mjera i lokalnih mreža za usluge popravka koje se nalaze u blizini i do kojih je lako doći (15). S tim u vezi, borba protiv planiranog zastarijevanja treba postati sastavni dio novih tehničko-normativnih karakteristika ekološki održivog proizvoda koji se može lako popraviti i oporabiti. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO prepoznaje uspjeh svojeg partnerstva s Europskom komisijom u razvoju inovativne međuinstitucijske platforme (ECESP) i nada se da će se njezin mandat u budućnosti proširiti. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | EGSO smatra da bi trebalo razmotriti drugačiju raspodjelu oporezivanja, uz manje poreze na rad, a veće na resurse, osobito kad je riječ o manje održivim proizvodima i proizvodima u kojima je element zastarijevanja očigledan. |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Načelo većeg oporezivanja trebalo bi primjenjivati na proizvode uvezene u EU za koje se pokaže da ne uvažavaju kriterije kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | Trebalo bi izričito prepoznati i podržati ulogu socijalnih poduzeća u kružnom gospodarstvu kako bi djelatnosti s iskustvom u ponovnoj uporabi, popravku i oporabi uživale veću društvenu vrijednost budući da se njima razvijaju vještine ranjivijih osoba u društvu. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EGSO naglašava potrebu za boljim informiranjem europskih potrošača o postupanju u pogledu proizvoda, uključujući prednosti kružnog dizajna i proizvodnje, te o sljedivosti i transparentnosti, među ostalim upotrebom putovnica za proizvode i digitalnih tehnologija, kao što su lanci blokova, kako bi se omogućio protok informacija o sastavu, mogućnostima popravka i kraju životnog vijeka. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Pouzdane, usporedive i provjerljive informacije imaju važnu ulogu u omogućavanju kupcima da donose održivije odluke i smanjuju rizik od „zelenog marketinga” (eng. green washing). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Lokalne vlasti ključni su akteri u gospodarenju vodama, otpadom i sekundarnim čvorištima za preradu sirovina. One mogu pokrenuti partnerska ispitivanja, koja su ključna za razvoj kružnih inovacija. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EGSO podržava razvoj načela „lokalne društvene odgovornosti” istaknutih u ranijim mišljenjima, kojima se osigurava javna i privatna odgovornost za kružnu održivost određenog teritorija. |
| --- | --- |

7.9.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 100, 30.4.2009., str. 53.

1

(2)  Europski odbor za normizaciju (CEN), Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (CENELEC) i Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI).

2

(3)  Vidjeti UNI-Italia i postupke prednormizacije, Uredba br. 1025/2012.

3

(4)  SL C 175, 28.7.2009, str. 63.

4

(5)  Vidjeti Circular Economy and Material Value Chains („Kružno gospodarstvo i lanci materijalnih vrijednosti”) – Svjetski gospodarski forum 2020.

5

Circular Economy and Material Value Chains

(6)  Vidjeti Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), Natural Resources for the Future We Want („Prirodni resursi za budućnost kakvu želimo”), 2019.

6

Natural Resources for the Future We Want

(7)  Vidjeti Povjerenstvo za energetske tranzicije, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century („Moguća misija: postizanje neto nulte stope emisija ugljika do sredine stoljeća”), 2018.

7

Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century

(8)  EESC-2017-02666-05-00-DECBUR – Opći uvjeti rada Skupine za koordinaciju.

8

(9)  Zajednička izjava članova Skupine za koordinaciju Europske platforme dionika za kružno gospodarstvo o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (CEAP) – ožujak 2020.

9

(10)  Direktive 2014/23/EU (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.), 2014/24/EU (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.), 2014/25/EU (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

10

(11)  Vidjeti UNI/PdR 2019. Smjernice za način provjere recikliranog i/ili oporabljenog sadržaja i/ili nusproizvoda prisutnih u proizvodima obuhvaćenima minimalnim kriterijima u pogledu zaštite okoliša.

11

(12)  Vidjeti Direktivu 2005/32/EZ (SL L 191, 22.7.2005., str. 29.) preinačenu Direktivom 2009/125/EZ (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.).

12

(13)  Vidjeti SEC 2010 EU.

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/publications-other-work/publications/circular-economy-strategies-and-roadmaps-europe-executive-summary

14

(15)  Vidjeti Direktivu Vijeća 1999/85/EZ od 22. listopada 1999. o mogućnosti uvođenja snižene stope PDV-a na radno intenzivne usluge (SL L 277, 28.10.1999., str. 34.): usluge manjih popravaka bicikala, cipela i kožnih proizvoda, odjeće i tekstila za kućanstvo, popravka i obnove privatnih domova, usluge kućne njege.

15

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/101 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/101

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja digitalne budućnosti Europe

(COM(2020) 67 final)

(2020/C 364/14)

| Izvjestitelj: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Jakob Krištof POČIVAVŠEK |

Izvjestitelj:

Ulrich SAMM

Suizvjestitelj:

Jakob Krištof POČIVAVŠEK

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 9.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 25.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 216/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 9.3.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

216/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) već je pozdravio inicijative Komisije za olakšavanje razvoja digitalnog gospodarstva i društva i zadovoljan je što se taj zamah pojačava paketom novih inicijativa u širokom rasponu područja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO zagovara europski put k digitalizaciji iskorištavanjem mogućnosti za gospodarstvo zajedno sa zaštitom naših podataka, kako bi se osigurala privatnost i samoodređenje. Izrazito je poželjno da Komisija sve svoje inicijative usmjerava na ljude. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je Europa na dobrome putu, ali kraj te priče još nije na vidiku. Digitalizacija se brzo razvija i europsko zakonodavstvo mora držati korak. To iziskuje dobar i ambiciozan regulatorni okvir, uključujući zakonski obvezujuća etička pravila i jasna pravila o odgovornosti. EGSO je uvjeren da takav dinamičan razvoj također zahtijeva fleksibilne i prilagodljive procese koji pak iziskuju stalan dijalog između uključenih strana. Konkretno, trebalo bi biti obvezno da zaposlenici mogu izraziti svoje mišljenje. EGSO je kao predstavnik organizacija civilnog društva spreman sudjelovati u tome. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Važno je ulagati u prave tehnologije budućnosti, promicati osposobljavanje ljudi i stvoriti povjerenje među građanima, potičući ih da aktivno sudjeluju u transformaciji. Digitalna transformacija mora biti pravedna, održiva i društveno prihvatljiva. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO se slaže s mišljenjem Komisije da moramo izgraditi istinsko europsko jedinstveno tržište podataka – europski podatkovni prostor temeljen na europskim pravilima i vrijednostima. EGSO pozdravlja inicijativu za osmišljavanje nove industrijske strategije EU-a kojom će se utvrditi mjere za olakšavanje prelaska na digitalniju, čistu, kružnu i globalno konkurentnu industriju EU-a s održivim poduzećima, uključujući strategiju za mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO naglašava da se europska tehnološka suverenost ne bi smjela određivati u opreci s drugima i da ne bi smjela ići nauštrb prednosti globalne suradnje. Međutim, mora se voditi dovoljno računa i o potrebama Europljana i europskog socijalnog modela, uzimajući kao referentnu točku europski stup socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Obrazovanje i osposobljavanje koji pružaju digitalne vještine ključni su kao priprema za digitalni život. EGSO pozdravlja usredotočenost Komisije na digitalne kompetencije i vještine, ali poziva Komisiju da jasnije istakne razliku između tehničkih i socijalnih kompetencija, iako su obje kategorije od ključne važnosti. Potrebno je uložiti dodatne napore i osigurati sredstva za digitalno osposobljavanje pripadnika socijalno ugroženih skupina. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europska digitalna budućnost koja se temelji na pristupu usmjerenom na ljude bit će uspješna samo ako ljudi imaju povjerenja. EGSO napominje da Komisija namjerava jasno istaknuti razliku između aplikacija visokog rizika koje bi trebale podlijegati strogoj regulaciji i aplikacija niskog rizika, kod kojih je dovoljno pouzdati se u samoregulaciju i tržišne mehanizme. EGSO pozdravlja taj opći pristup, ali također naglašava da je potrebna detaljna i temeljita analiza različitih aplikacija. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO također pozdravlja pristup usmjeren na ljude kad je riječ o izazovima koji proizlaze iz internetskih platformi za radnike. Poboljšani pravni okvir koji bi spriječio nesigurne uvjete rada i osigurao prava radnika na internetu, uključujući kolektivno pregovaranje, jedan je od važnih aspekata tog pristupa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da razvoj digitalnih javnih usluga za digitalnu budućnost nije obuhvaćen, posebno s obzirom na to da bi prekogranične usluge e-uprave mogle ojačati (digitalno) jedinstveno tržište i poboljšati javnu regulaciju i koordinaciju. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | U okolnostima nedavne – još uvijek aktualne – pandemije koronavirusa (COVID-19) društvo se suočava sa sagledavanjem stvarnog stanja u pogledu upotrebe digitalne tehnologije, što je dovelo do mnogih novih izazova. Potreba za komuniciranjem, učenjem i radom na daljinu pokazala je da mnogi nisu prikladno pripremljeni za učinkovito korištenje suvremenih digitalnih tehnologija, ali i da digitalna infrastruktura nema kapacitete za osiguravanje jednakog pristupa i uključivog sudjelovanja putem digitalnih tehnologija. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Potreba za promjenom navika zbog mjera nacionalnih vlada usmjerenih na suzbijanje širenja COVID-a 19 mogla bi, dugoročno gledajući, imati dugotrajne učinke na potrošačke prakse i radne odnose. Pri izradi novih politika povezanih s ovom temom u obzir treba uzeti pozitivne i negativne učinke navedene promjene. Digitalnu transformaciju trebala bi pratiti sveobuhvatna istraživačka inicijativa u području „digitalizacije za dostojanstven rad”, koja će biti usmjerena na rad i financirati se sredstvima EU-a. EGSO je uvjeren da će digitalizacija biti dugoročno uspješna samo uz učinkovit ustroj sustava industrije 4.0 koji je prilagođen zaposlenicima (1). |
| --- | --- |

1.12.

2.   Uvod i sažetak Komunikacije

| 2.1. | Ovom komunikacijom nova Komisija predstavlja krovni dokument u kojem se opisuje niz inicijativa koje će pomoći izgradnji digitalne budućnosti Europe. Potreba da Europa predvodi tranziciju prema zdravom planetu i novom digitalnom svijetu zahtijeva da izazovi zelene i digitalne transformacije idu ruku pod ruku, tako da digitalne tehnologije podržavaju zeleni plan u skladu s ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U tu svrhu Komisija je najavila paket inicijativa. Razne inicijative predstavljene i najavljene za ovu i sljedeću godinu podijeljene su u tri glavna stupa:
  Tehnologija u interesu građana:






  — | Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji (COM(2020) 65 final / vidjeti INT/894); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tehnologija u interesu građana:

—

Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji (COM(2020) 65 final / vidjeti INT/894);

| — | Strategija za kvantnu tehnologiju, lanac blokova i superračunalstvo; |
| --- | --- |

—

Strategija za kvantnu tehnologiju, lanac blokova i superračunalstvo;

| — | Akcijski plan za 5G i 6G tehnologiju (predstavljen u dokumentu COM(2020) 50 final / vidjeti TEN/704); |
| --- | --- |

—

Akcijski plan za 5G i 6G tehnologiju (predstavljen u dokumentu COM(2020) 50 final / vidjeti TEN/704);

| — | Akcijski plan za digitalno obrazovanje i ažurirani program vještina; |
| --- | --- |

—

Akcijski plan za digitalno obrazovanje i ažurirani program vještina;

| — | Inicijative za poboljšanje uvjeta rada platformskih radnika; |
| --- | --- |

—

Inicijative za poboljšanje uvjeta rada platformskih radnika;

| — | Standardi za siguran i neograničen protok podataka i usluga javnog sektora. |
| --- | --- |

—

Standardi za siguran i neograničen protok podataka i usluga javnog sektora.

Pravedno gospodarstvo koje potiče tržišno natjecanje:

| — | Europska podatkovna strategija (predstavljena u dokumentu COM(2020) 66 final / vidjeti TEN/708); |
| --- | --- |

—

Europska podatkovna strategija (predstavljena u dokumentu COM(2020) 66 final / vidjeti TEN/708);

| — | Preispitivanje prikladnosti pravila EU-a o tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

—

Preispitivanje prikladnosti pravila EU-a o tržišnom natjecanju;

| — | Paket o industrijskoj strategiji; |
| --- | --- |

—

Paket o industrijskoj strategiji;

| — | Komunikacija o oporezivanju poslovanja za 21. stoljeće; |
| --- | --- |

—

Komunikacija o oporezivanju poslovanja za 21. stoljeće;

| — | Nova strategija za potrošače. |
| --- | --- |

—

Nova strategija za potrošače.

Otvoreno, demokratsko i održivo društvo:

| — | Nova i revidirana pravila za produbljivanje unutarnjeg tržišta digitalnih usluga; |
| --- | --- |

—

Nova i revidirana pravila za produbljivanje unutarnjeg tržišta digitalnih usluga;

| — | Revizija Uredbe eIDAS; |
| --- | --- |

—

Revizija Uredbe eIDAS;

| — | Akcijski plan za medijski i audiovizualni sektor; |
| --- | --- |

—

Akcijski plan za medijski i audiovizualni sektor;

| — | Akcijski plan za europsku demokraciju; |
| --- | --- |

—

Akcijski plan za europsku demokraciju;

| — | Europska strategija za kibersigurnost; |
| --- | --- |

—

Europska strategija za kibersigurnost;

| — | Inicijativa za razvoj visokopreciznog digitalnog modela Zemlje; |
| --- | --- |

—

Inicijativa za razvoj visokopreciznog digitalnog modela Zemlje;

| — | Inicijativa za kružni pristup elektroničkim uređajima; |
| --- | --- |

—

Inicijativa za kružni pristup elektroničkim uređajima;

| — | Promicanje elektroničke zdravstvene evidencije. |
| --- | --- |

—

Promicanje elektroničke zdravstvene evidencije.

| 2.3. | Kako bi se promicali interesi Europe kao globalnog igrača, najavljena je i globalna strategija za digitalnu suradnju i strategiju standardizacije. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Europski način – stavljanje ljudi u središte digitalizacije

| 3.1. | Digitalizacija otvara pregršt novih mogućnosti da građani na dosad nezabilježen način donose odluke koje pridonose boljem životu. Međutim, što više digitalizacija utječe na naše živote i što smo više međusobno povezani, to smo ranjiviji na zlonamjerne kibernetičke aktivnosti, manipulacije i tehnologije koje narušavaju našu autonomiju. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stoga EGSO zagovara europski put prema digitalizaciji, utemeljen na europskim vrijednostima, iskorištavanjem mogućnosti za gospodarstvo zajedno sa zaštitom naših podataka, kako bi se osigurala privatnost i samoodređenje. Izrazito je poželjno da Komisija sve svoje inicijative usmjerava na ljude. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO također pozdravlja pristup usmjeren na ljude kad je riječ o izazovima koji proizlaze iz internetskih platformi za radnike. Poboljšani okvir koji bi spriječio nesigurne uvjete rada i osigurao prava radnika na internetu, uključujući kolektivno pregovaranje, jedan je od važnih aspekata tog pristupa. EGSO naglašava da rad na platformama obavljaju samozaposlene osobe i zaposlenici. Samozaposlene osobe rade na temelju ugovora B2B ili B2C. Kodeksi ponašanja i trgovinski uvjeti za ugovore B2B, sastavljeni na europskoj razini, trebali bi omogućiti pošteno tržišno natjecanje među poduzećima svih veličina i spriječiti lažno samozapošljavanje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO također naglašava važnost digitalnih rješenja za provedbu zelenog plana, posebno u vezi s kružnim gospodarstvom. Neki od ostalih izazova koje usput treba svladavati odnose se na potrošnju energije, sirovine za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i mogućnost recikliranja IKT opreme. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europa je na dobrome putu, ali kraj te priče još nije na vidiku. Na primjer, Opća uredba o zaštiti podataka i etičke smjernice za umjetnu inteligenciju bili su važan korak. No digitalizacija se brzo razvija i europsko zakonodavstvo mora držati korak. To iziskuje dobar i ambiciozan regulatorni okvir, uključujući zakonski obvezujuća etička pravila i jasna pravila o odgovornosti. EGSO je uvjeren da taj dinamičan razvoj također zahtijeva fleksibilne i prilagodljive procese koji pak iziskuju stalan dijalog između uključenih strana. EGSO je kao predstavnik organizacija civilnog društva spreman da mu se priključi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da nedostaje jasan naglasak na potrebi za održivim demokratskim strukturama za izgradnju kapaciteta i povjerenja u radne odnose. EGSO je uvjeren da temeljne promjene u poduzećima putem digitalizacije mogu biti uspješne samo ako postoji odnos povjerenja između uprave poduzeća i predstavnika zaposlenika. Međutim, porast populističkih pokreta u 21. stoljeću dovodi u pitanje tradicionalne oblike izgradnje povjerenja putem društvenog zagovaranja. Stoga je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere za potporu socijalnom dijalogu na razini EU-a. Riječ je o socijalnim propisima u poduzećima, njihovim gospodarskim rezultatima i jačanju demokratskih promjena općenito. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Pravedno gospodarstvo koje potiče tržišno natjecanje

| 4.1. | Podaci su postali ključan čimbenik u našem gospodarstvu. EGSO se slaže s mišljenjem Komisije da moramo izgraditi istinsko europsko jedinstveno tržište podataka – europski podatkovni prostor temeljen na europskim pravilima i vrijednostima. EGSO pozdravlja inicijativu za osmišljavanje nove industrijske strategije EU-a kojom će se utvrditi mjere za olakšavanje prelaska na digitalniju, čistu, kružnu i globalno konkurentnu industriju EU-a, uključujući strategiju za mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO također smatra da bi se pravila koja se primjenjuju izvan interneta – od pravila o tržišnom natjecanju, jedinstvenom tržištu i zaštiti potrošača do pravila o intelektualnom vlasništvu, oporezivanju i pravima radnika – trebala primjenjivati i na internetu želimo li osigurati ravnopravne uvjete. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO je uvjeren da će za održavanje vrhunske razine računalstva visokih performansi biti potrebno znatno povećanje ulaganja (u državama članicama EU-a) u kombinaciji s jakim europskim programom istraživanja i inovacija i da će industrijski pristup razvoju nove generacije mikročipova male snage u Europi smanjiti ovisnost EU-a o uvozu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO čvrsto vjeruje da inovacije i ulaganja, posebno javna, mogu također pomoći u uklanjanju regionalnih razlika u razvoju ako je pristup digitalnoj infrastrukturi, a samim tim i digitalnom tržištu, dostupan i u udaljenim područjima. Ovo je conditio sine qua non ako želimo da u digitalnoj transformaciji nitko ne zaostaje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO naglašava da se europska tehnološka suverenost ne bi smjela određivati u opreci s drugima i da ne bi smjela ići nauštrb prednosti globalne suradnje. Međutim, mora se voditi dovoljno računa i o potrebama Europljana i europskog socijalnog modela, uzimajući kao referentnu točku mjere Europske komisije za jačanje europskog stupa socijalnih prava. Primjena europskih vrijednosti (zaštita podataka, privatnost, socijalna zaštita, održivost) mogla bi postati konkurentska prednost ako se poveća osviještenost javnosti i poduzeća o metodama obrade podataka kojima se služe treće strane (SAD) i o nadzornom potencijalu digitalnih sustava (Kina). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisija s pravom navodi kako se moramo pobrinuti da sistemska uloga određenih internetskih platformi i tržišna snaga koju steknu ne ugroze pravednost i otvorenost naših tržišta. U tu svrhu te kako bi se potaknuo razvoj internetskih platformi u EU-u, pravilima na razini EU-a trebalo bi osigurati jednake uvjete i pristup glavnim pokretačima digitalnih inovacija (2) (posebno podataka), kao i ekosustavu proizvoda kojima se koriste potrošači. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komisija navodi da je osiguravanje pravednosti digitalnog gospodarstva velik izazov. Stoga je od ključne važnosti osigurati je. U tu svrhu EGSO podržava namjeru da se po potrebi donesu dodatna pravila za osiguravanje tržišnog natjecanja, pravednosti i inovacija te mogućnosti ulaska na tržište, ali i javnih interesa koji nadilaze pitanja tržišnog natjecanja ili ekonomska pitanja. EGSO napominje da će u tom pogledu oporezivanje digitalne ekonomije imati važan utjecaj. Međunarodna i europska rješenja na području digitalnog oporezivanja bit će važna, a EU bi trebao nastojati postići pravedno digitalno oporezivanje kojim se sprečavaju fragmentacija i jednostrane mjere. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO pozdravlja tu inicijativu kojom se namjeravaju poboljšati uvjeti rada za radnike na platformama, s posebnim naglaskom na vještinama i obrazovanju; međutim, također će biti potrebno savladati izazove kao što su radni status, zastupanje radnika i mjere za povećanje socijalne zaštite radnika na platformama te rješavanje sporova i ostvarivanje prava. To je posebno važno za prekogranične radnike. Na zahtjev predstojećeg njemačkog predsjedništva Vijeća, EGSO će raditi na razmatračkom mišljenju o dostojanstvenom radu u ekonomiji platformi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO smatra da razvoj digitalnih javnih usluga za digitalnu budućnost nije obuhvaćen u Komunikaciji Komisije, posebno s obzirom na to da bi prekogranične usluge e-uprave mogle ojačati (digitalno) jedinstveno tržište i poboljšati javnu regulaciju i koordinaciju. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Obrazovanje kao priprema za digitalni život

| 5.1. | Obrazovanje i osposobljavanje koji pružaju digitalne vještine ključni su kao priprema za digitalni život. EGSO pozdravlja usredotočenost Komisije na digitalne kompetencije i vještine, ali poziva Komisiju da jasnije istakne razliku između tehničkih i socijalnih kompetencija, iako su obje kategorije od ključne važnosti. Za stvaranje „izvedivosti”, umjesto pukog prilagođavanja „zapošljivosti”, potrebne su mjere za kontinuiranu potporu cjeloživotnom učenju. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | U budućnosti će većini profesionalaca trebati tehničke vještine (programiranje na različitim razinama). To predstavlja izazov za obrazovne sustave i ustanove za stručno osposobljavanje u državama članicama. Profesionalci moraju biti osposobljeni za nove alate i moraju biti svjesni njihovih značajki, ograničenja i rizika, jer u konačnici odgovornost snose upravo oni. Ipak, što veći broj građana morat će steći barem osnovne tehničke vještine kako bi mogli razumjeti i koristiti digitalne tehnologije i alate te kako bi njima mogli rukovati na produktivan, uključiv i siguran način. Osnovne tehničke vještine neophodan su preduvjet za to da osobe svih dobnih skupina, a posebno stariji, mogu razumjeti i sigurno koristiti digitalne tehnologije i alate. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Socijalne vještine ne zahtijevaju posebno tehničko znanje, ali treba ih stjecati u najranijoj mogućoj dobi. Socijalne vještine omogućuju djeci, potrošačima i građanima da razumiju pozadinu digitalnih sustava i iskoriste ih na najbolji način. Pomažu im da prepoznaju moguće prijetnje od manipulacije ili kriminala i procijene poplavu primljenih informacija. EGSO podsjeća da je opće obrazovanje i dalje najbolja priprema za budućnost. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Za upotrebu i rad s umjetnom inteligencijom potrebne su posebne vještine, znanje i osviještenost. U tu svrhu EGSO želi iskoristiti iskustvo Finske, koja predlaže da se što više ljudi osposobljava u području umjetne inteligencije putem internetskih tečajeva. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kao što je EGSO već naglasio, u digitalnom dobu koje se brzo mijenja pomaganje pojedincima da steknu tek minimalan skup vještina nije dovoljno i ključno je osigurati da Jamstvo za vještine postane siguran put koji će ljudima pomoći te ih potaknuti da ostvare daljnji napredak sve do najviše razine vještina (3). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO ponovno ističe važnost uloge socijalnih partnera u postizanju pravedne i pravične transformacije. Važno je da se u strategiji predvide potrebe za vještinama i na taj način podupire pravovremeno i primjereno prekvalificiranje i usavršavanje. Uloga socijalnih partnera i njihova uključenost u tom su pogledu od iznimne važnosti, baš kao i kada se vode rasprave o uvođenju novih tehnologija. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Pouzdanost i odgovornost – povjerenje u digitalni život

| 6.1. | Europska digitalna budućnost koja se temelji na pristupu usmjerenom na ljude bit će uspješna samo ako ljudi imaju povjerenja. EGSO poziva na odgovarajuće mjere zaštite privatnosti, sigurnosti i upravljanja podacima te, naposljetku, na transparentnost algoritama umjetne inteligencije, što bi pomoglo da se stekne to povjerenje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO napominje da Komisija namjerava jasno istaknuti razliku između aplikacija visokog rizika koje bi trebale podlijegati strogoj regulaciji i aplikacija niskog rizika, kod kojih je dovoljno pouzdati se u samoregulaciju i tržišne mehanizme. EGSO pozdravlja taj opći pristup, ali također naglašava da je danas i za budući razvoj potrebna detaljna i temeljita analiza različitih aplikacija, a kada postoji sumnja, aplikacije treba smatrati visokorizičnima. EGSO posebno podržava odluku da se kao aplikacije visokog rizika klasificiraju one koje imaju utjecaj na prava radnika i kandidata za posao te predlaže da se ta odluka posebno namijeni jačanju digitalnih prava zaposlenika. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EGSO je već pozvao na razvoj standardnih postupaka ispitivanja kako bi se procijenila funkcionalnost i ograničenja digitalnih sustava (npr. pristranost, predrasude, diskriminacija, otpornost, stabilnost, sigurnost itd.). Ovisno o razini rizika, takva ispitivanja mogu provoditi bilo sami programeri i poduzeća bilo neovisne institucije. EGSO pozdravlja ideju Komisije o uspostavljanju dobrovoljnog sustava označavanja, sličnog onome koji je EGSO predlagao u vezi s europskim certifikatom za pouzdanu umjetnu inteligenciju. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EGSO pozdravlja namjeru Komisije da pokrene široku raspravu o iznimnim okolnostima pod kojima se može dopustiti prepoznavanje lica za potrebe daljinske biometrijske identifikacije. Propisima bi također trebalo zabraniti nesrazmjeran nadzor na radnom mjestu i diskriminaciju temeljenu na pristranim algoritmima. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EGSO ističe da povjerenje samo po sebi nije dovoljno; od ključne je važnosti i dalje kritičko razmišljanje temeljeno na općem obrazovanju. To je posebno važno u kontekstu suočavanja s dezinformacijama, koje predstavljaju prijetnju našoj demokraciji. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EGSO naglašava da povjerenje uključuje i poštovanje prava zaposlenika da ih se obavješćuje i da se s njima savjetuje. Prava na obavješćivanje i savjetovanje u slučaju promjena na radnom mjestu, kako je zajamčeno ugovorima EU-a, pretvaraju „zaposlenike” u „građane na radnom mjestu”. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EGSO naglašava da je zakonodavstvo EU-a posebno važno za zaštitu potrošača i zaposlenika koji ne posjeduju profesionalne digitalne vještine. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Utjecaj krize uzrokovane COVID-om 19 na digitalnu transformaciju

| 7.1. | U okolnostima nedavne – još uvijek aktualne – pandemije koronavirusa (COVID-19) društvo se suočava sa sagledavanjem stvarnog stanja u pogledu upotrebe digitalne tehnologije, što je dovelo do mnogih novih izazova. Potreba za komuniciranjem, učenjem i radom na daljinu pokazala je da mnogi nisu prikladno pripremljeni za učinkovitu upotrebu suvremenih digitalnih tehnologija, ali i da digitalna infrastruktura nema kapacitete za osiguravanje jednakog pristupa ili uključivog sudjelovanja putem digitalnih tehnologija. Digitalne mreže nisu dovoljno proširene da bi se mogle nositi s povećanim opterećenjem i stoga će biti potrebno osigurati dostatna ulaganja kako bi se brza i učinkovita komunikacija učinila dostupnom ne samo u komercijalne svrhe, već i u privatnom životu, uključujući u udaljenim područjima. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Posebnu pozornost trebat će posvetiti ranjivim skupinama. Starije osobe koje nemaju dovoljno vještina i iskustva ili uopće ne posjeduju uređaje za korištenje internetskih platformi posebno su zakinute zbog nedostatka praktičnih sredstava komunikacije. Zbog toga su im otežani društveni kontakti s članovima obitelji i drugi kontakti, a socijalne i druge javne usluge postale su im nedostupne ili u najmanju ruku teže dostupne. Potrebno je uložiti dodatne napore i osigurati sredstva za digitalno osposobljavanje pripadnika socijalno ugroženih skupina. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Nadalje, karantena i privremeno zatvaranje granica između država članica pokazali su da postoje i neke druge posljedice i nedostaci povezani s trenutačnim stanjem na jedinstvenom digitalnom tržištu kada je riječ o pograničnim radnicima i radu na daljinu. Kriza uzrokovana COVID-om 19 dovela je do velikog porasta e-trgovine i bezgotovinskih plaćanja, ali i do porasta nepoštenih i prijevarnih praksi. Potreba za promjenom navika zbog mjera nacionalnih vlada usmjerenih na suzbijanje širenja COVID-a 19 mogla bi, dugoročno gledajući, imati dugotrajne učinke na potrošačke prakse i radne odnose. Pri izradi novih politika povezanih s ovom temom u obzir treba uzeti pozitivne i negativne učinke navedene promjene. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Digitalni svijet u potpunosti je mobiliziran za pružanje stručnog znanja u borbi protiv COVID-a 19. Mnogo se raspravlja o pitanju aplikacija za digitalno praćenje (praćenje kontakata) s pomoću kojih bi se građane obavještavalo o tome da su u posljednjih nekoliko dana bili u kontaktu s nekim kome je dijagnosticiran COVID-19. EGSO izražava žaljenje zbog toga što europska inicijativa za digitalno praćenje tih kontakata, poznata kao PEPP-PT, odnosno „paneuropsko praćenje bliskih kontakata uz zaštitu privatnosti”, nije dovela do konsenzusa kojim bi se omogućilo uključivanje standardiziranih aplikacija u nacionalne zdravstvene strategije. |
| --- | --- |

7.4.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 190, 5.6.2019., str. 17.

1

(2)  De STREEL, A., Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses („Doprinos rastu: europsko jedinstveno digitalno tržište. Ostvarivanje boljih prava za europske građane i poduzeća”), Europski parlament, Luxembourg, 2019.

2

Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses

(3)  SL C 173, 31.5.2017., str. 45.

3

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/108

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Nova industrijska strategija za Europu

(COM(2020) 102 final)

(2020/C 364/15)

| Izvjestitelj: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Dirk BERGRATH |

Izvjestitelj:

Mihai IVAŞCU

Suizvjestitelj:

Dirk BERGRATH

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 25.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/4/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

207/4/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europska unija i njezine države članice moraju biti ujedinjene kako bi zaštitile svoj suverenitet. EGSO čvrsto vjeruje da Europi, ako želi zadržati svoju vodeću ulogu u svijetu, trebaju snažni, konkurentni industrijski temelji. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO priznaje ključnu važnost prelaska na ugljično neutralno gospodarstvo i preokretanja trenutačne krivulje urušavanja biološke raznolikosti. Bez zelene industrijske strategije kao okosnice zelenog plana EU nikada neće uspjeti ostvariti ugljično neutralno gospodarstvo unutar jedne generacije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nova industrijska strategija mora osigurati primjerenu ravnotežu između potpore europskim poduzećima, pridržavanja našeg cilja o klimatskoj neutralnosti do 2050. godine i pružanja poticaja potrošačima kako bi potrošnju preusmjerili na održiva dobra i usluge. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO priznaje važnost koju je Komisija pri oblikovanju budućnosti europske industrije pridala socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva. EGSO je uvjeren da će konstruktivan socijalni i građanski dijalog na svim razinama doprinijeti uspješnoj provedbi strategije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kružno gospodarstvo ključno je za razvoj budućeg ekonomskog modela Europe. Tim se pristupom mora istražiti održiva i ekonomična alternativa fosilnom gorivu i dati na važnosti decentraliziranim i kooperativnim čistim energetskim rješenjima. Kružno gospodarstvo također će znatno poboljšati resursnu učinkovitost gospodarskih aktivnosti te smanjiti našu ovisnost o uvozu ključnih sirovina. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO duboko vjeruje da industrijska politika mora biti usklađena s čvrstom trgovinskom i vanjskom politikom koja pak mora razviti strategije kojima će se osigurati pristup sirovinama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra kako je presudno da Europa smanji jaz koji je nastao u odnosu na SAD, Kinu i druge zemlje u određenim tehnologijama. Razvoj naših konkurentskih prednosti uz financiranje istraživanja i razvoja ključno je kako bismo postali globalni predvodnik. Izgradnja jedinstvenog europskog tržišta kapitala, uključujući europsko tržište rizičnog kapitala, od vitalnog je značaja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europska industrija digitalizirat će se ili će prestati postojati. Ulaganje u IKT sektore kao što su podatkovno gospodarstvo, internet stvari, računalstvo u oblaku, umjetna inteligencija i napredna proizvodnja moraju se proširiti na sve regije i države članice. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Unutarnje tržište okosnica je naše globalne konkurentnosti. Uredbu o provjeri izravnih stranih ulaganja trebale bi primjenjivati sve države članice, a po potrebi je treba pojačati i ažurirati. Tko želi biti dio jedinstvenog tržišta, mora se pridržavati njegovih pravila, uključujući načela o klimatskoj neutralnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Za vraćanje radnih mjesta, rasta i povjerenja potrebno je više poduzetništva u Europskoj uniji. EU bi trebao promicati i financirati obrazovne programe namijenjene poticanju stvaranja novog održivog gospodarskog i socijalnog okruženja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Industrijska politika trebala bi imati snažnu socijalnu dimenziju. Kvalitetna radna mjesta, socijalna zaštita i javne usluge koje dobro funkcioniraju stvaraju odgovarajuće okruženje za uspješne industrijske aktivnosti. Europski stup socijalnih prava u tom je pogledu važan pokretač uključivog gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO poziva na brzo uvođenje europskog jedinstvenog patenta. To bi industrijama moglo omogućiti da se razviju, budu inovativne i zaštite svoje znanje na europskoj i međunarodnoj razini po razumnoj cijeni. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Kako bi se pristupilo rješavanju međunarodnih razlika u cijenama ugljika, EGSO smatra da je potrebno sljedeće: uvođenje mjera granične prilagodbe, okolišni standardi kojih se uvoznici moraju pridržavati, subvencije za izvoz s niskim udjelom ugljika, snažno korištenje instrumenata i mjera za zaštitu trgovine u pogledu rješavanja razlika u cijenama ugljika u okviru sporazumâ o slobodnoj trgovini. Krajnji cilj trebao bi biti određivanje globalne cijene ugljika. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da se EMU mora dovršiti kako bi se osigurala dostupnost svih gospodarskih alata za suzbijanje nepovoljnog ekonomskog šoka uzrokovanog zdravstvenom krizom zbog bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO poručuje da je jedina mogućnost da države članice prevladaju ovu krizu koordinirano djelovanje kako nitko ne bi ostao zapostavljen i kako bi se obnovile sposobnosti poduzeća za stvaranje dodane vrijednosti, za ulaganje u održivu budućnost i održavanje, odnosno stvaranje kvalitetnih radnih mjesta. Plan EU-a za oporavak, zeleni plan i nova industrijska strategija, uvedeni na integriran način, pružaju odvažan i ambiciozan paket politika za izlazak iz krize izazvane pandemijom i pripremu naše zajedničke budućnosti. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Srednja i mala poduzeća vjerojatno će biti najteže pogođena ovom krizom. EGSO podržava namjeru da se pomogne malim i srednjim poduzećima kako bi se unaprijedila, razvila nove poslovne modele i privukla kvalificiranu radnu snagu, primjerice uvođenjem dioničkih opcija za zaposlenike. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Posredničke strukture kao što su mreže malih i srednjih poduzeća, agencije za regionalni razvoj i klasteri moraju podupirati i jačati strateške lance vrijednosti te objediniti sve dinamične sile radi jačanja gospodarskih ekosustava. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO pozdravlja komunikaciju „Nova industrijska strategija za Europu”, ali izražava žaljenje što ona samo donosi popis budućih projekata i mjera umjesto da predstavi jasnu kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu konkretnu i sveobuhvatnu strategiju za europsku industriju. EGSO stoga poziva Komisiju da izradi konkretan akcijski plan s jasnim godišnjim ciljevima i postupcima praćenja, uz blisku suradnju sa svim relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, EGSO je u ovoj Komunikaciji primijetio niz razlika u odnosu na prethodne:






  — | pristup je strateški jer stavlja mnogo veći naglasak na dvostruku tranziciju u digitalnoj i ugljično neutralnoj domeni; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

pristup je strateški jer stavlja mnogo veći naglasak na dvostruku tranziciju u digitalnoj i ugljično neutralnoj domeni;

| — | zalaže se za kooperativniji pristup industrijskoj politici, npr. isticanjem potrebe za izgradnjom snažnih industrijskih ekosustava ili promicanjem industrijskih saveza; |
| --- | --- |

—

zalaže se za kooperativniji pristup industrijskoj politici, npr. isticanjem potrebe za izgradnjom snažnih industrijskih ekosustava ili promicanjem industrijskih saveza;

| — | nastoji se omogućiti više državnog financiranja za strateške industrijske projekte ublažavanjem uobičajenih propisa EU-a o subvencijama ili uspostavljanjem glavnih projekata od zajedničkog europskog interesa; |
| --- | --- |

—

nastoji se omogućiti više državnog financiranja za strateške industrijske projekte ublažavanjem uobičajenih propisa EU-a o subvencijama ili uspostavljanjem glavnih projekata od zajedničkog europskog interesa;

| — | zauzima čvršći stav o vanjskim odnosima jer predlaže korištenje regulatorne snage EU-a za obranu strateške autonomije Europe; |
| --- | --- |

—

zauzima čvršći stav o vanjskim odnosima jer predlaže korištenje regulatorne snage EU-a za obranu strateške autonomije Europe;

| — | usmjerena je na dekarbonizaciju europskih energetski intenzivnih industrija. |
| --- | --- |

—

usmjerena je na dekarbonizaciju europskih energetski intenzivnih industrija.

| 2.3. | U ovom uzburkanom međunarodnom okruženju, Europska unija i njezine države članice moraju biti ujedinjene kako bi zaštitile svoj suverenitet. EGSO čvrsto vjeruje da Europi, ako želi zadržati svoju vodeću ulogu u svijetu, trebaju snažni, konkurentni industrijski temelji koji će doprinijeti naporima EU-a u postizanju ciljeva održivog razvoja, usuglašavanju s Pariškim sporazumom i vraćanju na ekološki otisak (1) manji od jednog planeta Zemlje godišnje što je prije moguće, a najkasnije do 2040. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO priznaje ključnu važnost prelaska na ugljično neutralno gospodarstvo i preokretanja trenutačne krivulje urušavanja biološke raznolikosti. Zajednička industrijska strategija može uspjeti samo uključivanjem i suradnjom svih država članica i dionika te integriranim strateškim planiranjem, objedinjavanjem resursa europskih sudionika, regionalnih i lokalnih institucija, industrijskih klastera, poduzeća, socijalnih partnera i poduzeća socijalne ekonomije, sveučilišta i istraživačkih mreža te organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nova industrijska strategija mora osigurati primjerenu ravnotežu između potpore europskim poduzećima kako bi se razvijale na okolišno prihvatljiv način, pridržavanja našeg cilja o klimatskoj neutralnosti do 2050. godine i pružanja poticaja za potrošače kako bi potrošnju preusmjerili na održiva dobra i usluge. U tu svrhu moramo nastaviti razvijati alate za održivu industrijsku politiku, uzimajući u obzir specifičnosti malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nadalje, EGSO je uvjeren da dobro provedena tranzicija na digitalno i klimatski neutralno gospodarstvo može osnažiti europsku industriju i stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja u novim održivim lancima vrijednosti. Predložena struktura upravljanja stoga bi trebala ojačati odgovornost za industrijsku strategiju na svim razinama i obuhvatiti sve relevantne dionike. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Razvoj europske industrije može se postići samo promicanjem opsežnog programa privatnih i javnih ulaganja. Nova europska industrijska strategija pružanjem odgovora na nove potrebe Europljana, povećanjem rasta BDP-a, promicanjem međuregionalne kohezije, smanjenjem nejednakosti dohotka i poboljšanjem kvalitete života putem ulaganja i inovacija može pomoći stvaranju zajedničkog europskog identiteta, potaknuti solidarnost, ojačati europske institucije i stoga predstavlja „europsku dodanu vrijednost”. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO priznaje važnost koju je Komisija pri oblikovanju budućnosti europske industrije pridala organizacijama civilnog društva. EGSO vjeruje da samo zajednička suradnja država članica, europskih institucija, socijalnih partnera i reprezentativnih organizacija civilnog društva može stvoriti odgovarajuće okruženje za rast europske industrije. U tom je pogledu konstruktivan socijalni i građanski dijalog na svim razinama važno jamstvo za uspješnu provedbu strategije. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO već odavna uviđa „da unutar poslovne zajednice postoje vodeća poduzeća kad je riječ o integraciji održivosti. Mnoga poduzeća zapravo djeluju prije samih politika, koje trebaju stvoriti okruženje stabilnosti i sigurnosti kako bi se osiguralo da najbolja praksa postane zajednička praksa. Time će se poduzećima omogućiti da ponude održiva rješenja”, a Komisiju treba potaknuti da to uzme u obzir za izradu budućih politika (2). Treba napomenuti da socijalna ekonomija ima dugogodišnju tradiciju održivosti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | U 2019. godini industrijska se proizvodnja konačno vratila na razine prije krize (prije 2007.). Industrija je još uvijek okosnica našeg gospodarstva i mora pružiti rješenja za brojne izazove s kojima se naše društvo suočava. Industrija također ima važnu društvenu ulogu zbog svojih aktivnosti s visokom dodanom vrijednošću, kvalitetnih radnih mjesta i stvaranja neizravnog zapošljavanja u povezanim uslužnim djelatnostima. Stoga EGSO pozdravlja sveobuhvatan niz prijedloga naveden u Komunikaciji i nada se da će oni biti brzo oblikovani i primijenjeni. Međutim, zbog dramatičnog pada industrijske proizvodnje uslijed krize koronavirusa potrebno je nastaviti s hitnim mjerama koje donose vlade, a podupire Komisija kako bi se očuvala održivost poduzeća i zaštitio dohodak zaposlenika, i to sve dok su one potrebne. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EGSO je odavno prepoznao važnost novoosnovanih i rastućih poduzeća za izgradnju konkurentnog i inovativnog industrijskog sektora. Stoga i dalje poziva na „usvajanje koordiniranog političkog pristupa novoosnovanim i rastućim poduzećima koji uzima u obzir raznolikost poduzetničkih modela i pozdravlja posebne mjere za poduzeća socijalne ekonomije” (3). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EGSO pozdravlja najavljen prijedlog za poboljšanje radnih uvjeta za radnike koji rade putem platformi. Međutim, EGSO izražava žaljenje što u Komunikaciji nije izravno razmotren mnogo veći izazov uključive i pravedne tranzicije, te ustraje na potrebi za ambicioznim akcijskim planom kako bi se države članice potaknulo da ispune svoja obećanja u vezi s proglašavanjem europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Zelena Europa

| 3.1. | Europi je potrebna održiva industrijska politika kojom se promiče pravedna tranzicija na gospodarstvo s malim udjelom ugljika. Za to je potreban snažan višegodišnji financijski okvir koji će imati vitalnu ulogu za financiranje takve tranzicije koju će preuzeti Europska investicijska banka. Ulaganja trebaju podržati kvalitetu okoliša i poboljšati kvalitetu života Europljana. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mnogi ciljevi koje smo si postavili za 2030. godinu mogu se intenzivirati do 2050. godine i do naše tranzicije prema ugljično neutralnom kontinentu. EGSO stoga vjeruje da industrijska strategija, primjerice strategija održivog razvoja, treba „obuhvatiti unutarnje i vanjsko djelovanje EU-a te promicati njihovu najveću moguću usklađenost. [...]. Temelji provedbe trebali bi biti inovacije, međunarodna suradnja usmjerena na održivost i trgovinski sporazumi te mobilizacija poduzeća i civilnog društva” (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | I tradicionalni i novi industrijski sektori morat će razviti proaktivan pristup, predviđajući, prilagođavajući se i upravljajući promjenama uz pomoć novih održivih tehnologija, radnih mjesta i prekvalifikacija potrebnih za rješavanje izazova budućnosti, u skladu s pregledom socijalnih pokazatelja europskog semestra. Nove politike u području vještina trebalo bi osmisliti uz sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera kako bi se ubrzala prilagodba sustava obrazovanja i osposobljavanja u skladu s potražnjom za novim radnim mjestima. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EU bi trebala postati svjetski lider u kružnom gospodarstvu i čistim tehnologijama. Radit će na dekarbonizaciji energetski intenzivnih industrija. Kružno gospodarstvo ključno je za razvoj budućeg ekonomskog modela Europe. EGSO vjeruje da je „proizvode ili usluge koji su u skladu s načelima cirkularnosti potrebno jasno cjenovno razlikovati” i da „smanjene stope ili izuzeća od PDV-a za reciklirane proizvode, kao i za djelatnosti ponovne uporabe i popravka, mogu potaknuti poduzetnike da budu aktivni u tom pogledu, a potrošačima ponuditi proizvod s konkurentnom cijenom[...]” (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prelazak na ugljično neutralno gospodarstvo zahtijeva sigurne i čiste izvore energije. Od presudne su važnosti reforma propisa o energiji i europska suradnja u pogledu proizvođača-potrošača te daljnje međusobno povezivanje unutar mreže. Osim toga, moramo istražiti održive i ekonomične alternative fosilnom gorivu i dati na značaju decentraliziranim i kooperativnim rješenjima za čistu energiju, primjerice zadrugama, proizvođačima-potrošačima te pametnim mrežama koji se oslanjaju na obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokretanje Energetske unije 2.0 mora se smatrati temeljem programa koji ulaže u veliko povećanje opskrbe energijom s niskim udjelom ugljika (uključujući vodikom), integrira različite nositelje energije, uspostavlja električnu mrežu širom Europe koja će rješavati problem nepostojanosti energije vjetra i sunca te razvija tehnologije za skladištenje energije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Bez zelene industrijske strategije kao okosnice zelenog plana EU nikada neće uspjeti ostvariti ugljično neutralno gospodarstvo unutar jedne generacije. Zeleni plan definirat će i oblikovati industrijske politike ne samo tijekom tek započetog mandata Komisije, već i dugo nakon toga. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Solarne ploče, vjetroelektrane i baterije presudni su za našu novu industrijsku paradigmu. Međutim, za njih su također potrebne sirovine, koje kontroliraju naši konkurenti na međunarodnoj sceni. Industrijska politika mora biti usklađena s čvrstom trgovinskom i vanjskom politikom koja zauzvrat mora osigurati pristup tim resursima. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kako bi se postigla odgovarajuća razina ulaganja koja je potrebna za financiranje zelenog plana, također treba predvidjeti reviziju pravila o državnim potporama za ulaganja u proizvode i procese s niskim udjelom ugljika. Nadalje, novostvoreni Fond za inovacije i Fond za modernizaciju, kao i prihodi od sustava trgovanja emisijama mogli bi pružiti dodatne resurse za potporu održivoj industrijskoj politici i rješavanju socijalnog utjecaja tranzicije. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Program Digitalna Europa

| 4.1. | Nove tehnologije mijenjaju način na koji živimo, trošimo i poslujemo. Mi razgovaramo o strategiji za 5G mreže, dok ostale ekonomske sile ulažu u 6G tehnologije. Razvoj naših konkurentskih prednosti uz financiranje istraživanja i razvoja ključno je kako bismo postali globalni predvodnik. Trenutačno zaostajemo za SAD-om, Kinom i drugima u određenim tehnologijama. Ta je digitalna tehnologija je kamen temeljac svakog koraka prema industriji 4.0. EGSO smatra kako je presudno da Europa premosti taj jaz. To se mora učiniti na način da se sigurnosna pitanja usklade s ekonomskim potrebama. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ulaganje u umjetnu inteligenciju i pametno korištenje podataka, uz zaštitu privatnosti europskih poduzeća i potrošača smatramo ključnim, a to se može postići samo usmjeravanjem europskih fondova za inovacije u nove digitalne tehnologije. Male i srednje tvrtke igraju vitalnu ulogu u tom procesu, a osiguravanje odgovarajućeg financiranja za njihov rast i inovacije od vitalnog je značaja. EGSO je već napomenuo da bi „Komisija trebala analizirati i nadopuniti (ne zamjenjujući ih) privatne inicijative za razmjenu dobrih praksi i iskustava među inovatorima” i da „EU treba uspostaviti politički, porezni i regulatorni okvir kako bi podržao opsežno uvođenje tih novih održivih modela” (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tehnologije razvijene u Europi vrlo su često komercijalizirane drugdje. EU nije uspjela stvoriti tehnološke divove. Premalo mladih vodećih inovativnih tvrtki prerasta u velike tvrtke koje se bave istraživanjem i razvojem. Za premošćivanje zadnjeg koraka od start-upa do sveobuhvatne tvrtke važno je dovršiti stvaranje jedinstvenog europskog tržišta kapitala, uključujući europsko tržište rizičnog kapitala. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Europska industrija digitalizirat će se ili će prestati postojati, preuzet će je učinkovitiji i brži konkurenti. Za navedeno će također biti potrebno jačanje ulaganja kako bi se povećala snaga rasta novih ICT sektora poput podatkovne ekonomije, Interneta stvari, računalstva u oblaku, umjetne inteligencije i napredne proizvodnje. Ulaganje u digitalnu infrastrukturu mora se proširiti na sve regije i države članice. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Opremanje europske radne snage digitalnim vještinama za novu fazu industrijalizacije od vitalnog je značaja. Prihvaćanje digitalne ere može se postići samo kvalificiranom i dobro pripremljenom radnom snagom. EGSO je već utvrdio da je „europskim radnicima potrebno omogućiti osposobljavanje, prekvalifikaciju, usavršavanje i programe cjeloživotnog učenja kako bi u potpunosti iskoristili mogućnosti koje pružaju tehnološke promjene” (7). Za to su potrebni aktivni instrumenti tržišta rada i djelotvorni sustavi socijalne sigurnosti utemeljeni na solidarnosti, uz očuvanje europskog socijalnog modela. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Podatkovna strategija Komisije mora se dopuniti uredbom o poštenoj konkurenciji u digitalnoj ekonomiji koju nadzire tijelo za digitalnu konkurenciju. U tom pogledu, za podatkovne prostore za strateške sektore koje je predložila Komisija također će biti potrebni propisi o pristupu, slobodnom protoku i zaštiti podataka te uporabi specifičnih algoritama, organiziranje pristupa industrijskim podacima u sklopu uvjeta FRAND-a (pošteno, razumno i nediskriminirajuće). Nadalje, napredak u digitalizaciji skupova podataka i inovativne tehnologije moraju u potpunosti biti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) i Direktivom o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (PSI). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Globalno konkurentna Europska unija

| 5.1. | Buduća konkurentnost europske industrije najvažnija je za europsko gospodarstvo kako bi moglo napredovati u sve izraženije višepolarnom globalnom gospodarstvu s rastućim geopolitičkim napetostima. Proširenje jedinstvenog tržišta je put prema naprijed, s više podjednakih uvjeta u odnosu na tvrtke iz trećih zemalja. Funkcionalno unutarnje tržište mora biti podržano snažnom komercijalnom politikom za suzbijanje međunarodnih prepreka i nekonkurentnih praksi. Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja (8), koja stupa na snagu u listopadu 2020., važan je korak u zaštiti ključne imovine EU-a, no EGSO ističe kako je izuzetno važno da se ona stalno nadzire te po potrebi ažurira i mijenja. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Unutarnje tržište omogućuje Europi konkurentnu prednost i središte je naše suradnje. Ono predstavlja temelj naše globalne konkurentnosti. Zaštita i razvoj unutarnjeg tržišta mora biti u središtu nove industrijske politike, uz primjenu mjera koje poboljšavaju njegov razvoj i učinkovitost i primjenu četiri slobode. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO smatra da su „administrativna opterećenja i birokracija i dalje glavna prepreka za novoosnovana i rastuća poduzeća”. Stoga poziva Europsku komisiju da izbjegne povećanje administrativnog opterećenja prekomjernom regulacijom i da preispita načine njezina pojednostavljenja i smanjenja (9), ali isključivo u slučajevima kada to ne ugrožava socijalna i okolišna prava. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kad je riječ o istraživanju i razvoju, EGSO poziva Komisiju:






  — | da zadrži i ostvari ambiciju ulaganja 3 % BDP-a EU-a u istraživanje i razvoj kako bi se smanjio jaz u odnosu na naše glavne konkurente kao što su SAD i Japan; |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

da zadrži i ostvari ambiciju ulaganja 3 % BDP-a EU-a u istraživanje i razvoj kako bi se smanjio jaz u odnosu na naše glavne konkurente kao što su SAD i Japan;

| — | da nastavi s izgradnjom europskog tržišta rizičnog kapitala koji će poboljšati financiranje inovativnih, visoko rizičnih projekata visokih potencijala; |
| --- | --- |

—

da nastavi s izgradnjom europskog tržišta rizičnog kapitala koji će poboljšati financiranje inovativnih, visoko rizičnih projekata visokih potencijala;

| — | da se pobrine za to da se prva industrijska primjena istraživanja i razvoja financiranog javnim izvorima odvija u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

—

da se pobrine za to da se prva industrijska primjena istraživanja i razvoja financiranog javnim izvorima odvija u Europskoj uniji;

| — | da jača inovacijske sustave u regijama na periferiji ili u onima koje se suočavaju sa strukturnim promjenama. |
| --- | --- |

—

da jača inovacijske sustave u regijama na periferiji ili u onima koje se suočavaju sa strukturnim promjenama.

| 5.5. | Za ponovno otvaranje radnih mjesta, povratak rasta i povjerenja, u Europskoj uniji je potrebno više poduzetništva. EU bi u budućnosti trebao promicati i financirati obrazovne programe namijenjene poticanju stvaranja novih poduzeća. Obrazovanje je put koji treba slijediti, a podučavanje poduzetništva mlađim generacijama moglo bi dovesti do većeg broja poduzeća i mnogo održivijeg ekonomskog i socijalnog okruženja. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Kada je riječ o jačanju inovacija, države članice i Komisija moraju nastojati stvoriti okruženje uspješnih inovacijskih klastera, kao što je to Silicijska dolina. Povoljno zakonodavstvo, porezni poticaji, kvalificirana radna snaga i jednostavan pristup financiranju omogućit će europskim inovatorima da ostanu u Europi i razrade svoje ideje. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EU ne može zadržati vodstvo u inovacijama bez pametnih politika intelektualnog vlasništva. Moramo se pobrinuti da su europske inovacije i patenti dobro zaštićeni od neprijateljskih namjera i gospodarske špijunaže. Stoga je primjena Europskog jedinstvenog patenta nužna! |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Europa ne smije i dalje biti naivna kada je suočena s nelojalnom konkurencijom. Zaštita europskih potrošača, poduzeća i jedinstvenog tržišta ključna je za napredak našeg gospodarstva. Tko želi biti dio jedinstvenog tržišta, mora se pridržavati njegovih pravila, uključujući načela klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO poziva Komisiju da ubrza usvajanje Bijele knjige o instrumentu za strane subvencije u kojoj će raspravljati o narušavajućim učincima uzrokovanim stranim subvencijama unutar jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EGSO je već pozvao na „industrijsku politiku za Europu usmjerenu na uporabnu vrijednost, teritorijalno prilagođenu lokalnim karakteristikama, koja promiče klastere i suradnju, pri čemu je očuvanje raznolikosti jednako važno kao i ekonomija razmjera u skladu s načelima industrijske simbioze i kružnoga gospodarstva” (10). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Potrebna je dugo najavljivana reforma okvira tržišnog natjecanja. EGSO je razočaran što je revidiranje pravila tržišnog natjecanja Europske unije odgođeno do 2021. godine. Pri osmišljavanju reforme nema mjesta političkim manevrima; pristup bi se trebao temeljiti na globalnom razvoju, a ne samo na jedinstvenom tržištu, kao što je to bio slučaj do sada. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Štoviše, suradnja i interakcija između različitih razina lokalne i nacionalne uprave i Europske unije trebaju se povećati. EGSO opetovano poziva na veće sinergije, pri čemu je „potrebno promicati platforme za komunikaciju i suradnju te je njima potrebno obuhvatiti sve države članice”. Primjenom učinkovitog rješenja jedne države članice isti se rezultat može postići i u drugoj, a istraživanja koja provede jedna država članica mogu se iskoristiti ili poboljšati u drugoj. [...] Nijedna država članica pojedinačno ne može imati značajnu ulogu na svjetskoj sceni” (11). |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Kako bi se pristupilo rješavanju međunarodnih razlika u cijenama ugljika, potrebno je razmotriti niz mjera: uvođenje mjera prilagodbe granice, okolišne standarde kojih se uvoznici moraju pridržavati, subvencija za izvoz s niskim udjelom ugljika, korištenja instrumenata i koraka za zaštitu trgovine za pristup rješavanju razlika u cijenama ugljika u sporazumima o slobodnoj trgovini. Krajnji cilj trebao bi biti određivanje globalne cijene ugljika. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Od presudne je važnosti oslobađanje snage europskih tržišta kapitala. Dovršavanje Unije tržišta kapitala i stvaranje odgovarajućih tržišnih uvjeta za tvrtke kako bi se mogle financirati putem tržišta omogućit će našim tvrtkama pristup pravim instrumentima za financiranje svake faze njihovog razvoja. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da je u Komunikaciji uglavnom zanemarena regionalna dimenzija dvostruke tranzicije. Međutim, pozdravlja prijedlog (kao dio plana oporavka EU-a) da se značajno povećaju sredstva Fonda za pravednu tranziciju sa 7,5 milijardi EUR na 40 milijardi EUR. EGSO se nada da će to zadovoljiti potrebe svih regija suočenih s velikom industrijskom transformacijom. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Bolja integracija i koordinacija alata za industrijsku politiku zajedno s odgovarajućim upravljačkim strukturama trebala bi osigurati da Europa ostvari svoje ambicije da postane zeleno, digitalno i kružno gospodarstvo, uz istodobno povećavanje svoje strateške autonomije i ekonomske otpornosti. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Posredničke strukture poput mreža malog i srednjeg poduzetništva, regionalnih razvojnih agencija, klastera, industrijskih udruženja i javno-privatnih partnerstava moraju podržati i ojačati strateške lance vrijednosti i okupiti sve dinamične snage (inovativna mala i srednja poduzeća, velika poduzeća, istraživačke institute, poduzeća socijalne ekonomije i tijela javne vlasti) kako bi se ojačali ekonomski ekosustavi. |
| --- | --- |

5.17.

6.   Koronavirus

| 6.1. | Pandemija bolesti COVID-19 izazvala je golemu gospodarsku recesiju (ESB ove godine predviđa gospodarski pad od 8,7 %! (12)) koja, za razliku od drugih kriza u prošlosti, uključuje šokove u sektorima i ponude i potražnje. Moraju se upotrijebiti sva sredstva kako bi se izbjeglo da privremeni gubitak industrijske proizvodnje postane trajan problem i/ili da problem likvidnosti postane kriza solventnosti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO stoga pozdravlja prijedlog Komisije o planu oporavka EU-a (uključujući Fond EU-a za oporavak sljedeće generacije). Naime, tim će se planom:






  — | potaknuti nova industrijska strategija udvostručavanjem programa InvestEU, stvaranjem instrumenta za strateška ulaganja i novog instrumenta za potporu solventnosti; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

potaknuti nova industrijska strategija udvostručavanjem programa InvestEU, stvaranjem instrumenta za strateška ulaganja i novog instrumenta za potporu solventnosti;

| — | dati istinski europski odgovor na pandemijsku krizu koji će biti ambiciozan i imat će znatan makroekonomski učinak. Osim toga, pomoći će da se izbjegne daljnje uništenje kapitala (uključujući ljudski kapital), vrati povjerenje i stvore veliki multiplikacijski učinci; |
| --- | --- |

—

dati istinski europski odgovor na pandemijsku krizu koji će biti ambiciozan i imat će znatan makroekonomski učinak. Osim toga, pomoći će da se izbjegne daljnje uništenje kapitala (uključujući ljudski kapital), vrati povjerenje i stvore veliki multiplikacijski učinci;

| — | doprinijeti izbjegavanju asimetričnog oporavka i ojačati unutarnja kohezija i solidarnost; |
| --- | --- |

—

doprinijeti izbjegavanju asimetričnog oporavka i ojačati unutarnja kohezija i solidarnost;

| — | znatno povećati sredstva Fonda za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

—

znatno povećati sredstva Fonda za pravednu tranziciju;

| — | unaprijediti naši zajednički društveni i gospodarski prioriteti: vraćanje industrije u normalu, promicanje javnih i privatnih ulaganja u digitalnoj i zelenoj tranziciji, razvoj zajedničkih programa za industrijsku obnovu, potpora zapošljavanju u djelatnostima okrenutima budućnosti. |
| --- | --- |

—

unaprijediti naši zajednički društveni i gospodarski prioriteti: vraćanje industrije u normalu, promicanje javnih i privatnih ulaganja u digitalnoj i zelenoj tranziciji, razvoj zajedničkih programa za industrijsku obnovu, potpora zapošljavanju u djelatnostima okrenutima budućnosti.

| 6.3. | EGSO poziva institucije da brzo postignu dogovor kako bi provedba plana započela što prije. Kombinacija zelenog plana, plana oporavka i nove industrijske strategije snažan je i koherentan instrument za borbu protiv recesije i pripremu zajedničke budućnosti. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Uz toliko velik broj industrijskih sektora, EGSO smatra sljedeće:






  — | potrebno je hitno utvrditi koliko je dubok utjecaj krize uzrokovane bolešću COVID-19 na industrijske sektore i lance vrijednosti kako bi se prepoznale i riješile specifične potrebe svakog sektora s ciljem vraćanja proizvodnje/zaposlenosti; |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

potrebno je hitno utvrditi koliko je dubok utjecaj krize uzrokovane bolešću COVID-19 na industrijske sektore i lance vrijednosti kako bi se prepoznale i riješile specifične potrebe svakog sektora s ciljem vraćanja proizvodnje/zaposlenosti;

| — | potrebno je (ponovno) izgraditi integrirane industrijske lance vrijednosti unutar EU-a kako bi se ojačala strateška autonomija i gospodarska otpornost Europe; potrebno je podržati vraćanje strateških aktivnosti i zajamčiti sigurnost opskrbe u sektorima kao što su energetika, zdravstvo i aktivni farmaceutski sastojci. |
| --- | --- |

—

potrebno je (ponovno) izgraditi integrirane industrijske lance vrijednosti unutar EU-a kako bi se ojačala strateška autonomija i gospodarska otpornost Europe; potrebno je podržati vraćanje strateških aktivnosti i zajamčiti sigurnost opskrbe u sektorima kao što su energetika, zdravstvo i aktivni farmaceutski sastojci.

| 6.5. | Vrlo je jasno da Europska unija mora pokazati svoju snagu i moć u ovim teškim vremenima. EGSO poručuje da je jedina mogućnost da države članice savladaju ovu krizu usklađenim djelovanjem, tako da nitko ne ostane zanemaren. Nema mjesta populističkim idejama i nacionalnom planiranju. Solidarnost, suradnja i međusobno poštovanje od suštinskog su značenja za brzi oporavak koji, ako želi biti održiv, mora izvući sve pouke iz prethodnog nedostatka poštovanja za ekosustave. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Popuštanje fiskalnih pravila podržat će produktivna ulaganja samo ako je jedan od ciljeva rastuća konvergencija zemalja članica s nižim nacionalnim dohotkom. Vrijeme je da se predlože konkretne mjere kojima će se djelima, a ne samo riječima dokazati da europska solidarnost doista postoji. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Srednja i mala poduzeća vjerojatno će biti najteže pogođena ovom krizom zato što obično ovise o velikim poduzećimai zbog nedostatka likvidnosti. Pronalaženje pravog alata za podršku svim europskim malim i srednjim poduzećima od iznimne je važnosti i EGSO podržava namjeru da se malim i srednjim poduzećima pomogne u jačanju i privlačenju kvalificirane radne snage, npr. uvođenjem dioničkih opcija za zaposlenike (13). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Potrebno je utvrditi i podržati ključne industrije i sektore, od ljudskih resursa do istraživanja, te na taj način provoditi europsku industrijsku politiku kojom se ti strateški sektori štite od tržišta i jamči sigurnost opskrbe ključnim proizvodima kao što su respiratori, maske i sl. To znači da se mora pružati potpora korporacijama koje vraćaju proizvodne kapacitete u Europu kako bi EU ponovno mogao preuzeti kontrolu nad proizvodnjom i očuvati svoju autonomiju u odnosu na svjetsko tržište, ali uvijek u skladu s pravednom ekološkom tranzicijom. Sve veća ovisnost EU-a o uvozu lijekova i aktivnih farmaceutskih sastojaka može biti sistemski problem jer uzrokuje nestašice lijekova i zdravstvene rizike. To izaziva ozbiljnu zabrinutost u pogledu strateške autonomije EU-a. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Kao što to definira Mreža za globalni ekološki otisak (https://www.footprintnetwork.org/).

1

Mreža za globalni ekološki otisak

(2)  SL C 14, 15.1.2020., str. 95.

2

(3)  SL C 288, 31.8.2017., str. 20.

3

(4)  SL C 14, 15.1.2020., str. 95.

4

(5)  SL C 264, 20.7.2016., str. 98.

5

(6)  SL C 81, 2.3.2018., str. 57.

6

(7)  SL C 228, 5.7.2019., str. 58.

7

(8)  Uredba (EU) 2019/452, SL L 79 I, 21.3.2019., str. 1.

8

(9)  SL C 288, 31.8.2017., str. 20.

9

(10)  SL C 97, 24.3.2020., str. 31.

10

(11)  SL C 228, 5.7.2019., str. 67.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_ro

12

(13)  COM/2020/103 final.

13

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/116

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta

(COM(2020) 94 final)

i (b) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu

(COM(2020) 93 final)

(2020/C 364/16)

| Izvjestitelj: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Izvjestitelj:

Gerardo LARGHI

Suizvjestitelj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zahtjev za savjetovanje: | (a) | Europska komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- | --- |

Zahtjev za savjetovanje:

(a)

Europska komisija, 22.4.2020.

| (b) | Europska komisija, 22.4.2020. |
| --- | --- |

(b)

Europska komisija, 22.4.2020.

Pravni temelj:

(a) i (b) članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

25.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

212/2/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podržava Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (1) Europske komisije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO prihvaća i podržava Komunikaciju Komisije „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je nedovoljna ili neodgovarajuća primjena pravila EU-a predugo bila slaba točka prava EU-a i da se zbog toga mnogi slučajevi prijevare i nezakonitog ponašanja nisu rješavali. Primjena prava EU-a ključna je za izgradnju povjerenja poduzeća i potrošača i za osiguravanje da jedinstveno tržište ostvari svoj puni potencijal za poduzeća, zaposlenike i potrošače. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da učinkovita strategija provedbe mora: 1) temeljiti se na snažnom partnerstvu koje uključuje sve relevantne dionike; 2) omogućiti veću suradnju na europskoj razini među postojećim provedbenim mrežama kako bi se osiguralo da se rješavaju problemi koji istodobno utječu na nekoliko sektora; 3) razviti strategije i omogućiti sredstva usmjerena na dalekosežne povrede u EU-u pri kojima se mogu poduzeti jedinstvene djelotvorne i transparentne provedbene mjere kako bi se zaštitili svi dionici i osigurala transnacionalna provedba zakona; 4) iskoristiti potencijal novih tehnologija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO potiče Komisiju da u akcijski plan uključi jasno definiranu ulogu za aktere civilnog društva, poduzetnike, radnike i potrošače. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO u potpunosti podržava ideju Europske komisije da SOLVIT pretvori u učinkovit zadani alat za uklanjanje neopravdanih prepreka na jedinstvenom tržištu, no važno je da SOLVIT nudi strukturiraniji postupak za upućivanje važnih slučajeva Komisiji i da djeluje u svim sektorima i područjima politika. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja inicijativu usmjerenu na poboljšanje ex ante procjena restriktivnih propisa u okviru Direktive o ispitivanju proporcionalnosti (3). Uključenost dionika tijekom „ispitivanja proporcionalnosti” trebala bi biti norma, a ne iznimka. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jedinstveni digitalni pristupnik jedan je od načina za digitalno ispunjavanje potreba poduzeća i potrošača za informacijama na internetu. Jedinstvene kontaktne točke brzo će se integrirati u jedinstveni digitalni pristupnik pa će se poduzeća i potrošači za pomoć i informacije moći obratiti na samo jednom mjestu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO podržava poziv Komisije Europskom parlamentu i Vijeću da usvoje prijedlog o provedbi Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu kojom se utvrđuje postupak obavješćivanja kad je riječ o sustavima ovlašćivanja i zahtjevima povezanima s uslugama (4). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Odbor naglašava da kriza povezana sa širenjem bolesti COVID-19 predstavlja ozbiljan rizik za jedinstveno tržište, odnosno da bi se razlike među državama članicama EU-a u pogledu gospodarskog razvoja, socijalnih jamstava i razina blagostanja mogle povećati nakon završetka pandemije. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Odbor primjećuje da, unatoč stvarnim postignućima jedinstvenog tržišta, poduzeća i potrošači još uvijek prijavljuju preostale prepreke, kojih još uvijek ima previše. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO se slaže s akcijskim planom Komisije u kojem se navodi: „Istinsko partnerstvo različitih aktera na europskoj razini i na razini država članica, koji su odgovorni za provedbu i osiguravanje primjene pravila, bit će ključno za svladavanje postojećih prepreka jedinstvenom tržištu”. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO stoga poziva Komisiju da upotrijebi novu strategiju za provedbu jedinstvenog tržišta kako bi izgradila čvrst okvir suradnje koji bi uključivao sve dionike aktivne u primjeni prava EU-a. Među ostalim, organizacije bi trebale biti u potpunosti uključene u rad najavljene radne skupine za provedbu jedinstvenog tržišta (SMET), koja bi trebala služiti kao forum za raspravu o horizontalnim pitanjima provedbe. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da je provedba u načelu horizontalni problem i da se stoga ne bi trebala rješavati odvojeno po sektorima. Od presudne je važnosti bolje organizirati i pojednostavniti tijek rada među različitim mrežama za provedbu i olakšati im razmjenu informacija i dobrih praksi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Uredba o suradnji u zaštiti potrošača (CPC) pomogla je u izgradnji mosta između organizacija civilnog društva i tijela za izvršavanje zakonodavstva boljim priznavanjem njihove suradnje. Međutim, iako je pozitivan, taj je okvir i dalje nepotpun te ga je potrebno dodatno poboljšati, primjerice u pogledu brzine odgovora na upozorenja građana. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO smatra da se podaci i umjetna inteligencija mogu koristiti za pomoć u nadzoru tržišta. Stoga smatra da bi te digitalne alate trebalo razviti na razini EU-a i da bi ih trebali dijeliti svi dionici. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Tijela za izvršavanje zakonodavstva danas se suočavaju sa sve većim brojem nepoštenih praksi na jedinstvenom tržištu, dok njihov rad često podliježe strogim proračunskim ograničenjima. U tom kontekstu Odbor poziva na bolje korištenje oskudnih resursa, bolju koordinaciju postojećih mreža, razvoj novih sinergija među svim akterima i razvoj novih alata temeljenih na novim tehnologijama koji mogu doprinijeti učinkovitoj provedbi zakonodavstva EU-a. |
| --- | --- |

1.17.

2.   O Komunikaciji „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM (2020) 94 final) – INT/899

2.1.   Izazovi za jedinstveno tržište

| 2.1.1. | Jedinstveno tržište u središtu je europskog projekta i olakšava život europskim potrošačima i poduzećima. Učinkovito jedinstveno tržište trebalo bi građanima EU-a omogućiti veći izbor usluga i proizvoda te bolje mogućnosti zapošljavanja. Jedinstveno tržište trebalo bi poticati trgovinu i tržišno natjecanje te je ključno za postizanje zelene, industrijske i digitalne transformacije EU-a. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Kako bi se to postiglo, Europa mora utvrditi prioritete utemeljene na kriterijima i na temelju dobro utvrđenih kriterija oblikovati jasne političke smjernice, dajući apsolutnu prednost ljudima. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kako bi ojačala suradnju u provedbi pravila jedinstvenog tržišta, Europska komisija najavljuje osnivanje radne skupine za provedbu jedinstvenog tržišta (SMET), čija je uloga ocijeniti usklađenost nacionalnog prava s pravilima jedinstvenog tržišta, dati prednost otklanjanju kritičnih prepreka, nastojati otkloniti prekomjernu regulaciju, raspravljati o horizontalnim pitanjima osiguravanja primjene pravila i pratiti provedbu predloženog akcijskog plana. U tom bi pogledu radna skupina za provedbu jedinstvenog tržišta (SMET) trebala utvrditi jasne kriterije za odlučivanje o tome koje su prepreke najvažnije s obzirom na njihovu ekonomsku težinu. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Komisija također namjerava koristiti preventivne mehanizme kako bi se: spriječilo stvaranje novih ograničenja u nacionalnoj regulativi; poboljšala sposobnost utvrđivanja nesukladnosti; uspostavila platforma za osiguravanje primjene pravila na internetu (laboratorij za e-provedbu) s ciljem razmjene informacija o nezakonitim i nesukladnim industrijskim i potrošačkim proizvodima; uspostavili jedinstvena europska informacijska ulazna točka za tijela za kontrolu nad neprehrambenim proizvodima i buduće jedinstveno carinsko sučelje; osiguralo da Informacijski sustav unutarnjeg tržišta (IMI) postane zadani alat; stvorio alat koji bi građanima i poduzećima omogućio da anonimno prijavljuju regulatorne prepreke s kojima se susreću pri ostvarivanju svojih prava povezanih s unutarnjim tržištem; poboljšalo izvršenje zakonodavstva EU-a u poljoprivredno-prehrambenom sektoru (uključujući zdravlje životinja i bilja); istražilo mogu li se postojeće strukture (kao što su Mreža za suradnju u zaštiti potrošača, Mreža EU-a za sukladnost proizvoda ili opservatorij za potrošače) integrirati s laboratorijem koji se financira u okviru programa jedinstvenog tržišta ili programa Digitalna Europa za ispitivanje i primjenu naprednih informatičkih rješenja; ojačala borba protiv krivotvorenih i nezakonitih proizvoda, uključujući nezakonite proizvode proizvedene ili sastavljene u EU-u od uvezenih komponenti, i proširiti trenutačne ovlasti OLAF-a; osigurala intenzivnija primjena pravila u poljoprivredno-prehrambenom lancu; razvili sustavi označivanja i sljedivosti promicanjem uporabe digitalnih alata kako bi se omogućilo više ciljanih kontrola na vanjskim granicama i unutar EU-a; koristila mreža SOLVIT kao zadani alat za rješavanje sporova na jedinstvenom tržištu; pojednostavnili postupci rješavanja predmeta, preliminarno ocijenile pritužbe u roku od dva mjeseca kako bi se utvrdili daljnji postupci; upotrebljavao EU Pilot uz jasne uvjete i rokove za slučajeve u kojima se čini da je moguće pronaći rješenje u kratkom razdoblju. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Opće napomene

| 2.2.1. | EGSO smatra da su dovršetak i učinkovita provedba jedinstvenog tržišta od ključne važnosti jer predstavljaju sredstvo za ostvarivanje političkih ciljeva sadržanih u osnivačkim dokumentima Europske unije, a ne cilj sam po sebi. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Glavne prepreke utvrđene u Komunikaciji su sljedeće: prijenos, provedba i izvršenje zakonodavstva; administrativni i praktični kapaciteti u državama članicama; opće poslovno i potrošačko okruženje; temeljni uzroci koji nisu povezani s javnim poretkom, kao što su jezik ili kultura. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | SOLVIT kao zadani alat: EGSO podržava cilj da postupci koje nudi SOLVIT postanu zadani alat za uklanjanje neopravdanih prepreka na jedinstvenom tržištu. Međutim, na raspolaganju su mu samo dijalog i meka sila, a ne može se upotrebljavati ni usporedo sa sudskim sporovima. Sustavu SOLVIT potreban je strukturiraniji postupak za upućivanje važnih predmeta Komisiji. Istodobno je važno da SOLVIT djeluje u svim sektorima i područjima politika. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Poboljšanje ex ante procjena restriktivnih propisa u okviru Direktive o ispitivanju proporcionalnosti (5) vrlo je dobrodošla mjera. Međutim, Komisija bi trebala pružiti strukturiranu pomoć i izdati smjernice državama članicama o tome kako provoditi ex ante ocjene proporcionalnosti novoplaniranih nacionalnih propisa o profesijama u skladu s Direktivom o ispitivanju proporcionalnosti. Nadalje, uključenost dionika tijekom „ispitivanja proporcionalnosti” trebala bi biti norma, a ne iznimka. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Prikupljanje informacija i administrativni postupci: jedinstveni digitalni pristupnik jedan je od načina za digitalno ispunjavanje potreba poduzeća i potrošača za informacijama na internetu, no prema postojećem zakonodavstvu o jedinstvenom tržištu države članice moraju poduzeća obavještavati i putem jedinstvenih kontaktnih točaka. Različiti zakonodavni akti EU-a reguliraju centralizaciju jedinstvenih kontaktnih točaka. One će se brzo integrirati u jedinstveni digitalni pristupnik pa će se poduzeća i potrošači za pomoć i informacije moći obratiti na samo jednom mjestu. Poduzeća bi trebala dobiti jedinstven, usklađen odgovor. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | EU je trenutačno potresen do temelja kako vanjskim čimbenicima kao što su aktualna pandemija koja je uzrokovala mnoge smrti i proširila paniku, što je cijelo gospodarstvo EU-a dovelo do recesije, tako i unutarnjim čimbenicima kao što je izostanak porasta solidarnosti koji je doveo do osnivanja Unije. Stoga se pitamo što je potrebno za uspostavu jedinstvenog tržišta koje nije samo tehnički i zakonodavni postupak, već se pritom ponovno razmatra cijeli model europskog projekta. Potpuno je razumno pitati se hoće li se ujedinjena Europa – kakvu su neki zamišljali, mnogi mukotrpno gradili, a drugi naumili postupno uništiti, barem nakon odbacivanja Ustava EU-a – i dalje biti ovdje 2050. i kasnije kao model slobode, predvodnica kulture, zagovornica mira, promicateljica dobre volje među narodima i braniteljica jednakih mogućnosti za muškarce i žene u svijetu bez diskriminacije ili prepreka. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | To je tim više istinito u ovom posebno teškom razdoblju, kada je Europa pogođena dugotrajnom krizom koja je sustavna, a ne samo potaknuta trenutačnim stanjem gospodarstva: to nije samo gospodarska i financijska kriza, već i kriza društvenih i kulturnih vrijednosti. Priličan broj građana smatra da je jedino vjerodostojno rješenje da se napusti isključivo monetarni i gospodarski pristup u korist istinski političke Unije. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | EGSO smatra da kriza prouzrokovana bolešću COVID-19, koja je pogodila sve europske zemlje, zahtijeva preispitivanje cijelog sustava, ne samo u organizacijskom smislu, već i u cilju stvaranja novih ideja i osmišljavanja novih poslovnih modela. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Sustavi civilne zaštite nisu u svim zemljama bili uspješni u suočavanju s krizom. Naprotiv, ti su sustavi u mnogim slučajevima bili neuspješni: ni središnje vlade ni općine ni građani nisu pokazali da su spremni za izvanredno stanje, a odgovori su često bili spori i skupi, a katkad i zbunjujući. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Postalo je očito da u nekim područjima Europa ovisi o trećim zemljama, što zahtijeva ponovno promišljanje određenih temelja Europske unije, koja mora pokazati sposobnost reagiranja i reorganizacije. Lokalna, regionalna i državna nabava i potpora lokalnim dobavljačima iziskivat će posebnu pozornost: javna nabava mora postati jamstvo gospodarske sigurnosti. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Normizacija utemeljena na potrebama tržišta ima važnu ulogu u okviru „novog pristupa” i ne primjenjuje se samo na proizvode, već i na usluge. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Trebalo bi precizno procijeniti potrebu za nužnim mjerama i njihovu učinkovitost i učinak kako bi se pri reguliranju usluga jasno razlikovalo one koje su relevantne za jedinstveno tržište. |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | EGSO se slaže s Komisijom u pogledu važnosti svih mjera osmišljenih za promicanje razvoja, provedbe i primjene prava EU-a na jedinstvenom tržištu. Područja kao što su roba i usluge, javna nabava, nadzor tržišta, korporativno pravo, ugovorno i izvanugovorno pravo, borba protiv pranja novca, slobodno kretanje kapitala, financijske usluge, tržišno natjecanje i razvoj alata za upravljanje zahtijevaju hitnu uspostavu jedinstvenog tržišta koje poštuje prava pojedinaca, proizvođača, radnika i potrošača, bez ugrožavanja uravnotežene gospodarske aktivnosti. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | EGSO poziva da se pri uspostavi pravednog jedinstvenog tržišta vodi računa o potrebi poštovanja pravila o radu, zaštiti potrošača i zaštiti okoliša, u skladu s novopredloženom industrijskom strategijom za Europu (6) i načelima kružnog gospodarstva utvrđenima u programu Komisije. EGSO je već u potpunosti podržao ta načela i smatra da bi Europa trebala preuzeti vodeću ulogu u tom području. |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | EGSO podržava odluku o osnivanju radne skupine za provedbu jedinstvenog tržišta (SMET), sastavljene od država članica i Komisije, u skladu s prijedlozima i preporukama koje je EGSO iznio u više navrata (7). |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | EGSO naglašava važnost borbe protiv svakog pojedinačnog slučaja prekomjerne regulacije i nepravilne provedbe pravila, što je mnogo puta narušilo pravilno funkcioniranje tržišta. EGSO odlučno traži da u ovoj radnoj skupini bude zastupljen barem kao promatrač. |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Kao što je već naveo u nekoliko svojih prethodnih mišljenja (8), EGSO se slaže s Komisijom u pogledu utvrđenih rizika i kašnjenja u dovršenju jedinstvenog tržišta povezanih s fragmentacijom tržišta, razlikama u provedivim pravilima, nesigurnosti u pogledu povjerljivosti podataka, beskrupuloznim i ne uvijek kontroliranim korištenjem IT mreža te činjenicom da su nezakonite usluge dostupne na internetu, uglavnom zbog toga što relevantne službe Komisije nisu provodile fiskalizaciju i kazne. EGSO preporučuje da se glavne uprave Komisije prihvate rješavanja tih problema na temelju međusektorskog pristupa. |
| --- | --- |

2.2.17.

| 2.2.18. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se zakonodavstvo EU-a još uvijek ne provodi učinkovito. Europski građani moraju imati pravo na smisleno kolektivno djelovanje na europskoj razini, koje bi se trebalo provesti nedvosmisleno i brzo. To bi uvelike pomoglo zajamčiti, kao posljednju mogućnost, odgovornost za nepoštovanje europskih pravila i time doprinijeti dobrovoljnom poštovanju tih pravila (9). |
| --- | --- |

2.2.18.

| 2.2.19. | EGSO ističe da države članice vrlo često i same krše dogovorena pravila jedinstvenog tržišta ili stvaraju i toleriraju prepreke u nacionalnom pravu s ciljem stvaranja dodatne zaštite na svojem tržištu i ostvarivanja prednosti za nacionalna poduzeća. Koristi su često vrlo kratkoročne, ali to šteti malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, kao i pojedincima i potrošačima koji su ugroženi neusklađenim proizvodima ili imaju manji izbor. |
| --- | --- |

2.2.19.

| 2.2.20. | Stoga EGSO podržava poziv Komisije Europskom parlamentu i Vijeću da usvoje prijedlog Direktive o obavješćivanju o nacionalnim pravilima u skladu s Direktivom o uslugama (10). Međutim, sporazum ne bi smio ugroziti postojeću Direktivu o uslugama izuzećima od obveze obavješćivanja u pogledu teritorijalnih ograničenja (uključujući urbanističko prostorno planiranje) ili ukidanjem postojećih ovlasti Komisije u donošenju odluka. |
| --- | --- |

2.2.20.

2.3.   Posebne napomene

| 2.3.1. | Opseg jedinstvenog tržišta znači da EU može stvoriti multilateralni, otvoreni, nediskriminirajući trgovinski sustav utemeljen na pravilima. Poduzeća iz trećih zemalja moraju poštovati pravila EU-a kako bi dobila pristup jedinstvenom tržištu, uključujući područja kao što su zdravlje, okoliš, sigurnost hrane i proizvoda te zaštita potrošača. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | EGSO podržava odluku Komisije da kombinira već postojeće alate za potporu razvoju jedinstvenog tržišta s novim alatima (kao što su središnja informacijska točka za praktična pitanja s kojima se državni službenici u državama članicama susreću, platforme za razmjenu s državama članicama, primjerice platforma koja se koristi za direktive o javnoj nabavi, i poboljšan pristup informacijama o pravilima i zahtjevima za korisnike putem jedinstvenog digitalnog pristupnika). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | EGSO preporučuje da Komisija uključi smjernice o sljedećim načelima:






  (a) | supsidijarnost i „dvostruka supsidijarnost”; |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

(a)

supsidijarnost i „dvostruka supsidijarnost”;

| (b) | uzajamno priznavanje; |
| --- | --- |

(b)

uzajamno priznavanje;

| (c) | inovacije i mjere opreza; |
| --- | --- |

(c)

inovacije i mjere opreza;

| (d) | opći interes u pogledu određenih usluga (npr. bankarstva i osiguranja). |
| --- | --- |

(d)

opći interes u pogledu određenih usluga (npr. bankarstva i osiguranja).

| 2.3.4. | EGSO se slaže s odlukom da se posebna pozornost posveti javnoj nabavi. Administratorima i korisnicima sredstava EU-a mora se pomoći da poboljšaju svoje prakse javne nabave kako bi osigurali jednake uvjete i koristili javnu nabavu kao strateški alat za ostvarivanje ključnih ciljeva politike, kao što su načela kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.4.

3.   O Komunikaciji „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” (COM (2020) 93 final) – INT/908

3.1.   Prepreke na jedinstvenom tržištu

| 3.1.1. | Komunikacija Komisije o utvrđivanju i uklanjanju prepreka na jedinstvenom tržištu usmjerena je na 13 glavnih prepreka i pokazuje da one nisu samo regulatorne ili administrativne, nego i praktične. Poduzeća i potrošači koji posluju u EU-u često se istodobno suočavaju s nekoliko ograničenja. To se posebno odnosi na mala i srednja poduzeća (MSP-ove), stručnjake i potrošače. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kako bi se predložila moguća rješenja na razini EU-a i država članica, u Komunikaciji se utvrđuje pet glavnih uzroka: regulatorne odluke na nacionalnoj razini i razini EU-a, prijenos, provedba i izvršenje zakonodavstva; administrativni kapaciteti i prakse u državama članicama; opće poslovno i potrošačko okruženje; temeljni uzroci koji nisu povezani s javnim poretkom, kao što su jezik i kultura. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ponekad se čini da države članice krše dogovorena pravila jedinstvenog tržišta ili stvaraju i toleriraju prepreke u nacionalnom pravu s ciljem stvaranja dodatne zaštite na svojem tržištu i ostvarivanja prednosti za nacionalna poduzeća. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Opće napomene

| 3.2.1. | EGSO konstatira da su u Komunikaciji Komisije utvrđene glavne preostale prepreke stvarnom jedinstvenom tržištu. Te prepreke nisu samo regulatorne ili administrativne, nego i praktične, što znači da se poduzeća i potrošači koji posluju u EU-u često istodobno suočavaju s nekoliko ograničenja. To posebno negativno utječe na MSP-ove i slobodne djelatnosti. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO smatra da učinkovita strategija provedbe mora: 1) temeljiti se na snažnom partnerstvu koje uključuje sve dionike; 2) omogućiti veću suradnju na europskoj razini među postojećim provedbenim mrežama kako bi se osiguralo da se rješavaju slučajevi povrede i složeni problemi koji istodobno utječu na nekoliko sektora; 3) razviti strategije i omogućiti sredstva kako bi se učinkovito rješavale dalekosežne povrede pravila EU-a pri kojima se mogu poduzeti jedinstvene provedbene mjere kako bi se zaštitili svi dionici i osigurala transnacionalna provedba zakona; 4) iskoristiti potencijal novih tehnologija za promicanje učinkovitijih provedbenih mjera i bližeg nadzora tržišta. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EGSO smatra da je nedovoljna ili neodgovarajuća primjena pravila EU-a predugo bila slaba točka prava EU-a, što znači da se mnogi slučajevi prijevare i nezakonitih praksi nisu rješavali. Čvrsta provedba prava EU-a ključna je za izgradnju povjerenja potrošača i osiguravanje da poduzeća, zaposlenici i potrošači u potpunosti iskoriste potencijal jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Šteta prouzrokovana krizom prouzrokovanom COVID-om 19 na jedinstvenom tržištu povećat će štetu prouzrokovanu povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz EU-a. To bi moglo značiti da će se nakon završetka pandemije povećati razlike među državama članicama EU-a u pogledu gospodarskog razvoja, socijalnih jamstava i razine blagostanja, što će imati posljedice za jedinstveno tržište i njegov razvoj. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO smatra da bi trenutačna situacija jedinstveno tržište mogla svesti na puku zonu slobodne trgovine – ne na prirodan rezultat nadnacionalnog političkog projekta, već samo na najmanji zajednički nazivnik nacionalnih interesa država. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EGSO stoga poziva europske institucije i organizacije civilnog društva da jasno informiraju europske građane o ograničenjima jedinstvenog tržišta kako bi stekli realističnu predodžbu o tome što zaista mogu očekivati od njegovog ostvarenja i izvršenja. Zbog toga je važno ne nametati ni mjere koje bi mogle biti suvišne i neopravdane i koje zapravo samo stvaraju prepreke poslovanju poduzeća, osobito MSP-ova (11), uključujući slobodna zanimanja, ni potpuno usklađivanje, koje nije moguće opravdati s obzirom na to da druga načela, primjerice prava potrošača i zaštita potrošača, moraju imati prednost. Jedinstveno tržište mora odražavati načelo snage u raznolikosti, koje bi, uz usklađivanje, trebalo biti ključno u europskoj politici. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Normizacija ima važnu ulogu u okviru „novog pristupa” i ne primjenjuje se samo na proizvode, već i na usluge. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Dugoročni plan poput onoga koji je izradila Komisija za uklanjanje preostalih prepreka ambiciozan je i hvalevrijedan pothvat, ali mora biti popraćen znatnim ulaganjima u postupke informiranja, upozoravanja, učenja, osposobljavanja, integracije i normizacije. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Socijalna dimenzija jedinstvenog tržišta

| 3.3.1. | EGSO ponovno poziva Komisiju da uzme u obzir socijalnu dimenziju EU-a kako bi se promicalo stvaranje kvalitetnih i korisnih radnih mjesta, unapređivala prekogranična mobilnost, poboljšali kapaciteti i vještine te povećala ulaganja u MSP-ove koji smatraju da su posebno ograničeni pravilima koja nameće EU i koji imaju najmanje koristi od trenutačnog stanja. EGSO stoga pozdravlja usvajanje strategije za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO smatra da su pravila za jedinstveno tržište korisna samo u mjeri u kojoj doprinose razvoju zdravog socijalnog tržišnog gospodarstva čiji je cilj sprečavanje siromaštva, nejednakosti, diskriminacije i socijalne isključenosti, s posebnim naglaskom na osiguravanju položaja mladih u društvu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Mala i srednja poduzeća i zaposlenici imaju snažan osjećaj da su upravo oni najteže pogođeni gospodarskom krizom, uvođenjem eura, a sada i vrlo ozbiljnom pandemijom koja je europsko gospodarstvo gurnula u recesiju. To znači da svaka mjera kojom se podupire jedinstveno europsko tržište mora podrazumijevati jednostavniju, izravniju i učinkovitiju komunikaciju, manje birokracije i pravila koja svi razumiju. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EGSO također poziva da se u buduće mjere za zeleno gospodarstvo i akcijski plan Komisije za jedinstveno tržište uključe pravila o sektoru socijalne ekonomije kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za poduzeća socijalne ekonomije i promicao razvoj tog sektora. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Potpora mladim poduzetnicima i inovativnim proizvodima i uslugama ključan je aspekt programa za ostvarenje jedinstvenog tržišta. EGSO podržava odluku o podržavanju novih poslovnih modela, odnosno kružnog gospodarstva, naprednih tehnologija, niskougljičnih i resursno učinkovitih rješenja te drugih inicijativa namijenjenih, primjerice, promicanju međunarodne dimenzije poduzeća, privlačenju talenata i poboljšanju vještina osoblja. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EGSO se slaže da treba podupirati mala i srednja poduzeća koja ulažu u digitalne projekte. Projekti bi također trebali biti osmišljeni tako da od njih imaju koristi poduzeća, potrošači i civilno društvo u cjelini. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Posebne napomene

| 3.4.1. | EGSO naglašava poteškoće s kojima se suočavaju europska poduzeća kada se na globalnim tržištima natječu s oligopolima ili monopolima koji su u određenim slučajevima u državnom vlasništvu. Primjeri uključuju željezničku industriju, zračni prijevoz i vjetroelektrane, gdje se europska poduzeća suočavaju s nemilosrdnom konkurencijom (poduzeća iz trećih zemalja, osobito Kine). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EGSO podupire Komisiju u njezinoj borbi za osiguravanje sukladnosti proizvoda internetskih platformi kako se nezakoniti i nesigurni proizvodi ne bi plasirali na tržište. Naglašava važnost svake pojedinačne mjere osmišljene kako bi se provjerila usklađenost proizvoda koji se prodaju na internetskim platformama i kako bi se pokušala osigurati sigurnost proizvoda u globalnom internetskom lancu opskrbe. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Međutim, EGSO preporučuje Komisiji da u okviru tog postupka razmotri i pitanja kao što su umjetna inteligencija, komercijalna komunikacija, marketing i oglašavanje, pravna i ugovorna jamstva u prodaji robe i usluga te posebne odredbe za provedbu i izvršenje unutarnjeg tržišta u bankarskom sektoru i sektoru osiguranja. |
| --- | --- |

3.4.3.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 94 final.

1

(2)  COM(2020) 93 final.

2

(3)  SL L 173, 9.7.2018., str. 25.

3

(4)  COM(2016) 821 final.

4

(5)  SL L 173, 9.7.2018., str. 25.

5

(6)  COM(2020) 102 final.

6

(7)  Vidjeti SL C 43, 15.2.2012., str. 14. i ostala gore navedena mišljenja.

7

(8)  Vidjeti priloženi popis.

8

(9)  EGSO je izradio nekoliko mišljenja o tom pitanju, uključujući: SL C 309, 16.12.2006., str.1., SL C 324, 30.12.2006., str. 1, SL C 162, 25.6.2008., str. 1., SL C 228, 22.9.2009., str. 40. i SL C 128, 18.5.2010., str. 97.

9

(10)  COM(2016) 821 final.

10

(11)  SL C 376, 22.12.2011., str. 51.

11

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/124 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/124

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju

(COM(2020) 456 final)

o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka

(COM(2020) 442 final),

o Prijedlogu uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

o Izmijenjenom prijedlogu uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

o Izmijenjenom prijedlogu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

i o Izmijenjenom prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

(2020/C 364/17)

| Glavni izvjestitelj: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Glavni izvjestitelj: | Tommaso DI FAZIO |
| Glavni izvjestitelj: | Petr ZAHRADNÍK |

Glavni izvjestitelj:

Petru Sorin DANDEA

Glavni izvjestitelj:

Tommaso DI FAZIO

Glavni izvjestitelj:

Petr ZAHRADNÍK

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 17.6.2020. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))
  Vijeće Europske unije, 10.6.2020. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))
  Europska komisija, 17.6.2020.:
  COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)
  COM(2020) 442 final
  COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)
  Europska komisija, 2.7.2020.:
  COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)
  COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)
  COM(2020) 456 final |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2., članak 173. stavak 3., članak 182. stavak 1., članci 188. i 304. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Odluka Predsjedništva: | 9.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 206/4/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 17.6.2020. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

Vijeće Europske unije, 10.6.2020. (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

Europska komisija, 17.6.2020.:

COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)

COM(2020) 442 final

COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)

Europska komisija, 2.7.2020.:

COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)

COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)

COM(2020) 456 final

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2., članak 173. stavak 3., članak 182. stavak 1., članci 188. i 304. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Odluka Predsjedništva:

9.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

206/4/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO je svjestan teških gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 za sve države članice. Stoga snažno podržava Komisijin prijedlog o instrumentu Next Generation EU („Sljedeća generacija EU-a”) kao posebnom alatu za brz i djelotvoran oporavak. Komisija je uzela u obzir gospodarske i socijalne asimetrije uzrokovane mjerama donesenima nakon krize iz 2008. te svoje djelovanje temelji na načelu solidarnosti među zemljama, prema kojem se nitko ne izostavlja. Time se vraća temeljnim vrijednostima Europske unije utvrđenima u osnivačkom ugovoru, koje odlučno primjenjuje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO je više nego svjestan izvanredne i teške gospodarske situacije koju je uzrokovala pandemija i slaže se s donesenim skupom mjera za ublažavanje negativnih učinaka na gospodarske rezultate. Učinci su različiti, a uključuju ne samo neviđeni poremećaj u potražnji i smanjenje likvidnosti nego i prekid lanaca opskrbe i velike probleme u opskrbi, pri čemu su se mnoga poduzeća zbog prekinutih lanaca opskrbe suočila s problemima oko dijelova, radne snage, sirovina itd. te su zbog toga morala zaustaviti svoje proizvodne procese. U tom smislu donesene mjere moraju biti izvanredne i EGSO traži da budu vrlo opsežne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO stoga pozdravlja odluku o osiguravanju pouzdanog financijskog alata za Uniju koji će svim državama članicama omogućiti brz i djelotvoran gospodarski i socijalni oporavak. EGSO sa zadovoljstvom pozdravlja Komisijinu odluku o uspostavi izvanrednog fonda za oporavak koji će sadržavati sve što je potrebno da se oživi gospodarstvo Unije i usto ponovno učvrsti njegova konkurentnost na svjetskoj razini i socijalna postignuća koja su svojstvena Europskoj uniji i koja moraju ostati jedan od ključnih ciljeva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO vrlo pozitivno gleda na dvije glavne odluke Komisije. Prva je odluka uvođenje izvanrednog financijskog instrumenta za oporavak u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira. VFO je instrument čija postupovna pravila prihvaćaju sve države članice, koji već dugo dobro funkcionira i stoga je u potpunosti funkcionalan. Druga je glavna odluka povećanje zajedničkog duga, koji će se otplatiti tijekom duljeg razdoblja, te sprečavanje nastanka izravnoga golemog financijskog opterećenja za države članice u kratkom roku, koje se bez iznimke u većoj ili manjoj mjeri suočavaju s negativnim gospodarskim i socijalnim učincima pandemije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija je na temelju druge odluke zatražila odobrenje da iskoristi visoki kreditni rejting Europske unije na financijskom tržištu kako bi, u uzastopnim tranšama, na vrlo dugi rok podigla zajedničke europske zajmove s niskim kamatnim stopama za sve države članice. To financiranje mora pomoći u što bržem oživljavanju europskog gospodarstva, ponovnom uspostavljanju povjerenja i izgradnji održivije i pravednije Unije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO pozdravlja te dvije donesene ključne odluke jer, kao što je više puta navedeno u predstavljenim zakonodavnim i nezakonodavnim tekstovima, gospodarstva država članica više se ne mogu sama boriti protiv nepovoljnih učinaka krize s obzirom na njihovu snažnu međuovisnost koja proizlazi iz višegodišnje konsolidacije jedinstvenog tržišta, kojom je ostvaren povoljan učinak u skladu s ciljem osnivača EU-a i osnivačkih ugovora. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U širem kontekstu cjelokupnog VFO-a program Next Generation EU općenito pokazuje kako u budućnosti mobilizirati i iskoristiti zajednička financijska sredstva EU-a. Usto, možda se čini da je ukupan iznos od 750 milijardi EUR golem, ali je svakako u okviru ekonomskih mogućnosti EU-a (iznosi tek 4,1 % BDP-a EU-a u 2019.) i može se u cijelosti otplatiti do 2058. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO cijeni inovativan i originalan pristup Europske komisije u svrhu povećanja fiskalne osnove EU-a s 1,1 % BDP-a EU-a na otprilike 1,7 % u usporedivim mjerilima, ili još više ako to bude potrebno u budućnosti. EGSO smatra da je taj odgovor pokazatelj za to kako u budućnosti na moderan način mobilizirati i iskoristiti zajednička financijska sredstva EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO s odobravanjem pozdravlja činjenicu da bi novopredloženi instrument trebao biti usko koordiniran s postupkom europskog semestra, čija je održivost dokazana, te podupire prijedlog da države članice odrede svoje potrebe u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO pozdravlja Komisijin prijedlog o proračunu EU-a u kojem će se uvesti dodatna stvarna vlastita sredstva na temelju različitih poreza (prihodi iz sustava EU-a za trgovanje emisijama, oporezivanje digitalnog gospodarstva, prihodi velikih poduzeća). EGSO konkretno ističe da bi veliku financijsku potporu koja je državama članicama EU-a potrebna da bi prebrodile gospodarsku krizu trebalo popratiti ambicioznijim projektom fiskalne reforme – fiskalnom unijom – čiji je cilj uspostavljanje usklađenog poreznog sustava koji se temelji na načelima poštenog tržišnog natjecanja i solidarnosti te izbjegavanje poremećaja i diskriminacije u državama EU-a koji dovode do oportunizma i samih država i pojedinačnih poreznih obveznika te narušavaju jedinstvo jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva Europsku komisiju da izradi dobro potkrijepljen i sporazumni prateći dokument o vlastitim financijskim sredstvima EU-a; EGSO razumije da je rok za otplatu sredstava instrumenta Next Generation EU dug, ali konačno rješenje o vlastitim sredstvima mora se donijeti znatno prije tog datuma. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO odlučno poziva na što bržu primjenu mjera koje je Komisija predložila, pri čemu je vrijeme ključan element. Stoga poziva Vijeće da bez odgode postigne konsenzus tako da uvjeri države članice koje se trenutačno protive planu u vrijednost jedinstva i kohezije u ovom teškom razdoblju i podsjeti ih da su sve države, bez iznimke, gospodarski i socijalno ovisne jedna o drugoj. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Naposljetku, EGSO želi napomenuti da je kriza ponovno istaknula potrebu za ubrzavanjem poduzetih reformi europodručja i za prevladavanjem ograničenja koja i dalje sprečavaju istinsku gospodarsku, socijalnu, fiskalnu i političku integraciju. To je pitanje EGSO već istaknuo i prilikom prethodne financijske krize koja je izbila 2008. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i njezine neposredne gospodarske i socijalne posljedice, Europska komisija je 27. lipnja 2020. predložila privremeni instrument za oporavak u vrijednosti od 750 milijardi EUR, pod nazivom Next Generation EU, kako bi povećala financijski kapacitet proračuna EU-a. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Instrument za oporavak ugrađen je u ojačani višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. kako bi se ulaganja hitno usmjerila onamo gdje je to najpotrebnije, ojačalo jedinstveno tržište, unaprijedila suradnja u područjima kao što su zdravlje i upravljanje krizama, a Unija dobila dugoročan proračun za pokretanje zelene i digitalne tranzicije te stvaranje pravednijeg i otpornijeg gospodarstva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Plan oporavka sastoji se od bespovratnih sredstava u iznosu od 440 milijardi EUR koja će se rasporediti po svim naslovima proračuna. Nadalje, 60 milijardi EUR činit će jamstva. Oko 250 milijardi EUR države članice primit će u obliku zajmova. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kako bi financirala predložene mjere oporavka, Europska komisija na financijskim će tržištima u ime Unije posuditi do 750 milijardi EUR za potrebe mjera oporavka u razdoblju 2021.–2024. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Da bi to omogućila, Komisija će iskoristiti postojeći prostor u proračunu – razliku između gornje granice vlastitih sredstava u dugoročnom proračunu (maksimalni iznos sredstava koji Unija može zatražiti od država članica kako bi ispunila svoje financijske obveze) i gornje granice stvarne potrošnje (gornja granica VFO-a za plaćanja). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Gornja granica vlastitih sredstava iznimno će se privremeno povećati za 0,6 postotnih bodova. To povećanje pridodaje se trajnoj gornjoj granici vlastitih sredstava od 1,4 % bruto nacionalnog dohotka EU-a, predloženoj na temelju ekonomskih nesigurnosti i Brexita. Povećanje od 0,6 postotnih bodova prestat će važiti kada se otplate sva sredstva i prestanu postojati sve obveze. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zahvaljujući jamstvu koje pruža postojeći prostor u proračunu EU-a, EU će moći izdati dužničke instrumente po relativno povoljnim uvjetima u usporedbi s mnogim pojedinačnim državama članicama. Prikupljena sredstava otplatit će se iz budućih proračuna EU-a, s početkom nakon 2027. i najkasnije do 2058. Zajmove će otplatiti države članice koje su ih primile. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Budući da komponentu zajmova čini 250 milijardi EUR, EU će zajednički otplatiti 500 milijardi EUR u okviru mehanizma vlastitih sredstava (međutim, EU bi snosio odgovornost i za neispunjavanje obveza država članica u vezi sa zajmovima preostalih 250 milijardi EUR). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kako bi se olakšala otplata tržišnog financiranja i dodatno pomoglo u smanjenju pritiska na nacionalne proračune, Komisija će predložiti dodatna nova vlastita sredstva – uz ona koja je već predložila – u kasnijoj fazi financijskog razdoblja 2021.–2027. Ona će biti usko povezana s prioritetima EU-a (klimatske promjene, kružno gospodarstvo i pravedno oporezivanje). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Novac iz paketa za oporavak iskoristit će se na temelju triju stupova. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | PRVI STUP – potpora državama članicama kako bi se oporavile, otklonile štetu i iz krize izišle još snažnije. Uključuje niz instrumenata za potporu ulaganjima i reformama u državama članicama, uz naglasak na područjima na koja je kriza najviše utjecala i u kojima postoje najveće potrebe za izgradnjom otpornosti:






  — | novi mehanizam za oporavak i otpornost u vrijednosti od 560 milijardi EUR koji će se upotrijebiti za ulaganja i reforme za oporavak i izgradnju otpornosti, |
| --- | --- | --- |

2.10.1.

—

novi mehanizam za oporavak i otpornost u vrijednosti od 560 milijardi EUR koji će se upotrijebiti za ulaganja i reforme za oporavak i izgradnju otpornosti,

| — | u okviru inicijative REACT-EU osigurat će se dodatna sredstva za kohezijsku politiku u iznosu od 55 milijardi EUR od ovog trenutka do 2022., |
| --- | --- |

—

u okviru inicijative REACT-EU osigurat će se dodatna sredstva za kohezijsku politiku u iznosu od 55 milijardi EUR od ovog trenutka do 2022.,

| — | promjene u Europskom socijalnom fondu plus, |
| --- | --- |

—

promjene u Europskom socijalnom fondu plus,

| — | prijedlog jačanja Fonda za pravednu tranziciju u iznosu do 40 milijardi EUR, |
| --- | --- |

—

prijedlog jačanja Fonda za pravednu tranziciju u iznosu do 40 milijardi EUR,

| — | prijedlog povećanja proračuna Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za 15 milijardi EUR. |
| --- | --- |

—

prijedlog povećanja proračuna Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj za 15 milijardi EUR.

| 2.10.2. | DRUGI STUP – ponovno pokretanje gospodarstva i poticanje privatnih ulaganja:






  — | u novom Instrumentu za potporu solventnosti iskoristit će se proračunsko jamstvo EU-a kako bi se mobilizirala privatna sredstva radi hitnog pružanja potpore kapitalu održivih europskih poduzeća u svim gospodarskim sektorima, |
| --- | --- | --- |

2.10.2.

—

u novom Instrumentu za potporu solventnosti iskoristit će se proračunsko jamstvo EU-a kako bi se mobilizirala privatna sredstva radi hitnog pružanja potpore kapitalu održivih europskih poduzeća u svim gospodarskim sektorima,

| — | ojačani program InvestEU, koji je posebno prikladan za mobilizaciju ulaganja i podupiranje politika Unije tijekom oporavka u područjima kao što su održiva infrastruktura, inovacije i digitalizacija, |
| --- | --- |

—

ojačani program InvestEU, koji je posebno prikladan za mobilizaciju ulaganja i podupiranje politika Unije tijekom oporavka u područjima kao što su održiva infrastruktura, inovacije i digitalizacija,

| — | Komisija predlaže da se u okviru programa InvestEU uspostavi instrument za strateška ulaganja kako bi se povećala otpornost Europe izgradnjom strateške autonomije u ključnim lancima opskrbe na europskoj razini. |
| --- | --- |

—

Komisija predlaže da se u okviru programa InvestEU uspostavi instrument za strateška ulaganja kako bi se povećala otpornost Europe izgradnjom strateške autonomije u ključnim lancima opskrbe na europskoj razini.

| 2.10.3. | TREĆI STUP – izvlačenje pouka iz krize i suočavanje s europskim strateškim izazovima:






  — | novi zdravstveni program pod nazivom EU4Health u vrijednosti od 9,4 milijarde EUR kako bi se osiguralo da je Unija opremljena ključnim kapacitetima za brzi odgovor na krize u budućnosti, |
| --- | --- | --- |

2.10.3.

—

novi zdravstveni program pod nazivom EU4Health u vrijednosti od 9,4 milijarde EUR kako bi se osiguralo da je Unija opremljena ključnim kapacitetima za brzi odgovor na krize u budućnosti,

| — | povećanje sredstava za rescEU, mehanizam Unije za civilnu zaštitu, u iznosu od 2 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava za rescEU, mehanizam Unije za civilnu zaštitu, u iznosu od 2 milijarde EUR,

| — | povećanje sredstava za program Obzor Europa na 94,4 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava za program Obzor Europa na 94,4 milijarde EUR,

| — | povećanje sredstava za Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na 86 milijardi EUR preko novog jamstva za vanjsko djelovanje te dodatnih 1 milijardu EUR za Europski fond za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava za Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju na 86 milijardi EUR preko novog jamstva za vanjsko djelovanje te dodatnih 1 milijardu EUR za Europski fond za održivi razvoj,

| — | povećanje sredstava Instrumenta za humanitarnu pomoć za 5 milijardi EUR. |
| --- | --- |

—

povećanje sredstava Instrumenta za humanitarnu pomoć za 5 milijardi EUR.

| 2.11. | Uz povećanja sredstava u okviru instrumenta Next Generation EU, Komisija je predložila i jačanje drugih programa kako bi mogli u cijelosti ispuniti svoju ulogu u izgradnji otpornije Unije i u svladavanju poteškoća koje su donijele pandemija i njezine posljedice:
  programa Digitalna Europa, Instrumenta za povezivanje Europe, programa jedinstvenog tržišta i programa kojima se podupire suradnja u području oporezivanja i carina, programa Erasmus Plus, programa Kreativna Europa, zajedničke poljoprivredne politike i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, Fonda za azil i migracije i Fonda za integrirano upravljanje granicama, Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta Unije za pretpristupnu pomoć. |
| --- | --- |

2.11.

programa Digitalna Europa, Instrumenta za povezivanje Europe, programa jedinstvenog tržišta i programa kojima se podupire suradnja u području oporezivanja i carina, programa Erasmus Plus, programa Kreativna Europa, zajedničke poljoprivredne politike i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, Fonda za azil i migracije i Fonda za integrirano upravljanje granicama, Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta Unije za pretpristupnu pomoć.

| 2.12. | Fond za oporavak dio je strukture proračuna EU-a. Zbog toga će isplate iz njega zahtijevati programiranje i bit će povezane s europskim semestrom (a stoga i makroekonomski uvjetovane). Fond je povezan i sa sustavima Europske komisije za upravljanje proračunom i kontrolu njegova izvršavanja te podliježe proračunskom nadzoru Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kako bi se prebrodilo prijelazno razdoblje do ratifikacije izmijenjene odluke o vlastitim sredstvima te kako bi se prijeko potrebna sredstva već 2020. stavila na raspolaganje radnicima, poduzećima i državama članicama, Komisija predlaže i prilagodbu dugoročnog proračuna za razdoblje 2014.–2020. da bi omogućila veću potrošnju u 2020. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Strategija rasta EU-a pod nazivom europski zeleni plan – uključujući mehanizam za pravednu tranziciju predložen u siječnju – te digitalna i industrijska strategija Unije ključne su za održivi oporavak EU-a te su i dalje najvažniji element Komisijinih prijedloga jer su presudne za napredovanje našeg gospodarstva i pripremu budućnosti za sljedeću generaciju. Ulaganja i reforme za njihovu provedbu stoga će se morati uključiti u sve nacionalne planove za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Iako je u svibnju 2018. Komisija predložila ukidanje svih ispravaka na prihodovnoj strani (rabati), s obzirom na gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19 Komisija sada smatra da bi postupno ukidanje rabata i plan oporavka mogli dovesti do nerazmjernih povećanja doprinosa određenih država članica u sljedećem dugoročnom proračunu. Kako bi se to izbjeglo, Komisija predlaže da se postojeći rabati postupno ukidaju u puno duljem razdoblju. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Komisijin Prijedlog uredbe o zaštiti proračuna EU-a u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava i dalje je ključna značajka paketa oporavka. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO osobito uvažava duboke i važne razloge koji su doveli do uspostave instrumenta Next Generation EU i slaže se s njima, koje je 27. svibnja 2020. iznijela predsjednica Komisije Ursula von der Leyen pri predstavljanju plana oporavka Europskom parlamentu. Taj je instrument pravedan pakt među generacijama koji će stvoriti jaču Europsku uniju usmjerenu na budućnost. Sadržavat će primjerene alate za njezino osnaživanje i jačanje kohezije kako bi to donijelo koristi budućim generacijama umjesto da ih samo optereti dugom na izrazito dug rok nastalim u današnje vrijeme. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO posebno izdvaja sljedeće razloge zbog kojih je prijedlog izvanredan, čak revolucionaran:






  — | proračunska sredstva EU-a prvi će se put koristiti uz implicitni dug, koji će se moći otplatiti u sljedećih 30 godina, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

proračunska sredstva EU-a prvi će se put koristiti uz implicitni dug, koji će se moći otplatiti u sljedećih 30 godina,

| — | sredstva će se prvi put posuditi na financijskim tržištima i rješenje će biti ispitano na tržištu, a tijekom tog razdoblja za ukupni iznos jamčio bi EU kao cjelina, |
| --- | --- |

—

sredstva će se prvi put posuditi na financijskim tržištima i rješenje će biti ispitano na tržištu, a tijekom tog razdoblja za ukupni iznos jamčio bi EU kao cjelina,

| — | rješenje bi moglo dovesti do budućeg povećanja vlastitih sredstava EU-a i posljedičnog smanjenja izravne ovisnosti o doprinosima država članica, |
| --- | --- |

—

rješenje bi moglo dovesti do budućeg povećanja vlastitih sredstava EU-a i posljedičnog smanjenja izravne ovisnosti o doprinosima država članica,

| — | povećala bi se i fiskalna osnova Unije s trenutačnih 1,1 % BDP-a EU-a na oko 1,7 % u usporedivim vrijednostima, |
| --- | --- |

—

povećala bi se i fiskalna osnova Unije s trenutačnih 1,1 % BDP-a EU-a na oko 1,7 % u usporedivim vrijednostima,

| — | rješenje pruža veliku potporu, i to ne samo onima pogođenima pandemijom nego i onima kojima je potrebna pomoć u strukturnim reformama, |
| --- | --- |

—

rješenje pruža veliku potporu, i to ne samo onima pogođenima pandemijom nego i onima kojima je potrebna pomoć u strukturnim reformama,

| — | u prijedlogu se uvelike oslanja na upotrebu financijskih instrumenata koji će osigurati djelotvorniju raspodjelu sredstava. |
| --- | --- |

—

u prijedlogu se uvelike oslanja na upotrebu financijskih instrumenata koji će osigurati djelotvorniju raspodjelu sredstava.

| 3.3. | U ovoj fazi potrebno je izbjeći recipročne negativne posljedice iskazivanjem solidarnosti sa zemljama koje je najviše pogodila pandemija i/ili s gospodarstvima koja su slabija zbog trenutačnih neravnoteža i ograničenja u europodručju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO prepoznaje važnost objave programa Next Generation EU te prijedloga iz izmijenjenog prijedloga za VFO za razdoblje 2021.–2027. o povećanju fiskalne (proračunske) osnove EU-a i njezine prilagodbe trenutačnim hitnim potrebama. Predložene fiskalne mjere dopunjavaju i korake koji su već poduzeti u okviru monetarnih i strukturnih politika te u regulatornim okvirima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U brojnim prethodnim mišljenjima, a osobito i u mišljenju iz 2018. o VFO-u za razdoblje 2021.–2027., EGSO je pozivao na snažan proračun EU-a i opremljenost EU-a financijskim sredstvima koja će mu omogućiti da vjerodostojno izvrši svoj politički program (1). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kad je riječ o financiranju proračuna EU-a, EGSO i Europski parlament već dulje vrijeme pozivaju na dovoljno velik iznos autonomnih, transparentnih i pravednih vlastitih sredstava te na odmak od prevladavanja doprinosa koji se temelje na BND-u. EGSO podržava zaključke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva kojom predsjeda Mario Monti (2). Metode povećanja prihoda trebale bi dopunjavati ciljeve politike EU-a i pridonositi im. EGSO stoga pozdravlja Komisijin prijedlog o dodatnim stvarnim vlastitim sredstvima (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO poziva Europsku komisiju da izradi prateći dokument politike i provede ispitivanje izvedivosti za vlastita financijska sredstva. EGSO razumije da će donošenje konačnog rješenja zahtijevati određeno vrijeme. Međutim, bilo bi vrlo korisno da se otkloni trenutačna neizvjesnost u pogledu načina financiranja proračuna EU-a. U nedostatku rješenja taj je cjelokupni koncept vrlo ranjiv. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO prima na znanje Komisijin prijedlog, u kontekstu plana oporavka, o duljem razdoblju od onog predloženog 2018. za postupno ukidanje postojećih rabata za određene države članice koje uplaćuju neto doprinose. Međutim, ostaje pri stajalištu koje je iznio u svojim nedavnim mišljenjima, odnosno suštinski poziva na ukidanje svih rabata (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Budući da je instrument Next Generation EU uključen u proračun EU-a, to podrazumijeva vezu s europskim semestrom, u smislu uvjetovanosti, i s Komisijinim sustavom upravljanja i kontrole, koji također nadzire Europski parlament. EGSO ističe da bi mogući sukobi između država članica i Komisije ili Komisije i Europskog parlamenta mogli dovesti do znatnog kašnjenja u isplati sredstava. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO smatra da države članice moraju znatno poboljšati svoje kapacitete za programiranje da bi se dodatnih 165 milijardi EUR moglo raspodijeliti u prvim trima godinama novog financijskog okvira te djelotvorno iskoristiti. Odbor preporučuje i da Komisija razmotri mogućnost fleksibilnijih pravila kako bi države članice podržala u dodatnom potrebnom programiranju. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO pozdravlja pismo predsjednikâ glavnih klubova zastupnika Europskog parlamenta u kojem oni potiču Europsko vijeće i Vijeće da brzo postignu dogovor na temelju Komisijina prijedloga. EGSO se također slaže s Rezolucijom Europskog parlamenta od 15. svibnja 2020. u kojoj se Parlament zalaže za paket za oporavak u vrijednosti od 2 bilijuna EUR za suočavanje s posljedicama bolesti COVID-19 (5). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO priznaje da je paket za uspostavljanje instrumenta za oporavak i prilagodbu VFO-a za razdoblje 2021.–2027. potrebama nakon pandemije bolesti COVID-19 izvanredan korak u financiranju EU-a, ali je ujedno nužan i hitan. Proračunska politika EU-a u trenutačnim bi okolnostima naprosto bila nedovoljno fleksibilna i ne bi mogla poduprijeti nikakvo djelovanje koje bi jasno pomoglo u rješavanju ove krizne situacije. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO razumije i da je riječ o najboljem mogućem prijedlogu u trenutačnim političkim okolnostima. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Kad je riječ o mehanizmu za oporavak i otpornost, EGSO iznimno cijeni prijedlog da se on poveže s postupkom europskog semestra i planovima za oporavak i otpornost koji mogu poslužiti kao temelj i referentna točka za financiranje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kad je riječ o inicijativi REACT-EU, EGSO pozdravlja ne samo prilično veliko povećanje osnovice za kohezijsku politiku nego i izvanredna pravila o fleksibilnosti koja su osmišljena tako da pružaju znatnu potporu ugroženim područjima i hitnim prioritetima. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO snažno podržava i veliko povećanje u dodjeli sredstava Fondu za pravednu tranziciju te predložene korake u ostalim stupovima mehanizma za pravednu tranziciju. Osmišljeni program sada može lakše i snažnije podržavati strukturni prijelaz na nove i raznovrsnije gospodarske aktivnosti, što je ključni dio zelenog plana EU-a. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Da bi se gospodarstvo vratilo u stanje iz razdoblja prije krize, vrlo je važno stvoriti povoljne uvjete za privatna ulaganja. EGSO pozdravlja prijedlog o uspostavljanju Instrumenta za potporu solventnosti, koji bi trebao pomoći zdravim poduzećima pogođenima pandemijom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO cijeni sadržaj drugog stupa programa Next Generation EU, koji je usmjeren na oporavak ulagačkih aktivnosti što će se podržati inovativnim financijskim instrumentima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO pozdravlja sadržaj trećeg stupa programa Next Generation EU, koji se odnosi na pitanja koja su do sada uglavnom bila odgovornost država članica. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO smatra da je struktura programa Next Generation EU dobro uravnotežena i da je usmjerena na potrebe koje treba ispuniti zajedničkim sredstvima EU-a, a da se pritom poštuje načelo supsidijarnosti. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 106., SL C 81, 2.3.2018., str. 131., SL C 75, 10.3.2017., str. 63. i SL C 34, 2.2.2017., str. 1.

1

(2)  FUTURE FINANCING: Final report and recommendations of the High-Level Group on Own Resources (Buduće financiranje: završno izvješće i preporuke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva), prosinac 2016. https://ec.europa.eu/budget/mff/hlgor/library/reports-communication/hlgor-report_20170104.pdf

2

(3)  SL C 440, 6.12.2018., str. 106. i SL C 81, 2.3.2018., str. 131.

3

(4)  SL C 440, 6.12.2018., str. 106.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0124_HR.html

5

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/132

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

i o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(2020/C 364/18)

| Glavni izvjestitelj: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Dimitris DIMITRIADIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 10.6.2020.
  Europski parlament, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| | |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 208/4/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 10.6.2020.

Europski parlament, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

208/4/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja predloženi Mehanizam za oporavak i otpornost (dalje u tekstu: „Mehanizam”) (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Osim ekonomske dimenzije, prijedlogom Europske komisije u osnovi se također promiče produbljivanje i ujedinjenje europske obitelji budući da se njime jačaju solidarnost i suradnja među državama članicama. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prijedlogom Europske komisije dokazuje se i to da Europska unija može – pod uvjetom da postoji odgovarajuća politička volja – djelotvorno odgovarati na velike krize, ponuditi ozbiljna i vjerodostojna rješenja te postići potrebne i realne kompromise, a time u konačnici znatno doprinijeti promicanju europskog ideala. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi Mehanizam trebao poduprijeti tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom gospodarstvu koristeći se sredstvima instrumenta Next Generation EU (2) kako bi se ublažio društveno-ekonomski utjecaj tranzicije u najteže pogođenim regijama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U svjetlu krize uzrokovane bolešću COVID-19, potreba za održivim, zelenim i digitalnim oporavkom postaje sve veća, jednako kao i potreba pružanja potpore najugroženijim regijama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je već jasno naveo da „podupire snažnu povezanost između Programa potpore reformama (3) i europskog semestra” (4). Stoga bi se planovi koje dostavljaju države članice trebali baviti glavnim izazovima utvrđenima u europskom semestru i ti bi se planovi trebali uskladiti s načelima europskog zelenog plana i Digitalne agende. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Potrebna je brza i učinkovita koordinacija djelovanja između Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog vijeća kako bi se izbjegla kašnjenja koja bi mogla ugroziti postizanje ciljeva Mehanizma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Od država članica zahtijeva se neposredan i cjelovit odgovor s obzirom na kratko razdoblje u kojem treba pripremiti i dovršiti razne projektne planove. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da je važno da države članice usko surađuju s Europskom komisijom pri odobravanju, nadziranju i osiguravanju uspješnog dovršetka projektnih planova podnesenih u okviru Mehanizma. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | U planovima bi trebala biti predviđena izravna financijska potpora malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da je vrlo važno da sve najavljene mjere, a posebno one kojima se pruža financijska potpora, budu popraćene jasnim informacijama koje pogoduju poslovanju o tome koja se vrsta potpore pruža, kako MSP-ovi mogu djelotvorno pristupiti različitim postojećim financijskim instrumentima EU-a, kome se mogu obratiti na razini EU-a ako imaju pitanja, koja nacionalna tijela sudjeluju u usmjeravanju sredstava, kojim se nacionalnim akterima MSP-ovi mogu obratiti, koja je uloga nacionalnih banaka i koje su njihove obveze. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Podnošenje, odobravanje, nadgledanje i dovršavanje projekata moglo bi se ubrzati aktivnim uključivanjem savjetodavnih tvrtki iz privatnog sektora s globalnim iskustvom u relevantnim područjima. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO još jednom naglašava potrebu za razmjenom najboljih praksi u EU-u i za ubrzavanjem birokratskih postupaka u vezi s dodjelom i isplatom raspoloživih sredstava, pri čemu bi Europska komisija pružala potrebnu tehničku potporu (5). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Uloga i stavovi socijalnih partnera i organizacija civilnog društva trebali bi se uključiti u planove koje su dostavile države članice. EGSO je posebno pozvao na aktivniju ulogu organiziranog civilnog društva „...u pogledu postizanja sporazuma o sadržaju programa reformi između vizije Europske komisije i vizije država članica” (6). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Instrument za tehničku potporu može djelovati kao djelotvorna dopuna paketima mjera koje je predložila Komisija u svrhu saniranja gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Uvod i opće napomene

| 2.1. | Cilj je predloženog Mehanizma promicati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije poboljšanjem otpornosti i sposobnosti prilagodbe država članica, ublažavanjem socijalnih i gospodarskih posljedica krize te podupiranjem zelene i digitalne tranzicije u cilju postizanja klimatski neutralne Europe do 2050., čime bi se pridonijelo obnovi potencijala rasta gospodarstava država članica nakon krize prouzročene bolešću COVID-19, potaknulo otvaranje radnih mjesta i promicao održivi rast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mehanizam će biti utemeljen na osiguravanju nepovratne financijske potpore i zajmova zemljama, posebno onima s nižim dohotkom po glavi stanovnika i visokom nezaposlenošću, kako bi se na odgovarajući način nosile s teškim gospodarskim učincima pandemije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zajmovi će služiti kao dopuna nepovratnoj potpori i imat će duga razdoblja dospijeća te povoljne kamatne stope koje Unija uživa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pandemija bolesti COVID-19 svjetska je zdravstvena kriza koja definira naše doba i koja je do 12. lipnja 2020. odnijela više od 420 000 ljudskih života (7). COVID-19 mnogo je više od zdravstvene krize: ta je bolest dovela do ogromnih društveno-ekonomskih posljedica u cijelom svijetu čije je razmjere još uvijek teško procijeniti. Prema najnovijem izvješću Svjetske banke o globalnom gospodarstvu Global Economic Prospects (Globalni gospodarski izgledi) (lipanj 2020.), šok prouzročen koronavirusom izazvat će najveću globalnu recesiju od Drugog svjetskog rata. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Očekuje se da će se svjetsko gospodarstvo 2020. smanjiti za 5,2 %, što je otprilike tri puta više od razmjera svjetske financijske krize iz razdoblja 2008. – 2009. Očekuje se da će među naprednim gospodarstvima stopa rasta realnog BDP-a 2020. godine biti -6,1 % u SAD-u i -9,1 % u europodručju. Kao što je izričito navedeno u izvješću (8) Svjetske banke iz lipnja 2020.: „S obzirom na to da se očekuje da će ove godine više od 90 % EMDE-a [tržišta u nastajanju i gospodarstva u razvoju] osjetiti smanjenje dohotka po glavi stanovnika, milijuni ljudi vjerojatno će ponovno postati siromašni”.
  Gospodarske posljedice šoka prouzročenog bolešću COVID-19 su: (9)







  1. | porast neizvjesnosti, što dovodi do povećanja štednje iz predostrožnosti; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Gospodarske posljedice šoka prouzročenog bolešću COVID-19 su: (9)

1.

porast neizvjesnosti, što dovodi do povećanja štednje iz predostrožnosti;

| 2. | smanjenje potrošnje; |
| --- | --- |

2.

smanjenje potrošnje;

| 3. | smanjenje interesa za ulaganja u produktivnost; |
| --- | --- |

3.

smanjenje interesa za ulaganja u produktivnost;

| 4. | porast nezaposlenosti, čiji će jedan dio vjerojatno biti trajan; |
| --- | --- |

4.

porast nezaposlenosti, čiji će jedan dio vjerojatno biti trajan;

| 5. | pad obujma globalne trgovine i znatni prekidi u globalnim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

5.

pad obujma globalne trgovine i znatni prekidi u globalnim lancima opskrbe;

| 6. | pad cijena robe (naročito cijene nafte), što tradicionalnim izvoznicima robe posebno otežava financiranje tekućeg računa; |
| --- | --- |

6.

pad cijena robe (naročito cijene nafte), što tradicionalnim izvoznicima robe posebno otežava financiranje tekućeg računa;

| 7. | naglo povećanje potrebnih premija za rizik zbog držanja rizične imovine. |
| --- | --- |

7.

naglo povećanje potrebnih premija za rizik zbog držanja rizične imovine.

| 2.6. | Kao što je sada općepoznato, mjere koje mogu pomoći u rješavanju zdravstvene krize mogu pogoršati gospodarsku krizu i obrnuto. Poravnavanje krivulje pandemije neizbježno dovodi do strmije krivulje makroekonomske recesije i ugrožava sve lance opskrbe, uključujući i one ključne za opstanak ljudi (hrana i lijekovi). Ako utjecaj pandemije nastavi rasti, mogu uslijediti financijske krize, što će dovesti do kolapsa u kreditiranju, dulje globalne recesije i sporijeg oporavka. Kako se navodi u izvješću Svjetske banke Global Economic Prospect iz lipnja 2020., „[r]astuće razine duga učinile su globalni financijski sustav osjetljivijim na stres na financijskom tržištu”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Stoga je potrebna hitna i opsežna financijska intervencija kako bi se umanjile gospodarske posljedice aktualne krize, a gospodarstva država članica učinila otpornijima i spremnijima za budućnost. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Gospodarski prioriteti trebali bi biti sljedeći:






  1. | važno je osigurati da radna snaga ostane zaposlena, čak i ako je u karanteni ili prisiljena ostati kod kuće; |
| --- | --- | --- |

2.8.

1.

važno je osigurati da radna snaga ostane zaposlena, čak i ako je u karanteni ili prisiljena ostati kod kuće;

| 2. | vlade bi trebale usmjeravati financijsku potporu javnim i privatnim institucijama koje podržavaju ranjive skupine građana; |
| --- | --- |

2.

vlade bi trebale usmjeravati financijsku potporu javnim i privatnim institucijama koje podržavaju ranjive skupine građana;

| 3. | MSP-ove treba zaštititi od stečaja (potreba za novcem poreznih obveznika za podupiranje velikih nefinancijskih korporacija mnogo je manje očita); |
| --- | --- |

3.

MSP-ove treba zaštititi od stečaja (potreba za novcem poreznih obveznika za podupiranje velikih nefinancijskih korporacija mnogo je manje očita);

| 4. | bit će potrebne politike za potporu financijskom sustavu jer se povećava količina neprihodonosnih kredita; |
| --- | --- |

4.

bit će potrebne politike za potporu financijskom sustavu jer se povećava količina neprihodonosnih kredita;

| 5. | treba donijeti fiskalne pakete koji su usporedivi s gubitkom BDP-a povezanog s krizom. |
| --- | --- |

5.

treba donijeti fiskalne pakete koji su usporedivi s gubitkom BDP-a povezanog s krizom.

| 2.9. | Komisija sada predlaže uvođenje povećanog proračuna EU-a kako bi se nadoknadila neposredna gospodarska i socijalna šteta koju je izazvala pandemija bolesti COVID-19, ubrzao oporavak i pripremilo za bolju budućnost za sljedeće generacije. Kako bi oporavak bio održiv, ravnomjeran, uključiv i pravedan za sve države članice, Europska komisija predlaže stvaranje novog instrumenta za oporavak, Next Generation EU, ugrađenog u moćan, moderan i izmijenjeni dugoročni proračun EU-a. Glavni element instrumenta Next Generation EU jest Mehanizam za oporavak i otpornost (10). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Opća načela Mehanizma za oporavak i otpornost i Instrumenta za tehničku potporu

| 3.1. | EGSO sa zadovoljstvom pozdravlja i podržava predloženi Mehanizam za oporavak i otpornost i Instrument za tehničku potporu čiji je cilj pružiti opsežnu financijsku potporu javnim ulaganjima i reformama, naročito u okviru zelene i digitalne tranzicije od koje se očekuje da gospodarstva država članica učini otpornijima i spremnijima za budućnost, ali i pomogne im da brže i djelotvornije prevladaju posljedice pandemije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO je duboko zabrinut zbog gospodarskih posljedica pandemije u državama članicama, posebice zbog porasta stope nezaposlenosti, koja u nekim južnim državama članicama EU-a iznosi i do 33 % među mladima, kao i porasta siromaštva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO se slaže s time da se čini da pandemija predstavlja „najgori gospodarski šok od Velike depresije, s pogubnim posljedicama za milijune naših građana i poduzeća, i naravno, s potencijalom za povećanje gospodarske i socijalne neravnoteže – rizik od Velike fragmentacije” (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO je već naglasio da nedavni gospodarski razvoj „nije ravnomjerno raspoređen u cijelom EU-u i europodručju te da napredak u konvergenciji i dalje nije zadovoljavajući. Održivost ostaje sve složeniji izazov za EU” (12). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da se „Europske integracije nalaze [se] na raskršću. Pouka iz nedavne dugotrajne gospodarske krize i dubokih društvenih ožiljaka koje je ostavila u nekoliko država članica jest da odsustvo gospodarske i socijalne konvergencije među državama članicama i regijama predstavlja prijetnju političkoj održivosti europskog projekta i svim koristima koje je on donio europskim građanima” (13). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da „[j]ačanje konkurentnosti europskog gospodarstva, odnosno njegove sposobnosti da poveća produktivnost i životni standard na održiv način, pri čemu istodobno treba postati klimatski neutralno, među ostalim uz pomoć istraživanja, razvoja te brojnijih i boljih vještina za radnu snagu, treba biti povezano s tim inicijativama.” (14) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO smatra da „[r]azvijanje otpornosti gospodarstva i tržišta rada uz gospodarsku, socijalnu, okolišnu i institucionalnu održivost trebalo bi biti načelo za usmjeravanje politika koje će poticati uzlaznu konvergenciju i pravednost pri prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo (odnosno gospodarstvo obilježeno ravnotežom između emisije i apsorpcije stakleničkih plinova), uz istodobno upravljanje izazovima koje predstavljaju digitalizacija i demografske promjene” (15). Nadalje, EGSO podržava poziv na to da se Europska unija obveže na postizanje ugljične neutralnosti do 2050. i da, u skladu s tim, prilagodi svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. U Izvješću o raskoraku u smanjenju emisija za 2019. sastavljenom u sklopu Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 oC. Time bi se postigao cilj globalnog smanjenja od barem 68 % do 2030. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Stoga se EGSO slaže da bi glavni cilj Mehanizma trebao biti:






  1. | promicati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije; |
| --- | --- | --- |

3.8.

1.

promicati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije;

| 2. | ublažavati socijalne i gospodarske posljedice krize; i |
| --- | --- |

2.

ublažavati socijalne i gospodarske posljedice krize; i

| 3. | podupirati zelenu i digitalnu tranziciju u cilju postizanja klimatski neutralne Europe do 2050., čime bi se pridonijelo obnovi potencijala rasta gospodarstava država članica nakon krize prouzročene bolešću COVID-19, potaknulo otvaranje radnih mjesta i promicao održivi rast. |
| --- | --- |

3.

podupirati zelenu i digitalnu tranziciju u cilju postizanja klimatski neutralne Europe do 2050., čime bi se pridonijelo obnovi potencijala rasta gospodarstava država članica nakon krize prouzročene bolešću COVID-19, potaknulo otvaranje radnih mjesta i promicao održivi rast.

| 3.9. | EGSO želi naglasiti da ta ulaganja i reforme trebaju biti usredotočeni na izazove i potrebe za ulaganjima u vezi sa zelenom i digitalnom tranzicijom, time osiguravajući održiv oporavak. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Sada je općepriznato da zelene stimulativne politike imaju prednosti u usporedbi s tradicionalnim fiskalnim poticajima te da i klimatski pozitivne politike pružaju superiorna gospodarska obilježja. Zeleni građevinski projekti, kao što su naknadna ugradnja izolacije ili infrastruktura za obnovljivu energiju, mogu omogućiti veće multiplikacijske učinke zahvaljujući smanjenju dugoročnih troškova za energiju i „domino” učinka na šire gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO se slaže s time da je – uz usmjeravanje sredstava u kontroliranje epidemije i u relevantna biomedicinska istraživanja te ulaganje u sigurnost granica, sigurna putovanja i sigurnu trgovinu – sada vrijeme da financijske institucije i vlade prihvate i taksonomiju EU-a za održiva ulaganja (2019.), postupno ukinu fosilna goriva korištenjem postojećih tehnologija za obnovljivu energiju, preusmjere subvencije s fosilnih goriva na zelene i pametne infrastrukturne projekte za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima, ulažu u kružna i niskougljična gospodarstva, prijeđu s industrijske na regenerativnu poljoprivredu i ulažu u sigurnost hrane, promiču europske lance opskrbe, smanjuju potrebu za prometom i do kraja iskoriste mogućnosti digitalne revolucije, istodobno osiguravajući sigurnost IKT mreža. (16). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO se slaže s Međunarodnom agencijom za energiju da tranzicija prema čistoj energiji može pomoći u pokretanju europskog gospodarstva uz pomoć ambicioznog plana za otvaranje novih radnih mjesta i ciljeva na području klimatskih promjena putem modernizacije energetskih sustava. S obzirom na to da vlade izravno ili neizravno pokreću više od 70 % globalnih ulaganja u energiju, u ovom vremenu krize njihovo je djelovanje važnije nego ikad prije. Osnove politike mogu aktivno usmjeriti ulaganja u vezi s energijom u održivijem smjeru, a energetsku učinkovitost, obnovljivu energiju i baterijsko skladištenje pretvoriti u okosnicu gospodarskog oporavka. Potrebno je dati prednost programima poticaja u energetskim industrijama kako bi se poduprla postojeća radna snaga, otvorila nova radna mjesta i potaknulo smanjenje emisija. Međunarodna agencija za energetiku (17) savjetuje: „Gradite na onome što već imate i razmišljajte u velikim razmjerima”. Najjednostavnije je proširiti politike s postojećim pravnim i institucionalnim strukturama. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO se u potpunosti slaže s time da bi Mehanizam uspostavljen predmetnom uredbom trebao pridonijeti uključivanju djelovanja u području klime i okolišne održivosti u sve politike i programe te postizanju općeg cilja da 25 % rashoda proračuna EU-a bude namijenjeno postizanju klimatskih ciljeva. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO se odlučno zalaže za to da se Mehanizam treba temeljiti uglavnom na pružanju bespovratne financijske potpore kako bi se zemljama, posebice onima s manjim prihodima po glavi stanovnika i visokom nezaposlenošću, pomoglo da se na odgovarajući način nose s teškim gospodarskim učincima pandemije, dok bi zajmovi trebali služiti samo kao dopuna nepovratnoj potpori te imati duga razdoblja dospijeća i povoljne kamatne stope koje Unija uživa. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO podupire namjeru Komisije da iskoristi sav potencijal proračuna EU-a za mobilizaciju ulaganja i pružanje pojačane financijske potpore u ključnim prvim godinama oporavka, i to kombinacijom donošenja hitnog Europskog instrumenta za oporavak u iznosu od 808 984 090 milijuna EUR (u tekućim cijenama) i povećanog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO poziva na „daljnju provedbu djelotvornih strukturnih reformi s dobro usmjerenim strategijama ulaganja” (18). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO se slaže s uspostavljanjem samostalnog Instrumenta za tehničku potporu dostupnog svim državama članicama kao zamjene za Program potpore strukturnim reformama (SRSP) (19). |
| --- | --- |

3.17.

4.   Priprema nacionalnih planova za oporavak i otpornost, podnošenje, ocjena i rokovi

| 4.1. | EGSO vjeruje da se sredstva Mehanizma moraju što brže rasporediti državama članicama, koje bi ih zatim trebale učinkovito iskoristiti kako bi se prednosti Mehanizma iskoristile u najvećoj mogućoj mjeri. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Države članice trebale bi pripremiti nacionalne planove za oporavak i otpornost kojima se određuje plan reformi i ulaganja za sljedeće četiri godine. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da bi se ti planovi trebali baviti glavnim izazovima s kojima su suočene države članice, kako je utvrđeno u europskom semestru, u područjima kao što su konkurentnost, produktivnost, obrazovanje i vještine, zdravlje, zapošljavanje te ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija. Oni bi trebali osigurati i da se ta ulaganja i reforme na odgovarajući način usmjere na izazove povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom kako bi se stvorila radna mjesta i održiv rast, a Unija učinila otpornijom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da je potrebno ojačati postojeći okvir za pružanje potpore malim i srednjim poduzećima te im pružiti izravnu financijsku potporu putem inovativnih alata kako bi ih se zaštitilo od bankrota. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sve najavljene mjere, a posebno one kojima se pruža financijska potpora, trebalo bi popratiti jasnim informacijama koje pogoduju poslovanju o tome koja se vrsta potpore pruža, kako MSP-ovi mogu djelotvorno pristupiti različitim postojećim financijskim instrumentima EU-a, kome se mogu obratiti na razini EU-a ako imaju pitanja, koja nacionalna tijela sudjeluju u usmjeravanju sredstava, kojim nacionalnim akterima se MSP-ovi mogu obratiti, koja je uloga nacionalnih banaka i koje su njihove obveze itd. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO vjeruje da bi se u tom procesu trebala ozbiljno uzeti u obzir uloga i stavovi socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO je već predložio da se „uvede pravilo prema kojemu se državi članici financijska sredstva dodjeljuju isključivo pod uvjetom da je pri donošenju odluka o paketima višegodišnjih obveza za provedbu reformi u potpunosti usvojila primjenu načela partnerstva s istinskim uključivanjem socijalnih partnera i civilnog društva (20). Primjena načela partnerstva od presudne je važnosti za osiguravanje provedbe reformi zasnovanih na dokazima i povezanih sa stvarnim stanjem gospodarstva određene države članice” (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO se slaže s time da bi Komisija trebala ocjenjivati planove na temelju transparentnih kriterija, posebice, među ostalim: očekuje li se da će se planom djelotvorno svladati izazovi utvrđeni u postupku europskog semestra, pridonosi li plan jačanju potencijala rasta te ekonomske i socijalne otpornosti države članice te pridonosi li jačanju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; sadrži li plan mjere koje su relevantne za zelenu i digitalnu tranziciju; i je li procjena troškova koju je dostavila država članica razumna i vjerodostojna te je li proporcionalna očekivanom učinku na gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO smatra da bi pri dodjeli sredstava trebalo uzeti u obzir i kriterije konvergencije (22). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO smatra primjerenim da bi:






  1. | financijska potpora i relevantne mjere koje su poduzele države članice u okviru Mehanizma trebale biti pojačano financirane do kraja 2024., a u pogledu bespovratne financijske potpore, najmanje 60 % ukupnog iznosa trebalo bi dodijeliti do kraja 2022.; |
| --- | --- | --- |

4.10.

1.

financijska potpora i relevantne mjere koje su poduzele države članice u okviru Mehanizma trebale biti pojačano financirane do kraja 2024., a u pogledu bespovratne financijske potpore, najmanje 60 % ukupnog iznosa trebalo bi dodijeliti do kraja 2022.;

| 2. | države članice trebale podnijeti planove za oporavak i otpornost najkasnije do 30. travnja, u obliku zasebnog priloga svojim nacionalnim programima reformi; |
| --- | --- |

2.

države članice trebale podnijeti planove za oporavak i otpornost najkasnije do 30. travnja, u obliku zasebnog priloga svojim nacionalnim programima reformi;

| 3. | države članice trebale biti u mogućnosti podnijeti nacrt plana, zajedno s nacrtom proračuna za narednu godinu, 15. listopada prethodne godine; |
| --- | --- |

3.

države članice trebale biti u mogućnosti podnijeti nacrt plana, zajedno s nacrtom proračuna za narednu godinu, 15. listopada prethodne godine;

| 4. | preostale godine, od 2024. do kraja VFO-a (2027.), Komisija i države članice trebale iskoristiti za poticanje provedbe relevantnih mjera na terenu i postizanje očekivanog oporavka u relevantnim gospodarskim i socijalnim sektorima te promicanje otpornosti i konvergencije. |
| --- | --- |

4.

preostale godine, od 2024. do kraja VFO-a (2027.), Komisija i države članice trebale iskoristiti za poticanje provedbe relevantnih mjera na terenu i postizanje očekivanog oporavka u relevantnim gospodarskim i socijalnim sektorima te promicanje otpornosti i konvergencije.

| 4.11. | EGSO naglašava da je potrebno predvidjeti dovoljno vremena da bi se ciljevi projekta povezanih s Mehanizmom djelotvorno proveli i ostvarili. EGSO usto skreće pozornost na opasnost od toga da taj plan, u slučaju da prevlada stajalište da se on provodi u kratkom razdoblju, u konačnici neće biti uspješan u ostvarivanju zadanih ciljeva. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO naglašava potrebu za brzom i djelotvornom koordinacijom djelovanja između Europske komisije, Europskog parlamenta i Europskog vijeća kako bi se izbjegla kašnjenja koja bi mogla ugroziti postizanje ciljeva Mehanizma. Od država članica zahtijeva se neposredan i cjelovit odgovor s obzirom na kratko razdoblje u kojem treba pripremiti i dovršiti razne projektne planove. Države članice trebale bi usko surađivati s Europskom komisijom pri odobravanju, nadziranju i osiguravanju uspješnog dovršetka projektnih planova podnesenih u okviru Mehanizma. Podnošenje, odobravanje, nadgledanje i dovršavanje projekata moglo bi se ubrzati aktivnim uključivanjem savjetodavnih tvrtki iz privatnog sektora s globalnim iskustvom u relevantnim područjima. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO još jednom naglašava potrebu za razmjenom najboljih praksi u EU-u i za ubrzavanjem birokratskih postupaka u vezi s dodjelom i isplatom raspoloživih sredstava, pri čemu bi Europska komisija pružala potrebnu tehničku potporu (23). |
| --- | --- |

4.13.

5.   Instrument za tehničku potporu

| 5.1. | EGSO zagovara kontinuirane strukturne reforme usmjerene na socijalni i gospodarski razvoj, uključujući izgradnju institucionalnih kapaciteta za poboljšanje administrativne kvalitete. Takve bi reforme trebale biti specifične za pojedinu zemlju i uživati demokratsku potporu, pri čemu je potrebno izbjegavati jedinstveni pristup za sve države članice (24). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO se slaže s time da bi se Instrumentom za tehničku potporu trebalo nastojati pomoći nacionalnim tijelima država članica koje podnose zahtjev u svim fazama ili u pojedinim fazama postupka reforme. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO ističe da je Instrumentom za tehničku potporu potrebno podupirati vlasti država članica u njihovim naporima da osmisle reforme u skladu s vlastitim prioritetima te da ojačaju svoj kapacitet za razvoj i provedbu politika i strategija reformi, kao i da iskoriste dobre prakse i primjere drugih država članica. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO se slaže s time da Instrument za tehničku potporu može djelovati kao djelotvorna dopuna paketima mjera koje je predložila Komisija u svrhu saniranja gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, COM(2020) 408 final, 28.5.2020.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka, COM(2020) 442 final.

2

(3)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europske funkcije stabilizacije ulaganja, COM(2018) 387 final.

3

(4)  SL C 62, 15.2.2019., str. 121.

4

(5)  SL C 237, 6.7.2018., str. 53.

5

(6)  SL C 62, 15.2.2019., str. 121.

6

(7)  https://ourworldindata.org/grapher/total-deaths-covid-19

7

(8)  Svjetska banka, Global Economic Prospects, lipanj 2020.

8

Global Economic Prospects

(9)  Koundouri, P., Radni dokument Atenskog sveučilišta za ekonomiju i poslovanje, 2020.

9

(10)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, COM(2020) 408 final, 28.5.2020.

10

(11)  Izjava povjerenika Gentilonija na konferenciji za novinare o Mehanizmu za oporavak i otpornost, Priopćenje Europske komisije za medije, 28. svibnja 2020.

11

(12)  SL C 47, 11.2.2020., str. 106.

12

(13)  SL C 353, 18.10.2019., str. 23.

13

(14)  Idem.

14

Idem

(15)  Idem.

15

Idem

(16)  Koundouri, P., Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19 (Nikada ne propustite priliku koju donosi dobra kriza: održivi oporavak od bolesti COVID-19), travanj 2020.

16

Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19

(17)  Međunarodna agencija za energetiku: https://www.iea.org/

17

(18)  SL C 47, 11.2.2020., str. 106.

18

(19)  Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (SL L 129, 19.5. 2017., str. 1.).

19

(20)  Delegirana Uredba Komisije (EU) br. 240/2014 оd 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

20

(21)  SL C 237, 6.7.2018., str. 53.

21

(22)  Idem.

22

Idem

(23)  Idem.

23

Idem

(24)  Idem.

24

Idem

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/139

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 u pogledu uspostave instrumenta za potporu solventnosti

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(2020/C 364/19)

| Glavni izvjestitelj: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Ronny LANNOO

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 11.6.2020.
  Parlament, 17.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 172., članak 173., članak 175. stavak 3., članak 182. stavak 1. i članak 304. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Odluka Predsjedništva: | 9.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 208/0/8 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 11.6.2020.

Parlament, 17.6.2020.

Pravni temelj:

članak 172., članak 173., članak 175. stavak 3., članak 182. stavak 1. i članak 304. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Odluka Predsjedništva:

9.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

208/0/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Od početka krize uzrokovane COVID-om 19 EGSO je u različitim izjavama izrazio uvjerenje da bi nam u ovo doba velike nesigurnosti samo sveobuhvatan europski plan gospodarskog oporavka omogućio da se nosimo s posljedicama pandemije i ponovno izgradimo održivije i otpornije europsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO stoga pozdravlja ambiciozan paket za oporavak koji je iznijela Europska komisija i naglašava da oporavak može biti uspješan samo uz snažno i jednoglasno političko vodstvo. EGSO ustraje u tome da uvođenje tih mjera odražava hitnost zabrinjavajućeg društveno-gospodarskog stanja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kako bi se osigurao brz i održiv oporavak europskog gospodarstva, ključno je omogućiti pristup potrebnim financijskim sredstvima. EGSO stoga snažno podupire povećanje proračuna EU-a i poziva europske donositelje odluka da postignu brz dogovor o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021.–2027. i o novom instrumentu za oporavak, Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja jačanje programa InvestEU i dopunskog instrumenta za potporu solventnosti te poziva na brzi dogovor o tim prijedlozima kako bi se osiguralo da oba programa mogu brzo postati operativna i da se može izraditi dovoljan broj prihvatljivih projekata koji bi od njih ostvarili korist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Budući da će se gotovo sva sredstva iz programa InvestEU dodijeliti u okviru instrumenta Next Generation EU, a ne u okviru VFO-a za razdoblje 2021.–2027., što znači da će se morati provesti do kraja 2026., EGSO traži od zakonodavaca da poduzmu mjere kako bi osigurali da nakon 2026., a prije početka VFO-a nakon 2027. ne nastane prekid u financiranju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ponavlja da podupire (1) cilj Komisije da u sljedećem dugoročnom proračunu EU-a pojača aktivnosti ulaganja u EU-u. To je poprimilo još veću važnost u kontekstu gospodarskog pada koji je posljedica pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO stalno podupire usmjerenost na dugoročne projekte ulaganja koji su od velikog javnog interesa, pri čemu ujedno poštuje kriterije održivog razvoja. Ključno je da kriza izazvana COVID-om 19 ne skrene EU s puta prema ostvarenju njegovih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva navedenih u europskom zelenom planu, Strategiji održivog rasta 2020. i europskom stupu socijalnih prava. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da je program InvestEU posebno prikladan za dugoročno financiranje i potporu politikama Unije u razdoblju oporavka od teške gospodarske i socijalne krize. Odbor ističe da je važno jasno definirati koji su projekti prihvatljivi za ostvarivanje koristi od nove, pete sastavnice jer je to ključno za stvaranje komplementarnosti s ostale četiri sastavnice politika. EGSO se zalaže i za širu definiciju inovacija koja bi obuhvaćala više od informacijskih tehnologija i digitalizacije. Mala i srednja poduzeća (MSP), a osobito mikropoduzeća i mala poduzeća, vrlo su teško pogođena trenutačnom krizom te bi stoga trebala biti izrijekom prihvatljiva za potporu na temelju nove, pete sastavnice. Za to je ključna strukturna suradnja partnera u provedbi s tijelima na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva da se donesu konkretne i jasne smjernice radi utvrđivanja projekata prihvatljivih za ostvarivanje koristi od programa InvestEU, kao i smjernice o mogućim sinergijama između brojnih programa EU-a, čime bi se osigurala njihova prikladna i učinkovita provedba. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kriza uzrokovana koronavirusom utjecala je na sve države članice EU-a, ali neke su države teže pogođene od drugih. EGSO naglašava da oporavak nakon krize uzrokovane koronavirusom ne bi smio dovesti do još većih razlika među državama članicama. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | S obzirom na to, EGSO pozdravlja novi instrument za potporu solventnosti i naglašava da je važno osigurati da on doista može pomoći onim državama članicama čija su gospodarstva najviše pogođena učincima pandemije COVID-a 19. Iako je ključno osigurati brz oporavak, jednako je važno da se dostupna sredstva dodijele poduzećima s održivim poslovnim modelima. Time bi se pridonijelo stvaranju održivog i otpornog europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO ističe ulogu europskih financijskih tržišta u osiguravanju toga da ti instrumenti mogu mobilizirati očekivane iznose ulaganja, kao i vodeću ulogu Grupe Europske investicijske banke (EIB i Europski investicijski fond (EIF)) te značajnu potrebu za odgovarajućom strukturom za partnere u provedbi, posebno na nacionalnoj razini. Važno je da tok sredstava preko Grupe EIB-a te razvojnih banaka i institucija bude transparentan, jasan i lako dostupan. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontekst

| 2.1. | Kriza uzrokovana COVID-om 19, koja ponajprije predstavlja izvanrednu opasnost za zdravlje ljudi, dovela je do ozbiljnog gospodarskog i socijalnog šoka te naglog pada gospodarske proizvodnje, brzog porasta nezaposlenosti, pogoršanja životnog standarda (smanjenje realnog dohotka, nesigurnost radnih mjesta, ograničena mobilnost) i drastičnog smanjenja prometa u vanjskoj trgovini unutar EU-a i s trećim zemljama. Kriza je dovela i do naglog pogoršanja pokazatelja javnih financija te pada ulaganja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europska komisija najavila je 27. svibnja 2020. ambiciozan plan oporavka, plan Next Generation EU, i revidirani prijedlog sveukupnog proračuna EU-a za razdoblje 2021.–2027. (2) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027. Komisija nastoji gospodarstvu EU-a osigurati program za ulaganja kojim se mogu ostvariti horizontalni ciljevi u smislu pojednostavnjenja, fleksibilnosti, sinergije i usklađenosti relevantnih politika EU-a. Potreba za takvim programom za ulaganja dodatno se povećala zbog pandemije COVID-a 19. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zbog toga je Komisija povukla svoj prethodni prijedlog o uspostavi programa InvestEU iz svibnja 2018. te je podnijela novi prijedlog (3) koji odražava djelomičan dogovor koji su Europski parlament i Vijeće već postigli u travnju 2019. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kako bi se program InvestEU bolje pripremilo za odgovor na gospodarsku i socijalnu krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, Komisija predlaže da se poveća financijska omotnica predviđena za prvotni program InvestEU s obzirom na veće sveukupne potrebe za ulaganjima i uvjete povećanog rizika. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nadalje, u novom se prijedlogu proširuje područje primjene programa InvestEU uvođenjem pete sastavnice, odnosno instrumenta za strateška ulaganja, kojim će se ispunjavati buduće potrebe europskog gospodarstva te osiguravati ili održavati strateška autonomija u ključnim sektorima. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Poboljšanim programom InvestEU mogla bi se pružiti potpora poduzećima u fazi oporavka te bi se istodobno, u skladu s njegovim izvornim ciljevima, ulagatelje snažno usmjerilo na srednjoročne i dugoročne prioritete Unije, kao što su zelena i digitalna transformacija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Europska komisija iznijela je i prijedlog (4) za privremeni instrument temeljen na vlasničkom kapitalu, odnosno instrument za potporu solventnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Instrumentom za potporu solventnosti poduprla bi se poduzeća s inače održivim poslovnim modelima, koja zbog krize uzrokovane COVID-om 19 imaju poteškoća sa solventnošću. Svrha je prijedloga pomoći im da prebrode ovo teško razdoblje kako bi se mogla oporaviti kad za to dođe vrijeme. Drugi je cilj prijedloga ublažiti očekivane poremećaje na jedinstvenom tržištu s obzirom na to da određene države članice možda nemaju dovoljno proračunskih sredstava za pružanje odgovarajuće potpore društvima kojima je pomoć potrebna. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Očekuje se da će se instrument za potporu solventnosti uspostaviti što je prije moguće tijekom 2020., najkasnije do početka listopada 2020., tako da se tijekom 2021. može brzo primjenjivati s punim kapacitetom. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO ponavlja (5) da podupire program InvestEU, kao i nastavak i proširenje financijskog instrumenta koji se temelji na načelu jamstva. Smatra da je ključan i u pogledu budućeg dugoročnog razvoja proračuna EU-a i upravljanja njime. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO pozdravlja dodatni kapacitet za projekt InvestEU, kojim će se jamstvo EU-a povećati na 75,2 milijardi EUR (u tekućim cijenama i uključujući novu sastavnicu za strateška ulaganja) i tako potaknuti dodatna ulaganja u iznosu od 1 bilijuna EUR. EGSO poziva na uravnoteženu raspodjelu sredstava među ciljevima politike. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja dodavanje pete sastavnice, odnosno sastavnice za europska strateška ulaganja, kojoj će se osigurati 31,2 milijarde EUR iz jamstva EU-a za potporu ulaganjima u strateškim sektorima i ključnim lancima vrijednosti, uključujući onima koji su ključni za zelenu i digitalnu transformaciju. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor ističe da je važno jasno definirati koji su projekti prihvatljivi za ostvarivanje koristi od pete sastavnice jer se time stvara komplementarnost s ostale četiri sastavnice. EGSO se zalaže i za širu definiciju inovacija koja bi obuhvaćala više od informacijskih tehnologija i digitalizacije. Trebalo bi izričito navesti da su na temelju te sastavnice prihvatljivi i MSP-ovi, posebno mikropoduzeća i mala poduzeća. To je još važnije ako se uzme u obzir da je u odnosu na prvotni prijedlog Europske komisije jamstvo EU-a dodijeljeno sastavnici za MSP-ove smanjeno s 11,25 milijardi EUR na 10,17 milijardi EUR (u tekućim cijenama). Za to je ključna strukturna suradnja partnera u provedbi s financijskim posrednicima, kao i tijelima na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO naglašava da su ulaganja u vještine ključna za tranziciju na zelenije i pravedno gospodarstvo te se stoga ne bi smjela zanemariti socijalna ulaganja na temelju programa InvestEU. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mnogi MSP-ovi, posebno mikropoduzeća i mala poduzeća, prilično trpe zbog krize uzrokovane COVID-om 19 i mjera ograničenja kretanja koje je donijela većina država EU-a. Zbog toga je ključno osigurati da bude dostupna dovoljna količina sredstava kako bi im se omogućio oporavak od krize. Ta se potpora treba temeljiti na potražnji, što znači da moraju biti dostupni proizvodi za financiranje zaduživanjem, ali i vlasničkim kapitalom. Budući da se jamstveni kapacitet sastavnice za MSP-ove smanjuje, to bi se smanjenje trebalo nadoknaditi izradom portfelja MSP-ova, osobito malih poduzeća i mikropoduzeća, koji su prihvatljivi za sastavnicu za strateška ulaganja. Tomu se pridružuju razmjerne obveze izvješćivanja kako bi se izbjeglo stvaranje prekomjernih administrativnih opterećenja za najmanja poduzeća s oskudnim resursima jer bi ih to odvratilo od traženja potpore iz programa InvestEU. Uloga partnera u provedbi i financijskih posrednika ključna je za osiguravanje da sredstva dođu do tih poduzeća. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U trenutačnoj su krizi vladine politike i potpora postale osobito važne, međutim, kapacitet vlada država članica da pruže potporu sektorima i poduzećima koji su najteže pogođeni krizom uvelike varira u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO stoga pozdravlja novi instrument za potporu solventnosti i činjenicu da će taj instrument, iako je dostupan svim državama članicama, biti usmjeren na one države čija su gospodarstva najpogođenija učincima pandemije bolesti COVID-19 i/ili u kojima je državna potpora solventnosti manje dostupna. EGSO se slaže da bi potporu trebalo odobriti isključivo poduzećima s održivim poslovnim modelima koja nisu bila u poteškoćama prije krize uzrokovane COVID-om 19. Nadalje pozdravlja uključivanje instrumenta za potporu solventnosti u Europski fond za strateška ulaganja (EFSU). Kako bi se osigurala učinkovita upotreba sredstava, preporučuje se da se omoguće fleksibilni prelasci u druge sastavnice politika EFSU-a i iz njih. Naposljetku, trebalo bi predvidjeti uravnoteženu i tržišno usmjerenu raspodjelu dostupnih sredstava između vlasničkih i kvazivlasničkih proizvoda kao što su podređeni zajmovi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dvostruka tranzicija (zelena tranzicija i digitalizacija) potiče se u okviru instrumenta za potporu solventnosti. Ti uvjeti također moraju biti realistični i izvedivi za mikropoduzeća i mala poduzeća te tradicionalne sektore. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kriza uzrokovana koronavirusom utjecala je na sve države članice EU-a, ali neke su države teže pogođene od drugih. EGSO naglašava da oporavak nakon krize uzrokovane koronavirusom ne bi smio dovesti do još većih razlika među državama članicama. Iako zemljopisne kvote nisu utvrđene ni za program InvestEU ni za novi instrument za potporu solventnosti, EGSO pozdravlja činjenicu da će Upravljački odbor definirati konkretna ograničenja zemljopisne koncentracije. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pojednostavnjenje, pojačana transparentnost i veći potencijal za sinergije koji nastaju stvaranjem programa InvestEU kao krovnog financijskog instrumenta poprimili su još veću važnost s obzirom na izradu Plana ulaganja za europski zeleni plan i drugih sastavnica Europskog plana oporavka. EGSO poziva da se donesu konkretne i jasne smjernice radi utvrđivanja prihvatljivih projekata i mogućih sinergija između brojnih programa EU-a, čime bi se osigurala njihova prikladna i učinkovita provedba. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kriza izazvana COVID-om 19 ne bi smjela skrenuti EU s puta prema ostvarenju njegovih srednjoročnih i dugoročnih ciljeva navedenih u europskom zelenom planu, Strategiji održivog rasta 2020. i europskom stupu socijalnih prava. EGSO je u svojoj nedavnoj rezoluciji (6) naveo da Europa mora financirati aktivnosti koje ispunjavaju dva kriterija: vraćanje strateške proizvodnje kako bi Europa postala neovisna, osobito u pogledu zaštite zdravlja i zdravstvenih intervencija, i kako bi se osigurala kvalitetna radna mjesta te stavljanje naglaska na održiva, socijalno odgovorna i ekološki prihvatljiva ulaganja. Mala i srednja poduzeća, kao i velika i socijalna poduzeća, mogla bi imati ključnu ulogu u restrukturiranju europskog proizvodnog sustava. |
| --- | --- |

3.12.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU” (SL C 62, 15.2.2019., str. 131.).

1

(2)  Komunikacija o planu oporavka: „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju”.

2

(3)  Prijedlog uredbe o uspostavi programa InvestEU.

3

(4)  Prijedlog uredbe o uspostavi instrumenta za potporu solventnosti.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU” (SL C 62, 15.2.2019., str. 131.).

5

(6)  Prijedlozi EGSO-a za obnovu i oporavak nakon krize uzrokovane COVID-om 19.

6

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/143

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi)

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(2020/C 364/20)

| Izvjestitelj: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Izvjestitelj:

Jan DIRX

Suizvjestiteljica:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 10.3.2020.
  Vijeće, 13.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 29.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 210/2/9 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 10.3.2020.

Vijeće, 13.3.2020.

Pravni temelj:

članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

29.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

210/2/9

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO), kao i mnoge druge ključne institucije EU-a i istaknuti dužnosnici, ističe da djelovanje u području klime može i mora ići ruku pod ruku s gospodarskom obnovom i oporavkom od krize uzrokovane koronavirusom. To je moguće postići ponovnim pokretanjem europskog gospodarstva putem promicanja djelotvornog i potpuno održivog paketa javnih i privatnih ulaganja. EGSO stoga prijedlog Europskog propisa o klimi smatra jednim od instrumenata kojim će se pridonijeti toj željenoj i nužnoj obnovi europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO podržava pristup prelaska na klimatsku neutralnost na razini EU-a općenito, a ne u svakoj državi članici pojedinačno. Prednost tog pristupa jest da se na razini Unije može postići optimalna raspodjela napora, uzimajući u obzir relevantne razlike među državama članicama. EGSO je uvjeren da će se najveća podrška klimatskoj politici osigurati ako cjelokupni cilj bude postizanje najviše razine smanjenja emisija stakleničkih plinova uz najniže socioekonomske troškove. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO potiče Komisiju da pri procjeni cilja smanjenja emisija do 2030. u potpunosti uzme u obzir utjecaj krize uzrokovane koronavirusom i da se opredijeli za smanjenje od najmanje 55 % do 2030. u okviru odgovarajućih zakonodavnih prijedloga. EGSO ističe da se u Izvješću UNEP-a o odstupanju emisija za 2019. navodi da je na svjetskoj razini potreban još ambiciozniji cilj smanjenja emisija do 2030. kako bi se postigao cilj od 1,5 oC utvrđen Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO uviđa da će svi trebati poduzeti dodatne korake za postizanje postavljenog cilja klimatske neutralnosti do 2050. Prema nedavnom izvješću Eurobarometra (prije krize uzrokovane koronavirusom), 92 % građana EU-a podržava cilj klimatske neutralnosti EU-a. Kako bi se zadržala ta podrška, potrebno je ubrzati djelovanje u području klime zajedno s gospodarskim oporavkom i obnovom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva EU da preuzme pokretačku i nadahnjujuću ulogu na odgođenom samitu o klimi u studenome 2020. u Glasgowu te na kasnijim samitima o klimi kako bi se barem svi glavni akteri diljem svijeta uključili u intenzivan rad na postizanju klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Postizanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. na europskoj razini moguće je samo ako svaka država članica potpuno i pravodobno pridonese ublažavanju i prilagodbi. EGSO stoga podržava činjenicu da Komisija može uputiti preporuke državi članici ako mjere te države članice nisu u skladu s ciljem ublažavanja ili nisu prikladne za osiguravanje napretka u prilagodbi, na temelju jasnih i transparentnih kriterija procjene. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO predlaže da dokument s potpunom procjenom bilo kojeg nacrta mjere ili zakonodavnog prijedloga u vezi s ciljem klimatske neutralnosti bude javno dostupan odmah po dovršetku procjene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sasvim je ispravno da se prijedlogom Komisije obuhvaćaju ublažavanje i prilagodba, „u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma”. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO predlaže da se uspostavi Europska platforma dionika sporazuma o klimi, kako je utvrđeno u našem mišljenju o sporazumu o klimi, radi organiziranja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja „svih dijelova društva”. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Uvod

| 2.1. | Trenutačna svjetska kriza uzrokovana koronavirusom (bolest COVID-19) još jednom nam jasno daje do znanja koliko je život na našem planetu ranjiv. Potrebno je potpuno se posvetiti suzbijanju krize uzrokovane koronavirusom i gospodarskih, društvenih i ekoloških posljedica koje iz nje proizlaze, ali i dalje obraćati pažnju na sprečavanje i, po potrebi, borbu protiv drugih okolnosti koje ugrožavaju kvalitetu života, kao što su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti (1). Drugim riječima, kako je upozorila izvršna tajnica Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) Patricia Espinosa prilikom najave odgode samita o klimatskim promjenama (COP26) u studenome 2020. u Glasgowu: „COVID-19 prijetnja je čovječanstvu koju danas treba najhitnije riješiti, ali ne smijemo zaboraviti da su klimatske promjene dugoročno najveća prijetnja”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na temelju toga EGSO zaključuje da djelovanje u području klime može i mora ići ruku pod ruku s gospodarskom obnovom i oporavkom od krize uzrokovane koronavirusom. Mjere oporavka i obnove trebaju biti u skladu s klimatskim ciljem, a djelovanje u području klime treba biti usmjereno na minimiziranje troškova i stvaranje ekonomskih koristi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U tom pogledu EGSO uzima u obzir i sljedeće izjave ključnih institucija i istaknutih dužnosnika EU-a:
  Europski parlament izglasao je velikom većinom 16. travnja 2020. da se europski zeleni plan stavi u središte predstojećeg paketa EU-a za oporavak i obnovu „kako bi se potaknulo gospodarstvo, poboljšala njegova otpornost i otvorila nova radna mjesta te istodobno pomoglo u ekološkoj tranziciji, poticao održivi gospodarski i društveni razvoj”.
  Istog je dana predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen izjavila da Europa mora udvostručiti i ulaganje u europski zeleni plan. Potpredsjednik Europske komisije Frans Timmermans poslao je istu poruku putem otvorenog pisma objavljenog u sedam europskih biltena. Predsjednik Europskog vijeća Charles Michel isto tako želi iskoristiti tu priliku za postizanje zelenijeg EU-a: „Europska unija mora postati bolja nego prije, moramo iskoristiti ovu krizu”. |
| --- | --- |

2.3.

Europski parlament izglasao je velikom većinom 16. travnja 2020. da se europski zeleni plan stavi u središte predstojećeg paketa EU-a za oporavak i obnovu „kako bi se potaknulo gospodarstvo, poboljšala njegova otpornost i otvorila nova radna mjesta te istodobno pomoglo u ekološkoj tranziciji, poticao održivi gospodarski i društveni razvoj”.

Istog je dana predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen izjavila da Europa mora udvostručiti i ulaganje u europski zeleni plan. Potpredsjednik Europske komisije Frans Timmermans poslao je istu poruku putem otvorenog pisma objavljenog u sedam europskih biltena. Predsjednik Europskog vijeća Charles Michel isto tako želi iskoristiti tu priliku za postizanje zelenijeg EU-a: „Europska unija mora postati bolja nego prije, moramo iskoristiti ovu krizu”.

| 2.4. | To se sve može postići obnavljanjem europskog gospodarstva putem promicanja potpuno održivog paketa učinkovitih javnih i privatnih ulaganja, obuhvaćajući, primjerice, smanjenje potrošnje energije, održivu energiju, ulaganja u mreže, čiste proizvodne postupke ili recikliranje, uz poboljšanje održive potrošnje. Osim toga, kako bi se postigla klimatska neutralnost, potrebno je povećati ponore ugljika i skladištenje ugljika pomoću, npr. održivog gospodarenja šumama i tlom. Europski propis o klimi jedan je od instrumenata kojim će se pridonijeti toj željenoj i nužnoj obnovi europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO stoga pozdravlja prijedlog Europskog propisa o klimi (2), koji je Europska komisija predstavila 4. ožujka 2020., a kojim se uspostavlja pravni okvir za postizanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. EGSO priznaje poželjnost i nužnost postizanja cilja klimatske neutralnosti do 2050., po mogućnosti i ranije, kako bi se pridonijelo postizanju cilja Pariškog sporazuma prema kojem globalno zatopljenje mora ostati na razini koja je znatno niža od 2 oC te je potrebno ulagati napore kako bi ona ostala niža od 1,5 oC. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prema mišljenju EGSO-a podrazumijeva se da je za postizanje ciljeva Pariškog sporazuma nužno da barem svi glavni akteri diljem svijeta također intenzivno rade na postizanju klimatske neutralnosti. Za to je potrebna, s jedne strane, aktivna klimatska diplomacija EU-a, a s druge strane mjere, kao što je određivanje cijena ugljika, kako bi se osigurali jednaki uvjeti za proizvode i usluge iz EU-a u pogledu njihove količine proizvodnje stakleničkih plinova u odnosu na konkurente izvan EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prijedlog Europskog propisa o klimi temelj je europskog zelenog plana (3) koji je Komisija objavila 11. prosinca 2019. U europskom zelenom planu utvrđuje se kako Europu učiniti prvim klimatski neutralnim kontinentom do 2050., jačanjem gospodarstva, poboljšavanjem zdravlja i kvalitete života građana, brigom za okoliš i vodeći računa o tome da nitko ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da su na političkoj razini taj cilj neto klimatske neutralnosti do 2050. već podržali Europski parlament u svojoj rezoluciji od 14. ožujka 2019. i Europsko vijeće u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. Vijeće za okoliš EU-a podnijelo je pak Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) 5. ožujka 2020., u ime Europske unije i njezinih država članica, dugoročnu razvojnu strategiju niskih emisija stakleničkih plinova Europske unije i njezinih država članica (s ciljem postizanja klimatske neutralnosti EU-a do 2050.) (4). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO uviđa da će za postizanje cilja klimatske neutralnosti do 2050. biti nužan znatan napor vlasti, općina, poduzeća, sindikata, organizacija civilnog društva i građana. To znači da će svi trebati poduzeti dodatne korake za postizanje postavljenog cilja do 2050. ili kako tvrdi Komisija: „Potrebno je poduzeti dodatne mjere i osigurati da svaki sektor doprinese smanjenju jer se očekuje da će se trenutačnim politikama emisije stakleničkih plinova smanjiti za samo 60 % do 2050., pa je nužno mnogo više za postizanje klimatske neutralnosti” (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO naglašava važnost razmatranja točaka „međunarodnih zbivanja i nastojanja” i „konkurentnosti gospodarstva Unije”, kao što je navedeno u članku 3. stavku 3. prijedloga. Posebnu pozornost skreće na važnost „potrebe da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija” (članak 3. stavak 3. točka (h)). EGSO želi naglasiti da je posebno važno spriječiti energetsko siromaštvo te preporučuje da se to pitanje uključi u ocjenu nacionalnih mjera kako je propisano člankom 6. prijedloga. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Do rujna 2020. Komisija želi izraditi reviziju klimatskih ciljnih vrijednosti Unije za 2030. s obzirom na cilj klimatske neutralnosti te istražiti opcije za novi cilj smanjenja emisija od 50 do 55 % do 2030. u odnosu na 1990., kao i osigurati odgovarajuće zakonodavne prijedloge do sredine 2021. EGSO očekuje da će se novi cilj smanjenja emisija do 2030. temeljiti na opsežnoj reviziji i temeljitoj procjeni učinka. EGSO također smatra da postoje čvrsti argumenti za cilj smanjenja od najmanje 55 % do 2030. kako bi EU sa svoje strane odgovorio na golemu potrebu za smanjenjem emisija na globalnoj razini. Na primjer, u Izvješću o odstupanju emisija za 2019. (6) sastavljenom u okviru Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navodi se da je na svjetskoj razini potreban još ambiciozniji cilj smanjenja emisija do 2030. kako bi se postigao cilj od 1,5 oC utvrđen Pariškim sporazumom (7). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pri izradi procjena učinka važno je priznati da kriza uzrokovana koronavirusom ima dosad neviđene gospodarske, društvene i ekološke posljedice, koje s druge strane utječu na učinak mjera koje treba poduzeti za ublažavanje klimatskih promjena. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO smatra da mogući učinak krize uzrokovane koronavirusom ne može i ne smije dovesti do ublažavanja cilja smanjenja do 2030. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EGSO poziva na to da se taj postupak provede tako da se EU-u omogući da preuzme pokretačku i nadahnjujuću ulogu na odgođenom samitu o klimi u studenome 2020. u Glasgowu te na kasnijim samitima o klimi kako bi se barem svi glavni akteri diljem svijeta uključili u intenzivan rad na postizanju klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Nadalje, EGSO preporučuje Komisiji da započne pripremati prijelazni klimatski cilj u pogledu smanjenja emisija za 2040. kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. ili po mogućnosti ranije, uz zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću, uključujući prijedlog o utvrđivanju novih obveza smanjenja emisija za razdoblje 2031. – 2040., koji se treba donijeti do 2028. Potrebno je pravodobno postavljanje cilja kako bi se zajamčio najveći mogući stupanj predvidivosti i transparentnosti za društvo i sve gospodarske sektore. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Prema nedavnom izvješću Eurobarometra (prije krize uzrokovane koronavirusom), 93 % građana EU-a klimatske promjene smatra ozbiljnim problemom, a 92 % njih podržava cilj klimatske neutralnosti EU-a (8). Za zadržavanje te podrške potrebno je povezati ubrzavanje djelovanja u području klime s gospodarskom obnovom i oporavkom. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Delegiranje ovlasti

| 3.1. | Predloženim Propisom o klimi (članak 3.) Komisiji se daje delegirana ovlast za „dopunu” Propisa o klimi „utvrđivanjem na razini Unije putanje napretka kako bi se do 2050. na razini Unije postigao cilj klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1.” Nadalje, Komisija preispituje putanju napretka najkasnije u roku od šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma.
  EGSO smatra da Komisija, umjesto donošenja delegiranih akata, treba izraditi zakonodavni prijedlog za utvrđivanje i prilagođavanje putanje napretka kada to na temelju pregleda smatra prikladnim. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO smatra da Komisija, umjesto donošenja delegiranih akata, treba izraditi zakonodavni prijedlog za utvrđivanje i prilagođavanje putanje napretka kada to na temelju pregleda smatra prikladnim.

| 3.2. | U svakom slučaju, potrebno je i dalje štititi demokratska pravila našeg institucionalnog sustava. To uključuje pravo aktera civilnog društva i njihovih organizacija, kao što je EGSO, na doprinos demokratskom procesu donošenja odluka. S time u vezi željeli bismo uputiti na tvrdnju Komisije iz članka 8. nacrta Propisa o klimi: „Komisija uključuje sve dijelove društva (...)”. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Ocjena napretka i mjera Unije

| 4.1. | U skladu s člankom 5. Komisija ocjenjuje napredak i mjere Unije. Ocjenjuje „prije donošenja (...) svaki nacrt mjere ili zakonodavni prijedlog s obzirom na cilj klimatske neutralnosti (...) i uključuje tu analizu u sve procjene učinka uz te mjere ili prijedloge”.
  To u praksi znači da Komisija uključuje razmatranje učinka na klimatsku neutralnost u procjene učinka uz svoje prijedloge. EGSO savjetuje Komisiju da istraži može li se to postići u postojećem okviru radi bolje regulative bez izmjena zakonodavstva. |
| --- | --- |

4.1.

To u praksi znači da Komisija uključuje razmatranje učinka na klimatsku neutralnost u procjene učinka uz svoje prijedloge. EGSO savjetuje Komisiju da istraži može li se to postići u postojećem okviru radi bolje regulative bez izmjena zakonodavstva.

| 4.2. | Člankom 5. predviđa se da rezultat te ocjene bude javno dostupan u vrijeme donošenja. Međutim, Sud je (u predmetu C 57/16 P, ClientEarth / Komisija o kojem je donesena presuda 4. rujna 2018.) bio vrlo jasan u pogledu toga da čak i nacrti izvješća o procjeni učinka trebaju biti „izravno dostupni” u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 (9). EGSO stoga predlaže izmjenu formulacije u to da će dokument potpune ocjene biti javno dostupan odmah po dovršetku ocjene. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO vjeruje da je postizanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. na europskoj razini moguće samo ako svaka zemlja potpuno i pravodobno pridonese ublažavanju i prilagodbi.
  EGSO stoga podržava sljedeću namjeru Komisije: Komisija može uputiti preporuke državi članici ako mjere te države članice nisu dosljedne s ciljem ublažavanja ili nisu prikladne za osiguravanje napretka u prilagodbi s obzirom na nacionalne planove. EGSO u tome podržava Komisiju i preporučuje joj da se u svojim prijedlozima opredijeli za učinkovitu kombinaciju mjera primjerenih okolnostima. Međutim, EGSO poziva na to da bude jasno na temelju kojih se ciljeva i kriterija ocjenjuje napredak svake države članice. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO stoga podržava sljedeću namjeru Komisije: Komisija može uputiti preporuke državi članici ako mjere te države članice nisu dosljedne s ciljem ublažavanja ili nisu prikladne za osiguravanje napretka u prilagodbi s obzirom na nacionalne planove. EGSO u tome podržava Komisiju i preporučuje joj da se u svojim prijedlozima opredijeli za učinkovitu kombinaciju mjera primjerenih okolnostima. Međutim, EGSO poziva na to da bude jasno na temelju kojih se ciljeva i kriterija ocjenjuje napredak svake države članice.

| 4.4. | Cilj je prijedloga Komisije postizanje klimatski neutralne Europske unije do 2050. To ne podrazumijeva da svaka država članica treba pojedinačno postići klimatsku neutralnost. EGSO podržava taj pristup, koji se zapravo nadovezuje na trenutačni pristup zakonodavstva u području klime, jer je njegova prednost da se optimalna raspodjela napora može postići na razini Unije, uzimajući u obzir relevantne razlike među državama članicama. Međutim, EGSO smatra da je potrebno da svaka država članica bude obvezna u svojem nacionalnom akcijskom planu za energetiku i klimu, koji se mora podnijeti do 1. siječnja 2029. (u skladu s člankom 3. Uredbe o upravljanju (EU) 2018/1999 (10)), navesti želi li i kada želi postići klimatsku neutralnost i kakve će mjere poduzeti kako bi postigla optimalni rezultat na razini EU-a, uključujući mjere kojima se doprinosi naporima drugih država članica ili koje će se provesti u jednoj ili više drugih država članica, čime bi se osiguralo da se takvi dogovori donose na vrijeme i pomoću provedivih sporazuma. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO je uvjeren da će se najveća podrška klimatskoj politici osigurati ako cjelokupni cilj bude postizanje najviše razine smanjenja emisija stakleničkih plinova uz najniže socioekonomske troškove. Prema tome, kompenzacije/nadoknade među državama članicama trebale bi biti moguće ako su uređene čvrstim regulatornim okvirom nadopunjenim mjerama provedbe. Važno je prepoznati i to da su u trenutačnom sustavu sektori ETS-a uređeni u okviru programa na razini Unije, dok su drugi sektori obuhvaćeni raspodjelom napora u pogledu ograničenja nacionalnih emisija. S vremenom će, naravno, više sektora biti obuhvaćeno okvirom trgovanja emisijama. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Osim sustava ETS-a, postoji opsežno zakonodavstvo na razini EU-a, na primjer tehnički zahtjevi kojima se kontroliraju emisije iz različitih sektora te su stoga dio provedbe općeg cilja. Propisi na razini EU-a posebno su važni u područjima koja se odnose na pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO predlaže i odgovarajuće praćenje mogućih posljedica mjera EU-a na globalnoj razini. To uključuje, na primjer, posljedice na strana ulaganja i trgovinu te s njima povezane izravne i neizravne učinke na razvoj emisija. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | U prijedlogu Komisije navodi se: „... cilj djelovanja na razini EU-a trebao bi biti osiguravanje troškovno učinkovitog ostvarivanja dugoročnih klimatskih ciljeva, uz istodobno osiguravanje pravednosti i okolišnog integriteta”. EGSO uviđa da još uvijek postoji mnogo pitanja, postupovnih (koji je najbolji pristup donošenju odluka) i materijalnih (koji su pravedni i gospodarski primjereni kriteriji raspodjele kojima se jamči visoka razina zaštite okoliša), u pogledu toga kako to postići. Stoga je važan element postupka (rasprava koja se trenutačno vodi horizontalno među institucijama EU-a, uključujući EGSO i OR, te vertikalno s državama članicama). Još je važnije pitanje što učiniti ako države članice žele postići klimatsku neutralnost u svojoj zemlji prije 2050., što neće biti troškovno i/ili klimatski najučinkovitije na razini EU-a. EGSO poziva Europsku komisiju i Vijeće da što prije pruže pojašnjenja i smjernice o tom pitanju. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Prilagodba

| 5.1. | Sasvim je ispravno da se prijedlogom Komisije obuhvaćaju ublažavanje i prilagodba, „u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma”. Posebno u pogledu prilagodbe Komisija predlaže proširenje djelovanja EU-a na nacionalne mjere prilagodbe.
  Prilagodba se općenito smatra povezanijom s djelovanjem lokalne vlasti u odnosu na ublažavanje. EGSO stoga vjeruje da bi Komisija, u skladu s načelom supsidijarnosti, trebala pojasniti u kojoj bi se mjeri trebale prenositi ovlasti na razini EU-a i obveze dodijeljene državama članicama. |
| --- | --- |

5.1.

Prilagodba se općenito smatra povezanijom s djelovanjem lokalne vlasti u odnosu na ublažavanje. EGSO stoga vjeruje da bi Komisija, u skladu s načelom supsidijarnosti, trebala pojasniti u kojoj bi se mjeri trebale prenositi ovlasti na razini EU-a i obveze dodijeljene državama članicama.

| 5.2. | Nadalje, još uvijek treba ispitati što obveza znači za „relevantne institucije EU-a”. U prijedlogu se utvrđuje da države članice moraju donijeti nacionalne strategije i planove prilagodbe. Od institucija EU-a ne zahtijeva se nijedno posebno djelovanje, kao što je plan. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komisija predlaže da dobije ovlast da ocjenjuje ne samo mjere ublažavanja, nego i mjere prilagodbe u državama članicama (članak 6. stavak 1. točka (b)). Ako Komisija smatra da su mjere država članica „nedovoljne za postizanje napretka u prilagodbi iz članka 4., ona može izdati preporuke toj državi članici”. Ta se odredba može vrlo slobodno protumačiti. EGSO smatra poželjnim da Komisija utvrdi kriterije za takvu ocjenu. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Sudjelovanje javnosti

| 6.1. | EGSO to smatra samo po sebi razumljivim i stoga pozdravlja članak 8. (Sudjelovanje javnosti) Propisa o klimi. Aktivno sudjelovanje „svih dijelova društva” nužan je uvjet za uspješnost klimatske politike unutar EU-a, uzimajući u obzir da su akteri civilnog društva (poduzeća, radnici, potrošači i građani te njihove organizacije) ti koji ostvaruju klimatske ciljeve u praksi.
  Stoga EGSO poziva Komisiju i države članice da aktivno pozovu sve te aktere civilnog društva da sudjeluju i iznesu svoje prijedloge za konkretnu klimatsku politiku i djelovanje u području klime. |
| --- | --- |

6.1.

Stoga EGSO poziva Komisiju i države članice da aktivno pozovu sve te aktere civilnog društva da sudjeluju i iznesu svoje prijedloge za konkretnu klimatsku politiku i djelovanje u području klime.

| 6.2. | EGSO stoga pozdravlja to što je Europska komisija nedavno pokrenula javno savjetovanje u cilju prikupljanja mišljenja o tome kako ostvariti dijalog s javnošću u pogledu djelovanja u području klime (11). To će Komisiji poslužiti kao podloga za pokretanje „sporazuma o klimi” u trećem tromjesečju 2020. Europskim sporazumom o klimi Europska komisija namjerava okupiti dionike, uključujući regije, lokalna tijela, lokalne zajednice, civilno društvo, škole, poduzeća i pojedince. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | S obzirom na pozitivna iskustva s Europskom platformom dionika kružnog gospodarstva koju su uspostavili Europska komisija i Europski gospodarski i socijalni odbor te u skladu s prijedlozima našeg mišljenja o sporazumu o klimi (NAT/785) (12), EGSO predlaže da se uspostavi Europska platforma dionika sporazuma o klimi koja se temelji na načelima uključivosti, transparentnosti te istinskog sudjelovanja i odgovornosti lokalnih klimatskih aktera. |
| --- | --- |

6.3.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Neki stručnjaci smatraju da je biološka raznolikost prirodna prepreka prenošenju virusa i bolesti s divljih životinja na ljude (zoonoza). Gubitak biološke raznolikosti stoga može dovesti do drugih pandemija u budućnosti. To je aktualni dodatni argument.

1

(2)  Europski propis o klimi.

2

(3)  Europski zeleni plan.

3

(4)  Podnesak UNFCCC-u.

4

(5)  Europski propis o klimi, vidjeti, na primjer, stranicu 2.

5

(6)  Izvješće o odstupanju emisija za 2019.

6

(7)  U Izvješću o odstupanju emisija za 2019. sastavljenom u okviru Programa UN-a za zaštitu okoliša (UNEP) navedeno je da je globalne emisije potrebno smanjiti za 7,6 % godišnje, počevši odmah, kako bi se globalno zagrijavanje ograničilo na 1,5 oC. Prema izračunu to znači da bi emisije trebalo smanjiti za najmanje 68 % do 2030.

7

o

(8)  Podrška građana djelovanju u području klime.

8

(9)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

9

(10)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

10

(11)  Savjetovanje o Europskom sporazumu o klimi.

11

(12)  Mišljenje EGSO-a: Europski sporazum o klimi (vidjeti stranicu 67. ovog Službenog lista).

12

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/149

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini željeznice (2021.)

(COM(2020) 78 final)

(2020/C 364/21)

| Izvjestitelj: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Alberto MAZZOLA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 10.3.2020.
  Vijeće, 13.3.2020.
  Vijeće Europske unije, 13.3.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 24.4.2020. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 23.6.2020. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 209/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 10.3.2020.

Vijeće, 13.3.2020.

Vijeće Europske unije, 13.3.2020.

Pravni temelj:

članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

24.4.2020.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

23.6.2020.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

209/1/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i podržava njezine ciljeve, posebice u pogledu poticanja i podupiranja Europske unije, država članica, regionalnih i lokalnih vlasti, socijalnih partnera i tržišnih snaga u nastojanjima usmjerenima na povećanje udjela željezničkog prijevoza u putničkoj i teretnoj mobilnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da će se u okviru Europske godine željeznice javna rasprava institucija EU-a u pogledu politika EU-a o održivosti i mobilnosti te budućnosti europske mobilnosti morati približiti široj javnosti, željezničkim radnicima, socijalnim partnerima, poduzećima, akademskoj zajednici i osobito mladima u Europi kako bi se promicala željeznica kao održiv, inovativan i siguran način prijevoza. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Godina željeznice za EGSO bi trebala biti prilika za komunikaciju o prednostima željeznica u pogledu održivosti, po mogućnosti i kao prikladnoj zamjeni za kratke letove, o strategiji za pametnu i održivu mobilnost, kao i o politikama EU-a za ulaganja u željeznice. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO preporučuje da se tijekom Europske godine željeznice ocijeni kvaliteta željezničkih usluga i, ako je potrebno, da ih se prilagodi potrebama korisnika kako bi se ispunili kriteriji utvrđeni u Protokolu (br. 26) o uslugama od općeg interesa priloženom UFEU-u, da se razviju projekti kojima se promiče holistički pogled na pristupačnost, da se ojača veza digitalizacije i održivosti te da se sa zajednicom ulagača razmijene ideje o mogućim inicijativama u kontekstu akcijskog plana Komisije za održivo financiranje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | GSO poziva na to da se inicijativama u okviru Europske godine željeznice ponovno pridobije povjerenje korisnika u javni prijevoz, osobito željeznički, tako da se bolje predstave prednosti ostvarenja karijere u željeznicama, osobito mladim Europljanima, pružanjem podrške zajedničkim inicijativama sa socijalnim partnerima, sveučilištima, cijelom akademskom zajednicom i europskim organizacijama za mlade. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je čvrsto uvjeren da bi Godina željeznice trebala biti prilika za podizanje javne svijesti o održivom turizmu i davanje novog zamaha inicijativi DiscoverEU. EGSO snažno podupire inicijativu Europskog parlamenta da se svakom europskom građaninu za navršenih 18 godina dodijeli pravo na propusnicu DiscoverEU kao znak identiteta EU-a. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ukazuje na to da bi bilo korisno iskoristiti Godinu željeznice za pružanje više informacija o rasporedu inicijativa festivala Europalia te široj javnosti prenijeti sadržaj kulturnih događanja kao što su festivali (Cannes, Venecija, Berlin) i umjetničke izložbe. S obzirom na navedeno, tijekom 2021. željeznički kolodvori i muzeji mogli bi postati prostor za velike inicijative koje povezuju budućnost i prošlost željeznica s velikim industrijama kao što su arhitektura i građevinarstvo, dizajn, elektromehanički sektor, prehrambena industrija i turizam. U tom kontekstu Odbor bi u svoj kulturni program za 2021. mogao uključiti izložbu o željeznicama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | U okviru Godine željeznice potrebno je težiti sudjelovanju svih europskih željezničkih muzeja, pozvati građane da otkriju njihove zbirke, među ostalim i njihovom digitalizacijom, promicati razmjenu među muzejima i europsku rutu željezničkih muzeja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO je duboko uvjeren da bi Europska godina željeznice također trebala biti prilika za promicanje vrlo ambicioznih ciljeva s europskom socioekonomskom i simboličnom europskom dodanom vrijednošću – kao i oblik reakcije na dramatičnu krizu koju je izazvao COVID-19 – na primjer ponovnim pokretanjem koraka prema ostvarenju europske željezničke mreže velikih brzina kako je predviđeno u Bijeloj knjizi o prometu (2011.) kako bi se povezali svi glavni gradovi i gradovi s više od 500 000 stanovnika u EU-u. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava važnost toga da se Europska godina željeznica iskoristi i kao jedinstvena prilika za informiranje o sigurnosti željeznica, koja je neusporedivo veća u usporedbi s drugim oblicima kopnenog prijevoza. U tom kontekstu EGSO podsjeća da se 11. lipnja svake godine obilježava Međunarodni dan svjesnosti o opasnostima na željezničko-cestovnim prijelazima (ILCAD) i da je ILCAD 2020. proslavio svoju 12. obljetnicu. U okviru Europske godine željeznice posebnu pozornost trebalo bi posvetiti tom danu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Prijedlog Komisije

| 2.1. | Prijedlogom da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice nastoji se promicati željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. U okviru obilježavanja Europske godine željeznice odvijat će se događanja i izložbe te pokrenuti projekti, debate i inicijative u cijeloj Europi kako bi se željeznički promet građanima, poduzećima i vlastima promovirao kao privlačan i održiv način kretanja Europom, uz naglasak na inovativnosti i dostupnosti u cijeloj Uniji. Cilj je putem posebnih događanja i komunikacijskih kampanji informirati građane i poduzeća koji nisu povezani s tim sektorom i potaknuti ih da se više koriste željeznicom (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cilj Europske godine željeznice poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. U okviru Europske godine željeznice posebice se treba obratiti široj javnosti, prije svega mladima, i promicati taj način prijevoza kao održiv, inovativan i siguran. Treba naglasiti i europsku, prekograničnu dimenziju željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije. Trebalo bi i pojačati doprinos željeznica gospodarstvu, industriji i općenito društvu Unije te promicati željeznički prijevoz kao važan element odnosa između Unije i trećih zemalja (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Željeznica i pandemija bolesti COVID-19

| 3.1. | Željeznički sektor mnogo je pretrpio i još uvijek trpi zbog mjera ograničenja kretanja koje su države članice uvele radi borbe protiv širenja pandemije COVID-a 19 i zbog golemog pada mobilnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na temelju prvih grubih procjena sektorskih udruženja kao što je Zajednica europskih željeznica (CER), gubitak prihoda svih prijevoznika za putnički promet uslijed pandemije od početka krize iznosi 900 milijuna eura tjedno. Izbijanje bolesti COVID-19 u prosjeku je prouzročilo pad prihoda od željezničkog prijevoza robe od približno 25 % diljem Europske unije (EU27) tijekom ožujka i travnja 2020. te gubitak prihoda od oko 78 milijuna eura tjedno. Iako se željeznički prijevoz robe pokazao otpornim, mogli su se postići i bolji rezultati da su se mjere „zelenih traka” u potpunosti primjenjivale na željeznicu, da su naknade za pristup pruzi bile smanjene na nulu te da je Švicarska ukinula zabranu uvedenu 1. siječnja 2020. Izbijanje bolesti COVID-19 ima sve veći učinak na upravitelje željezničke infrastrukture. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Unatoč iznimno naglom padu potražnje, željeznički su prijevoznici i željeznički radnici i dalje pružali usluge kad god je to bilo moguće te su uspijevali omogućiti medicinskom osoblju i neophodnoj radnoj snazi da putuju na posao. Osim toga, prijevoznici su nudili vlakove za medicinske potrebe (eng. medical trains) kako bi se omogućio prijevoz osoba zaraženih virusom iz najugroženijih regija do bolnica s manjim brojem pacijenata. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ponovno pokretanje Europe nakon pandemije COVID-a 19 također će biti prilika za ponovno pokretanje i poboljšanje željezničkog prijevoza putnika i robe. Planom oporavka EU-a usmjerenim na zeleni plan i Digitalnu agendu pružit će se kratkoročna potpora željezničkim uslugama i usmjerit će se na kratkoročno i dugoročno financiranje, po mogućnosti uključujući državne potpore za oporavak željeznice nakon velikog gubitka prihoda prouzročenog pandemijom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ako se nakon krize koju je uzrokovao COVID-19 očekuje da željeznica zamijeni određene zračne linije, tim bi linijama trebalo pružiti državnu potporu, osobito kako bi se izbjegao gubitak radnih mjesta i prekvalificirali dotični radnici. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Radnici u prijevozu bili su i još su uvijek u izravnom kontaktu s putnicima na prvoj liniji i izloženi su riziku od zaraze virusom pri obavljanju svakodnevnih zadataka. I oni su pogođeni katastrofalnim gospodarskim posljedicama virusa, i u operativnom smislu kao zaposlenici u željezničkom sektoru i kao građani. Željeznički radnici i dalje pokreću Europu u teškim vremenima tako što osiguravaju pružanje medicinske skrbi i isporuku osnovne robe ondje gdje je to potrebno. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Preporod Europe nakon krize prouzročene bolešću COVID-19 bit će i preporod putničkog željezničkog prometa te potvrda željezničkog prijevoza robe. Sredstva stavljena na raspolaganje u okviru revidiranog VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., kojima će se upravljati i na razini EU-a i na nacionalnoj razini, morat će biti namijenjena i željeznicama ako se ne odustane od ambicija europskog zelenog plana i Digitalne agende. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Dodatna sredstva iz VFO-a i inicijative „Next Generation EU” mogu se povući za velik broj različitih željezničkih projekata: za projekte koji se odnose na željezničku infrastrukturu – putničku i teretnu, nacionalnu i prekograničnu, infrastrukturu za konvencionalne te brze linije – za projekte u pogledu željezničkih vozila te za sve projekte koji se odnose na automatizaciju i digitalizaciju sustava željeznica, što uključuje tehnologije digitalnog automatskog sustava priključivanja, daljnju elektrifikaciju europske mreže, uvođenje ERTMS-a (Europski sustav za upravljanje željezničkim prometom), unaprjeđenje vagona tehnologijom kočnih blokova radi njihove prilagodbe svim klimatskim uvjetima, kao i programe rashodovanja radi obnove željezničkih vozila. Nadogradnja željezničkih postaja (konkretno platformi koje uključuju pristup osobama sa smanjenom pokretljivošću) bila bi još jedno područje kojemu je potrebno financiranje i gdje bi se postigli pozitivni kratkoročni gospodarski učinci. Poticanje ulaganja u TEN-T te održavanja i obnove postojećih linija moglo bi snažno i brzo pridonijeti gospodarskom oporavku EU-a. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Glavni ciljevi za poboljšanje kapaciteta i učinkovitosti željezničkog prijevoza tereta i putnika, kao dijela pametnog multimodalnog prometnog sustava, kako je navedeno u Komunikaciji o zelenom planu, s vremenom bi mogli znatno doprinijeti gospodarskom oporavku, smanjivanjem tržišnog udjela cestovnog prijevoza tereta i ekološkog otiska prometa. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Inicijativama u okviru Europske godine željeznice trebala bi se obratiti posebna pozornost na ponovno stjecanje povjerenja korisnika u javni, a posebno željeznički prijevoz. Potrebno je pokrenuti inicijative usmjerene na podizanje svijesti javnosti o dodatnim higijenskim mjerama koje poduzimaju željeznički prijevoznici, kao što su upotreba maski i držanje fizičkog razmaka. Kada je riječ o pravima putnika, trebalo bi osigurati jasnoću u pogledu obveznog povrata novca i dobrovoljnih kupona. Uz takve mjere trebalo bi osigurati i sveobuhvatno ostvarivanje prava putnika kod svih željezničkih usluga, i to tijekom cijelog putovanja. Ta bi prava trebalo dobro objasniti građanima i učinkovito provoditi putem alternativnih sustava rješavanja sporova i nacionalnih provedbenih tijela. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Opće napomene

Povijesni kontekst

| 4.1. | U 2021. godini obilježit će se brojne obljetnice iz duge povijesti željeznica i željezničke tehnologije. Kao što je istaknuto u katalogu umjetničkog festivala Europalia za 2021., te će godine belgijska i francuska željeznica obilježiti 175. obljetnicu željezničke povezanosti Pariza i Bruxellesa. Ti su glavni gradovi 1846. postali prvi u svijetu koji su bili povezani željezničkom linijom. Iste su godine povezani Bruxelles i London željezničkom vezom koja prolazi glavnom linijom Ostend – Dover. Godina 2021. također će se podudarati s 25. godišnjicom Thalysa i 170. godišnjicom prve njemačko-češke željezničke veze između Praga i Dresdena. Ostale su željezničke obljetnice u 2021. 50. obljetnica željezničkog muzeja u Mulhouseu i 75. obljetnica Nacionalnih luksemburških željeznica. Zanimljivo je i da će 2021. biti godina 45. obljetnice prvog talijanskog vlaka Pendolino, 40. obljetnice francuskog TGV-a te 30. obljetnice ICE-a u Njemačkoj. Godina je to i 20. obljetnice objave prve bijele knjige Europske unije o željeznicama u Europi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Godina željeznice bit će prilika za proslavu povijesti željeznice, povijesti njezina tehnološkog napretka te povijesti postupno sve bližeg europskog kontinenta zahvaljujući željezničkim vezama. Istodobno je to i prilika za ocjenu dosadašnjeg napretka. |
| --- | --- |

4.2.

Europski zeleni plan

| 4.3. | Europska komisija je 2019. predstavila svoju komunikaciju o europskom zelenom planu. Komunikacijom se potiče EU da postupno dekarbonizira svoje gospodarstvo ususret ostvarenju klimatske neutralnosti do 2050. i naglašava strategiju politike za postizanje tog cilja. Europski zeleni plan pridonosi strategiji Komisije za provedbu Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Među ostalim inicijativama, u europskom zelenom planu poziva se na ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost s obzirom na to da četvrtina emisija stakleničkih plinova u Europskoj uniji dolazi iz prometnog sektora te je njihov udio i dalje u porastu. Svi oblici prijevoza morat će pridonijeti smanjenju emisija. Među ostalim, prema Europskom zelenom planu, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima. Potrebno je brzo djelovati kako bi se proveo taj ambiciozni plan i osiguralo povećanje modalnog udjela željezničkog prometa, uz pružanje snažnijih poticaja za promicanje željezničkog prijevoza tereta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kako bi provela opće ciljeve utvrđene u zelenom planu, Komisija će predstaviti strategiju za pametnu i održivu mobilnost tijekom posljednjeg tromjesečja 2020. Ta će se strategija, među ostalim, usredotočiti na inicijative čiji je cilj povećanje kapaciteta i poboljšanje upravljanja teretnim kapacitetima na željezničkim i unutarnjim plovnim putovima te stvaranje pametnog i neometanog multimodalnog prometnog sustava privlačnog korisnicima s ciljem smanjenja tržišnog udjela cestovnog prometa i povećanja privlačnosti multimodalnosti, uključujući željeznice. Inicijative u tom smislu već su u planu za 2021. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Godina željeznice bit će prilika za pojačano informiranje o prednostima željeznica u pogledu održivosti, o strategiji za pametnu i održivu mobilnost te o politikama EU-a za ulaganja u željeznice. Ulaganja u željezničku infrastrukturu mogu potaknuti gospodarstvo, stvoriti kvalitetna radna mjesta koja su socijalno i ekološki održiva te povećati privlačnost željezničkih usluga za korisnike. Osvještavanje javnosti o ovoj temi pomoći će da se utječe na ponašanje kupaca i izbor oblika prijevoza kad je riječ o javnom prijevozu te na mobilnost s niskom razinom emisija. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Europska godina željeznice također će biti prilika za ocjenu kvalitete željezničkih usluga i, eventualno, njihovu prilagodbu potrebama korisnika kako bi se ispunili kriteriji utvrđeni u Protokolu (br. 26) o uslugama od općeg interesa priloženom UFEU-u. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalna agenda za Europu

| 4.8. | Trebalo bi uložiti velik trud u okviru Digitalne agende za Europu kako bi se željeznički sektor uključio u digitalnu revoluciju i u sve popratne mjere namijenjene u tu svrhu. To bi trebalo pomoći u poticanju provedbe ERTMS-a, razvoja rješenja za mobilnost kao uslugu, novih rješenja izdavanja karata, uz uvođenje sustava 5G u osnovnu i sveobuhvatnu mrežu TEN-T. To će željeznicama omogućiti da ispune zahtjeve postojećih i budućih kupaca. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zaposlenicima se mora pružiti odgovarajuća potpora u tekućem procesu digitalizacije te se moraju osigurati njihova radna mjesta. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost rodno specifičnim zahtjevima kako bi se zajamčila rodna ravnopravnost. Bojazni zaposlenika u tom procesu transformacije moraju se na odgovarajući način uzeti u obzir uključivanjem predstavnika zaposlenika i sindikata. Zaposlenici moraju imati pristup osposobljavanju i daljnjem obrazovanju kako bi ostali na kvalitetnim radnim mjestima i kako bi se postiglo održivo zapošljavanje. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | S obzirom na to da će mreža 5G podići razinu mobilne i internetske tehnologije na status tehnologije opće namjene, EGSO poziva institucije EU-a i države članice da dovrše jedinstveno digitalno tržište, uključujući razvoj kapaciteta za integraciju i uporabu usluga mreže 5G kako bi se zaštitila i poboljšala konkurentnost europskih gospodarskih sektora kao što je promet, a posebno željeznički promet. EGSO od Komisije zahtijeva i izradu studije biološkog utjecaja zračenja mreže 5G i rizika od interferencije s drugim frekvencijskim rasponima (3). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Demografski, gospodarski i politički trendovi oblikovat će nove načine kretanja po urbanim i neurbanim područjima, a u željeznicama smatraju da će se nedvojbeno morati moći uključiti u multimodalni, sve više digitalizirani prijevozni lanac. Konkretno, ako željeznice dodatno porade na ispunjavanju novih potreba u pogledu udobnosti i pristupačnosti, sve veći broj starijih i mladih ljudi mogao bi se prikloniti češćoj upotrebi željezničkog prijevoza u urbanim područjima, ali i za duga putovanja. Istodobno će se generacija tehnološki obrazovanih putnika mnogo manje oslanjati na privatni prijevoz umjesto kojeg će radije birati rješenja zajedničke mobilnosti i javnog prijevoza, pod uvjetom da razina kvalitete usluga bude primjerena. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Za željeznice će biti osobito važno poboljšati tehnologije za izdavanje karata pojednostavnjenjem kupovine karata mogućnošću kombiniranja različitih segmenata putovanja uz korištenje jedne karte te predviđanjem buduće mogućnosti multimodalnih karata. EGSO poziva Europsku komisiju da podrži inicijative usmjerene na postizanje tog cilja, primjerice stručnim smjernicama, razmjenom dobrih praksi, dodjelom bespovratnih sredstava itd. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Budući da je multimodalnost posebno bitna za željeznički prijevoz robe, važno je iskoristiti Europsku godinu željeznice za promicanje dijaloga među korisnicima prijevoza, željezničkog i drugih prometnih sektora, na nacionalnoj razini i na razini EU-a, kako bi se utvrdili praktični problemi koji otežavaju razvoj željezničkog prijevoza robe i pronašla rješenja kojima bi usluge željezničkog prijevoza robe postale privlačne korisnicima. EGSO naglašava da je u takav dijalog važno uključiti sve prometne sektore. Pronalaženje paradigmi za suradnju među poduzećima koja nisu u sukobu s pravom tržišnog natjecanja može biti značajan aspekt takvog dijaloga. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Digitalizacija će željeznicama omogućiti i nastavak prilagodbe usluga kako bi se ispunile potrebe pošiljatelja na što djelotvorniji način, primjerice povećanjem upotrebe raspoloživog kapaciteta vlaka i kombinacijom različitih vrsta usluga prijevoza robe. S obzirom na trenutačni silazni trend tržišnog udjela željezničkog prijevoza tereta, trebalo bi naglasiti mogućnosti za poboljšanje učinkovitosti i fleksibilnosti ponuđenih usluga. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Upravitelji željezničke infrastrukture morat će se sve više digitalizirati kako bi poboljšali radni učinak u pogledu bolje točnosti i većih kapaciteta. To će se posebno potaknuti uvođenjem automatskog sustava kontrole vlakova ERTMS. EGSO zapravo smatra da bi uvođenje ERTMS-a trebalo drastično ubrzati. Planom oporavka nastoje se osigurati potrebna ulaganja (više od 100 milijardi eura, uključujući digitalnu signalizaciju), a EGSO potiče željeznice da razviju sveobuhvatan i interoperabilan okvir mobilnosti kao usluge zajedno s drugim oblicima prijevoza. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Za digitalnu transformaciju željeznica od ključne je važnosti slobodan protok podataka. EGSO stoga poziva na iznalaženje djelotvornih rješenja za uklanjanje problema povezanih s pristupom podacima, interoperabilnošću i prijenosom podataka, uz istovremeno osiguravanje primjerene zaštite podataka i privatnosti, poštenog tržišnog natjecanja i većeg izbora za potrošače kao i statičnih i dinamičnih informacija za putnike. Isti se uvjeti moraju primjenjivati na javna i privatna poduzeća uz uzajamnost razmjene podataka i naknade troškova (4). |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Iz prethodno navedenih razloga jedno od težišta Godine željeznice trebalo bi biti na temi digitalizacije željeznice. Konkretno, poveznicu između digitalizacije i održivosti trebalo bi istaknuti odgovarajućim komunikacijskim inicijativama. |
| --- | --- |

4.17.

Djelatnici željeznice

| 4.18. | Europske željeznice izravno zapošljavaju približno 1,3 milijuna europskih građana i neizravno još otprilike 1 milijun europskih građana, što ih čini jednim od najvećih poslodavaca u Europskoj uniji. Željeznički prijevoznici ključan su čimbenik u osposobljavanju mladih te stoga doprinose borbi protiv nezaposlenosti mladih u Europi, posebno u ekonomski teškim vremenima. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Europska godina željeznice ujedno je i godina željezničkih radnika. Potrebno je zajamčiti kvalitetna radna mjesta za radnike u prometnom sektoru i sigurnu i pouzdanu uslugu za korisnike. U duhu socijalne Europe u središtu pozornosti moraju biti radni uvjeti zaposlenika. Damping plaća i socijalni damping nemaju mjesta u željezničkom sektoru i moraju se ukloniti. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Željeznički radnici zaslužuju javno priznanje. U tu je svrhu važno osigurati vidljivost njihovih postignuća i uvažiti njihove izazove. Mjere na razini Europe trebale bi pridonijeti uvažavanju postignuća radnika i naglasiti zahtjeve za kvalitetnim radnim mjestima. Svi željeznički radnici moraju biti zaštićeni od dampinga plaća i socijalnog dampinga kako bi se održao siguran željeznički promet u Europi. To se može zajamčiti samo aktivnim socijalnim partnerstvom u tom sektoru. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Osim što, naravno, otvara mogućnost za razvoj željeznica, digitalizacija je isto tako neophodna za razvoj poslovanja. Samo ako digitaliziraju svoje interne procese i način pružanja usluga, željeznice će moći odgovoriti na izazove današnjice. Međutim, pri uvođenju digitalizacije istodobno je potreban krajnji oprez kako bi se izbjegli disruptivna tranzicija i društveni razdor. Od ključne je važnosti da se europski socijalni partneri sastaju u okviru sektorskog socijalnog dijaloga EU-a o željeznicama kako bi donosili odluke o zajedničkim projektima u svrhu boljeg utvrđivanja i predviđanja učinka automatizacije i digitalizacije te održavanja visoke razine zaposlenosti i socijalnih jamstava u sklopu socijalno pravedne tranzicije (5). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Za suočavanje s tim izazovom od ključne je važnosti stavljanje naglaska na promjene karijere, uz potporu u vidu cjeloživotnog učenja i ulaganja u zapošljivost osoblja kako bi se izbjegla otpuštanja. Dva važna izazova za željeznice jesu neuravnotežena dobna piramida radne snage i poteškoće u zapošljavanju, osobito mladih i žena (6). |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Godina željeznice trebala bi omogućiti da se bolje predstave prednosti ostvarenja karijere u željeznicama, osobito mladim Europljanima, pružanjem podrške zajedničkim inicijativama sa socijalnim partnerima, sveučilištima, cijelom akademskom zajednicom i europskim organizacijama mladih. |
| --- | --- |

4.23.

Infrastruktura

| 4.24. | Okvir TEN-T znatno je doprinio tome da se utvrdi kako su za novu željezničku infrastrukturu potrebna pozamašna financijska sredstva, približno 500 milijardi eura, samo za osnovnu mrežu do 2030., iako dostupna sredstva i dalje nisu dostatna za pokrivanje svih potreba. Dovršetak osnovne mreže trebao bi dovesti do toga da se gotovo svi glavni i veliki gradovi Europe priključe na mrežu brzih vlakova (što bi uključivalo više od 500 000 stanovnika). Nadalje, u nekim se zemljama pitanje održavanja infrastrukture mreže TEN-T uvelike podcjenjuje što sada dovodi do ozbiljnih problema, dok se to u drugim zemljama provodi na odgovarajući način. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Ako, s jedne strane, EGSO odobri promicanje željezničkih veza između velikih gradova s pomoću vlakova velikih brzina i mreže TEN-T, podsjećamo na važnost održavanja odgovarajuće razine podupiranja i financiranja nacionalnih i regionalnih linija. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | EGSO poziva na poticanje ulaganja u dovršetak mreže, uključujući ruralna i regionalna područja, i pokrivanje financijskih sredstava za redovito i izvanredno održavanje cijele mreže TEN-T u okviru plana oporavka EU-a. Potrebna su dodatna sredstva za razvoj željeznica, ulaganja u infrastrukturu i gušću putničku i teretnu mrežu. Svakim eurom uloženim u željeznice otvaraju se i održavaju radna mjesta, također u industriji opskrbe željeznica i u regijama. |
| --- | --- |

4.26.

Održive financije

| 4.27. | Cilj je Akcijskog plana Europske komisije o financiranju održivog rasta (COM(2018) 97 final) preusmjeriti tokove kapitala prema održivim ulaganjima radi ostvarenja održivog i uključivog rasta, upravljanja financijskim rizicima koji proizlaze iz klimatskih promjena, iscrpljivanja resursa, uništavanja okoliša i socijalnih pitanja te poticanja transparentnosti i dugoročnog razmišljanja u pogledu financijskih i gospodarskih aktivnosti. |
| --- | --- |

4.27.

| 4.28. | Iznimno je važan jedinstveni sustav klasifikacije (taksonomija) EU-a zahvaljujući kojemu će postati jasnije koje se aktivnosti mogu smatrati održivima. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Na temelju razvoja taksonomije održivosti EU-a i dosad postignutih rezultata zahvaljujući Akcijskom planu, Komisija je najavila njegovu reviziju u okviru Europskog zelenog plana. |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | EGSO pozdravlja prijedloge u pogledu taksonomije koji su prvi korak u provedbi Akcijskog plana o financiranju održivog rasta (7). Odbor također pozdravlja prijedlog o postavljanju novih referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika i referentnih vrijednosti za pozitivan ugljični učinak. Taj temelj također treba biti u skladu s velikim ambicijama koje su navedene u Akcijskom planu, u kojima stoji da je „Europa u dobrom položaju da preuzme ulogu svjetskog predvodnika”. Sada treba djelovati u skladu s tim ambicijama te izraditi taksonomiju na temelju njih. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | S obzirom na značajke održivosti, željeznice bi trebale moći pronaći mogućnosti u svim održivim financijskim inicijativama. Iako je nepobitno da je financiranje održavanja i daljnjeg širenja željezničke infrastrukture javni zadatak te se mora računati na javni proračun, potrebno je obratiti pozornost na potrebe financiranja željezničkog sustava sutrašnjice, osobito željezničkih vozila i željezničkih postaja te istražiti mogućnost privatnih ulagača koji bi sudjelovali u projektima u pogledu željeznice. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | Kako bi se osigurala održivost političkog okvira koji pružaju inicijative Komisije o održivom financiranju, važno je da države članice EU-a što prije dovrše postupak ratifikacije Protokola iz Luxembourga iz 2007. o specifičnim pitanjima koja se odnose na željeznička vozila (odnosno Željezničkog protokola iz Luxembourga), priloženog Konvenciji iz Cape Towna o međunarodnim stvarnopravnim osiguranjima na pokretnoj opremi iz 2001. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | Neophodno je da se predstavnici željeznica i zajednica privatnih ulagača sastanu i razmijene zamisli o mogućnostima sinergije, uzimajući u obzir i inicijative Komisije o održivom financiranju. U okviru Europske godine željeznice trebalo bi planirati aktivnosti koje bi omogućile takve razmjene, uključujući željezničku zajednicu i zajednicu privatnih ulagača, osobito dugoročnih ulagača kao što su fondovi osiguranja, ulagački i mirovinski fondovi. |
| --- | --- |

4.33.

Pristupačnost

| 4.34. | Promicanje univerzalnog pristupa utvrđenog Protokolom (br. 26) o uslugama od općeg interesa i upućivanjem na usluge od općeg gospodarskog interesa podrazumijeva odgovarajući pristup za sve korisnike na cijelom državnom području (teritorijalna dostupnost), pri čemu se podrazumijeva da se uvjeti pristupa (vrijeme čekanja, gustoća pristupnih točaka, infrastruktura itd.) mogu razlikovati ovisno o potrebama korisnika. Jednako postupanje i promicanje univerzalnog pristupa za sobom povlače i borbu protiv svih oblika diskriminacije. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Kako bi željeznica postala privlačnija za svakodnevna putovanja, kao i za putovanja na velike udaljenosti i prekogranična putovanja, bit će važno ojačati prava putnika, informirati putnike o takvim zaštitnim mjerama te zadržati i po mogućnosti poboljšati cjenovnu pristupačnost i kvalitetu usluge željezničkog prijevoza. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Društva europskih željeznica, upravitelji postaja i upravitelji infrastrukture neprestano rade na poboljšanju iskustva putovanja osobama sa smanjenom pokretljivošću ili osobama s invaliditetom. Željezničke usluge neizmjerno su pristupačnije nego što su bile u prošlosti te brojni putnici s invaliditetom mogu putovati vlakom bez tuđe pomoći. Željeznički prijevoznici snažno doprinose pospješenju socijalnog uključivanja osoba s invaliditetom i predani su ispunjenju svojih obveza u tom području zajedno s tijelima javne vlasti i udruženjima putnika. |
| --- | --- |

4.36.

| 4.37. | Ulaže se u nastavak uklanjanja prepreka u postajama i vlakovima tijekom sljedećeg desetljeća kako bi se olakšalo putovanje putnicima sa smanjenom pokretljivošću ili s invaliditetom. |
| --- | --- |

4.37.

| 4.38. | Stoga će i dalje biti potrebna financijska potpora trećih strana, bilo od nacionalnih vlada bilo izravno iz EU-a, ako se želi postići neprestano poboljšanje pristupačnosti željezničkoj mreži kao što je predviđeno u postojećem zakonodavstvu EU-a o pristupačnosti željeznica. |
| --- | --- |

4.38.

| 4.39. | Europska godina željeznice trebala bi otvoriti i mogućnost razvoja projekata koji promiču holistički pristup pristupačnosti te ne provoditi samo inicijative željezničkog sektora u željezničkim postajama i vlakovima radi poboljšanja pomoći i pristupačnosti, nego i sve što je potrebno da bi se putnicima najprije osigurala pristupačnost prometnim čvorištima. |
| --- | --- |

4.39.

Održivi turizam

| 4.40. | Europska unija jedna je od najrazvijenijih i najposjećenijih turističkih regija u svijetu. Od ukupnog broja međunarodnih dolazaka turista iz cijelog svijeta 40 % ih otpada na EU, pri čemu EU zadržava 31 % prihoda od međunarodnog turizma. U EU-u su smještena neka od najvećih izlaznih tržišta u svijetu i najposjećenija svjetska odredišta. Gotovo 270 milijuna stanovnika EU-a 2016. je otputovalo na najmanje jedno privatno putovanje (2/3 tadašnjeg broja stanovnika), od kojih su više od polovine bila međunarodna putovanja. Prijevoz uglavnom obuhvaća 27 % izdataka za privatna putovanja. |
| --- | --- |

4.40.

| 4.41. | Jedan je od glavnih izazova utvrđenih u Programu EK-a za održiv i konkurentan europski turizam (COM2007/621) suočavanje s okolišnim učinkom prometa povezanog s turizmom. |
| --- | --- |

4.41.

| 4.42. | Pokret Petkom za budućnost te sve izraženiji ekstremni vremenski uvjeti i klimatske pojave potiču građane da promisle o svojim ustaljenim putnim planovima te razmotre željeznicu kao sredstvo prijevoza do njihova odredišta. Najveću kategoriju putnika koji samostalno putuju vlakom čine putnici koji odlaze na privatna putovanja i godišnje odmore. |
| --- | --- |

4.42.

| 4.43. | Danas se europski turizam suočava s tranzicijskom fazom, pri čemu renomirana odredišta razrađuju nove vizije za razvoj turizma u kojima pridaju više pozornosti načelima gospodarske, socijalne i okolišne održivosti. Potrebni su novi uzorci razvoja turizma kako bi se riješio okolišni učinak turizma i prekomjerni turizam. |
| --- | --- |

4.43.

| 4.44. | Brojnim državama članicama, europskim regijama i gradovima turizam čini glavni doprinos gospodarskom i društvenom tkivu te isto tako osigurava radna mjesta i prihode. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila taj ekosustav. |
| --- | --- |

4.44.

| 4.45. | S obzirom na to, potrebno je poduzeti mjere kako bi se pomoglo međunarodnom, kontinentalnom i nacionalnom turizmu da nastave svoj rad radi očuvanja velikog raspona sektora gospodarstva EU-a. Željeznice mogu pomoći u razvoju turističkih odredišta koja nemaju prikladnu zračnu povezanost, otvaranju novih pravaca i poticanju novih vrijednosnih lanaca. Time se europskim željeznicama otvara mogućnost da ispune očekivanja sve većeg broja ekološki osviještenih turista na tržištu. |
| --- | --- |

4.45.

| 4.46. | Godina željeznice trebala bi pružiti priliku za osvještavanje javnosti o održivom turizmu i novim turističkim pravcima koje europski građani mogu otkriti zahvaljujući željezničkim vezama. Promjena vrsta prijevoza u turizmu trebao bi biti koncept koji će se razviti i obznaniti s pomoću odgovarajućih komunikacijskih inicijativa uz zajedničku potporu željezničke zajednice, europske kulturne industrije te nacionalnih i europskih predstavnika turističke industrije. |
| --- | --- |

4.46.

| 4.47. | U tom bi kontekstu Europska godina željeznice trebala biti i prilika za pružanje bolje vidljivosti i podizanje svijesti javnosti o povijesnim i slikovitim željezničkim rutama diljem Europe, kao što su Orient Express od Pariza do Venecije, željeznička ruta Creusot po istočnoj i južnoj Francuskoj, linija od Münchena do dvorca Neuschwanstein u Njemačkoj, željeznička linija u dolini d’Orcia u Italiji, malopoljske željezničke linije u Poljskoj i mnoge druge diljem kontinenta. |
| --- | --- |

4.47.

DiscoverEU

| 4.48. | Nekoliko je razloga zašto znatan broj mladih Europljana nikad nije putovao Europom ili je to činio rijetko. Iako postoje programi za razmjenu u području obrazovanja, EU je upravo pokrenuo alat koji bi omogućio svakom Europljaninu da iskusi putovanje koje bi mlade ljude bolje povezalo s europskim identitetom, osvještavajući ih pritom o temeljnim vrijednostima Europske unije i upoznavajući ih s održivim i čistim načinima prijevoza. DiscoverEU je inicijativa Europske unije koja ljudima pruža mogućnost da istraže Europu kroz učenje. Pretežitim putovanjem željeznicom (uz iznimke koje omogućuju sudjelovanje osobama koje žive na otocima ili udaljenim područjima) mladi Europljani mogu istražiti Europu te njezine velike i manje gradove. |
| --- | --- |

4.48.

| 4.49. | Uloga putovanja u stvaranju europskog identiteta prepoznata je još od pripremnih radova za uključivanje sektora u Ugovor iz Lisabona. Profesor Richard Jobs nedavno je predstavio konkretniju ulogu propusnice Interrail u oblikovanju zajedničkih europskih vrijednosti (8). |
| --- | --- |

4.49.

| 4.50. | Godina željeznice trebala bi omogućiti novi zamah inicijative DiscoverEU te poduprijeti njezine ciljeve i doprijeti do mladih Europljana koji još nisu imali prilike sudjelovati u projektu. EGSO podupire inicijativu Europskog parlamenta da se svakom europskom građaninu za navršenih 18 godina dodijeli pravo na propusnicu DiscoverEU kao znak identiteta EU-a. |
| --- | --- |

4.50.

Europalia i drugi europski željeznički muzeji

| 4.51. | Svake dvije godine na festivalu Europalia javnosti se u Belgiji i susjednim državama predstavi program događanja i izložbi o temama sa snažnom europskom dimenzijom i perspektivom. Već tradicionalno Europalia privlači velik broj posjetitelja od kojih mnogi dolaze iz inozemstva. |
| --- | --- |

4.51.

| 4.52. | Tema sljedećeg izdanja (koje počinje u listopadu 2021.) bit će željeznice i njihov utjecaj na način putovanja, rada, komunikacije i života u Europi. Naglasak će biti na željeznicama kao „preteči” nastojanja EU-a da ujedini nacije i građane te na vlakovima kao prekretnici u smjeru zelene mobilnosti koja se temelje na idejama iznesenim u Europskom zelenom planu i na utjecaju željeznica na umjetnost te isticanju uloge željeznice kao snažnog zagovornika društvene, gospodarske i industrijske promjene. |
| --- | --- |

4.52.

| 4.53. | U tom kontekstu bilo bi korisno iskoristiti Godinu željeznice za pružanje više informacija o rasporedu inicijativa festivala Europalia te široj javnosti prenijeti sadržaj stvoren na već postojećim kulturnim događanjima kao što su festivali (Cannes, Venecija, Berlin) i umjetničke izložbe. S obzirom na navedeno, tijekom 2021. željeznički kolodvori i muzeji mogli bi postati prostor za velike inicijative koje povezuju budućnost i prošlost željeznica s velikim industrijama kao što su arhitektura i građevinarstvo, dizajn, turizam, elektromehanički sektor, prehrambena industrija i turizam. |
| --- | --- |

4.53.

| 4.54. | U okviru Godine željeznice potrebno je i težiti sudjelovanju svih europskih željezničkih muzeja, pozvati građane da otkriju njihove zbirke, među ostalim i njihovom digitalizacijom, promicati razmjenu među muzejima i europsku rutu željezničkih muzeja. |
| --- | --- |

4.54.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 78 final.

1

(2)  COM(2020) 78 final.

2

(3)  SL C 353, 18.10.2019., str. 79.

3

(4)  SL C 353, 18.10.2019., str. 79.

4

(5)  SL C 47, 11.02.2020., str. 23.

5

(6)  SL C 47, 11.02.2020., str. 23.

6

(7)  SL C 62, 15.2.2019., str. 103.

7

(8)  See Jobs, R.I. (2017.). Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe („Ambasador s ruksakom – Kako su putovanja mladih ujedinila Europu”), University of Chicago Press, str. 249.

8

Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/158

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19

(COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

(2020/C 364/22)

| Glavni izvjestitelj: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Alberto MAZZOLA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 8.7.2020.
  Vijeće, 30.6.2020. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Odobrenje predsjednika EGSO-a: | 25.6.2020. (hitni postupak, pravilo 62. Poslovnika) |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 211/2/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 8.7.2020.

Vijeće, 30.6.2020.

Pravni temelj:

članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Odobrenje predsjednika EGSO-a:

25.6.2020. (hitni postupak, pravilo 62. Poslovnika)

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020.

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

211/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Europske komisije i smatra da je on u skladu s točkom 3.2 mišljenja EGSO-a TEN/710 – „Europska godina željeznice (2021.)” (1), u kojoj je, komentirajući otpornost koju je željeznički sektor pokazao čak i na vrhuncu pandemije COVID-a 19, EGSO ustvrdio da „iako se željeznički prijevoz robe pokazao otpornim, mogli su se postići i bolji rezultati da [...] su pristojbe za pristup pruzi bile smanjene na nulu [...]”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava da je važno da države članice i upravitelji infrastrukture što prije primijene odstupanja odobrena prijedlogom Europske komisije za cijelo razdoblje navedeno u prijedlogu. EGSO smatra da će predložene mjere biti korisne kratkoročno i tijekom cijelog razdoblja njihove primjene. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, EGSO predlaže da prije isteka roka valjanosti predloženih odstupanja Europska komisija i zakonodavci razmotre produljenje njihove valjanosti, osobito u slučaju da se gospodarski oporavak sektora pokaže sporijim od očekivanog. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava važnost odredbi kojima je cilj osigurati da države članice upraviteljima infrastrukture nadoknade sve ekonomske gubitke uzrokovane primjenom odstupanja od Direktive 2012/34/EU (2) koja je predložila Komisija. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Prijedlog Komisije

| 2.1. | Prijedlogom Komisije, kao i drugim nedavnim prijedlozima, želi se europskom željezničkom sektoru ponuditi mjere gospodarske pomoći. Mjere iz tog prijedloga odnose se na oslobađanje od plaćanja pristojbi za pristup pruzi u okviru korištenja željezničke infrastrukture, smanjenje tih pristojbi ili odgodu njihova plaćanja, kao i na oslobođenje od pristojbi za rezervaciju. Njima je obuhvaćeno referentno razdoblje od 1. ožujka 2020. do 31. prosinca 2020., tijekom kojega se pristojbe mogu mijenjati, odstupajući od članka 27. Direktive 2012/34/EU. Stoga se izvješće o mreži s prikazom svih primjenjivih pristojbi mora objaviti najkasnije četiri mjeseca prije roka za predavanje zahtjeva za dodjelu infrastrukturnog kapaciteta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Konkretno, predlaže se odstupanje od načela utvrđenog člankom 31. stavkom 3. Direktive kojim se zahtijeva da se pristojbe za minimalni pristupni paket određuju na razini troška koji je stvarno nastao zbog pružanja željezničke usluge. Odstupajući od određenih odredbi Direktive 2012/34/EU državama članicama dozvoljena je prilagodba naniže u ubiranju marži tijekom trenutačnog voznog reda. Odstupajući od članka 36. Direktive 2012/34/EU, upravitelji infrastrukture mogu odlučiti ukinuti pristojbe za rezervaciju za otkazane trase vlakova zbog smetnji uzrokovanih pandemijom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija predlaže i da se državama članicama odobri da upraviteljima infrastrukture nadoknade ekonomske gubitke uzrokovane svakim od prethodno navedenih odstupanja od Direktive 2012/34/EU (pristojbe na temelju izravnih troškova, marže i pristojbe za rezervaciju). Odstupajući od Direktive 2012/34/EU, upravitelji infrastrukture mogu dobiti povrat u roku kraćem od razdoblja utvrđenog u članku 8. stavku 4. te direktive, tj. do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine u kojoj je gubitak nastao. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U izvješću o mreži detaljno se utvrđuju opća pravila, rokovi, postupci i kriteriji za programe ubiranja pristojbi i dodjele kapaciteta, uključujući informacije za zahtjeve za dodjelu infrastrukturnog kapaciteta. Predlaže se da se propiše obveza ažuriranja i izmjene izvješća o mreži bez odgode. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Željeznice su doživjele znatan i neočekivani poremećaj kontinuiteta poslovanja zbog izbijanja pandemije COVID-a 19, s velikim padom mobilnosti. Tijekom vrhunca krize popunjenost vlakova u nekoliko se zemalja smanjila za više od 90 %, a čak ni nakon završetka karantene broj putnika u željezničkom prijevozu još nije dosegnuo 50 % razine prije krize. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na temelju prvih grubih procjena sektorskih udruženja kao što je Zajednica europskih željeznica (CER), gubitak prihoda svih prijevoznika u putničkom prometu uslijed pandemije od početka krize iznosi 900 milijuna eura tjedno. U sektoru željezničkog prijevoza robe izbijanje bolesti COVID-19 u prosjeku je tijekom ožujka i travnja 2020. prouzročilo pad prihoda od približno 25 % u cijeloj Europskoj uniji (EU27) te gubitak prihoda od približno 78 milijuna eura tjedno. Izbijanje bolesti COVID-19 sve više utječe na upravitelje željezničke infrastrukture zbog smanjenja prometa i prihoda koji se njime ostvaruju. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Smanjenjem pristojbi za pristup pruzi ispod razine predviđene Direktivom 2012/34/EU i većom fleksibilnošću upravitelja infrastrukture u pogledu dodjele željezničkih trasa djelomično će se smanjiti učinak krize na željezničke prijevoznike. |
| --- | --- |

3.3.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti stranicu 149. ovog Službenog lista.

1

(2)  SL L 343, 14.12.2012., str. 32.

2

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 364/160 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 364/160

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018.–31. prosinca 2018.”

(COM(2019) 455 final)

(2020/C 364/23)

Izvjestiteljica:

Suizvjestitelj:

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 19.12.2019 |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 32. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 16.6.2020 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.7.2020 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 203/0/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 19.12.2019

Pravni temelj:

članak 32. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

16.6.2020

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.7.2020

Plenarno zasjedanje br.:

553

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

203/0/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | COVID-19 na dalekosežan i dosad nezabilježen način utječe na naš globalizirani svijet i njegove stanovnike te na trgovinu i ulaganja. Svjetska trgovinska organizacija (WTO) procjenjuje da će svjetska trgovina pasti između 13 % i 32 % u 2020. (1). Kao važan pokretač rasta, otvaranja novih radnih mjesta i održivog razvoja, trgovina će imati ključnu ulogu u promicanju održivog gospodarskog oporavka od krize te će omogućiti poduzećima da ponovno izgrade i reorganiziraju svoje narušene lance vrijednosti. Europi je hitno potreban snažan, socijalan, održiv i uključiv plan za oporavak EU-a koji će pružiti podršku poduzećima i ljudima u prevladavanju ove krize i očuvanju dostojanstvenih radnih mjesta, što podrazumijeva i poticanje međunarodne trgovine. Taj bi se plan trebao financirati euroobveznicama ili drugim europskim zajedničkim dugoročnim zaduženjem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ova kriza naglašava važnost globalne suradnje i procesa reforme WTO-a kako bi se osigurala snažna i učinkovita organizacija koja može djelovati protiv protekcionizma i jednostranosti. Došlo je vrijeme da WTO odigra svoju ulogu u aktivnom promicanju temeljnih standarda rada i Pariškog sporazuma (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U najavljenoj reviziji rane trgovinske strategije EU-a potrebno je izvući važne pouke iz ove krize. EU nije samodostatna i ovisi o pristupu međunarodnim tržištima. Globalni opskrbni lanci trebaju postati otporniji, raznolikiji i odgovorniji. Robusniji instrumenti trebaju biti uključeni u program održivog trgovanja i ulaganja u svim njegovim dimenzijama. Program mora biti usklađen sa Zelenim planom te mora iskazati jednaku ambiciju u pogledu učinkovite primjene i provođenja odredbi o radu. Preporuke Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (EESC) iznesene u nizu nedavnih i trenutačnih ključnih mišljenja o trgovini EU-a trebaju se uklopiti u tu reviziju (3). Nova trgovinska strategija EU-a trebala bi nadići stare modele trgovine, gradeći novi model koji je ekonomski otporniji, zeleniji, društveno održiv i odgovoran. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Civilno društvo igra važnu ulogu u podizanju svijesti o provedbi trgovinske politike EU-a. To može pomoći u priopćavanju njegovih prednosti i presudno je u prepoznavanju zabrinutosti i nedostataka. Stoga EGSO izražava osobito žaljenje što djelovanje i glas unutarnjih savjetodavnih skupina (DAG-ova) i dalje uglavnom nisu prisutni u izvješću o primjeni. Doprinos radnih programa DAG-ova i zajedničkih izjava s DAG-ovima u partnerskim zemljama trebao bi se više odražavati u budućim izvješćima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U budućim sporazumima opseg praćenja DAG-ova obuhvaćat će cijeli sporazum, pri čemu je potrebno obratiti posebnu pozornost na utjecaj na trgovinu i održivi razvoj (TSD). Potrebno je znatno osnažiti utjecaj preporuka DAG-ova, posebno onih u vezi s kršenjem pravila o TSD-u, ali ne samo njih. Stručna skupina za TSD u kojoj su zastupljene države članice, novi glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila (CTEO) i nadležne institucije EU-a trebali bi uspostaviti strukturiranu naknadnu razmjenu stajališta s DAG-ovima, a zajednički sastanci između DAG-ova trebali bi biti sastavni dio pregovora o sporazumima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sporazumi o slobodnoj trgovini (FTA) stvaraju okvir za razvoj dugoročnih odnosa poduzeća s novim kupcima i dobavljačima, iskorištavanje prilika u novim zemljama i izgradnju lokalnih kapaciteta kako bi se ispunili njihovi zahtjevi. Za postavljanje temelja potrebno je utvrditi ambiciozan bilateralni i multilateralni trgovinski program koji obuhvaća gore spomenute pouke i potpuno provesti postojeće sporazume o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Godišnje izvješće o provedbi FTA-a pruža sveobuhvatan i pregledan pregled trgovinske mreže EU-a. To izvješće mjeri napredak i postignuća pojedinih FTA-ova i ukazuje na nedostatke u primjeni. No potrebno je poboljšati njegov informativni potencijal i bolje ga povezati s prošlim izvješćima i cjelokupnim životnim ciklusom politike za ocjenjivanje trgovine. Posebno se procjene održivog učinka (SIA) trebaju koristiti kao izvori informacija. Prilikom izrade budućih izvješća Europska komisija (EK) savjetovanje s civilnim društvom treba smatrati prioritetom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prikupljanje i raščlanjivanje podataka djeluje kao najveći izazov. Izvješće bi trebalo dosljednije koristiti nacionalne podatke, pokazujući različito stvarno stanje po državama članicama ili regijama EU-a i, tamo gdje je to potrebno, ulagati u aktivno prikupljanje podataka. Uspostavljanje kriterija omogućuje konkretnije usporedbe. Drugi izvori, poput Međunarodne organizacije rada (ILO) o kršenju radnih prava, trebaju nadopuniti sliku. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Buduća izvješća trebala bi se sistematičnije baviti trgovinom uslugama i razvojem iste. Potrebni su detaljniji podaci, po sektorima i načinu opskrbe, kako bi se procijenilo u kojoj mjeri poduzeća svih veličina mogu iskoristiti mogućnosti iz sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a. Kako bi se pomoglo izvoznicima usluga, revidirana baza pristupa tržištu trebala bi na dosljedan način obuhvatiti usluge i biti dopunjena smjernicama EU-a za izvoznike europskih usluga i ulagače u te usluge. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kako bi se pružila dodana vrijednost svim dionicima, godišnje izvješće treba posvetiti više pažnje određenim područjima i skupinama. Potrošači bi trebali vidjeti kako se povećavanje trgovinskih tokova može pretvoriti u konkretne pogodnosti. Podaci trebaju pokazati bolju ravnotežu između ambicioznih pregovaračkih ciljeva za potrošače i njihove kasnije primjene. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Stopa iskorištavanja povlastica (PUR) važan je pokazatelj za primjenu sporazuma o slobodnoj trgovini. Izvješće pokazuje da je PUR općenito niži za izvoz iz EU-a u partnerske zemlje nego za uvoz u EU. EZ i države članice moraju poduzeti zajedničke mjere za poboljšanje iskorištavanja trgovinskih povlastica i povećanje svijesti o trgovinskim pogodnostima, posebno među malim i srednjim poduzećima. U suradnji s poslovnom zajednicom EU-a trebali bi promicati sporazume o slobodnoj trgovini na svojem nacionalnom jeziku i razviti nacionalne akcijske planove za svaki FTA. Aktivnosti vezane uz širenje informacija također trebaju obuhvatiti uvoznike u zemljama partnerima. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Transparentnost je ključna za poboljšanje pristupa tržištu javnih nabava za europska poduzeća u partnerskim zemljama iz sporazuma o slobodnoj trgovini. Objava natječaja iz trećih zemalja u posebnom odjeljku baze podataka o elektroničkoj dnevnoj bazi EU-a za javne natječaje značajno bi poboljšala mogućnost europskih poduzeća svih veličina da iskoriste poglavlje o nabavi. Osim toga, EU bi trebala promicati najbolje prakse o načinima uključivanja kriterija za zaštitu okoliša i socijalnih kriterija u javnu nabavu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sporazumi o slobodnoj trgovini nude značajan potencijal za izvoz poljoprivrednih proizvoda Europske unije, dok zemljopisne oznake (GI) povećavaju konkurentnost proizvođača poljoprivredne hrane u EU-u i izvan EU-a. Međutim, čini se da primjena poljoprivredno-prehrambenih odredbi zaostaje za ambicioznim ciljevima. Sljedivost proizvoda i sposobnost za primjenu načela predostrožnosti ključni su za osiguravanje kvalitetne hrane te sigurnu i provjerenu opskrbu hranom. Za učinkovito praćenje sanitarnih i fitosanitarnih standarda (SPS) potrebna je inspekcija s odgovarajućim resursima. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Godinama nakon što su sklopljeni sporazumi o slobodnoj trgovini i dalje smo svjedoci nedostatka napretka u ispunjavanju obveza iz TSD-a u nekim partnerskim zemljama. Uz potpunu podršku Europskoj komisiji koja konačno poduzima pravne postupke u sporu oko radnih prava s Korejom, EGSO ipak izražava zabrinutost zbog stvarnog utjecaja izvješća panela, s obzirom na to da u poglavljima o TSD-u trenutačno nema obvezujućih alata za provedbu. U tom pogledu, EGSO poziva na znatan napredak u reviziji Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) u području provedivosti odredbi o radu i zaštiti okoliša (4). Postupak revizije trebao bi uključivati blisku suradnju i savjetovanje s DAG-ovima obiju strana. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO snažno pozdravlja nedavne inicijative EZ-a i država članica u pogledu pojačanja napora oko trgovine i održivosti. U pregovorima s Velikom Britanijom EU kreće u novom smjeru, osiguravajući podjednake uvjete tržišnog natjecanja i primjenjujući poglavlje općeg spora s pristupom pravnim lijekovima, odražavajući jedinstveni odnos stranaka. U priopćenju Zelenog plana traži se da Pariški sporazum postane bitan element svih budućih sveobuhvatnih trgovinskih sporazuma – pozitivan korak koji bi se trebao proširiti na temeljne i najnovije konvencije ILO-a koje su ratificirale sve države članice EU-a. Kao priznato tijelo na međunarodnoj razini, ILO bi trebao biti uključen u praćenje primjene konvencija ILO-a u sporazumima o slobodnoj trgovini. EGSO očekuje novu raspravu među državama članicama o tome kako ojačati poglavlja o TSD-u kako bi u potpunosti ispunile svoje pravno obvezujuće obveze (5). Ta rasprava treba standarde zaštite okoliša i rada postaviti na podjednako visoku razinu programa primjene i provođenja. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontekst

| 2.1. | U svom priopćenju Trgovina za sve iz 2015. godine Europska komisija obvezala se godišnje izvješćivati o provedbi najznačajnijih trgovinskih sporazuma EU-a. Ovo je treće izvješće o tom pitanju i prvi put da EGSO daje preporuke. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sporazumi o slobodnoj trgovini predstavljaju rastući udio trgovine u EU-u. U 2018. godini 31 % trgovine robom s ostatkom svijeta obuhvaćeno je preferencijalnim trgovinskim sporazumima, a očekuje se da će ta brojka porasti na preko 40 % ako se uzmu u obzir trgovinski sporazumi sklopljeni od tada. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Trenutačno EU ima najveću trgovinsku mrežu na svijetu, a 44 preferencijalna trgovinska sporazuma pokriva 76 zemalja. Godišnje izvješće o provedbi pokriva različite vrste trgovinskih sporazuma u Europskoj uniji:






  — | sporazumi „prve generacije”, pregovarani prije 2006. godine s fokusom na eliminaciju carina, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

sporazumi „prve generacije”, pregovarani prije 2006. godine s fokusom na eliminaciju carina,

| — | sporazumi „nove generacije” koji se proširuju na nova područja, uključujući usluge, ulaganja, javne nabave, konkurenciju, subvencije, regulatorna pitanja i održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

sporazumi „nove generacije” koji se proširuju na nova područja, uključujući usluge, ulaganja, javne nabave, konkurenciju, subvencije, regulatorna pitanja i održivi razvoj,

| — | Područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) koja stvaraju jače gospodarske veze između EU-a i susjednih zemalja, |
| --- | --- |

—

Područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) koja stvaraju jače gospodarske veze između EU-a i susjednih zemalja,

| — | Sporazumi o ekonomskom partnerstvu (EPA) koji su usmjereni na razvojne potrebe afričkih, karipskih i pacifičkih regija. |
| --- | --- |

—

Sporazumi o ekonomskom partnerstvu (EPA) koji su usmjereni na razvojne potrebe afričkih, karipskih i pacifičkih regija.

| 2.4. | Od 2015. EU je dovršio tri ex post evaluacije za svoje trgovinske sporazume s Meksikom, Čileom i Južnom Korejom. U tijeku su ex post evaluacije sporazumâ s CARIFORUM-om i sa šest mediteranskih zemalja, kao i sporazumâ EU-a i Moldove, EU-a i Gruzije, EU-a i Kolumbije, Ekvadora i Perua te EU-a i Srednje Amerike. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ovo izvješće za 2019. godinu sadržava novosti o provedbi 35 glavnih trgovinskih sporazuma sa 62 partnera te predstavlja prvo cjelovito izvješće o CETA-i. Osim toga, sadržava opis rada poduzetog prije stupanja na snagu Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana te obuhvaća posebna poglavlja o malim i srednjim poduzećima, uslugama i trgovini u poljoprivredno-prehrambenom sektoru. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U izvješću se razmatra utjecaj odredbi iz posebnih poglavlja o TSD-u, koje su dio svih trgovinskih sporazuma EU-a nove generacije; također se izvješćuje o pravnim radnjama poduzetima na temelju trgovinskih sporazuma EU-a. Opsežni radni dokument službi pruža detaljne informacije za svaki pojedinačni ugovor. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Pandemija bolesti COVID-19 i trgovina u svijetu i u Europskoj uniji

| 3.1. | COVID-19 utjecat će na naš globalizirani svijet na dalekosežan i dosad nezabilježen način. Dosad je procjena EK da će se globalna trgovina smanjiti za rekordnih 9,7 %, moguće je smanjenje izvoza roba i usluga izvan zemalja EU27 za 9,2 % i uvoza izvan EU27 za 8,8 % za 2020 (6). Svjedoci smo velikih narušavanja opskrbnih lanaca, ad hoc ograničenja izvoza roba važnih za krizu, primjerice medicinskih potrepština, pooštrenih carinskih i graničnih kontrola i ograničenja slobodnog kretanja radnika i dobavljača usluga. Ova je kriza otkrila zabrinjavajuću krhkost i rizike povezane s visoko rascjepkanim i neproširenim opskrbnim lancima. Naglašava i važnost gospodarstava koja podupiru dobro funkcionirajuće i financijski osnažene javne usluge, posebno javne zdravstvene usluge, kako bi trgovina bila „zdrava” i u pokretu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ova kriza naglašava važnost globalne suradnje i pokazuje da nacionalna i jednostrana rješenja nisu odgovor, ni na europskoj ni na globalnoj razini. Stoga se proces reforme WTO-a mora nastaviti kako bi se osigurala snažna i učinkovita organizacija koja može djelovati protiv protekcionizma i jednostranosti. Došlo je vrijeme da WTO odigra svoju ulogu u aktivnom promicanju temeljnih standarda rada i Pariškog sporazuma (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO prepoznaje da trgovina uz primjenu pravog političkog okvira može biti učinkovit pokretač rasta, otvaranja novih radnih mjesta i održivog razvoja. U 2017. godini jedno od sedam radnih mjesta u EU-u ovisilo je o izvozu, a ukupno je u EU-u bilo 36 milijuna radnih mjesta uz zaposlenost od 15,3 %. Osim toga, važnost jedinstvenog tržišta za trgovinu EU-a i njegovom takozvanom pozitivnom „učinku prelijevanja” odražava se u tome da se petina radnih mjesta koja ovise o izvozu nalazi u drugoj državi članici (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Trgovina će igrati ključnu ulogu u promicanju održivog gospodarskog oporavka te će omogućiti poduzećima da ponovno izgrade i reorganiziraju svoje narušene lance vrijednosti. Plan Europske unije za oporavak koji mora biti snažan, socijalan, održiv i uključiv, pružit će poduzećima mogućnosti da ojačaju svoj položaj u međunarodnoj trgovini i zaštite dostojanstvena radna mjesta. Taj bi se plan trebao financirati euroobveznicama ili drugim europskim zajedničkim dugoročnim zaduženjem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Predstojeća izvješća za 2020. i 2021. trebala bi sadržavati sveobuhvatnu političku procjenu trgovinskog okruženja nakon pandemije bolesti COVID-19 i odgovor na pitanje kako osigurati koristi za sve. Europska komisija savjetovanje s civilnim društvom treba smatrati prioritetom za buduća izvješća o provedbi FTA-e, a EGSO je spreman dati svoj doprinos iskustvom na terenu. Nova trgovinska strategija usmjerena na oporavak od krize uzrokovane COVID-om i jačanje svjetske trgovine trebala bi uzeti u obzir čimbenike koji su proizišli iz krize, ali i predanost EU-a gospodarstvu s niskim udjelom ugljika. Europska industrijska politika mora ojačati industrijski suverenitet u ključnim sektorima kao što su lijekovi i medicinska oprema. To se mora dogoditi na razini Europske unije. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Preporuke EGSO-a dane u nizu nedavnih i trenutačnih ključnih mišljenja o trgovini (9) EU-a trebaju uključivati reviziju rane trgovinske strategije. U sklopu bilateralnih pregovora i pregovora s WTO-om hitno bi se trebao utvrditi utjecaj COVID-a radi suočavanja s izazovima, posebno izvoznim ograničenjima i održivošću opskrbnih lanaca, te općenito preispitati trgovinski mandati. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Iako velika mreža povlaštenih trgovinskih pravila EU-a omogućuje važnu predvidljivost i sigurnost za poduzeća u EU-u, ova kriza pokazuje hitnu potrebu za snažnijim instrumentima koji uključuju održivost trgovine u svim njezinim dimenzijama, a to su gospodarska, socijalna i ekološka. U tom kontekstu, EGSO se želi osvrnuti na aktualni rad na posebnom mišljenju o održivim opskrbnim lancima (10), koje se treba usvojiti u rujnu 2020. godine. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Globalni lanci opskrbe trebaju postati otporniji i odgovorniji. Raznoliki trgovinski odnosi važan su element ekonomske održivosti jer pružaju osiguranje od narušavanja stanja u određenim zemljama i regijama. U tom pogledu važnu ulogu ima trgovinska politika EU-a. Sporazumi o slobodnoj trgovini stvaraju okvir za poduzeća za razvoj dugoročnih odnosa s novim dobavljačima, pokretanje poslovanja u novim zemljama i izgradnju lokalnih kapaciteta kako bi se ispunili njihovi zahtjevi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Oživljavanje trgovinskih tokova mora se oslanjati na čvrstu predanost socijalnim i radnim standardima i njihovoj učinkovitoj primjeni. Narušavanje procesa nabave i proizvodnje pokazalo je važnost uspostave i učinkovitog provođenja mjera zaštite na radu i zaštite radnika i zdravlja kako bi svijet mogli opskrbljivati robom i uslugama. Ratifikacija, primjena i provedba temeljnih konvencija ILO-a o slobodi udruživanja i kolektivnog pregovaranja predstavljaju ključni put za osiguranje sigurnih i dostojanstvenih radnih uvjeta, zajedno sa svim temeljnim i novim konvencijama ILO-a. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S obzirom na ogromne mjere financijskog oporavka koje treba poduzeti u EU-u i na globalnoj razini, Zeleni plan se ne smije marginalizirati, već treba postati hitri prioritet u postojećim i budućim trgovinskim odnosima EU-a kako bi se postigao pravedan prijelaz u pogledu zaštite okoliša i društva. Mjere Zelenog plana moraju se odražavati u svim elementima sporazuma o slobodnoj trgovini, uključujući isticanje najboljih praksi o tome kako uključiti okolišne i socijalne kriterije u javnu nabavu. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Općeniti komentari o godišnjem izvješću

| 4.1. | EGSO svesrdno pozdravlja godišnje izvješće o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini koje je Europska komisija prvi put pokrenula u 2017. godini jer pruža sveobuhvatan i pregledan pregled trgovinske mreže EU-a. Izvješće omogućuje mjerenje napretka i provedbe pojedinih sporazuma o slobodnoj trgovini. Stoga bi trebalo istaknuti nedostatke u provedbi, uključujući one, poput poglavlja o TSD-u, koji se ne mogu mjeriti ekonomskom statistikom. Stoga bi se buduća izvješća trebala jasnije temeljiti na zaključcima iz prošlih izvješća i primjenjivati sljedive mjere praćenja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vrijeme je relevantan čimbenik za primjenu i mjerenje učinkovitosti sporazuma o slobodnoj trgovini. U tom pogledu, godišnja izvješća samo su snimke ustaljenih trendova koji bi se s vremenom mogli ostvariti ili će za njih biti potrebna dodatna ispitivanja, a koji zaslužuju da se njima bavi u bolje međusobno povezanoj politici vrednovanja. Svaki trgovinski sporazum prolazi znatne procjene u raznim trenucima svog životnog ciklusa. Stoga EGSO predlaže da se budućim izvješćima pristupi cjelovitije, uz reviziju nalaza prijašnjih procjena učinka provedenih prije i tijekom pregovora. Procjene utjecaja na održivost trebaju se prije svega upotrebljavati kao izvor informacija i treba ih provjeravati dok se radi na njihovoj primjeni. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Informacije su ključne za podrobnu prilagodbu trgovinske i ulagačke politike EU-a i povećanje njezinih prednosti. Prikupljanje i raščlanjivanje podataka djeluje kao najveći izazov. Europska unija tako bi trebala dosljednije koristiti nacionalne podatke, pokazujući različito stvarno stanje po državama članicama ili regijama EU-a i, tamo gdje je to potrebno, ulagati u aktivno prikupljanje podataka. Uspostavljanje kriterija omogućuje konkretnije usporedbe nalaza. Kada su u pitanju trgovina i održivi razvoj, a posebno situacija standarda radnih prava u zemljama, drugi izvori podataka poput ILO-a trebaju upotpuniti cjelokupnu sliku. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | PUR je važan pokazatelj za primjenu. Međutim, u njemu se analizira samo trgovina robom, no ne iskazuju se sve pogodnosti, poput pristupa tržištu nabave, putem carinskih povlastica. Prosječni PUR za uvoz iz povlaštenih trgovinskih partnera Europske unije u EU bio je 87 % u 2018. godini; općenito je niži za izvoz iz EU u partnerske zemlje. Međutim, točan prosječan izračun PUR-a nije dostupan s obzirom da se EU oslanja na podatke prikupljene od zemlje uvoznice, a ti podaci nisu usklađeni. Kako bi se dobila sveobuhvatnija slika, potrebno je razviti druge pokazatelje da bi se procijenilo u kojoj mjeri poduzeća svih veličina mogu iskoristiti mogućnosti sporazuma o slobodnoj trgovini Europske unije. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Godine 2018. udio izvezenih usluga u ukupnom izvozu EU-a iznosio je 32 %, odnosno gotovo 59 % kada se preračuna kao trgovanje na temelju dodane vrijednosti (TiVA) (11). Nažalost, dio izvješća posvećen trgovini uslugama ne odražava na odgovarajući način visoku vrijednost trgovine uslugama za EU (25,2 % BDP-a) i nije dovoljno podrobno. Buduća izvješća trebala bi se sistematičnije baviti trgovinom uslugama i razvojem iste, ne samo na skupnoj razini, već na sektorskoj razini i po načinu opskrbe. Na primjer, sve veći dio profesionalnih usluga obuhvaćen je trgovinskim sporazumima. Slobodna zvanja poput pravnika, inženjera ili arhitekata pružaju visoko specijalizirane usluge koje se često povezuju s ostalim povezanim uslugama i nabavama, ali se to ne ogleda u izvješću. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO poziva da se u budućim izvješćima posveti veća pozornost određenim područjima i skupinama koje su u izvješću uglavnom odsutne. Prednosti trgovinskih sporazuma EU-a za mala i srednja poduzeća i poljoprivredno-prehrambenu trgovinu već su dobro istaknute. Kada je riječ o poljoprivredi, važno je sagledati sveukupan utjecaj sporazuma o slobodnoj trgovini na određene sektore i razmotriti ga prije početka novih pregovora. Povećanje trgovinskih tokova, posebno za potrošače, mora se ostvariti u konkretnim pogodnostima. Radi toga je EGSO zatražio „posebno poglavlje za potrošače o „trgovini i potrošačima” u okviru teme TSD-a, kojim bi se obuhvatili relevantni međunarodni standardi zaštite potrošača i pojačala suradnja u pogledu provedbe prava potrošača” (12). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO snažno podržava uključivanje posebnog poglavlja o provedbi TSD-a u izvješće. Njegov fokus trebao bi biti izvan okvira poduzetih aktivnosti i trebao bi razraditi njihove rezultate, izražene stavove i mišljenja te daljnje mjere. EGSO izražava osobito žaljenje što u izvješću velikim dijelom nedostaje djelovanje i glas DAG-ova u praćenju utjecaja sporazuma na obveze iz TSD-a, unatoč njihovom institucionalnom doprinosu u svim sporazumima nove generacije. Doprinos radnih programa DAG-ova i zajedničkih izjava s DAG-ovima u partnerskim zemljama trebao bi se više odražavati u budućim izvješćima. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Posebni komentari o primjeni sporazuma o slobodnoj trgovini

| 5.1. | Civilno društvo igra važnu ulogu u podizanju svijesti o primjeni trgovinske politike EU-a i može pomoći u priopćavanju njezinih prednosti te je presudno u prepoznavanju zabrinutosti i nedostataka. EGSO aktivno sudjeluje u svemu tome pružajući svoja mišljenja i kao član DAG-ova. Proširenje opsega djelovanja budućih DAG-ova na nadgledanje svih aspekata sporazuma, uz posebnu pozornost na trgovinu i održivi razvoj, moglo bi upotpuniti napore EK-a na promicanju bolje primjene budućih sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a. EGSO podupire takav prošireni pristup (13). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | DAG-ovi su ključno postignuće sporazuma o slobodnoj trgovini nove generacije, ali ih treba ojačati kako bi uspješno izvršavali svoje zadatke nadziranja, osobito vezano uz TSD, a u budućnosti uz sporazume o slobodnoj trgovini Europske unije i šire. Stručna skupina s državama članicama za TSD i novi CTEO trebali bi biti usko povezani s radom DAG-ova, uz uspostavljene strukture izvješćivanja i razmjene. To bi trebalo nadopuniti razmjenom informacija s ILO-om o primjeni TSD-a u vezi s radnim odnosima. Radi veće vidljivosti i međuinstitucijskog praćenja, potreban je strukturni dijalog između DAG-ova Europske unije, EK-a, Službe za vanjske poslove EU-a (EEAS), Europskog parlamenta (EP) i država članica. Kako bi se što bolje iskoristio dijalog s civilnim društvom u partnerskim zemljama, zajednički sastanci među DAG-ova od iznimne su važnosti i trebalo bi ih uključiti u pregovore o tekstu sporazuma. DAG-ovi bi doista mogli korisno pridonijeti zajedničkim projektima i zajedničkim preporukama. Uz sve veći broj FTA-ova, a samim tim i DAG-ova, žurno je potrebno primijeniti sistemska rješenja s dostupnim odgovarajućim resursima, ljudskim i financijskim. Ne postoji jedinstveno rješenje za sve. Svaki potencijalni novi pristup, poput regionaliziranja DAG-ova, morat će jamčiti njihovo učinkovito funkcioniranje u suočavanju s izazovima u provedbi određenog sporazuma i uključivanje samih DAG-ova u oblikovanje takvog pristupa. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO snažno pozdravlja niz nedavnih napora za jačanje primjene i provođenja sporazuma o slobodnoj trgovini. Imenovanje CTEO-a signalizira jasnu političku predanost i strategiju. To bi trebalo rezultirati učinkovitijom primjenom i provođenjem svih elemenata sporazuma o slobodnoj trgovini i ojačati ulogu civilnog društva u provedbi sporazuma, uključujući podnošenjem žalbi. Nedavni članak (14) francuskog i nizozemskog ministarstva trgovine dobrodošla je inicijativa za pokretanje nove rasprave o tome kako osigurati da poglavlja TSD-a u potpunosti ispune svoje pravno obvezujuće obveze. Ta rasprava treba standarde zaštite okoliša i rada postaviti na podjednako visoku razinu programa primjene i provođenja. Kao odraz tog jedinstvenog odnosa, tekst nacrta EU-a za budući trgovinski sporazum u Ujedinjenom Kraljevstvu unaprijed omogućuje novi način postavljanja podjednakih uvjeta i održivosti, a posebice za bilo koje kršenje primjenjuje opći mehanizam za rješavanje sporova s pristupom pravnim lijekovima (15). Učiniti pridržavanje Pariškog sporazuma bitnim elementom svih budućih sveobuhvatnih trgovinskih sporazuma, kako je najavljeno u priopćenju Zelenog plana (16), pozitivan je korak koji se mora proširiti i na pridržavanje i provođenje osnovnih i ažuriranih konvencija ILO-a koje su ratificirale sve države članice EU-a. U skladu sa tom novom inicijativom, ILO bi trebao biti uključen u praćenje primjene konvencija ILO-a u sporazumima o slobodnoj trgovini, na način utvrđen na međunarodnoj razini, radi praćenja, pomaganja, istraživanja kršenja i predlaganja rješenja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Godinama nakon što su sklopljeni sporazumi o slobodnoj trgovini i dalje smo svjedoci nedostatka napretka u ispunjavanju obveza iz TSD-a u nekim partnerskim zemljama. U prosincu 2018. godine EU je pozvala na ustrojavanje stručne skupine za provođenje istrage oko spora o radnim pravima između EU-a i Koreje, osobito o ratifikaciji temeljnih i ažuriranih konvencija ILO-a. EGSO pozdravlja tu prvu primjenu postupaka rješavanja sporova povezanih s TSD-om (17); izražava žaljenje jedino zbog duljine postupka s obzirom da je sporazum ratificiran prije osam godina. EGSO je stoga preporučio daljnje jačanje mehanizama praćenja na raspolaganju civilnom društvu omogućavajući im „samostalno pokretanje istraga kršenja jasnih obveza iz TSD-a” (18). Nažalost, djelokrug te stručne skupine nije uključivao brojne dodatne zakonodavne odredbe i kršenja prava na slobodu udruživanja, što bi Koreja prema zahtjevu ILO-a trebala ispraviti (19). Usmena prezentacija aktera civilnog društva, osim pisanih podnesaka amicus curiae, trebala bi biti sastavni dio rasprave panela. Ishod izvješća panela i njegov obvezujući utjecaj još treba utvrditi, jer trenutačnim poglavljima TSD-a nedostaju alati za provedbu koji će imati dalji doseg. U tom pogledu, EGSO poziva na snažan napredak u reviziji CETA-e u području učinkovite provedivosti odredbi o radu i zaštiti okoliša (20). Postupak preispitivanja, u koji bi trebale biti uključeni DAG-ovi obiju strana, trebao bi podrazumijevati i savjetovanje s njima (21). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Sporazumi o slobodnoj trgovini nude značajan potencijal za izvoz poljoprivrednih proizvoda Europske unije, dok zemljopisne oznake povećavaju konkurentnost proizvođača poljoprivredne hrane u EU-u i izvan EU-a. S ukupnim uvozom i izvozom u vrijednosti od 254 milijarde EUR u 2018. EU je i dalje najveći svjetski trgovac poljoprivredno-prehrambenim proizvodima (22). Iako se trgovina poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima često pažljivo kontrolira tijekom pregovora, primjena poljoprivredno-prehrambenih odrednica zaostaje za svojim ambicioznim ciljevima. Sljedivost proizvoda i sposobnost za primjenu načela predostrožnosti ključni su za osiguravanje kvalitetne hrane te sigurnu i provjerenu opskrbu hranom. Za učinkovito praćenje sanitarnih i fitosanitarnih standarda (SPS) potrebna je inspekcija s odgovarajućim resursima. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Unatoč značajnim prilikama za poduzeća, i dalje je prisutan nedostatak svijesti o prednostima sporazuma o slobodnoj trgovini, posebno u prvih nekoliko godina njihove primjene. EK i države članice trebale bi promicati sporazume, u suradnji s poslovnom zajednicom EU-a na njihovim nacionalnim jezicima, među potencijalnim izvoznicima kako bi se otklonili nedostaci u znanju, posebno među malim i srednjim poduzećima. Djelovanje bi moglo obuhvaćati izradu nacionalnih akcijskih planova za primjenu FTA-a prije stupanja sporazuma na snagu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kao izravni korisnici pogodnosti carinskih ušteda, uvoznici u zemljama trgovinskih partnera ključni su sudionici u korištenju carinskih povlastica u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini. Treba ih uzeti u obzir u svim naporima EU-a za povećanje PUR-a za vlastiti izvoz. Aktivnosti za širenje informacija mogu uključivati seminare o mogućnostima koje pruža odgovarajući FTA i o tome kako se prijaviti za carinske povlastice. Europska unija treba širiti informacije u zemljama partnerima u sporazumima o slobodnoj trgovini u uskoj suradnji delegacija EU-a, nacionalnih predstavništava i predstavnika poduzeća, uključujući gospodarske komore. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Usluge čine veliku količinu odredbi u modernim sporazumima o slobodnoj trgovini, ali njihove su prednosti teže razumljive od smanjenja carina. U takvom je slučaju transparentnost regulatornih zahtjeva na trećim tržištima ključna za olakšavanje trgovine. Predstojeće spajanje baze podataka o pristupu tržištu EU-a i Službe pomoći za trgovinu omogućuje da se na dosljedan način obuhvati ne samo roba, već i usluge. Novi portal trebao bi pružiti informacije o pristupu tržištu i ograničenjima po načinu nabave za svaki CPC kôd (23), kao i informacije o dokumentaciji, certifikaciji, licenciranju, testiranju i ostalim zahtjevima po sektorima. Štoviše, od pomoći bi mogao biti Vodič za europske izvoznike usluga i ulagače za najvažnije preferencijalne trgovinske partnere EU-a u domeni usluga, poput Japana ili Kanade. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EU je najotvorenije tržište javnih nabava na svijetu, a sporazumi o slobodnoj trgovini pružaju sveobuhvatna pravila i znatne mogućnosti pristupa tržištu europskih poduzeća u partnerskim zemljama. Ipak, postoji nedostatak transparentnosti i nedostatak dosljednih mjera za uvrštavanje odredbi o radnim odnosima u javnim sklapanjima ugovora, politikama i praksama (24), što bi se trebalo odraziti na sporazume o slobodnoj trgovini. Objava natječaja iz trećih zemalja u posebnom odjeljku baze podataka o elektroničkoj dnevnoj bazi EU-a za javne natječaje značajno bi poboljšala mogućnost europskih poduzeća svih veličina da iskoriste poglavlje o nabavi. Osim toga, specijalizirani alat za automatsko prevođenje na sve jezike EU-a za objavljene natječaje mogao bi pomoći u prevladavanju jezične barijere. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kako bi iskoristili povlaštene carine u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini, proizvodi moraju biti u skladu s pravilima o podrijetlu (ROO). Smanjivanje administrativnih troškova primjene povlaštenih tarifa treba smatrati ključnim čimbenikom u povećanju PUR-a, posebno za transakcije male vrijednosti. Pojednostavljenje i usklađivanje pravila o podrijetlu kroz različite sporazume o slobodnoj trgovini bit će od presudne važnosti u tom pogledu. Nadalje, novi pristup provjeri podrijetla dogovoren u sporazumima o slobodnoj trgovini s Kanadom i Japanom, pri čemu će uvozno tijelo odrediti ispunjavaju li proizvodi zahtjeve podrijetla, de facto može zahtijevati od izvoznika prenošenje komercijalno osjetljivih podataka. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Poglavlja o ulaganjima u sporazumu o slobodnoj trgovini pružaju pravnu sigurnost u izravna i vanjska izravna strana ulaganja (FDI) i uklanjaju prepreke za ulaganja. Europska poduzeća vode u osiguravanju održivih, dugoročnih ulaganja na globalnoj razini. Međutim, privlačenje takvih ulaganja ostaje izazov. Plan vanjskih ulaganja EU-a (EIP), koji se fokusira na održivi razvoj, radna mjesta i rast, u ovom je pogledu obećavajući korak, ali je geografski, tematski i financijski previše ograničen. EU bi mogla podržati tu strategiju postavljanjem relevantnih pitanja koja se odnose na održiva ulaganja visoko na ljestvici političkih prioriteta tijekom službenih posjeta, sastanaka na visokoj razini i misija u tim zemljama, sve u koordinaciji s državama članicama i poslovnom zajednicom EU-a. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Europska poduzeća koje posluju u trećim zemljama ključni su pokretači i provoditelji odgovornog poslovnog ponašanja (RBC). EGSO primjećuje da odredbe o poslovnoj odgovornosti u trgovinskim i ulagačkim sporazumima rastu i kreću se u različitim smjerovima (25). Europska poduzeća svjetski su lideri u ovom području, stoga je EU u jedinstvenom položaju da preuzme vodeću ulogu u temeljitoj analizi; posljedično EGSO pozdravlja činjenicu da EK slijedi preporuku za predlaganje zakonodavstva EU-a u ovom području (26). |
| --- | --- |

5.12.

Bruxelles, 16. srpnja 2020.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Predviđanja Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o trgovini, travanj 2020.

1

(2)  SL C 159, 10.5.2019., str. 15.

2

(3)  Nedavna mišljenja referencirana su u SL C 47, 11.2.2020. REX/529 „Hitan postupak nakon bolesti COVID-19: izrada Nove multilateralne matrice” (vidjeti stranicu xx. ovoga Službenog lista), rad u tijeku na dokumentima NAT/791 „Usklađenost trgovinske politike EU-a s Europskim zelenim planom” i REX/532 „Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini”.

3

(4)  Zajednički instrument za tumačenje Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA), listopad 2016.

4

(5)  Neslužbeni dokument nizozemskih i francuskih vlasti o trgovini, društveno-gospodarskim učincima i održivom razvoju, svibanj 2020.

5

(6)  „Pandemija bolesti COVID-19 i trgovina u svijetu i u Europskoj uniji”, tim glavnog ekonomista, DG TRADE, travanj 2020.

6

(7)  SL C 159, 10.5.2019, str. 15,

7

(8)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

8

(9)  Vidjeti bilješku 3.

9

(10)  Mišljenje REX/532 „Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini” (očekivano u rujnu 2020.)

10

(11)  Jer usluge čine i znatan udio u izvozu proizvedenih dobara (34 %). Svi su podaci preuzeti iz baze podataka o trgovanju na temelju dodane vrijednosti iz 2016.

11

(12)  SL C 227, 28.6.2018., str. 27..

12

(13)  SL C 159, 10.5.2019, str. 28..

13

(14)  Vidjeti bilješku 5.

14

(15)  Nacrt teksta Sporazuma o novom partnerstvu s Ujedinjenim Kraljevstvom, 18. ožujka 2020.

15

(16)  COM(2019) 640 final.

16

(17)  Uzimajući u obzir dva rješenja sporova pokrenuta 2019. godine, osobito s Ukrajinom i Južnoafričkom carinskom unijom, u okviru općeg mehanizma za rješavanje sporova u sporazumu o slobodnoj trgovini.

17

(18)  SL C 227, 28.6.2018, str. 27..

18

(19)  Amicus curiae, upućeno panelu stručnjaka koji ocjenjuju kako se Republika Koreja pridržava poglavlja o održivosti, siječanj 2020. godine.

19

Amicus curiae

(20)  Vidjeti bilješku 4.

20

(21)  Joint Statement EU-Canada DAGs (Zajednička izjava DAG-ova EU-Kanada), studeni 2019.

21

(22)  Poljoprivredno-prehrambena trgovina u 2018., Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj, 2019.

22

(23)  Središnji kôd klasifikacije proizvoda na popisu klasifikacija usluga WTO-a po sektorima.

23

(24)  Opći pregled ILO-a iz 2008., Odredbe o radnim odnosima u javnim ugovorima. Integracija socijalne dimenzije u pravila nabave i prakse u nabavi.

24

(25)  Odgovornosti poduzeća i sporazumi o ulaganjima, savjetodavni dokument tajništva OECD-a, siječanj 2020.

25

(26)  SL C 47, 11.2.2020, str. 38..

26

---