# Úřední věstník C 277/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.277.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 277 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5513. září2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.277.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 277

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5513. září2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | 96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012 |
| 2012/C 277/01 | Usnesení k prioritám Výboru regionů v roce 2013 s ohledem na pracovní program Evropské komise | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012 |
| 2012/C 277/02 | Stanovisko Výboru regionů Migrace a mobilita – globální přístup | 6 |
| 2012/C 277/03 | Stanovisko Výboru regionů Posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu | 12 |
| 2012/C 277/04 | Stanovisko Výboru regionů Města budoucnosti – ekologicky a sociálně udržitelná města | 18 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

2012/C 277/01

Usnesení k prioritám Výboru regionů v roce 2013 s ohledem na pracovní program Evropské komise

1

STANOVISKA

Výbor regionů

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

2012/C 277/02

Stanovisko Výboru regionů Migrace a mobilita – globální přístup

6

2012/C 277/03

Stanovisko Výboru regionů Posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu

12

2012/C 277/04

Stanovisko Výboru regionů Města budoucnosti – ekologicky a sociálně udržitelná města

18

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIONŮ |
| | 96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012 |
| 2012/C 277/05 | Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti vnitřních věcí | 23 |
| 2012/C 277/06 | Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti spravedlnosti a občanství | 43 |
| 2012/C 277/07 | Stanovisko Výboru regionů Mechanismus monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů | 51 |
| 2012/C 277/08 | Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) | 61 |
| 2012/C 277/09 | Stanovisko Výboru regionů Udělování koncesí | 74 |
| 2012/C 277/10 | Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o evropské územní spolupráci | 96 |
| 2012/C 277/11 | Stanovisko Výboru regionů Letištní balíček | 110 |
| 2012/C 277/12 | Stanovisko Výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy | 125 |
| 2012/C 277/13 | Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES | 137 |
| 2012/C 277/14 | Stanovisko Výboru regionů Horizont 2020 (rámcový program pro výzkum a inovace) | 143 |
| 2012/C 277/15 | Stanovisko Výboru regionů Tvůrčí Evropa | 156 |
| 2012/C 277/16 | Stanovisko Výboru regionů Mechanismus civilní ochrany Unie | 164 |
| 2012/C 277/17 | Stanovisko Výboru regionů Balíček odpovědné podniky | 171 |

III   Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

2012/C 277/05

Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti vnitřních věcí

23

2012/C 277/06

Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti spravedlnosti a občanství

43

2012/C 277/07

Stanovisko Výboru regionů Mechanismus monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů

51

2012/C 277/08

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE)

61

2012/C 277/09

Stanovisko Výboru regionů Udělování koncesí

74

2012/C 277/10

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o evropské územní spolupráci

96

2012/C 277/11

Stanovisko Výboru regionů Letištní balíček

110

2012/C 277/12

Stanovisko Výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy

125

2012/C 277/13

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES

137

2012/C 277/14

Stanovisko Výboru regionů Horizont 2020 (rámcový program pro výzkum a inovace)

143

2012/C 277/15

Stanovisko Výboru regionů Tvůrčí Evropa

156

2012/C 277/16

Stanovisko Výboru regionů Mechanismus civilní ochrany Unie

164

2012/C 277/17

Stanovisko Výboru regionů Balíček odpovědné podniky

171

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/1

---

Usnesení k prioritám Výboru regionů v roce 2013 s ohledem na pracovní program Evropské komise

2012/C 277/01

VÝBOR REGIONŮ

| — | s ohledem na sdělení Komise Pracovní program Komise na rok 2012 – Cesta k obnově Evropy (1); |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Pracovní program Komise na rok 2012 – Cesta k obnově Evropy (1);

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2011 k prioritám Výboru regionů v roce 2012 na základě legislativního a pracovního programu Evropské komise (2); |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2011 k prioritám Výboru regionů v roce 2012 na základě legislativního a pracovního programu Evropské komise (2);

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2012 k návrhu smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii určené jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2012 (3); |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 16. února 2012 k návrhu smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii určené jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2012 (3);

| — | s ohledem na protokol o spolupráci mezi Evropskou komisí a Výborem regionů podepsaný dne 16. února 2012; |
| --- | --- |

—

s ohledem na protokol o spolupráci mezi Evropskou komisí a Výborem regionů podepsaný dne 16. února 2012;

vzhledem k tomu, že si přeje vyjádřit hlavní názory na pracovní program Komise na rok 2013:

Budoucnost Unie

| 1. | je přesvědčen, že v době, kdy se Evropská unie potýká s obtížnými úkoly při řešení probíhající finanční, hospodářské, sociální a politické krize, je naléhavě nutné, aby Evropská komise předložila ambiciózní pracovní program na rok 2013, jenž by oživil udržitelný růst, podpořil tvorbu pracovních míst, zvýšil kvalitu života v Evropě a přispěl k obnově důvěry občanů v proces evropské integrace; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že v době, kdy se Evropská unie potýká s obtížnými úkoly při řešení probíhající finanční, hospodářské, sociální a politické krize, je naléhavě nutné, aby Evropská komise předložila ambiciózní pracovní program na rok 2013, jenž by oživil udržitelný růst, podpořil tvorbu pracovních míst, zvýšil kvalitu života v Evropě a přispěl k obnově důvěry občanů v proces evropské integrace;

| 2. | domnívá se, že obnovu je nutné založit na dvou stejně důležitých pilířích strukturálních reforem: oživení růstu a zajištění rozpočtové kázně; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že obnovu je nutné založit na dvou stejně důležitých pilířích strukturálních reforem: oživení růstu a zajištění rozpočtové kázně;

| 3. | podporuje hlubší integraci a lepší sladění priorit politik, příjmů a výdajů mezi všemi vládními a správními úrovněmi při zachování nezávislosti a pravomocí národních vlád a místních a regionálních správních orgánů; na základě zásady subsidiarity a zásady víceúrovňové správy odmítá jakékoliv přímé či nepřímé opětovné převedení politik na úroveň států nebo jejich přímou či nepřímou centralizaci; |
| --- | --- |

3.

podporuje hlubší integraci a lepší sladění priorit politik, příjmů a výdajů mezi všemi vládními a správními úrovněmi při zachování nezávislosti a pravomocí národních vlád a místních a regionálních správních orgánů; na základě zásady subsidiarity a zásady víceúrovňové správy odmítá jakékoliv přímé či nepřímé opětovné převedení politik na úroveň států nebo jejich přímou či nepřímou centralizaci;

| 4. | žádá Evropskou komisi, aby se důrazně stavěla proti pokusům využít mezivládní dohody k obcházení demokratických postupů Unie stanovených Smlouvami, aniž by tím byly zpochybněny formy posílené spolupráce zakotvené v Lisabonské smlouvě; |
| --- | --- |

4.

žádá Evropskou komisi, aby se důrazně stavěla proti pokusům využít mezivládní dohody k obcházení demokratických postupů Unie stanovených Smlouvami, aniž by tím byly zpochybněny formy posílené spolupráce zakotvené v Lisabonské smlouvě;

| 5. | připomíná svůj názor (4), že včasné přijetí následujícího víceletého finančního rámce (na období 2014–2020) na konci roku 2012 je důležitým signálem toho, že EU je schopná reagovat na celosvětové problémy prostřednictvím vlastní strategie růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti, a předpokladem pro zaručení toho, že politika soudržnosti zůstane i nadále funkční; |
| --- | --- |

5.

připomíná svůj názor (4), že včasné přijetí následujícího víceletého finančního rámce (na období 2014–2020) na konci roku 2012 je důležitým signálem toho, že EU je schopná reagovat na celosvětové problémy prostřednictvím vlastní strategie růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti, a předpokladem pro zaručení toho, že politika soudržnosti zůstane i nadále funkční;

| 6. | připomíná, že rozpočet EU je rozpočet investiční, že je nutné odmítnout návrhy na finanční škrty v programech, jež jsou součástí programu růstu EU, a že je zapotřebí vytvořit nové vlastní zdroje, zejména s ohledem na nahrazení příspěvků jednotlivých členských států do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že rozpočet EU je rozpočet investiční, že je nutné odmítnout návrhy na finanční škrty v programech, jež jsou součástí programu růstu EU, a že je zapotřebí vytvořit nové vlastní zdroje, zejména s ohledem na nahrazení příspěvků jednotlivých členských států do rozpočtu EU;

| 7. | opakuje, že místní a regionální orgány jsou odhodlány zapojit se do zjednodušování fondů EU a přezkumu finančního nařízení, aby se snížila administrativní zátěž, posílil pákový účinek veřejných fondů na celoevropské, vnitrostátní i regionální úrovni a aby se zajistila transparentnost a odpovědnost pro daňové poplatníky v EU; |
| --- | --- |

7.

opakuje, že místní a regionální orgány jsou odhodlány zapojit se do zjednodušování fondů EU a přezkumu finančního nařízení, aby se snížila administrativní zátěž, posílil pákový účinek veřejných fondů na celoevropské, vnitrostátní i regionální úrovni a aby se zajistila transparentnost a odpovědnost pro daňové poplatníky v EU;

| 8. | domnívá se, že Evropská komise by měla předložit analýzu dopadu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii na místní a regionální orgány a zejména na otázku zachování fiskální autonomie, která je v jejich pravomoci; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že Evropská komise by měla předložit analýzu dopadu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě v hospodářské a měnové unii na místní a regionální orgány a zejména na otázku zachování fiskální autonomie, která je v jejich pravomoci;

| 9. | podporuje úsilí o zajištění rozpočtové kázně, zejména z důvodu řešení vysokého veřejného dluhu, který vážně ohrožuje mezigenerační solidaritu. Dostatečné kapacity místních a regionálních orgánů mohou současně zajistit růst pomocí vhodných investic, např. prostřednictvím provádění projektů spolufinancovaných z evropských fondů a veřejných zakázek; |
| --- | --- |

9.

podporuje úsilí o zajištění rozpočtové kázně, zejména z důvodu řešení vysokého veřejného dluhu, který vážně ohrožuje mezigenerační solidaritu. Dostatečné kapacity místních a regionálních orgánů mohou současně zajistit růst pomocí vhodných investic, např. prostřednictvím provádění projektů spolufinancovaných z evropských fondů a veřejných zakázek;

| 10. | opakuje svou výzvu Komisi, aby do všech svých návrhů začlenila ustanovení článku 9 SFEU, pokud jde o podporu vysoké úrovně zaměstnanosti, záruku přiměřené sociální ochrany a boj proti sociálnímu vyloučení; žádá proto, aby Komise představila vyvážená doporučení k evropskému semestru a aby měla tyto povinnosti vyplývající ze Smlouvy na paměti v jakýchkoli právních předpisech souvisejících s finanční a hospodářskou krizí; |
| --- | --- |

10.

opakuje svou výzvu Komisi, aby do všech svých návrhů začlenila ustanovení článku 9 SFEU, pokud jde o podporu vysoké úrovně zaměstnanosti, záruku přiměřené sociální ochrany a boj proti sociálnímu vyloučení; žádá proto, aby Komise představila vyvážená doporučení k evropskému semestru a aby měla tyto povinnosti vyplývající ze Smlouvy na paměti v jakýchkoli právních předpisech souvisejících s finanční a hospodářskou krizí;

| 11. | žádá Komisi, aby s ním spolupracovala na přípravě evropského aktu o správním řízení; |
| --- | --- |

11.

žádá Komisi, aby s ním spolupracovala na přípravě evropského aktu o správním řízení;

Strategie Evropa 2020 a evropský semestr

| 12. | zdůrazňuje, že evropský semestr by měl přispět k hospodářskému růstu, fiskální kázni a strukturálním výzvám a že Evropská komise a členské státy musí taktéž důsledně předvídat a monitorovat dopad těchto opatření na autonomii místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že evropský semestr by měl přispět k hospodářskému růstu, fiskální kázni a strukturálním výzvám a že Evropská komise a členské státy musí taktéž důsledně předvídat a monitorovat dopad těchto opatření na autonomii místních a regionálních orgánů;

| 13. | obecně vítá nový Pakt pro růst a zaměstnanost, jak o něm rozhodla Evropská rada v červnu 2012, a podporuje její výzvu „mobilizovat za tímto účelem na všech úrovních správy Evropské unie veškeré páky, nástroje a politiky“ tak, aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020; (5) |
| --- | --- |

13.

obecně vítá nový Pakt pro růst a zaměstnanost, jak o něm rozhodla Evropská rada v červnu 2012, a podporuje její výzvu „mobilizovat za tímto účelem na všech úrovních správy Evropské unie veškeré páky, nástroje a politiky“ tak, aby bylo dosaženo cílů strategie Evropa 2020; (5)

| 14. | podporuje snahu Evropské komise o zlepšení mechanismů řízení a obzvláště zásady partnerství při přípravě, provádění a hodnocení národních programů reforem; žádá však Evropskou komisi, aby posouzení těchto aspektů zařadila do všech doporučení pro jednotlivé země; |
| --- | --- |

14.

podporuje snahu Evropské komise o zlepšení mechanismů řízení a obzvláště zásady partnerství při přípravě, provádění a hodnocení národních programů reforem; žádá však Evropskou komisi, aby posouzení těchto aspektů zařadila do všech doporučení pro jednotlivé země;

| 15. | připomíná, že do národních programů reforem je třeba zahrnout subjekty zaměřené na výsledky, jako jsou územní pakty (6); kromě toho je třeba uznat a podpořit iniciativy stimulující konkurenceschopnost a inovace na místní a regionální úrovni, jako je např. označení Evropský podnikatelsky zaměřený region; |
| --- | --- |

15.

připomíná, že do národních programů reforem je třeba zahrnout subjekty zaměřené na výsledky, jako jsou územní pakty (6); kromě toho je třeba uznat a podpořit iniciativy stimulující konkurenceschopnost a inovace na místní a regionální úrovni, jako je např. označení Evropský podnikatelsky zaměřený region;

| 16. | s potěšením očekává posílení spolupráce s Evropskou komisí v rámci politického cyklu strategie Evropa 2020 a žádá o zapojení do příprav roční analýzy růstu; |
| --- | --- |

16.

s potěšením očekává posílení spolupráce s Evropskou komisí v rámci politického cyklu strategie Evropa 2020 a žádá o zapojení do příprav roční analýzy růstu;

| 17. | navrhuje, aby Evropská komise pravidelně aktualizovala informace o provádění stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 a informovala zejména o zapojení místních a regionálních orgánů do jejich provádění; |
| --- | --- |

17.

navrhuje, aby Evropská komise pravidelně aktualizovala informace o provádění stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 a informovala zejména o zapojení místních a regionálních orgánů do jejich provádění;

| 18. | žádá Evropskou komisi, aby v roce 2013 v rámci hodnocení strategie v polovině období popsala, jak hodlá zajistit užší zapojení místních a regionálních orgánů do jejího provádění; |
| --- | --- |

18.

žádá Evropskou komisi, aby v roce 2013 v rámci hodnocení strategie v polovině období popsala, jak hodlá zajistit užší zapojení místních a regionálních orgánů do jejího provádění;

| 19. | žádá, aby se při jakémkoliv převedení nevyužitých prostředků ze strukturálních fondů do nového programu růstu dodržovala zásada subsidiarity a aby do něho byly zapojeny místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

19.

žádá, aby se při jakémkoliv převedení nevyužitých prostředků ze strukturálních fondů do nového programu růstu dodržovala zásada subsidiarity a aby do něho byly zapojeny místní a regionální orgány;

| 20. | vyzývá Evropskou komisi, aby hlouběji řešila hlavní problémy, jako je nezaměstnanost mladých lidí, zaměstnanost pracovníků starších 55 let a sociálně znevýhodněné skupiny, a zohlednila přitom úlohu místních a regionálních orgánů; vybízí Evropskou komisi zejména k tomu, aby předložila návrh doporučení Rady k nařízení o zárukách pro mladé lidi; žádá, aby byl do národních plánů zaměstnanosti zahrnut konkrétní místní a regionální rozměr; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Evropskou komisi, aby hlouběji řešila hlavní problémy, jako je nezaměstnanost mladých lidí, zaměstnanost pracovníků starších 55 let a sociálně znevýhodněné skupiny, a zohlednila přitom úlohu místních a regionálních orgánů; vybízí Evropskou komisi zejména k tomu, aby předložila návrh doporučení Rady k nařízení o zárukách pro mladé lidi; žádá, aby byl do národních plánů zaměstnanosti zahrnut konkrétní místní a regionální rozměr;

| 21. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že do připravovaného doporučení týkajícího se chudoby a dobrých životních podmínek dětí budou zapracovány návrhy, které VR nastínil ve svém stanovisku k dětské chudobě z února 2012 (CdR 333/2011), zejména to, aby byla přijata komplexní strategie boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení dětí, do níž bude zapojena celostátní, regionální a místní úroveň, a aby byl vytvořen rámec pro monitorování založený na spolehlivých ukazatelích, jenž bude propojen se stávajícím mechanismem podávání zpráv UNCRC; Výbor je přesvědčen, že v roce 2013 bude nutné provést hodnocení dopadu krize na chudobu dětí, které by vycházelo ze zvláštních zpráv členských států v rámci národních programů reforem a strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

21.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že do připravovaného doporučení týkajícího se chudoby a dobrých životních podmínek dětí budou zapracovány návrhy, které VR nastínil ve svém stanovisku k dětské chudobě z února 2012 (CdR 333/2011), zejména to, aby byla přijata komplexní strategie boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení dětí, do níž bude zapojena celostátní, regionální a místní úroveň, a aby byl vytvořen rámec pro monitorování založený na spolehlivých ukazatelích, jenž bude propojen se stávajícím mechanismem podávání zpráv UNCRC; Výbor je přesvědčen, že v roce 2013 bude nutné provést hodnocení dopadu krize na chudobu dětí, které by vycházelo ze zvláštních zpráv členských států v rámci národních programů reforem a strategie Evropa 2020;

Rozpočet EU

| 22. | připomíná, že v době krize a úsporných opatření by rozpočet EU měl působit jako páka pro zajištění co nejvyšší možné míry veřejného a soukromého spolufinancování na všech správních úrovních (7); lituje, že chybí statistické údaje, které by umožnily řádně posoudit tyto pákové a multiplikační účinky; |
| --- | --- |

22.

připomíná, že v době krize a úsporných opatření by rozpočet EU měl působit jako páka pro zajištění co nejvyšší možné míry veřejného a soukromého spolufinancování na všech správních úrovních (7); lituje, že chybí statistické údaje, které by umožnily řádně posoudit tyto pákové a multiplikační účinky;

| 23. | podporuje záměr Evropské komise předložit zprávu o kvalitě veřejných výdajů (8) a doporučuje oddělit ve výpočtu schodku rozpočtu běžné výdaje a investice, aby se předešlo tomu, že investice s dlouhodobými čistými zisky budou započítány jako negativní; |
| --- | --- |

23.

podporuje záměr Evropské komise předložit zprávu o kvalitě veřejných výdajů (8) a doporučuje oddělit ve výpočtu schodku rozpočtu běžné výdaje a investice, aby se předešlo tomu, že investice s dlouhodobými čistými zisky budou započítány jako negativní;

| 24. | zdůrazňuje, že lze usilovat o synergie zejména mezi rozpočtem EU, rozpočty jednotlivých států a nižších celků za předpokladu, že budou existovat řádné a účinné mechanismy koordinace, např. interoperabilita mezi orgány veřejné správy zabývajícími se rozpočtovými otázkami, harmonizovaná účetní pravidla pro veřejné finance, harmonizované rozpočtové cykly a srovnatelné rozpočtové struktury, a vyzývá Evropskou komisi, aby vydala zelenou knihu, v níž by prozkoumala případná konkrétní opatření v této oblasti; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že lze usilovat o synergie zejména mezi rozpočtem EU, rozpočty jednotlivých států a nižších celků za předpokladu, že budou existovat řádné a účinné mechanismy koordinace, např. interoperabilita mezi orgány veřejné správy zabývajícími se rozpočtovými otázkami, harmonizovaná účetní pravidla pro veřejné finance, harmonizované rozpočtové cykly a srovnatelné rozpočtové struktury, a vyzývá Evropskou komisi, aby vydala zelenou knihu, v níž by prozkoumala případná konkrétní opatření v této oblasti;

Jednotný trh, malé a střední podniky a průmysl

| 25. | žádá Evropskou komisi, aby do svého pracovního programu na rok 2013 zahrnula Akt o jednotném trhu III, který by zahrnoval všechny zbývající politické iniciativy Aktu o jednotném trhu, které ještě nebyly realizovány, a zachovala rovnováhu mezi hospodářským, sociálním a správním pilířem s ohledem na čtyři základní svobody; |
| --- | --- |

25.

žádá Evropskou komisi, aby do svého pracovního programu na rok 2013 zahrnula Akt o jednotném trhu III, který by zahrnoval všechny zbývající politické iniciativy Aktu o jednotném trhu, které ještě nebyly realizovány, a zachovala rovnováhu mezi hospodářským, sociálním a správním pilířem s ohledem na čtyři základní svobody;

| 26. | požaduje, aby Komise věnovala zvláštní pozornost dalšímu zlepšení přeshraniční mobility se zachováním práv pracovníků, a žádá o lepší systém uznávání kvalifikací, jenž by podpořil mobilitu odborníků; |
| --- | --- |

26.

požaduje, aby Komise věnovala zvláštní pozornost dalšímu zlepšení přeshraniční mobility se zachováním práv pracovníků, a žádá o lepší systém uznávání kvalifikací, jenž by podpořil mobilitu odborníků;

| 27. | nabádá Evropskou komisi, aby stáhla svůj návrh nařízení Rady o výkonu práva na kolektivní akci v rámci svobody usazování a volného pohybu služeb, kvůli němuž 12 vnitrostátních parlamentů uplatnilo mechanismus včasného varování ohledně možného střetu se zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

27.

nabádá Evropskou komisi, aby stáhla svůj návrh nařízení Rady o výkonu práva na kolektivní akci v rámci svobody usazování a volného pohybu služeb, kvůli němuž 12 vnitrostátních parlamentů uplatnilo mechanismus včasného varování ohledně možného střetu se zásadou subsidiarity;

| 28. | podtrhuje důležitou úlohu malých a středních podniků v hospodářské obnově a zaměstnanosti na místní a regionální úrovni; lze ji dále zvýšit, pokud budou malé a střední podniky, vysoké školy a místní a regionální orgány zapojeny do programů EU pro financování výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

28.

podtrhuje důležitou úlohu malých a středních podniků v hospodářské obnově a zaměstnanosti na místní a regionální úrovni; lze ji dále zvýšit, pokud budou malé a střední podniky, vysoké školy a místní a regionální orgány zapojeny do programů EU pro financování výzkumu a inovací;

| 29. | žádá Evropskou komisi, aby malým a středním podnikům usnadnila přístup k financování a ke smlouvám na veřejné zakázky a dále snížila administrativní zátěž; |
| --- | --- |

29.

žádá Evropskou komisi, aby malým a středním podnikům usnadnila přístup k financování a ke smlouvám na veřejné zakázky a dále snížila administrativní zátěž;

| 30. | doufá, že ho Evropská komise zapojí do přezkumu stěžejní iniciativy týkající se průmyslové politiky; |
| --- | --- |

30.

doufá, že ho Evropská komise zapojí do přezkumu stěžejní iniciativy týkající se průmyslové politiky;

| 31. | podporuje požadavek Evropského parlamentu, aby Komise do ledna 2013 předložila na základě článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie návrh směrnice o zajištění přístupu všech spotřebitelů, kteří oprávněně pobývají na území Unie, k základním platebním službám; |
| --- | --- |

31.

podporuje požadavek Evropského parlamentu, aby Komise do ledna 2013 předložila na základě článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie návrh směrnice o zajištění přístupu všech spotřebitelů, kteří oprávněně pobývají na území Unie, k základním platebním službám;

| 32. | opakuje svůj požadavek na zřízení evropské agendy sociálního bydlení, která by vyjasnila pravidla hospodářské soutěže v oblasti sociálního bydlení a umožnila místním a regionálním orgánům poskytovat důstojné a cenově dostupné sociální bydlení, podporovat sociální rozmanitost a bojovat proti diskriminaci; |
| --- | --- |

32.

opakuje svůj požadavek na zřízení evropské agendy sociálního bydlení, která by vyjasnila pravidla hospodářské soutěže v oblasti sociálního bydlení a umožnila místním a regionálním orgánům poskytovat důstojné a cenově dostupné sociální bydlení, podporovat sociální rozmanitost a bojovat proti diskriminaci;

| 33. | žádá Evropskou komisi, aby po stažení prvního návrhu nařízení o statutu evropských vzájemných společností urychleně předložila revidovaný návrh; |
| --- | --- |

33.

žádá Evropskou komisi, aby po stažení prvního návrhu nařízení o statutu evropských vzájemných společností urychleně předložila revidovaný návrh;

Energetika

| 34. | naléhavě žádá, aby se v roce 2013 navázalo na energetický plán do roku 2050 s cílem dát místním a regionálním orgánům možnost přispět k propagaci decentralizované udržitelné výroby energie a energetické infrastruktury (jakou je např. inteligentní propojovací síť) jakožto klíčového prvku v účinném využívání zdrojů a zelené ekonomiky; žádá proto Evropskou komisi, aby vytvořila komplexní investiční rámec do roku 2030 za účelem zajištění požadované jistoty pro tržní subjekty a místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

34.

naléhavě žádá, aby se v roce 2013 navázalo na energetický plán do roku 2050 s cílem dát místním a regionálním orgánům možnost přispět k propagaci decentralizované udržitelné výroby energie a energetické infrastruktury (jakou je např. inteligentní propojovací síť) jakožto klíčového prvku v účinném využívání zdrojů a zelené ekonomiky; žádá proto Evropskou komisi, aby vytvořila komplexní investiční rámec do roku 2030 za účelem zajištění požadované jistoty pro tržní subjekty a místní a regionální orgány;

| 35. | žádá Evropskou komisi, aby posoudila možnosti zavedení dodatečného, decentrálně řízeného finančního nástroje, jímž by se stimulovalo provádění akčních plánů udržitelné energetiky místními a regionálními orgány, zejména partnery Paktu starostů a primátorů; podporuje rovněž lepší provázání opatření finanční podpory pro energetickou účinnost a zachování energie v budoucích programech financování EU (9); |
| --- | --- |

35.

žádá Evropskou komisi, aby posoudila možnosti zavedení dodatečného, decentrálně řízeného finančního nástroje, jímž by se stimulovalo provádění akčních plánů udržitelné energetiky místními a regionálními orgány, zejména partnery Paktu starostů a primátorů; podporuje rovněž lepší provázání opatření finanční podpory pro energetickou účinnost a zachování energie v budoucích programech financování EU (9);

| 36. | žádá Evropskou komisi, aby podnikla kroky k vyřešení problémů s propojením mezi členskými státy a regiony v členských státech; dále žádá, aby byla podporována opatření usnadňující rozvoj mikrovýroby energie a její integrace do distribučních sítí; |
| --- | --- |

36.

žádá Evropskou komisi, aby podnikla kroky k vyřešení problémů s propojením mezi členskými státy a regiony v členských státech; dále žádá, aby byla podporována opatření usnadňující rozvoj mikrovýroby energie a její integrace do distribučních sítí;

| 37. | žádá, aby se malým a středním podnikům a místním a regionálním orgánům usnadnil přístup k půjčkám na investice do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie od Evropské investiční banky; |
| --- | --- |

37.

žádá, aby se malým a středním podnikům a místním a regionálním orgánům usnadnil přístup k půjčkám na investice do energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie od Evropské investiční banky;

Regionální politika

| 38. | klade důraz na potřebu splnit cíl, jímž je přijetí balíčku právních předpisů týkajících se politiky soudržnosti 2014–2020, stanovený na počátek roku 2013, aby místní a regionální orgány mohly 1. ledna 2014 zahájit programy financované ze strukturálních fondů; |
| --- | --- |

38.

klade důraz na potřebu splnit cíl, jímž je přijetí balíčku právních předpisů týkajících se politiky soudržnosti 2014–2020, stanovený na počátek roku 2013, aby místní a regionální orgány mohly 1. ledna 2014 zahájit programy financované ze strukturálních fondů;

| 39. | vyzývá Eurostat, aby ve spojení s vnitrostátními statistickými úřady řešil potřebu včasnějších srovnatelných údajů o regionálním HDP; |
| --- | --- |

39.

vyzývá Eurostat, aby ve spojení s vnitrostátními statistickými úřady řešil potřebu včasnějších srovnatelných údajů o regionálním HDP;

| 40. | připomíná, že je třeba důsledněji a striktněji zohlednit územní rozměr politik EU; navrhuje, aby Evropská komise zahrnula tyto prvky do svých budoucích aktivit spojených s posouzením dopadu a pravidelně o nich podávala zprávy (10); |
| --- | --- |

40.

připomíná, že je třeba důsledněji a striktněji zohlednit územní rozměr politik EU; navrhuje, aby Evropská komise zahrnula tyto prvky do svých budoucích aktivit spojených s posouzením dopadu a pravidelně o nich podávala zprávy (10);

| 41. | vyzývá Evropskou komisi, aby rozšířila program pro dočasné vysílání úředníků EU na nižší správní úrovně (namísto zaměření výhradně na úroveň celostátní), s cílem zlepšit znalosti evropských institucí o praktickém provádění právních předpisů a projektů EU na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Evropskou komisi, aby rozšířila program pro dočasné vysílání úředníků EU na nižší správní úrovně (namísto zaměření výhradně na úroveň celostátní), s cílem zlepšit znalosti evropských institucí o praktickém provádění právních předpisů a projektů EU na místní a regionální úrovni;

Doprava

| 42. | s potěšením očekává nadcházející návrh týkající budoucí přístavní politiky EU; žádá, aby bylo k návrhu provedeno posouzení územních dopadů, a je připraven se na něm podílet; |
| --- | --- |

42.

s potěšením očekává nadcházející návrh týkající budoucí přístavní politiky EU; žádá, aby bylo k návrhu provedeno posouzení územních dopadů, a je připraven se na něm podílet;

| 43. | poukazuje na význam udržitelné městské mobility a navrhuje, aby se u všech druhů dopravy (včetně autobusů, vlaků, trajektů, spolujízdy, půjčování jízdních kol a mýtného) prosazoval inteligentní elektronický systém prodeje jízdenek, jehož účelem bude zlepšování interoperability mezi různými systémy a rostoucí využívání veřejné dopravy; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na význam udržitelné městské mobility a navrhuje, aby se u všech druhů dopravy (včetně autobusů, vlaků, trajektů, spolujízdy, půjčování jízdních kol a mýtného) prosazoval inteligentní elektronický systém prodeje jízdenek, jehož účelem bude zlepšování interoperability mezi různými systémy a rostoucí využívání veřejné dopravy;

Životní prostředí

| 44. | dochází k závěru, že zpomalení ve zlepšování kvality ovzduší je v podstatné míře důsledkem nedostatečně ambiciózní politiky EU u zdroje a nedostatečných vnitrostátních předpisů. Na místní a regionální orgány bylo naloženo příliš velké břemeno v oblasti řešení problémů kvality ovzduší a byla jim v tomto směru udělena příliš velká odpovědnost (11); očekává, že v nadcházejícím přezkumu právních předpisů EU v oblasti kvality ovzduší budou předloženy návrhy řešení těchto problémů; |
| --- | --- |

44.

dochází k závěru, že zpomalení ve zlepšování kvality ovzduší je v podstatné míře důsledkem nedostatečně ambiciózní politiky EU u zdroje a nedostatečných vnitrostátních předpisů. Na místní a regionální orgány bylo naloženo příliš velké břemeno v oblasti řešení problémů kvality ovzduší a byla jim v tomto směru udělena příliš velká odpovědnost (11); očekává, že v nadcházejícím přezkumu právních předpisů EU v oblasti kvality ovzduší budou předloženy návrhy řešení těchto problémů;

| 45. | očekává, že v tomto přezkumu budou vzájemně přizpůsobeny úrovně cílů a časové rámce politiky emisí (u zdroje) a politiky imisí EU a že bude především posílena směrnice o národních emisních stropech, aby se snížily koncentrace pozadí; dále předpokládá, že budou zpřísněny normy pro emise NO2/NOx a pevných částic z vozidel a že se budou také řešit emise z lodní dopravy, letecké dopravy a zemědělství a zjednoduší se ukazatele a kritéria pro měření; žádá dále, aby byla politika kvality ovzduší EU propojena s jinými politikami, zejména politikou dopravy, politikou bydlení, průmyslovou politikou, energetickou politikou a politikou v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

45.

očekává, že v tomto přezkumu budou vzájemně přizpůsobeny úrovně cílů a časové rámce politiky emisí (u zdroje) a politiky imisí EU a že bude především posílena směrnice o národních emisních stropech, aby se snížily koncentrace pozadí; dále předpokládá, že budou zpřísněny normy pro emise NO2/NOx a pevných částic z vozidel a že se budou také řešit emise z lodní dopravy, letecké dopravy a zemědělství a zjednoduší se ukazatele a kritéria pro měření; žádá dále, aby byla politika kvality ovzduší EU propojena s jinými politikami, zejména politikou dopravy, politikou bydlení, průmyslovou politikou, energetickou politikou a politikou v oblasti klimatu;

| 46. | žádá, aby strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu obsahovala oddíl týkající se specifické činnosti v oblasti přizpůsobování na obecní a regionální úrovni a také pokyny a podporu pro místní a regionální činitele; prozkoumat by se rovněž mělo vytvoření pracovní skupiny pro strategie přizpůsobení ve zvláště slabých evropských regionech, do níž by byli zapojeni zástupci VR, GŘ pro oblast klimatu, EEA, JRC a místní a regionální sítě a sdružení; |
| --- | --- |

46.

žádá, aby strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu obsahovala oddíl týkající se specifické činnosti v oblasti přizpůsobování na obecní a regionální úrovni a také pokyny a podporu pro místní a regionální činitele; prozkoumat by se rovněž mělo vytvoření pracovní skupiny pro strategie přizpůsobení ve zvláště slabých evropských regionech, do níž by byli zapojeni zástupci VR, GŘ pro oblast klimatu, EEA, JRC a místní a regionální sítě a sdružení;

Zemědělství a námořní politika

| 47. | zdůrazňuje, že je třeba předložit cílené sdělení o novém programu EU pro režim jakosti místních potravin, neboť místní potravinové systémy jsou oporou místních a regionálních ekonomik díky tomu, že vytvářejí pracovní místa v zemědělství a potravinářské výrobě; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že je třeba předložit cílené sdělení o novém programu EU pro režim jakosti místních potravin, neboť místní potravinové systémy jsou oporou místních a regionálních ekonomik díky tomu, že vytvářejí pracovní místa v zemědělství a potravinářské výrobě;

| 48. | považoval by za vhodné, aby Komise flexibilněji přispěla k překonání současné patové situace mezi Evropským parlamentem a Radou, pokud jde o právní základ pro víceleté plány v odvětví rybolovu; v rámci balíčku návrhů k reformě společné rybářské politiky žádá rozšíření iniciativ ve prospěch větší decentralizace rybářské politiky a prováděcích opatření odpovídajících potřebám a problémům pobřežních regionů a vnitřních mořských vod; |
| --- | --- |

48.

považoval by za vhodné, aby Komise flexibilněji přispěla k překonání současné patové situace mezi Evropským parlamentem a Radou, pokud jde o právní základ pro víceleté plány v odvětví rybolovu; v rámci balíčku návrhů k reformě společné rybářské politiky žádá rozšíření iniciativ ve prospěch větší decentralizace rybářské politiky a prováděcích opatření odpovídajících potřebám a problémům pobřežních regionů a vnitřních mořských vod;

| 49. | podporuje rozvoj přístupu založeného na strategii pro oblast jednotlivého moře coby integrovaného nástroje námořní politiky, avšak domnívá se, že tyto strategie, jako je strategie pro oblast Atlantiku, která bude přijata v roce 2013, musejí obsahovat silnější územní rozměr a vycházet z poznatků získaných z přístupu založeného na makroregionálních strategiích; |
| --- | --- |

49.

podporuje rozvoj přístupu založeného na strategii pro oblast jednotlivého moře coby integrovaného nástroje námořní politiky, avšak domnívá se, že tyto strategie, jako je strategie pro oblast Atlantiku, která bude přijata v roce 2013, musejí obsahovat silnější územní rozměr a vycházet z poznatků získaných z přístupu založeného na makroregionálních strategiích;

Občanství EU

| 50. | žádá, aby byl místní a regionální rozměr zohledněn v iniciativách usilujících o rozvoj a posílení občanských práv a v úsilí o obnovu důvěry občanů v EU a její instituce, a poukazuje na nutnost zapojit děti a mládež vzhledem k jejich schopnosti výkonu občanských práv a povinností; žádá Komisi, aby se na tuto výzvu zaměřila v aktivitách plánovaných v souvislosti s Evropským rokem občanů 2013, k němuž VR hodlá přispět; |
| --- | --- |

50.

žádá, aby byl místní a regionální rozměr zohledněn v iniciativách usilujících o rozvoj a posílení občanských práv a v úsilí o obnovu důvěry občanů v EU a její instituce, a poukazuje na nutnost zapojit děti a mládež vzhledem k jejich schopnosti výkonu občanských práv a povinností; žádá Komisi, aby se na tuto výzvu zaměřila v aktivitách plánovaných v souvislosti s Evropským rokem občanů 2013, k němuž VR hodlá přispět;

| 51. | je odhodlán přispět ve spolupráci s ostatními institucemi EU k činnosti navazující na úspěšné evropské občanské iniciativy; |
| --- | --- |

51.

je odhodlán přispět ve spolupráci s ostatními institucemi EU k činnosti navazující na úspěšné evropské občanské iniciativy;

Rozšířená Evropa a Evropa ve světě

| 52. | požaduje, aby se místním a regionálním subjektům v zemích evropské politiky sousedství usnadnil přístup ke specifickým fondům EU pro tuto oblast, a podporuje otevření stávajících programů, včetně ESÚS, partnerům v sousedních zemích; |
| --- | --- |

52.

požaduje, aby se místním a regionálním subjektům v zemích evropské politiky sousedství usnadnil přístup ke specifickým fondům EU pro tuto oblast, a podporuje otevření stávajících programů, včetně ESÚS, partnerům v sousedních zemích;

| 53. | potvrzuje svůj záměr pokračovat v plodné spolupráci s Evropskou komisí v kontextu nástroje pro místní správu s cílem zlepšit budování kapacit na místní úrovni a šířit poznatky o EU a jejích postupech v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích; vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost rozšířit tento nástroj i na místní správní orgány v zemích evropské politiky sousedství; |
| --- | --- |

53.

potvrzuje svůj záměr pokračovat v plodné spolupráci s Evropskou komisí v kontextu nástroje pro místní správu s cílem zlepšit budování kapacit na místní úrovni a šířit poznatky o EU a jejích postupech v kandidátských a potenciálních kandidátských zemích; vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost rozšířit tento nástroj i na místní správní orgány v zemích evropské politiky sousedství;

| 54. | věří, že jeho doporučení budou řádně zvážena při přípravě pracovního programu Komise na rok 2013, a pověřuje svoji předsedkyni, aby toto usnesení předložila předsedovi Evropské komise, předsedovi Evropské rady, předsedovi Evropského parlamentu a kyperskému předsednictví v Radě EU a nadcházejícímu irskému a litevskému předsednictví. |
| --- | --- |

54.

věří, že jeho doporučení budou řádně zvážena při přípravě pracovního programu Komise na rok 2013, a pověřuje svoji předsedkyni, aby toto usnesení předložila předsedovi Evropské komise, předsedovi Evropské rady, předsedovi Evropského parlamentu a kyperskému předsednictví v Radě EU a nadcházejícímu irskému a litevskému předsednictví.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 777 final.

1

(2)  CdR 361/2011 fin.

2

(3)  CdR 42/2012 fin.

3

(4)  CdR 318/2010, spoluzpravodajové: paní Mercedes Bresso a pan Ramón Valcárcel Siso.

4

(5)  Závěry Evropské rady, 28.–29. června 2012, s. 7.

5

(6)  CESE 72/2011, zpravodaj: pan Markku Markkula.

6

(7)  CdR 318/2010, spoluzpravodajové: paní Mercedes Bresso a pan Ramón Valcárcel Siso.

7

(8)  Viz COM(2012) 299, odstavec 2.1.

8

(9)  CdR 85/2012, zpravodaj: pan Brian Meaney.

9

(10)  CdR 273/2011zpravodaj: pan Luc Van den Brande.

10

(11)  CdR 329/2011, zpravodaj: pan Cor Lamers.

11

---

STANOVISKA

Výbor regionů

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/6

---

Stanovisko Výboru regionů Migrace a mobilita – globální přístup

2012/C 277/02

VÝBOR REGIONŮ

| — | zdůrazňuje, že respektování lidských práv migrantů a solidarita se zeměmi, z nichž pochází největší část migračních toků, se musí prolnout do všech aspektů migrační politiky Unie, včetně vztahů s třetími zeměmi a při plném respektování zásad zakotvených v čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že respektování lidských práv migrantů a solidarita se zeměmi, z nichž pochází největší část migračních toků, se musí prolnout do všech aspektů migrační politiky Unie, včetně vztahů s třetími zeměmi a při plném respektování zásad zakotvených v čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU;

| — | zdůrazňuje, že je nutné pečlivě přezkoumat všechny příčiny migrace, včetně změny klimatu, aby bylo možné stanovit vhodný právní rámec pro ty, kteří prchají ze své vlastní země původu kvůli přírodním katastrofám či kvůli klimatickým podmínkám, jež ohrožují jejich přežití nebo fyzickou bezpečnost; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je nutné pečlivě přezkoumat všechny příčiny migrace, včetně změny klimatu, aby bylo možné stanovit vhodný právní rámec pro ty, kteří prchají ze své vlastní země původu kvůli přírodním katastrofám či kvůli klimatickým podmínkám, jež ohrožují jejich přežití nebo fyzickou bezpečnost;

| — | domnívá se, že globální přístup k migraci vyžaduje víceúrovňovou správu, aby se zajistilo, že migrace bude řízena na nejvhodnější úrovni v závislosti na okolnostech a za dodržování zásady subsidiarity tak, aby byl zaručen co největší blahobyt občanů jak v zemích původu, tak v zemích určení; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že globální přístup k migraci vyžaduje víceúrovňovou správu, aby se zajistilo, že migrace bude řízena na nejvhodnější úrovni v závislosti na okolnostech a za dodržování zásady subsidiarity tak, aby byl zaručen co největší blahobyt občanů jak v zemích původu, tak v zemích určení;

| — | požaduje zejména, aby byly při provádění globálního přístupu plně zohledněny místní a regionální orgány a byly zhodnoceny jak probíhající projekty decentralizované spolupráce, tak i již strukturované dialogy, jako jsou ARLEM a CORLEAP. |
| --- | --- |

—

požaduje zejména, aby byly při provádění globálního přístupu plně zohledněny místní a regionální orgány a byly zhodnoceny jak probíhající projekty decentralizované spolupráce, tak i již strukturované dialogy, jako jsou ARLEM a CORLEAP.

| Zpravodaj | pan Nichi VENDOLA (IT/SES), předseda vlády regionu Apulie |
| --- | --- |
| Odkaz | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Globální přístup k migraci a mobilitě
  COM(2011) 743 final |

Zpravodaj

pan Nichi VENDOLA (IT/SES), předseda vlády regionu Apulie

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Globální přístup k migraci a mobilitě

COM(2011) 743 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | zdůrazňuje význam globálního přístupu k migraci a mobilitě jakožto referenčního rámce pro opatření EU v rámci globálního řízení migrace a mobility a jakožto nástroje, který předkládá celkovou vizi migračních politik a jehož cílem je uvést v soulad činnost EU v oblasti vnějších vztahů a politiky rozvoje s její přistěhovaleckou politikou; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje význam globálního přístupu k migraci a mobilitě jakožto referenčního rámce pro opatření EU v rámci globálního řízení migrace a mobility a jakožto nástroje, který předkládá celkovou vizi migračních politik a jehož cílem je uvést v soulad činnost EU v oblasti vnějších vztahů a politiky rozvoje s její přistěhovaleckou politikou;

| 2. | vítá, že Komise zamýšlí předložit aktualizovanou verzi globálního přístupu, strukturovanější a více zaměřenou na migranty a na dodržování lidských práv v zemích původu, v zemích tranzitu i v zemích určení; |
| --- | --- |

2.

vítá, že Komise zamýšlí předložit aktualizovanou verzi globálního přístupu, strukturovanější a více zaměřenou na migranty a na dodržování lidských práv v zemích původu, v zemích tranzitu i v zemích určení;

| 3. | zdůrazňuje, že právo osob opustit kteroukoli zemi, i svou vlastní (1), a vrátit se do této země je hlavním právním základem všech diskusí o migraci a že je třeba podporovat dobrovolnou migraci bez ohledu na důvody, které k ní vedly, a bez ohledu na specifické potřeby země určení (2); |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že právo osob opustit kteroukoli zemi, i svou vlastní (1), a vrátit se do této země je hlavním právním základem všech diskusí o migraci a že je třeba podporovat dobrovolnou migraci bez ohledu na důvody, které k ní vedly, a bez ohledu na specifické potřeby země určení (2);

| 4. | zdůrazňuje, že respektování lidských práv migrantů a solidarita se zeměmi, z nichž pochází největší část migračních toků, se musí prolnout do všech aspektů migrační politiky Unie, včetně vztahů s třetími zeměmi a při plném respektování zásad zakotvených v čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že respektování lidských práv migrantů a solidarita se zeměmi, z nichž pochází největší část migračních toků, se musí prolnout do všech aspektů migrační politiky Unie, včetně vztahů s třetími zeměmi a při plném respektování zásad zakotvených v čl. 21 odst. 1 Smlouvy o EU;

| 5. | domnívá se, že v definici možného vstupu státních příslušníků třetích zemí a v politikách přijímání a integrace migrantů je třeba zaručit skutečnou ochranu lidských práv; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že v definici možného vstupu státních příslušníků třetích zemí a v politikách přijímání a integrace migrantů je třeba zaručit skutečnou ochranu lidských práv;

| 6. | zdůrazňuje, že v dohodách Unie i členských států o zpětném přebírání a v dohodách o snazším získávání víz a ve všech opatřeních proti nelegálnímu přistěhovalectví by měla být skutečně respektována lidská práva, a to zejména v souladu s ustanoveními Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jak neustále stvrzuje Evropský soud pro lidská práva; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že v dohodách Unie i členských států o zpětném přebírání a v dohodách o snazším získávání víz a ve všech opatřeních proti nelegálnímu přistěhovalectví by měla být skutečně respektována lidská práva, a to zejména v souladu s ustanoveními Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, jak neustále stvrzuje Evropský soud pro lidská práva;

| 7. | zdůrazňuje, že požadavek omezit migrační toky nesmí nikdy převážit nad právem každého člověka zažádat EU o mezinárodní ochranu. EU musí být i nadále útočištěm pro ty, kdo prchají před pronásledováním nebo potřebují jinou ochranu; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že požadavek omezit migrační toky nesmí nikdy převážit nad právem každého člověka zažádat EU o mezinárodní ochranu. EU musí být i nadále útočištěm pro ty, kdo prchají před pronásledováním nebo potřebují jinou ochranu;

| 8. | konstatuje, že hospodářská krize, která zasáhla velkou část členských států Evropské unie, by mohla zvýšit přirozené napětí mezi politikami kontroly hranic a respektováním lidských práv migrantů; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že hospodářská krize, která zasáhla velkou část členských států Evropské unie, by mohla zvýšit přirozené napětí mezi politikami kontroly hranic a respektováním lidských práv migrantů;

| 9. | zdůrazňuje, že je nutné pečlivě přezkoumat všechny příčiny migrace, včetně změny klimatu (3), aby bylo možné stanovit vhodný právní rámec pro ty, kteří prchají ze své vlastní země původu kvůli přírodním katastrofám či kvůli klimatickým podmínkám, jež ohrožují jejich přežití nebo fyzickou bezpečnost (4); |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že je nutné pečlivě přezkoumat všechny příčiny migrace, včetně změny klimatu (3), aby bylo možné stanovit vhodný právní rámec pro ty, kteří prchají ze své vlastní země původu kvůli přírodním katastrofám či kvůli klimatickým podmínkám, jež ohrožují jejich přežití nebo fyzickou bezpečnost (4);

| 10. | vybízí Evropskou komisi, aby zveřejnila pracovní dokument o migraci a změně klimatu, jak původně plánovala ve sdělení o migraci ze dne 4. května 2011 (5); |
| --- | --- |

10.

vybízí Evropskou komisi, aby zveřejnila pracovní dokument o migraci a změně klimatu, jak původně plánovala ve sdělení o migraci ze dne 4. května 2011 (5);

| 11. | domnívá se, že k tomu, aby byl globální přístup účinný, je třeba posílit koordinaci mezi Evropskou unií a celostátní, regionální a místní úrovní a koordinaci se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že k tomu, aby byl globální přístup účinný, je třeba posílit koordinaci mezi Evropskou unií a celostátní, regionální a místní úrovní a koordinaci se třetími zeměmi;

| 12. | poukazuje na to, co již prohlašoval dříve, tj. že „společná přistěhovalecká politika se týká místních a regionálních orgánů jako prvních. Na jedné straně se jich obzvláště týkají obtíže spojené s nelegálním přistěhovalectvím; na druhé straně jsou povinny zajistit těmto lidem řadu služeb jako součást místního integračního procesu. Proto se musí rozsáhle podílet na vytváření evropského rámce pro legální přistěhovalectví, na opatřeních proti nelegálnímu přistěhovalectví a na rozvojové spolupráci se zeměmi původu“ (6); |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, co již prohlašoval dříve, tj. že „společná přistěhovalecká politika se týká místních a regionálních orgánů jako prvních. Na jedné straně se jich obzvláště týkají obtíže spojené s nelegálním přistěhovalectvím; na druhé straně jsou povinny zajistit těmto lidem řadu služeb jako součást místního integračního procesu. Proto se musí rozsáhle podílet na vytváření evropského rámce pro legální přistěhovalectví, na opatřeních proti nelegálnímu přistěhovalectví a na rozvojové spolupráci se zeměmi původu“ (6);

| 13. | je potěšen značným pokrokem dosaženým při snaze učinit převody finančních prostředků do zemí původu migrantů transparentnějšími, bezpečnějšími a levnějšími a podporuje iniciativy Evropské komise, jejichž cílem je usměrnit převod finančních prostředků migrantů zpět do jejich vlasti k výnosným investicím; |
| --- | --- |

13.

je potěšen značným pokrokem dosaženým při snaze učinit převody finančních prostředků do zemí původu migrantů transparentnějšími, bezpečnějšími a levnějšími a podporuje iniciativy Evropské komise, jejichž cílem je usměrnit převod finančních prostředků migrantů zpět do jejich vlasti k výnosným investicím;

| 14. | souhlasí se skutečností, že globální přístup vyzdvihuje úlohu, již mohou komunity žijící v diaspoře hrát nejen v politikách rozvoje, ale i při regulaci migračních toků tím, že budou podporovat opatření na pomoc migrantům při odchodu a integraci do zemí určení; |
| --- | --- |

14.

souhlasí se skutečností, že globální přístup vyzdvihuje úlohu, již mohou komunity žijící v diaspoře hrát nejen v politikách rozvoje, ale i při regulaci migračních toků tím, že budou podporovat opatření na pomoc migrantům při odchodu a integraci do zemí určení;

K úloze regionů a místních orgánů při uplatňování globálního přístupu

| 15. | domnívá se, že globální přístup k migraci vyžaduje víceúrovňovou správu, aby se zajistilo, že migrace bude řízena na nejvhodnější úrovni v závislosti na okolnostech a za dodržování zásady subsidiarity tak, aby byl zaručen co největší blahobyt občanů jak v zemích původu, tak v zemích určení; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že globální přístup k migraci vyžaduje víceúrovňovou správu, aby se zajistilo, že migrace bude řízena na nejvhodnější úrovni v závislosti na okolnostech a za dodržování zásady subsidiarity tak, aby byl zaručen co největší blahobyt občanů jak v zemích původu, tak v zemích určení;

| 16. | považuje regiony a místní orgány za klíčové subjekty globálního přístupu, jež budou podporovat a zároveň uplatňovat sociální a zaměstnaneckou politiku, politiku přijímání, integrace, řízení nelegálního přistěhovalectví, ale i rozvíjet intenzivní dialogy a různé formy spolupráce se zeměmi původu a zeměmi tranzitu pro migrační toky (7); |
| --- | --- |

16.

považuje regiony a místní orgány za klíčové subjekty globálního přístupu, jež budou podporovat a zároveň uplatňovat sociální a zaměstnaneckou politiku, politiku přijímání, integrace, řízení nelegálního přistěhovalectví, ale i rozvíjet intenzivní dialogy a různé formy spolupráce se zeměmi původu a zeměmi tranzitu pro migrační toky (7);

| 17. | konstatuje, že regiony a místní orgány již podporují dialog s regiony a místními orgány v třetích zemích, přičemž mnohé tyto země jsou zeměmi původu či tranzitu pro migrační toky a zeměmi pro projekty decentralizované spolupráce; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že regiony a místní orgány již podporují dialog s regiony a místními orgány v třetích zemích, přičemž mnohé tyto země jsou zeměmi původu či tranzitu pro migrační toky a zeměmi pro projekty decentralizované spolupráce;

| 18. | přál by si, aby ARLEM (Evropsko-středomořské shromáždění zástupců regionů a měst) a CORLEAP (Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství) byly považovány za ideální fórum k rozvíjení dialogu o přistěhovaleckých a rozvojových politikách s regionálními orgány ve Středomoří a ve východní Evropě; |
| --- | --- |

18.

přál by si, aby ARLEM (Evropsko-středomořské shromáždění zástupců regionů a měst) a CORLEAP (Konference regionálních a místních orgánů zemí Východního partnerství) byly považovány za ideální fórum k rozvíjení dialogu o přistěhovaleckých a rozvojových politikách s regionálními orgány ve Středomoří a ve východní Evropě;

| 19. | domnívá se, že je třeba usilovat o co největší soudržnost mezi dvoustrannými iniciativami členských států a probíhajícími regionálními a dvoustrannými dialogy, které jsou považovány za nástroj vnější politiky Unie v oblasti přistěhovalectví, a že tuto soudržnost zaručí i plné uznání dialogů propagovaných regiony a místními orgány; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že je třeba usilovat o co největší soudržnost mezi dvoustrannými iniciativami členských států a probíhajícími regionálními a dvoustrannými dialogy, které jsou považovány za nástroj vnější politiky Unie v oblasti přistěhovalectví, a že tuto soudržnost zaručí i plné uznání dialogů propagovaných regiony a místními orgány;

| 20. | vyzývá instituce, aby uznaly regiony a místní orgány za hlavní představitele globálního přístupu, v souladu s jejich pravomocemi v celostátním kontextu, a to prostřednictvím nástrojů, v nichž budou mít pozici příjemců finančních prostředků Unie, a zcela bez zásahu ústředních orgánů vlády a se zohledněním existujících rozdílů mezi různými členskými státy; |
| --- | --- |

20.

vyzývá instituce, aby uznaly regiony a místní orgány za hlavní představitele globálního přístupu, v souladu s jejich pravomocemi v celostátním kontextu, a to prostřednictvím nástrojů, v nichž budou mít pozici příjemců finančních prostředků Unie, a zcela bez zásahu ústředních orgánů vlády a se zohledněním existujících rozdílů mezi různými členskými státy;

| 21. | vybízí Komisi, aby podpořila inovační projekty zaměřené na splnění cíle umožnit sladění nabídky práce a poptávky po ní prostřednictvím zprostředkovatelské funkce místních a regionálních orgánů a vzhledem k pravomocím, jež tyto orgány v dotyčné oblasti v mnoha členských státech vykonávají. Tak bude možné určit účinný nástroj i na řešení problému nedostatku kvalifikovaných pracovníků v určitých segmentech trhu práce; |
| --- | --- |

21.

vybízí Komisi, aby podpořila inovační projekty zaměřené na splnění cíle umožnit sladění nabídky práce a poptávky po ní prostřednictvím zprostředkovatelské funkce místních a regionálních orgánů a vzhledem k pravomocím, jež tyto orgány v dotyčné oblasti v mnoha členských státech vykonávají. Tak bude možné určit účinný nástroj i na řešení problému nedostatku kvalifikovaných pracovníků v určitých segmentech trhu práce;

| 22. | doufá, že regiony a místní orgány budou zapojeny také do aktualizace imigračního portálu EU, jenž by tak mohl být obohacován o informace o regionu, městě a obci určení, které jsou pro migranty důležité; |
| --- | --- |

22.

doufá, že regiony a místní orgány budou zapojeny také do aktualizace imigračního portálu EU, jenž by tak mohl být obohacován o informace o regionu, městě a obci určení, které jsou pro migranty důležité;

Ke vztahu mezi přistěhovaleckými politikami a politikami rozvojové spolupráce

| 23. | považuje za prvořadé, aby byla neustále zaručena soudržnost mezi migrační a rozvojovou politikou EU a vnější migrační a azylovou politikou. Především opatření, jež Unie a členské státy provádějí v třetích zemích, by měla být vždy založena zejména na zásadě solidarity a společného rozvoje za účelem překonání hlubokých příčin migrace a vymýcení chudoby, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována mobilizaci domácích zdrojů daných zemí a podpoře posilování institucí a zlepšování správy a právního státu, jakožto klíčovým prvkům stimulace hospodářských a sociálních změn; |
| --- | --- |

23.

považuje za prvořadé, aby byla neustále zaručena soudržnost mezi migrační a rozvojovou politikou EU a vnější migrační a azylovou politikou. Především opatření, jež Unie a členské státy provádějí v třetích zemích, by měla být vždy založena zejména na zásadě solidarity a společného rozvoje za účelem překonání hlubokých příčin migrace a vymýcení chudoby, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována mobilizaci domácích zdrojů daných zemí a podpoře posilování institucí a zlepšování správy a právního státu, jakožto klíčovým prvkům stimulace hospodářských a sociálních změn;

| 24. | vybízí Komisi, aby rozdělování zdrojů určených rozvíjejícím se zemím prováděla na základě zásad, priorit a strategií rozvojové spolupráce a se současným přihlédnutím k zásadě „více za více“; |
| --- | --- |

24.

vybízí Komisi, aby rozdělování zdrojů určených rozvíjejícím se zemím prováděla na základě zásad, priorit a strategií rozvojové spolupráce a se současným přihlédnutím k zásadě „více za více“;

| 25. | domnívá se, že zásada vzájemnosti musí být v souladu se zásadami rozvojové spolupráce, zejména v partnerstvích v oblasti mobility a ve společném programu pro migraci a mobilitu (8); |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že zásada vzájemnosti musí být v souladu se zásadami rozvojové spolupráce, zejména v partnerstvích v oblasti mobility a ve společném programu pro migraci a mobilitu (8);

| 26. | má za to, že při uplatňování globálního přístupu je třeba poskytovat řádnou ochranu všem zranitelným skupinám, v prvé řadě nezletilým osobám bez doprovodu, a to nejen z důvodu odpovídajícího zaměření opatření ve třetích zemích, ale i za účelem nabídky vhodných způsobů přijetí a sociální integrace v členských státech, a to i podporováním výměny osvědčených postupů mnoha místních a regionálních orgánů v členských státech. Současně žádá Evropskou komisi, aby účinně prováděla opatření obsažená v akčním plánu o nezletilých osobách bez doprovodu; |
| --- | --- |

26.

má za to, že při uplatňování globálního přístupu je třeba poskytovat řádnou ochranu všem zranitelným skupinám, v prvé řadě nezletilým osobám bez doprovodu, a to nejen z důvodu odpovídajícího zaměření opatření ve třetích zemích, ale i za účelem nabídky vhodných způsobů přijetí a sociální integrace v členských státech, a to i podporováním výměny osvědčených postupů mnoha místních a regionálních orgánů v členských státech. Současně žádá Evropskou komisi, aby účinně prováděla opatření obsažená v akčním plánu o nezletilých osobách bez doprovodu;

| 27. | vybízí k vypracování skutečného genderového přístupu tak, aby byla zhodnocena specifická úloha ženy při migraci a sociální integraci celé rodiny v hostitelské zemi; |
| --- | --- |

27.

vybízí k vypracování skutečného genderového přístupu tak, aby byla zhodnocena specifická úloha ženy při migraci a sociální integraci celé rodiny v hostitelské zemi;

| 28. | zdůrazňuje, že přistěhovalecká politika Unie by se mohla dostat do rozporu s politikami rozvojové spolupráce tam, kde usiluje o přilákání talentů z třetích zemí na základě cílů demografického a hospodářského rozvoje, jak je stanoveno ve strategii Evropa 2020; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že přistěhovalecká politika Unie by se mohla dostat do rozporu s politikami rozvojové spolupráce tam, kde usiluje o přilákání talentů z třetích zemí na základě cílů demografického a hospodářského rozvoje, jak je stanoveno ve strategii Evropa 2020;

| 29. | pochybuje o tom, že by dopadům odlivu mozků způsobeného selektivní migrační politikou bylo možné zabránit pomocí nástroje cirkulační migrace, neboť zatím není vůbec jasné, jak účinný tento nástroj bude a jaký bude mít v praxi dopad; |
| --- | --- |

29.

pochybuje o tom, že by dopadům odlivu mozků způsobeného selektivní migrační politikou bylo možné zabránit pomocí nástroje cirkulační migrace, neboť zatím není vůbec jasné, jak účinný tento nástroj bude a jaký bude mít v praxi dopad;

| 30. | dále se rovněž domnívá, že by nástroj cirkulační migrace mohl být v protikladu k cíli integrace migrantů, a že by tedy měly být vypracovány příslušné cílené strategie na integraci těchto pracovníků tak, aby se mohli účinně integrovat, přestože jejich pobyt v Evropské unii nemá být trvalý (9); |
| --- | --- |

30.

dále se rovněž domnívá, že by nástroj cirkulační migrace mohl být v protikladu k cíli integrace migrantů, a že by tedy měly být vypracovány příslušné cílené strategie na integraci těchto pracovníků tak, aby se mohli účinně integrovat, přestože jejich pobyt v Evropské unii nemá být trvalý (9);

| 31. | je toho názoru, že uznávání diplomů a kvalifikací za harmonizovaných podmínek je jedním ze základních nástrojů k zamezení plýtvání mozky, k zaručení skutečné integrace migrantů a k zajištění jejich opětovné integrace do zemí původu v kontextu cirkulační migrace; |
| --- | --- |

31.

je toho názoru, že uznávání diplomů a kvalifikací za harmonizovaných podmínek je jedním ze základních nástrojů k zamezení plýtvání mozky, k zaručení skutečné integrace migrantů a k zajištění jejich opětovné integrace do zemí původu v kontextu cirkulační migrace;

| 32. | vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila opatření na pomoc zemím v procesu zjednodušeného uznávání diplomů a kvalifikací a aby propagovala neformální uznávání schopností, a to i v zájmu usnadnění pohybu pracovníků z třetích zemí na evropském trhu práce; |
| --- | --- |

32.

vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila opatření na pomoc zemím v procesu zjednodušeného uznávání diplomů a kvalifikací a aby propagovala neformální uznávání schopností, a to i v zájmu usnadnění pohybu pracovníků z třetích zemí na evropském trhu práce;

| 33. | doufá, že požádání třetích zemí o spolupráci při omezování migračních toků nikdy nepřeváží nad právem každého člověka opustit zemi, včetně své vlastní, zejména když se od třetích zemí požaduje, aby prováděly kontrolu emigrace na základě zákonů zemí určení; |
| --- | --- |

33.

doufá, že požádání třetích zemí o spolupráci při omezování migračních toků nikdy nepřeváží nad právem každého člověka opustit zemi, včetně své vlastní, zejména když se od třetích zemí požaduje, aby prováděly kontrolu emigrace na základě zákonů zemí určení;

| 34. | domnívá se, že je nezbytné více investovat do projektů rozvojové spolupráce určených resortům vzdělávání a zdravotnictví, přímo zapojovat vysokoškolské struktury a podporovat mobilitu výzkumných pracovníků a celé akademické obce; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že je nezbytné více investovat do projektů rozvojové spolupráce určených resortům vzdělávání a zdravotnictví, přímo zapojovat vysokoškolské struktury a podporovat mobilitu výzkumných pracovníků a celé akademické obce;

| 35. | podporuje petici předloženou Evropskému parlamentu, jež bojuje za schválení programu Erasmus a Leonardo da Vinci pro evropsko-středomořskou oblast jakožto konkrétního nástroje obousměrné mobility studentů z obou břehů Středozemního moře; |
| --- | --- |

35.

podporuje petici předloženou Evropskému parlamentu, jež bojuje za schválení programu Erasmus a Leonardo da Vinci pro evropsko-středomořskou oblast jakožto konkrétního nástroje obousměrné mobility studentů z obou břehů Středozemního moře;

| 36. | doufá, že mobilita mladých lidí, v prvé řadě studentů, bude prováděna účinně, a to i prostřednictvím zjednodušeného vydávání víz, racionalizace byrokratických postupů a vyčleňování dostatečných finančních zdrojů; |
| --- | --- |

36.

doufá, že mobilita mladých lidí, v prvé řadě studentů, bude prováděna účinně, a to i prostřednictvím zjednodušeného vydávání víz, racionalizace byrokratických postupů a vyčleňování dostatečných finančních zdrojů;

| 37. | zastává názor, že je třeba zhodnotit a podpořit program Erasmus pro všechny i již osvědčené postupy při výměnách mezi mladými lidmi – např. program Eurodissey podporovaný sítí AER (Shromáždění evropských regionů); |
| --- | --- |

37.

zastává názor, že je třeba zhodnotit a podpořit program Erasmus pro všechny i již osvědčené postupy při výměnách mezi mladými lidmi – např. program Eurodissey podporovaný sítí AER (Shromáždění evropských regionů);

| 38. | považuje za nutné prohloubit analýzu migračních tlaků způsobených ekonomickou nerovnováhou, aby mohly být určeny účinné nástroje na jejich řešení, mj. systémy zaručující mobilitu i u pracovníků s nízkou kvalifikací, kteří jsou v některých členských státech stále ještě žádaní a jejichž problematiku nelze řešit pouze s pomocí mechanismu cirkulační migrace; |
| --- | --- |

38.

považuje za nutné prohloubit analýzu migračních tlaků způsobených ekonomickou nerovnováhou, aby mohly být určeny účinné nástroje na jejich řešení, mj. systémy zaručující mobilitu i u pracovníků s nízkou kvalifikací, kteří jsou v některých členských státech stále ještě žádaní a jejichž problematiku nelze řešit pouze s pomocí mechanismu cirkulační migrace;

| 39. | domnívá se, že zapojení komunit žijících v diaspoře by se mělo týkat i opatření před odjezdem, přičemž musí být využívány již fungující internetové stránky, spravované přímo sdruženími přistěhovalců, které poskytují přesné informace v jazyce, jenž je potenciálním zájemcům srozumitelný; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že zapojení komunit žijících v diaspoře by se mělo týkat i opatření před odjezdem, přičemž musí být využívány již fungující internetové stránky, spravované přímo sdruženími přistěhovalců, které poskytují přesné informace v jazyce, jenž je potenciálním zájemcům srozumitelný;

| 40. | oceňuje využití opatření před odjezdem, do nichž je třeba více investovat, a zapojení jednak nevládních organizací, které již v zemích původu migrantů působí, a jednak místních a regionálních orgánů, jichž se týkají postupy přijímání a integrace migrantů a jejich rodin; |
| --- | --- |

40.

oceňuje využití opatření před odjezdem, do nichž je třeba více investovat, a zapojení jednak nevládních organizací, které již v zemích původu migrantů působí, a jednak místních a regionálních orgánů, jichž se týkají postupy přijímání a integrace migrantů a jejich rodin;

K boji proti nedovolenému přistěhovalectví

| 41. | oceňuje neutuchající úsilí Unie o boj proti nedovolenému přistěhovalectví, zejména proti převaděčství a obchodování s lidmi a proti zaměstnavatelům, kteří zaměstnávají pracovní síly bez řádného povolení k pobytu; |
| --- | --- |

41.

oceňuje neutuchající úsilí Unie o boj proti nedovolenému přistěhovalectví, zejména proti převaděčství a obchodování s lidmi a proti zaměstnavatelům, kteří zaměstnávají pracovní síly bez řádného povolení k pobytu;

| 42. | vyzdvihuje nutnost takového přístupu k boji proti nedovolenému přistěhovalectví, který by zvažoval to, že migranti mohou být potenciálními oběťmi nedovoleného obchodování s lidmi, a jako takové je chránil a bránil; |
| --- | --- |

42.

vyzdvihuje nutnost takového přístupu k boji proti nedovolenému přistěhovalectví, který by zvažoval to, že migranti mohou být potenciálními oběťmi nedovoleného obchodování s lidmi, a jako takové je chránil a bránil;

| 43. | vyzývá Evropskou komisi, aby se i nadále zabývala nezákonným zaměstnáváním a bojem proti němu, neboť ohrožuje hospodářství celé Unie a svádí k nedovolenému vstupu cizinců, kteří se mohou stát předmětem vykořisťování jak ve světě práce, tak v operačních složkách zločineckých sítí; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Evropskou komisi, aby se i nadále zabývala nezákonným zaměstnáváním a bojem proti němu, neboť ohrožuje hospodářství celé Unie a svádí k nedovolenému vstupu cizinců, kteří se mohou stát předmětem vykořisťování jak ve světě práce, tak v operačních složkách zločineckých sítí;

| 44. | zdůrazňuje, že značné finanční prostředky byly investovány i do opatření na boj proti nedovolenému přistěhovalectví, z nichž nejvýznamnější je kontrola hranic, kterou podporuje agentura FRONTEX; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že značné finanční prostředky byly investovány i do opatření na boj proti nedovolenému přistěhovalectví, z nichž nejvýznamnější je kontrola hranic, kterou podporuje agentura FRONTEX;

| 45. | vyzdvihuje nutnost respektování lidských práv, zejména zásady nenavracení, ve všech fázích kontroly hranic a související závazek podrobovat činnost agentury FRONTEX důkladné kontrole ze strany institucí EU, především Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

45.

vyzdvihuje nutnost respektování lidských práv, zejména zásady nenavracení, ve všech fázích kontroly hranic a související závazek podrobovat činnost agentury FRONTEX důkladné kontrole ze strany institucí EU, především Evropského parlamentu;

| 46. | přeje si, aby byly obdobné kontroly rozšířeny i na mezinárodní spolupráci řízenou přímo FRONTEXem, který má pravomoc uzavírat s třetími zeměmi mezinárodní dohody technické povahy, jejichž obsah by měl být transparentnější a jejichž oblast použití by měla být přesně vymezena; |
| --- | --- |

46.

přeje si, aby byly obdobné kontroly rozšířeny i na mezinárodní spolupráci řízenou přímo FRONTEXem, který má pravomoc uzavírat s třetími zeměmi mezinárodní dohody technické povahy, jejichž obsah by měl být transparentnější a jejichž oblast použití by měla být přesně vymezena;

| 47. | považuje za nutné provádět důkladná hodnocení poměru mezi náklady a přínosy veškerých existujících nástrojů s cílem srovnat jejich účinnost, včetně nákladů procesu navracení do země původu (zajištění a násilné vyhoštění) a skutečného objemu prostředků vyčleněných zeměmi na dobrovolný návrat oproti návratu vynucenému; |
| --- | --- |

47.

považuje za nutné provádět důkladná hodnocení poměru mezi náklady a přínosy veškerých existujících nástrojů s cílem srovnat jejich účinnost, včetně nákladů procesu navracení do země původu (zajištění a násilné vyhoštění) a skutečného objemu prostředků vyčleněných zeměmi na dobrovolný návrat oproti návratu vynucenému;

| 48. | domnívá se, že je třeba zabránit tomu, aby se z legálně pobývajících cizinců kvůli nedostatečné pružnosti vnitrostátních předpisů stali cizinci pobývající neoprávněně, což by jen rozšířilo řady osob překračujících povolenou délku pobytu; |
| --- | --- |

48.

domnívá se, že je třeba zabránit tomu, aby se z legálně pobývajících cizinců kvůli nedostatečné pružnosti vnitrostátních předpisů stali cizinci pobývající neoprávněně, což by jen rozšířilo řady osob překračujících povolenou délku pobytu;

| 49. | doufá, že instituce EU a členské státy řádně posoudí možnost vstupu do EU za účelem hledání práce, zvlášť když je výslovně zmíněna v čl. 79 odst. 5 SFEU; |
| --- | --- |

49.

doufá, že instituce EU a členské státy řádně posoudí možnost vstupu do EU za účelem hledání práce, zvlášť když je výslovně zmíněna v čl. 79 odst. 5 SFEU;

| 50. | domnívá se, že dostupnost možných způsobů legálního vstupu je třeba považovat za jeden z hlavních nástrojů boje proti nedovolenému přistěhovalectví a proti výskytu osob překračujících povolenou délku pobytu a rovněž za způsob zaručení určité míry solidarity ve vztazích se zeměmi původu migračních toků; |
| --- | --- |

50.

domnívá se, že dostupnost možných způsobů legálního vstupu je třeba považovat za jeden z hlavních nástrojů boje proti nedovolenému přistěhovalectví a proti výskytu osob překračujících povolenou délku pobytu a rovněž za způsob zaručení určité míry solidarity ve vztazích se zeměmi původu migračních toků;

| 51. | vyzývá instituce, aby zahrnuly strategii zpětného přebírání do globálního přístupu tak, aby pro ni platily zásady rozvojové spolupráce a nebyla od rozvojové spolupráce odtržena a nepřestala s ní souviset; |
| --- | --- |

51.

vyzývá instituce, aby zahrnuly strategii zpětného přebírání do globálního přístupu tak, aby pro ni platily zásady rozvojové spolupráce a nebyla od rozvojové spolupráce odtržena a nepřestala s ní souviset;

| 52. | domnívá se, že dohody o zpětném přebírání musejí být podrobeny pravidelné kontrole, zejména pokud jde o povinnost každé tranzitní země zpětně přebírat nejen své vlastní občany, ale i cizince, kteří touto zemí prošli a odešli do EU a kteří riskují, že budou vypovězeni do země nikoho, což by zhoršilo situaci v tranzitních zemích a vystavilo je vážnému riziku porušování lidských práv; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že dohody o zpětném přebírání musejí být podrobeny pravidelné kontrole, zejména pokud jde o povinnost každé tranzitní země zpětně přebírat nejen své vlastní občany, ale i cizince, kteří touto zemí prošli a odešli do EU a kteří riskují, že budou vypovězeni do země nikoho, což by zhoršilo situaci v tranzitních zemích a vystavilo je vážnému riziku porušování lidských práv;

K vnějšímu rozměru azylu

| 53. | má za to, že posílení azylových systémů třetích zemí nesmí být považováno za způsob, jak se vyhnout uznávání práva na mezinárodní ochranu v EU; |
| --- | --- |

53.

má za to, že posílení azylových systémů třetích zemí nesmí být považováno za způsob, jak se vyhnout uznávání práva na mezinárodní ochranu v EU;

| 54. | oceňuje, že Unie v programech regionální ochrany jednala společně s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), přestože je ochrana, kterou EU poskytuje, podstatně širší než ochrana uznávaná Ženevskou úmluvou o uprchlících a zahrnuje i doplňkovou ochranu a ochranu proti jednání, které je v rozporu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod; |
| --- | --- |

54.

oceňuje, že Unie v programech regionální ochrany jednala společně s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), přestože je ochrana, kterou EU poskytuje, podstatně širší než ochrana uznávaná Ženevskou úmluvou o uprchlících a zahrnuje i doplňkovou ochranu a ochranu proti jednání, které je v rozporu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod;

| 55. | doufá, že činnost Unie nebude žadatelům o azyl nikdy znemožňovat opustit zemi, v níž se nacházejí, s cílem zažádat o ochranu v některém členském státě EU; |
| --- | --- |

55.

doufá, že činnost Unie nebude žadatelům o azyl nikdy znemožňovat opustit zemi, v níž se nacházejí, s cílem zažádat o ochranu v některém členském státě EU;

| 56. | považuje především po zřetelné výtce Soudního dvora Evropské unie za nezbytný přezkum tzv. 2. dublinského nařízení, aby byla skutečně zaručena solidarita mezi členskými státy při plném respektování lidských práv, včetně práva na jednotu rodiny; |
| --- | --- |

56.

považuje především po zřetelné výtce Soudního dvora Evropské unie za nezbytný přezkum tzv. 2. dublinského nařízení, aby byla skutečně zaručena solidarita mezi členskými státy při plném respektování lidských práv, včetně práva na jednotu rodiny;

| 57. | vybízí Komisi, aby do partnerství v oblasti mobility zahrnula příslušná ustanovení o ochraně žadatelů o azyl a uprchlíků; |
| --- | --- |

57.

vybízí Komisi, aby do partnerství v oblasti mobility zahrnula příslušná ustanovení o ochraně žadatelů o azyl a uprchlíků;

| 58. | vyzývá instituce, aby společně s členskými státy zvýšily účinnost pátracích a záchranných akcí na moři, zejména prostřednictvím lepší koordinace a definováním společných kritérií pro určení bezpečného místa, které by bylo nejvhodnější k vysazení zachráněných migrantů na břeh; |
| --- | --- |

58.

vyzývá instituce, aby společně s členskými státy zvýšily účinnost pátracích a záchranných akcí na moři, zejména prostřednictvím lepší koordinace a definováním společných kritérií pro určení bezpečného místa, které by bylo nejvhodnější k vysazení zachráněných migrantů na břeh;

Závěrečné připomínky

| 59. | žádá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby ponechaly diskusi o čtyřech pilířích globálního přístupu otevřenou, a do jeho uplatňování tak mohly být plně zapojeny všechny potenciálně zainteresované subjekty; |
| --- | --- |

59.

žádá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby ponechaly diskusi o čtyřech pilířích globálního přístupu otevřenou, a do jeho uplatňování tak mohly být plně zapojeny všechny potenciálně zainteresované subjekty;

| 60. | požaduje zejména, aby byly při provádění globálního přístupu plně zohledněny místní a regionální orgány a byly zhodnoceny jak probíhající projekty decentralizované spolupráce, tak i již strukturované dialogy, jako jsou ARLEM a CORLEAP; |
| --- | --- |

60.

požaduje zejména, aby byly při provádění globálního přístupu plně zohledněny místní a regionální orgány a byly zhodnoceny jak probíhající projekty decentralizované spolupráce, tak i již strukturované dialogy, jako jsou ARLEM a CORLEAP;

| 61. | požaduje, aby Evropská komise provedla analýzu příčin a charakteristik migrace na globální úrovni, a bylo tak možné určit účinné strategie pro řešení tohoto jevu, jenž má dopad na solidaritu s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

61.

požaduje, aby Evropská komise provedla analýzu příčin a charakteristik migrace na globální úrovni, a bylo tak možné určit účinné strategie pro řešení tohoto jevu, jenž má dopad na solidaritu s třetími zeměmi;

| 62. | projevuje zklamání nad politikami kriminalizace migrantů a oceňuje opatření na boj proti zločineckým sítím, jejichž oběťmi se migranti stávají; |
| --- | --- |

62.

projevuje zklamání nad politikami kriminalizace migrantů a oceňuje opatření na boj proti zločineckým sítím, jejichž oběťmi se migranti stávají;

| 63. | požaduje, aby se politika boje proti nedovolenému přistěhovalectví nesoustředila jen na kontrolu hranic a zadržování migrantů za účelem jejich vyhoštění, ale zaměřila se i na účinné způsoby legálního vstupu i pro pracovníky s nízkou kvalifikací, přičemž je třeba zohlednit specifika jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

63.

požaduje, aby se politika boje proti nedovolenému přistěhovalectví nesoustředila jen na kontrolu hranic a zadržování migrantů za účelem jejich vyhoštění, ale zaměřila se i na účinné způsoby legálního vstupu i pro pracovníky s nízkou kvalifikací, přičemž je třeba zohlednit specifika jednotlivých členských států.

V Bruselu dne 18. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Čl. 13 odst. 2 Všeobecné deklarace lidských práv; čl. 2 odst. 2 protokolu č. 4 k EÚLP; čl. 12 odst. 2 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech.

1

(2)  Usnesení Evropského parlamentu P6_TA(2006)0319 o vzájemných souvislostech rozvoje a migrace přijaté dne 6. července 2006.

2

(3)  Stanovisko VR ENVE-V-008 Úloha místních a regionálních orgánů při podpoře udržitelného hospodaření s vodními zdroji, odstavec 14, přijato na plenárním zasedání ve dnech 30. června a 1. července 2011. Stanovisko ARLEM, komise SUDEV, o vztahu mezi desertifikací a změnou klimatu ve Středomoří, 31. ledna 2012.

3

Úloha místních a regionálních orgánů při podpoře udržitelného hospodaření s vodními zdroji

(4)  http://www.unhcr.org/pages/49e4a5096.html.

4

(5)  Sdělení o migraci, COM(2011) 248 final, s. 21.

5

(6)  Stanovisko CONST-IV-017 Společná přistěhovalecká politika pro Evropu, přijato na plenárním zasedání ve dnech 26. a 27. listopadu 2008, zpravodaj: pan Jostmeier.

6

Společná přistěhovalecká politika pro Evropu

(7)  Stanovisko VR CONST-IV-017 Společná přistěhovalecká politika pro Evropu, odstavec 5, přijato na plenárním zasedání ve dnech 26. a 27. listopadu 2008.

7

Společná přistěhovalecká politika pro Evropu

(8)  V tomto duchu se nese návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, COM(2011) 290 final.

8

(9)  Návrh stanoviska VR k tématu Obnovená evropská agenda pro integraci, odstavec 60; návrh stanoviska CIVEX k tématu Zelená kniha o sloučení rodiny, zpravodaj: pan Soave, odstavec 11.

9

Obnovená evropská agenda pro integraci

Zelená kniha o sloučení rodiny

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/12

---

Stanovisko Výboru regionů Posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu

2012/C 277/03

VÝBOR REGIONŮ

| — | podtrhuje zásadní význam azylu jakožto lidského práva, ale také jakožto konkrétního civilizačního acquis, jež je stanoveno texty mezinárodního práva, jako jsou Ženevská úmluva, Listina základních práv EU, Smlouva o fungování Evropské unie a právní předpisy všech členských států bez výjimky, přičemž páteří azylového nástroje je zásada nenavracení; |
| --- | --- |

—

podtrhuje zásadní význam azylu jakožto lidského práva, ale také jakožto konkrétního civilizačního acquis, jež je stanoveno texty mezinárodního práva, jako jsou Ženevská úmluva, Listina základních práv EU, Smlouva o fungování Evropské unie a právní předpisy všech členských států bez výjimky, přičemž páteří azylového nástroje je zásada nenavracení;

| — | připomíná s odkazem na článek 80 SFEU, že solidarita a v kombinaci s ní spravedlivé rozdělení odpovědnosti představují institucionální zásady, jimiž se řídí veškeré evropské politiky, které v rámci evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva souvisejí s pohybem osob, tj. se správou a překračováním vnějších hranic, azylem a mezinárodní ochranou a také s přistěhovalectvím. Zmíněný článek poskytuje dostatečný právní základ pro evropská legislativní opatření, jejichž cílem je posílit solidaritu a podpořit spravedlivé rozdělení odpovědnosti; |
| --- | --- |

—

připomíná s odkazem na článek 80 SFEU, že solidarita a v kombinaci s ní spravedlivé rozdělení odpovědnosti představují institucionální zásady, jimiž se řídí veškeré evropské politiky, které v rámci evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva souvisejí s pohybem osob, tj. se správou a překračováním vnějších hranic, azylem a mezinárodní ochranou a také s přistěhovalectvím. Zmíněný článek poskytuje dostatečný právní základ pro evropská legislativní opatření, jejichž cílem je posílit solidaritu a podpořit spravedlivé rozdělení odpovědnosti;

| — | upozorňuje na to, že stávající situace dokazuje potřebu konkrétní solidarity mezi EU a členskými státy v oblasti azylu, a dává najevo své přesvědčení, že nebude možné dospět k dosažení společné vysoké úrovně ochrany osob, které žádají o mezinárodní ochranu nebo na ni mají právo, pokud neexistují mechanismy, jež by zohlednily silné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy jak z hlediska počtu obyvatel třetích zemí, které přijímají na svém území, tak pokud se týká finančních, technických a jiných možností, jež mají k dispozici pro zvládání těchto migračních toků; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na to, že stávající situace dokazuje potřebu konkrétní solidarity mezi EU a členskými státy v oblasti azylu, a dává najevo své přesvědčení, že nebude možné dospět k dosažení společné vysoké úrovně ochrany osob, které žádají o mezinárodní ochranu nebo na ni mají právo, pokud neexistují mechanismy, jež by zohlednily silné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy jak z hlediska počtu obyvatel třetích zemí, které přijímají na svém území, tak pokud se týká finančních, technických a jiných možností, jež mají k dispozici pro zvládání těchto migračních toků;

| — | zdůrazňuje místní a regionální rozměr solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti v otázce politického azylu a vyzdvihuje, že místní samosprávy hrají výraznou roli při informování obyvatel a že mohou přispívat ke zvyšování jejich informovanosti o otázkách azylu a mezinárodní ochrany a vyvíjet tak pozitivní vliv na podmínky přijímání a na přijetí příchozích místním společenstvím. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje místní a regionální rozměr solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti v otázce politického azylu a vyzdvihuje, že místní samosprávy hrají výraznou roli při informování obyvatel a že mohou přispívat ke zvyšování jejich informovanosti o otázkách azylu a mezinárodní ochrany a vyvíjet tak pozitivní vliv na podmínky přijímání a na přijetí příchozích místním společenstvím.

| Zpravodaj | pan Théodoros GKOTSOPOULOS (Řecko/SES), radní města Pallini (region Attika) |
| --- | --- |
| Odkaz | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu – Agenda EU pro lepší sdílení odpovědnosti a silnější vzájemnou důvěru
  COM(2011) 835 final |

Zpravodaj

pan Théodoros GKOTSOPOULOS (Řecko/SES), radní města Pallini (region Attika)

Odkaz

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o posílení vnitřní solidarity EU v oblasti azylu – Agenda EU pro lepší sdílení odpovědnosti a silnější vzájemnou důvěru

COM(2011) 835 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | připomíná, že smíšené migrační toky existují ve všech členských státech EU a jsou zdrojem hlavních zpráv současnosti, zejména z důvodu probíhajících politických otřesů v zemích severní Afriky a Blízkého východu, ale rovněž v důsledku obecnější politické situace, jež převládá v oblastech jako Afghánistán a Pákistán nebo Irák a Írán, což vyvolává nové přesuny obyvatel směrem do Evropy. Zmíněné smíšené migrační toky představují proměnlivě silný tlak na vnější hranice Unie, a tedy na azylové nástroje některých členských států, což přispívá ke vzniku humanitárních problémů; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že smíšené migrační toky existují ve všech členských státech EU a jsou zdrojem hlavních zpráv současnosti, zejména z důvodu probíhajících politických otřesů v zemích severní Afriky a Blízkého východu, ale rovněž v důsledku obecnější politické situace, jež převládá v oblastech jako Afghánistán a Pákistán nebo Irák a Írán, což vyvolává nové přesuny obyvatel směrem do Evropy. Zmíněné smíšené migrační toky představují proměnlivě silný tlak na vnější hranice Unie, a tedy na azylové nástroje některých členských států, což přispívá ke vzniku humanitárních problémů;

| 2. | zdůrazňuje, že drsná hospodářská krize panující zejména ve středomořských zemích EU, jež přijímají neúměrné množství žadatelů o azyl, a následná neschopnost řešit tento problém s kýženou účinností představují při zajišťování situace negativní faktory a vedou ke zhoršení podmínek, které již i bez toho byly neutěšené; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že drsná hospodářská krize panující zejména ve středomořských zemích EU, jež přijímají neúměrné množství žadatelů o azyl, a následná neschopnost řešit tento problém s kýženou účinností představují při zajišťování situace negativní faktory a vedou ke zhoršení podmínek, které již i bez toho byly neutěšené;

| 3. | soudí, že je nutné vypracovat výraznou společnou evropskou politiku v oblasti migrace a azylu, v souladu se Stockholmským programem. Bude se muset zakládat na integrovaném přístupu, který se bude na jedné straně opírat o účinné řízení legálního přistěhovalectví a na druhé straně o boj, který je třeba vést proti nelegální imigraci, avšak rovněž a především o posílení azylových struktur; |
| --- | --- |

3.

soudí, že je nutné vypracovat výraznou společnou evropskou politiku v oblasti migrace a azylu, v souladu se Stockholmským programem. Bude se muset zakládat na integrovaném přístupu, který se bude na jedné straně opírat o účinné řízení legálního přistěhovalectví a na druhé straně o boj, který je třeba vést proti nelegální imigraci, avšak rovněž a především o posílení azylových struktur;

| 4. | podtrhuje zásadní význam azylu jakožto lidského práva, ale také jakožto konkrétního civilizačního acquis, jež je stanoveno texty mezinárodního práva, jako jsou Ženevská úmluva, Listina základních práv EU, Smlouva o fungování Evropské unie a právní předpisy všech členských států bez výjimky, přičemž páteří azylového nástroje je zásada nenavracení; |
| --- | --- |

4.

podtrhuje zásadní význam azylu jakožto lidského práva, ale také jakožto konkrétního civilizačního acquis, jež je stanoveno texty mezinárodního práva, jako jsou Ženevská úmluva, Listina základních práv EU, Smlouva o fungování Evropské unie a právní předpisy všech členských států bez výjimky, přičemž páteří azylového nástroje je zásada nenavracení;

| 5. | odvolává se na související práva, která doplňují právo na azyl, konkrétně na právo na důstojnost, na zákaz mučení a nelidského zacházení, ochranu poskytovanou v případě vyhoštění, vystěhování nebo vydání a právo na účinný opravný prostředek a nestranný soudní proces, jakož i na právo na sloučení rodiny; |
| --- | --- |

5.

odvolává se na související práva, která doplňují právo na azyl, konkrétně na právo na důstojnost, na zákaz mučení a nelidského zacházení, ochranu poskytovanou v případě vyhoštění, vystěhování nebo vydání a právo na účinný opravný prostředek a nestranný soudní proces, jakož i na právo na sloučení rodiny;

| 6. | uznává, že byly zaznamenány pokroky ohledně přípravy společného evropského azylového systému, ale domnívá se, že je vhodné zopakovat výzvu Stockholmského programu, aby byl dokončen do roku 2012, a vyzvat členské státy, Radu a Evropský parlament, aby projevily politickou vůli nezbytnou k dokončení jednání o přezkumu směrnice ohledně podmínek přijímání a postupů souvisejících s azylem a dále reformy dublinského nařízení a systému Eurodac; |
| --- | --- |

6.

uznává, že byly zaznamenány pokroky ohledně přípravy společného evropského azylového systému, ale domnívá se, že je vhodné zopakovat výzvu Stockholmského programu, aby byl dokončen do roku 2012, a vyzvat členské státy, Radu a Evropský parlament, aby projevily politickou vůli nezbytnou k dokončení jednání o přezkumu směrnice ohledně podmínek přijímání a postupů souvisejících s azylem a dále reformy dublinského nařízení a systému Eurodac;

| 7. | zdůrazňuje, že úkolem společného evropského azylového systému je, aby se jeho činnost nesla ve znamení konkrétní obhajoby práv osob, jež požívají mezinárodní ochrany, a ne výlučně bezpečnosti v úzkém slova smyslu a ochrany národního území; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že úkolem společného evropského azylového systému je, aby se jeho činnost nesla ve znamení konkrétní obhajoby práv osob, jež požívají mezinárodní ochrany, a ne výlučně bezpečnosti v úzkém slova smyslu a ochrany národního území;

| 8. | trvá na tvrzení, že skutečně společný azylový systém je založen na sjednocení práv a postupů na celém území EU s cílem vyloučit riziko, že dojde k výrazným rozdílům při projednávání těchto otázek, a proto schvaluje úsilí vyvinuté ve snaze pokusit se změnit stávající právní předpisy směrem k zavedení spíše společných pravidel než minimálních norem; |
| --- | --- |

8.

trvá na tvrzení, že skutečně společný azylový systém je založen na sjednocení práv a postupů na celém území EU s cílem vyloučit riziko, že dojde k výrazným rozdílům při projednávání těchto otázek, a proto schvaluje úsilí vyvinuté ve snaze pokusit se změnit stávající právní předpisy směrem k zavedení spíše společných pravidel než minimálních norem;

| 9. | upozorňuje na nedávná rozhodnutí soudních dvorů ve Štrasburku a Lucemburku (1), která více než cokoli jiného podtrhují: a) hrubé nedostatky stávajícího právního režimu, zejména dublinského nařízení, b) mezery, které v současné napjaté atmosféře znamenají riziko pro ochranu práv žadatelů o mezinárodní ochranu a které jsou způsobeny rozdílným přístupem, jaký uplatňují jednotlivé členské státy v politické, právní i praktické rovině. Výše uvedená rozhodnutí zdůrazňují potřebu připravit integrovaný společný evropský azylový systém a v rámci tohoto úkolu posílit dublinské nařízení formou ustanovení, která by řešila příčiny krizí a přispívala tak k tomu, aby selhání jednotlivých režimů členských států nemělo negativní vliv na systém jako celek ani na ochranu lidských práv; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje na nedávná rozhodnutí soudních dvorů ve Štrasburku a Lucemburku (1), která více než cokoli jiného podtrhují: a) hrubé nedostatky stávajícího právního režimu, zejména dublinského nařízení, b) mezery, které v současné napjaté atmosféře znamenají riziko pro ochranu práv žadatelů o mezinárodní ochranu a které jsou způsobeny rozdílným přístupem, jaký uplatňují jednotlivé členské státy v politické, právní i praktické rovině. Výše uvedená rozhodnutí zdůrazňují potřebu připravit integrovaný společný evropský azylový systém a v rámci tohoto úkolu posílit dublinské nařízení formou ustanovení, která by řešila příčiny krizí a přispívala tak k tomu, aby selhání jednotlivých režimů členských států nemělo negativní vliv na systém jako celek ani na ochranu lidských práv;

| 10. | domnívá se, že vzhledem k rozsahu migračního fenoménu je nutné přistoupit k výrazným změnám v oblasti azylové politiky EU a že realizace účinných politik a metod pro jeho zvládnutí se stává naléhavou nutností; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že vzhledem k rozsahu migračního fenoménu je nutné přistoupit k výrazným změnám v oblasti azylové politiky EU a že realizace účinných politik a metod pro jeho zvládnutí se stává naléhavou nutností;

| 11. | připomíná s odkazem na článek 80 SFEU, že solidarita a v kombinaci s ní spravedlivé rozdělení odpovědnosti představují institucionální zásady, jimiž se řídí veškeré evropské politiky, které v rámci evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva souvisejí s pohybem osob, tj. se správou a překračováním vnějších hranic, azylem a mezinárodní ochranou a také s přistěhovalectvím. Zmíněný článek poskytuje dostatečný právní základ pro evropská legislativní opatření, jejichž cílem je posílit solidaritu a podpořit spravedlivé rozdělení odpovědnosti; |
| --- | --- |

11.

připomíná s odkazem na článek 80 SFEU, že solidarita a v kombinaci s ní spravedlivé rozdělení odpovědnosti představují institucionální zásady, jimiž se řídí veškeré evropské politiky, které v rámci evropského prostoru svobody, bezpečnosti a práva souvisejí s pohybem osob, tj. se správou a překračováním vnějších hranic, azylem a mezinárodní ochranou a také s přistěhovalectvím. Zmíněný článek poskytuje dostatečný právní základ pro evropská legislativní opatření, jejichž cílem je posílit solidaritu a podpořit spravedlivé rozdělení odpovědnosti;

| 12. | uznává, že solidarita úzce souvisí s odpovědností, a vyzývá všechny členské státy, aby respektovaly a plnily závazky, jež přijaly na mezinárodní úrovni i na úrovni Unie a zametly si před vlastním prahem. Nicméně Výbor zdůrazňuje, že z úzké koncepce odpovědnosti nelze činit předběžnou podmínku solidarity v právní rovině či v praxi: existují případy, kdy konkrétní projev solidarity může vhodně přispět ke skutečnému dodržování závazků; |
| --- | --- |

12.

uznává, že solidarita úzce souvisí s odpovědností, a vyzývá všechny členské státy, aby respektovaly a plnily závazky, jež přijaly na mezinárodní úrovni i na úrovni Unie a zametly si před vlastním prahem. Nicméně Výbor zdůrazňuje, že z úzké koncepce odpovědnosti nelze činit předběžnou podmínku solidarity v právní rovině či v praxi: existují případy, kdy konkrétní projev solidarity může vhodně přispět ke skutečnému dodržování závazků;

| 13. | upozorňuje na to, že stávající situace dokazuje potřebu konkrétní solidarity mezi EU a členskými státy v oblasti azylu, jak předepisuje článek 80 SFEU, a dává najevo své přesvědčení, že nebude možné dospět k dosažení společné vysoké úrovně ochrany osob, které žádají o mezinárodní ochranu nebo na ni mají právo, pokud neexistují mechanismy, jež by zohlednily silné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy jak z hlediska počtu obyvatel třetích zemí, které přijímají na svém území (hospodářských migrantů či žadatelů o mezinárodní ochranu), tak pokud se týká finančních, technických a jiných možností, jež mají k dispozici pro zvládání těchto migračních toků; |
| --- | --- |

13.

upozorňuje na to, že stávající situace dokazuje potřebu konkrétní solidarity mezi EU a členskými státy v oblasti azylu, jak předepisuje článek 80 SFEU, a dává najevo své přesvědčení, že nebude možné dospět k dosažení společné vysoké úrovně ochrany osob, které žádají o mezinárodní ochranu nebo na ni mají právo, pokud neexistují mechanismy, jež by zohlednily silné rozdíly mezi jednotlivými členskými státy jak z hlediska počtu obyvatel třetích zemí, které přijímají na svém území (hospodářských migrantů či žadatelů o mezinárodní ochranu), tak pokud se týká finančních, technických a jiných možností, jež mají k dispozici pro zvládání těchto migračních toků;

| 14. | vyzdvihuje, že sdělení Komise podrobně analyzuje současnou situaci a vyjmenovává nástroje, jež jsou k dispozici pro posílení solidarity, nicméně lituje, že neobsahuje návrhy nových pozitivních opatření na podporu solidarity a pro snazší rozdělení odpovědnosti; |
| --- | --- |

14.

vyzdvihuje, že sdělení Komise podrobně analyzuje současnou situaci a vyjmenovává nástroje, jež jsou k dispozici pro posílení solidarity, nicméně lituje, že neobsahuje návrhy nových pozitivních opatření na podporu solidarity a pro snazší rozdělení odpovědnosti;

| 15. | vítá iniciativu Rady v podobě přípravy „společného referenčního rámce“ pro solidaritu „vůči členským státům, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, mimo jiné v důsledku smíšených migračních toků“ (2); |
| --- | --- |

15.

vítá iniciativu Rady v podobě přípravy „společného referenčního rámce“ pro solidaritu „vůči členským státům, jejichž azylové systémy jsou vystaveny mimořádnému tlaku, mimo jiné v důsledku smíšených migračních toků“ (2);

| 16. | avšak zdůrazňuje, že pozitivní opatření ve prospěch solidarity a rozdělení odpovědnosti by posílila dodržování lidských práv a pojmy, jako jsou spravedlnost, rovnost, spolupráce a politická účast. Je třeba, aby tato ustanovení dodržovala zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

16.

avšak zdůrazňuje, že pozitivní opatření ve prospěch solidarity a rozdělení odpovědnosti by posílila dodržování lidských práv a pojmy, jako jsou spravedlnost, rovnost, spolupráce a politická účast. Je třeba, aby tato ustanovení dodržovala zásady subsidiarity a proporcionality;

| 17. | v tomto ohledu připomíná, že není možné zcela prošetřit sdělení Evropské komise z hlediska dodržování zásady subsidiarity, neboť popisuje hlavně způsob, jakým mohou stávající nástroje a právní předpisy EU přispět k posílení solidarity. Nicméně protože zmiňuje případné budoucí iniciativy, které se týkají například programů pro rozdělení osob uznaných za uprchlíky či předpisů pro společné posouzení žádostí o azyl a o nichž se lze domnívat, že budou mít dopad na otázky, které byly dosud úzce spjaty s národní suverenitou členských států (jako je posouzení žádostí o azyl či příjem žadatelů o azyl) a které budou moci přivodit rozsáhlejší politické, právní či finanční důsledky, Výbor žádá Evropskou komisi, aby jim při jejich přípravě věnovala veškerou nezbytnou pozornost; |
| --- | --- |

17.

v tomto ohledu připomíná, že není možné zcela prošetřit sdělení Evropské komise z hlediska dodržování zásady subsidiarity, neboť popisuje hlavně způsob, jakým mohou stávající nástroje a právní předpisy EU přispět k posílení solidarity. Nicméně protože zmiňuje případné budoucí iniciativy, které se týkají například programů pro rozdělení osob uznaných za uprchlíky či předpisů pro společné posouzení žádostí o azyl a o nichž se lze domnívat, že budou mít dopad na otázky, které byly dosud úzce spjaty s národní suverenitou členských států (jako je posouzení žádostí o azyl či příjem žadatelů o azyl) a které budou moci přivodit rozsáhlejší politické, právní či finanční důsledky, Výbor žádá Evropskou komisi, aby jim při jejich přípravě věnovala veškerou nezbytnou pozornost;

| 18. | zdůrazňuje, že solidarita má rovněž vnější rozměr, jenž se konkrétně týká solidarity EU s ostatními částmi světa, které se potýkají s humanitárními krizemi a které přijímají podle údajů Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky drtivou většinu uprchlíků a žadatelů o mezinárodní ochranu. Proto je zásadní, aby v oblasti politiky rozvojové spolupráce členské státy spolupracovaly s třetími zeměmi a usilovaly o vytvoření lepších hospodářských a sociálních podmínek a upevnění míru. Podpora azylových systémů třetích zemí však nemůže být považována za způsob, jak se vyhnout udělení práva na mezinárodní ochranu uvnitř EU nebo jak přesunout tyto postupy mimo vlastní území, ale musí se objevovat pouze jako nástroj ke zlepšení hospodářských a sociálních podmínek ve třetích zemích; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že solidarita má rovněž vnější rozměr, jenž se konkrétně týká solidarity EU s ostatními částmi světa, které se potýkají s humanitárními krizemi a které přijímají podle údajů Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky drtivou většinu uprchlíků a žadatelů o mezinárodní ochranu. Proto je zásadní, aby v oblasti politiky rozvojové spolupráce členské státy spolupracovaly s třetími zeměmi a usilovaly o vytvoření lepších hospodářských a sociálních podmínek a upevnění míru. Podpora azylových systémů třetích zemí však nemůže být považována za způsob, jak se vyhnout udělení práva na mezinárodní ochranu uvnitř EU nebo jak přesunout tyto postupy mimo vlastní území, ale musí se objevovat pouze jako nástroj ke zlepšení hospodářských a sociálních podmínek ve třetích zemích;

| 19. | vyzývá příslušné instituce a členské státy EU, aby aktivněji působily na země, jež sousedí s EU, aby dodržovaly jednak závazky vyplývající z mezinárodního práva, jednak závazky vůči ní samé a členským státům, zvláště v případě zemí, které s EU uzavřely readmisní dohodu; |
| --- | --- |

19.

vyzývá příslušné instituce a členské státy EU, aby aktivněji působily na země, jež sousedí s EU, aby dodržovaly jednak závazky vyplývající z mezinárodního práva, jednak závazky vůči ní samé a členským státům, zvláště v případě zemí, které s EU uzavřely readmisní dohodu;

Úloha místních a regionálních orgánů

| 20. | zdůrazňuje místní a regionální rozměr solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti v otázce politického azylu. Obzvláště orgány územní samosprávy, které se nacházejí blízko vnějších hranic EU, jsou mezi prvními, kdo budou evropské právní předpisy o azylu a společném evropském azylovém systému provádět. Stejně tak zastupitelské orgány velkých městských středisek, která zaznamenávají neustále rostoucí příliv uprchlíků a žadatelů o azyl. Orgány územní samosprávy zastávají důležitý úkol při přijímání žadatelů o azyl, uprchlíků a osob požívajících mezinárodní ochrany a v některých členských státech jsou odpovědné za první kontakt s nově příchozími; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje místní a regionální rozměr solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti v otázce politického azylu. Obzvláště orgány územní samosprávy, které se nacházejí blízko vnějších hranic EU, jsou mezi prvními, kdo budou evropské právní předpisy o azylu a společném evropském azylovém systému provádět. Stejně tak zastupitelské orgány velkých městských středisek, která zaznamenávají neustále rostoucí příliv uprchlíků a žadatelů o azyl. Orgány územní samosprávy zastávají důležitý úkol při přijímání žadatelů o azyl, uprchlíků a osob požívajících mezinárodní ochrany a v některých členských státech jsou odpovědné za první kontakt s nově příchozími;

| 21. | zdůrazňuje, že navzdory dobře zavedené úloze, kterou zastávají, jsou místní a regionální orgány naprosto vyloučeny z koncepcí solidarity a rozdělení odpovědnosti, které se až dosud vztahují pouze na členské státy. Kromě toho plánování a dialog na politické úrovni zohledňují pouze finanční břemeno, jež leží na bedrech členských států, a ne důsledky pro sociální soudržnost na místní a regionální úrovni související s přijímáním státních příslušníků ze třetích zemí, přestože to jsou právě územní samosprávy, které jsou v první řadě povolány k tomu, aby otázce čelily; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že navzdory dobře zavedené úloze, kterou zastávají, jsou místní a regionální orgány naprosto vyloučeny z koncepcí solidarity a rozdělení odpovědnosti, které se až dosud vztahují pouze na členské státy. Kromě toho plánování a dialog na politické úrovni zohledňují pouze finanční břemeno, jež leží na bedrech členských států, a ne důsledky pro sociální soudržnost na místní a regionální úrovni související s přijímáním státních příslušníků ze třetích zemí, přestože to jsou právě územní samosprávy, které jsou v první řadě povolány k tomu, aby otázce čelily;

| 22. | zamýšlí tedy přímo formulovat postoje a návrhy usilující o to, aby se územní orgány mohly aktivně podílet na nástroji pro přemístění uprchlíků a fungování mechanismů pro pomoc, podporu a solidaritu určenou osobám, jež žádají o azyl, nebo jej již získaly, přičemž v některých členských státech již byla přijata legislativní opatření, která regionálním samosprávám přiznávají tento druh odpovědnosti; |
| --- | --- |

22.

zamýšlí tedy přímo formulovat postoje a návrhy usilující o to, aby se územní orgány mohly aktivně podílet na nástroji pro přemístění uprchlíků a fungování mechanismů pro pomoc, podporu a solidaritu určenou osobám, jež žádají o azyl, nebo jej již získaly, přičemž v některých členských státech již byla přijata legislativní opatření, která regionálním samosprávám přiznávají tento druh odpovědnosti;

| 23. | zdůrazňuje, že místní samosprávy hrají výraznou roli při informování obyvatel, a protože mají bohaté a rozsáhlé zkušenosti s rozvojovou pomocí, mohou spolu s nevládními organizacemi a organizacemi občanské společnosti přispívat ke zvyšování jejich informovanosti o otázkách azylu a mezinárodní ochrany a vyvíjet tak pozitivní vliv na podmínky přijímání a na přijetí příchozích místním společenstvím; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že místní samosprávy hrají výraznou roli při informování obyvatel, a protože mají bohaté a rozsáhlé zkušenosti s rozvojovou pomocí, mohou spolu s nevládními organizacemi a organizacemi občanské společnosti přispívat ke zvyšování jejich informovanosti o otázkách azylu a mezinárodní ochrany a vyvíjet tak pozitivní vliv na podmínky přijímání a na přijetí příchozích místním společenstvím;

Lepší rozdělení pravomocí a řízení v otázce azylu

| 24. | podtrhuje, že je nezbytné podrobně přezkoumat dublinské nařízení v rámci návrhu Evropské komise z roku 2008 (3). Výhradní uplatňování kritéria prvního vstupu do Unie dosud přispívalo ke vzrůstu napětí v azylovém systému některých členských států a znamená, že provádění uvedeného nařízení je pouhou otázkou zeměpisné polohy, což je výsměch myšlence solidarity. Výbor tedy vyzývá členské státy, Radu a Evropský parlament, aby připravily nový postup krizového řízení a prozkoumaly určitá pozitivní solidární opatření, jež by byla na místě pro zmírnění negativních důsledků, které tento nástroj dosud způsobil; |
| --- | --- |

24.

podtrhuje, že je nezbytné podrobně přezkoumat dublinské nařízení v rámci návrhu Evropské komise z roku 2008 (3). Výhradní uplatňování kritéria prvního vstupu do Unie dosud přispívalo ke vzrůstu napětí v azylovém systému některých členských států a znamená, že provádění uvedeného nařízení je pouhou otázkou zeměpisné polohy, což je výsměch myšlence solidarity. Výbor tedy vyzývá členské státy, Radu a Evropský parlament, aby připravily nový postup krizového řízení a prozkoumaly určitá pozitivní solidární opatření, jež by byla na místě pro zmírnění negativních důsledků, které tento nástroj dosud způsobil;

| 25. | připomíná, že v jednom svém předchozím stanovisku (4) uvítal návrh Evropské komise, aby přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu v rámci revidovaného znění dublinského nařízení bylo dočasně pozastaveno, pokud se členský stát nachází v obzvláště naléhavé situaci, nebo pokud by hrozilo, že ještě zvýší zatížení jeho přijímacích kapacit, azylového systému nebo infrastruktury. Nicméně je si vědom nesmírných obtíží spjatých s možným přijetím a použitím takového opatření a chápe případnost protinávrhu, který doporučuje vytvořit mechanismus pro vyhodnocení a rychlé varování, jenž pokryje celé fungování azylových systémů členských států; |
| --- | --- |

25.

připomíná, že v jednom svém předchozím stanovisku (4) uvítal návrh Evropské komise, aby přemístění žadatelů o mezinárodní ochranu v rámci revidovaného znění dublinského nařízení bylo dočasně pozastaveno, pokud se členský stát nachází v obzvláště naléhavé situaci, nebo pokud by hrozilo, že ještě zvýší zatížení jeho přijímacích kapacit, azylového systému nebo infrastruktury. Nicméně je si vědom nesmírných obtíží spjatých s možným přijetím a použitím takového opatření a chápe případnost protinávrhu, který doporučuje vytvořit mechanismus pro vyhodnocení a rychlé varování, jenž pokryje celé fungování azylových systémů členských států;

| 26. | považuje za užitečné vyzdvihnout vzhledem k výše uvedeným připomínkám, že účinnost tohoto navrhovaného nástroje pro vyhodnocení a rychlé varování bude z velké míry záviset na možnosti disponovat spolehlivými a aktualizovanými informacemi, na loajální spolupráci členských států a schopnosti EU včas vyřešit případné nedostatky a potíže, které budou hlášeny. Dále Výbor upozorňuje na cennou pomoc, kterou mohou nabídnout organizace jako Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, národní rady uprchlíků či další nevládní organizace, a zejména místní a regionální samosprávy; |
| --- | --- |

26.

považuje za užitečné vyzdvihnout vzhledem k výše uvedeným připomínkám, že účinnost tohoto navrhovaného nástroje pro vyhodnocení a rychlé varování bude z velké míry záviset na možnosti disponovat spolehlivými a aktualizovanými informacemi, na loajální spolupráci členských států a schopnosti EU včas vyřešit případné nedostatky a potíže, které budou hlášeny. Dále Výbor upozorňuje na cennou pomoc, kterou mohou nabídnout organizace jako Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, národní rady uprchlíků či další nevládní organizace, a zejména místní a regionální samosprávy;

| 27. | je toho názoru, že návrh na rozšíření dobrovolného rozdělení osob uznaných za uprchlíky po vzoru pilotního programu zaměřeného na Maltu představuje pozitivní krok na cestě k posílení solidarity. Z tohoto důvodu Výbor doporučuje Evropské komisi a členským státům, aby prozkoumaly možnost, že by toto rozdělení bylo za určitých okolností povinné (například pokud dotyčný členský stát o to požádá, pokud byl v tomto smyslu již dříve formulován závěr v rámci mechanismu rychlého varování a pokud se k této věci vyjádřil Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, nebo pokud dotyčné zainteresované strany s opatřením vyjádří souhlas). Vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby se vážně zabývaly tím, že by žadatelé o mezinárodní ochranu rovněž mohli být přemisťováni, a v této souvislosti žádá Komisi, aby znovu prozkoumala zhotovenou právní, hospodářskou a technickou studii (5); |
| --- | --- |

27.

je toho názoru, že návrh na rozšíření dobrovolného rozdělení osob uznaných za uprchlíky po vzoru pilotního programu zaměřeného na Maltu představuje pozitivní krok na cestě k posílení solidarity. Z tohoto důvodu Výbor doporučuje Evropské komisi a členským státům, aby prozkoumaly možnost, že by toto rozdělení bylo za určitých okolností povinné (například pokud dotyčný členský stát o to požádá, pokud byl v tomto smyslu již dříve formulován závěr v rámci mechanismu rychlého varování a pokud se k této věci vyjádřil Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, nebo pokud dotyčné zainteresované strany s opatřením vyjádří souhlas). Vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby se vážně zabývaly tím, že by žadatelé o mezinárodní ochranu rovněž mohli být přemisťováni, a v této souvislosti žádá Komisi, aby znovu prozkoumala zhotovenou právní, hospodářskou a technickou studii (5);

| 28. | poznamenává, že kvůli absenci systému vzájemného uznávání rozhodnutí v oblasti mezinárodní ochrany vyvstaly v souvislosti s přemístěním praktické a právní obtíže; z toho důvodu vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila opatření nutná k řešení této situace; |
| --- | --- |

28.

poznamenává, že kvůli absenci systému vzájemného uznávání rozhodnutí v oblasti mezinárodní ochrany vyvstaly v souvislosti s přemístěním praktické a právní obtíže; z toho důvodu vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila opatření nutná k řešení této situace;

| 29. | souhlasí s návrhem Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky na vytvoření „vzorce“, jenž by zabezpečil fungování systému pro rozdělení a který by zohledňoval takové prvky jako HDP dotyčné země, rozlohu území státu, jeho přírodní a jiné zdroje, obyvatelstvo, jeho možnosti přijetí, místní a regionální specifika, celkový počet příchozích žadatelů o azyl a závazky ke znovuusídlení, abychom uvedli alespoň některé parametry (6); |
| --- | --- |

29.

souhlasí s návrhem Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky na vytvoření „vzorce“, jenž by zabezpečil fungování systému pro rozdělení a který by zohledňoval takové prvky jako HDP dotyčné země, rozlohu území státu, jeho přírodní a jiné zdroje, obyvatelstvo, jeho možnosti přijetí, místní a regionální specifika, celkový počet příchozích žadatelů o azyl a závazky ke znovuusídlení, abychom uvedli alespoň některé parametry (6);

| 30. | vítá nedávné rozhodnutí Evropského parlamentu, které vedlo k dokončení společného programu EU pro znovuusídlování, o němž se domnívá, že přispěje k posílení vnějšího rozměru solidarity, a vyzývá členské státy, aby dodržovaly závazky, které přijaly v rámci programů Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky; |
| --- | --- |

30.

vítá nedávné rozhodnutí Evropského parlamentu, které vedlo k dokončení společného programu EU pro znovuusídlování, o němž se domnívá, že přispěje k posílení vnějšího rozměru solidarity, a vyzývá členské státy, aby dodržovaly závazky, které přijaly v rámci programů Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky;

| 31. | pozitivně hodnotí perspektivu společného posuzování žádostí o azyl, jehož by se účastnilo více členských států, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a případně Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky; současně však upozorňuje, že je třeba, aby k tomuto vývoji došlo v souladu s dodržováním zásady, že žádosti o mezinárodní ochranu musí být posuzovány jednotlivě. Výbor vyzývá Evropskou komisi k vypracování právní, hospodářské a technické studie a k tomu, aby jej o ní informovala; |
| --- | --- |

31.

pozitivně hodnotí perspektivu společného posuzování žádostí o azyl, jehož by se účastnilo více členských států, Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu a případně Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky; současně však upozorňuje, že je třeba, aby k tomuto vývoji došlo v souladu s dodržováním zásady, že žádosti o mezinárodní ochranu musí být posuzovány jednotlivě. Výbor vyzývá Evropskou komisi k vypracování právní, hospodářské a technické studie a k tomu, aby jej o ní informovala;

| 32. | taktéž se domnívá, že směrnice Rady č. 2001/55/ES o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími je velmi důležitá coby nástroj konkrétní a výjimečné solidarity, ačkoli dosud nebyla nikdy použita. Rovněž se domnívá, že je třeba ji revidovat, aby bylo snazší konstatovat na základě objektivních a kvantitativních kritérií, že v terénu právě dochází k hromadnému přílivu vysídlených osob, a dále prozkoumat, zda by bylo možné, aby spuštění mohlo být aktivováno na základě žádosti jednoho či více regionů; |
| --- | --- |

32.

taktéž se domnívá, že směrnice Rady č. 2001/55/ES o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími je velmi důležitá coby nástroj konkrétní a výjimečné solidarity, ačkoli dosud nebyla nikdy použita. Rovněž se domnívá, že je třeba ji revidovat, aby bylo snazší konstatovat na základě objektivních a kvantitativních kritérií, že v terénu právě dochází k hromadnému přílivu vysídlených osob, a dále prozkoumat, zda by bylo možné, aby spuštění mohlo být aktivováno na základě žádosti jednoho či více regionů;

| 33. | je rád, že směrnice 2003/109/ES o právním postavení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty, byla změněna tak, že nyní pokrývá rovněž osoby požívající mezinárodní ochrany. V praxi se může toto rozšíření projevit tak, že osoby uznané za uprchlíky se budou moci po pětiletém pobytu za určitých podmínek usadit v jiném členském státě než v tom, který jim na počátku udělil mezinárodní ochranu. Ačkoli se nejedná o solidární opatření v přísném slova smyslu, toto rozhodnutí by případně mohlo přispět ke zmírnění napětí a k lepší integraci osob. Výbor proto vyzývá členské státy, aby tuto pozměňující směrnici 2011/51/EU (7) rychle provedly do svého vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

33.

je rád, že směrnice 2003/109/ES o právním postavení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty, byla změněna tak, že nyní pokrývá rovněž osoby požívající mezinárodní ochrany. V praxi se může toto rozšíření projevit tak, že osoby uznané za uprchlíky se budou moci po pětiletém pobytu za určitých podmínek usadit v jiném členském státě než v tom, který jim na počátku udělil mezinárodní ochranu. Ačkoli se nejedná o solidární opatření v přísném slova smyslu, toto rozhodnutí by případně mohlo přispět ke zmírnění napětí a k lepší integraci osob. Výbor proto vyzývá členské státy, aby tuto pozměňující směrnici 2011/51/EU (7) rychle provedly do svého vnitrostátního práva;

Spolupráce v terénu

| 34. | zdůrazňuje, že praktická spolupráce představuje zásadní pilíř společného evropského azylového systému, a těší jej výrazné přispění organizací EU, z nichž je v první řadě třeba zmínit Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, ale rovněž Frontex, který přichází se svou podporou, aby bylo možné čelit určitým konkrétním výjimečným situacím, například v případě Malty a Řecka, přičemž poznamenává, že působení těchto specializovaných organizací musí provázet záruky ohledně zachování práv žadatelů o mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že praktická spolupráce představuje zásadní pilíř společného evropského azylového systému, a těší jej výrazné přispění organizací EU, z nichž je v první řadě třeba zmínit Evropský podpůrný úřad pro otázky azylu, ale rovněž Frontex, který přichází se svou podporou, aby bylo možné čelit určitým konkrétním výjimečným situacím, například v případě Malty a Řecka, přičemž poznamenává, že působení těchto specializovaných organizací musí provázet záruky ohledně zachování práv žadatelů o mezinárodní ochranu;

| 35. | je toho názoru, že je zejména třeba vyhnout se postupům, jejichž konkrétním výsledkem je znemožnění výkonu práva na předložení žádosti o azyl. Výbor proto žádá Frontex, aby se více soustředil na dodržování lidských práv při výkonu úkolů, které mu jsou svěřeny v souvislosti s ochranou vnějších hranic EU. Domnívá se, že v tomto směru již byl učiněn první krok v podobě nedávné změny nařízení zřizujícího Frontex, které tuto agenturu zavazuje k přípravě strategie v otázce lidských práv, zakládá poradní fórum a vytváří místo odpovědné za lidská práva (8). V této oblasti uznává úlohu, jakou může zastávat Agentura Evropské unie pro lidská práva, která se již zabývala situací lidských práv na vnějších hranicích EU (9), a podporuje ji v tom, aby rozšířila svá šetření v této oblasti a aby poskytla své poradenství a know-how agentuře Frontex a Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu; |
| --- | --- |

35.

je toho názoru, že je zejména třeba vyhnout se postupům, jejichž konkrétním výsledkem je znemožnění výkonu práva na předložení žádosti o azyl. Výbor proto žádá Frontex, aby se více soustředil na dodržování lidských práv při výkonu úkolů, které mu jsou svěřeny v souvislosti s ochranou vnějších hranic EU. Domnívá se, že v tomto směru již byl učiněn první krok v podobě nedávné změny nařízení zřizujícího Frontex, které tuto agenturu zavazuje k přípravě strategie v otázce lidských práv, zakládá poradní fórum a vytváří místo odpovědné za lidská práva (8). V této oblasti uznává úlohu, jakou může zastávat Agentura Evropské unie pro lidská práva, která se již zabývala situací lidských práv na vnějších hranicích EU (9), a podporuje ji v tom, aby rozšířila svá šetření v této oblasti a aby poskytla své poradenství a know-how agentuře Frontex a Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu;

| 36. | zdůrazňuje nutné zvýšení provozuschopnosti Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, aby byl efektivnější v pomoci místním a regionálním orgánům okamžitou podporou, odbornými znalostmi a technickým know-how, a požaduje užší zapojení místních a regionálních orgánů do jeho poradního fóra; vítá úmysl Evropské komise vyhodnotit v roce 2013 dopad činnosti Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a dává najevo svůj zájem podílet se na tom; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje nutné zvýšení provozuschopnosti Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, aby byl efektivnější v pomoci místním a regionálním orgánům okamžitou podporou, odbornými znalostmi a technickým know-how, a požaduje užší zapojení místních a regionálních orgánů do jeho poradního fóra; vítá úmysl Evropské komise vyhodnotit v roce 2013 dopad činnosti Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu a dává najevo svůj zájem podílet se na tom;

| 37. | domnívá se, že vzdělávání má mimořádný význam coby specifičtější opatření konkrétní spolupráce Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, a trvá na tom, že v praxi je možná lepší harmonizace, k níž dojde po dokončení a celkovém provedení souhrnu evropských opatření v oblasti azylu. V tomto duchu Výbor navrhuje Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu, aby sestavil vzdělávací programy, jež by byly užitečné pro úředníky místní a regionální správy, neboť se podílejí na přijímání žadatelů o mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že vzdělávání má mimořádný význam coby specifičtější opatření konkrétní spolupráce Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, a trvá na tom, že v praxi je možná lepší harmonizace, k níž dojde po dokončení a celkovém provedení souhrnu evropských opatření v oblasti azylu. V tomto duchu Výbor navrhuje Evropskému podpůrnému úřadu pro otázky azylu, aby sestavil vzdělávací programy, jež by byly užitečné pro úředníky místní a regionální správy, neboť se podílejí na přijímání žadatelů o mezinárodní ochranu;

Ekonomická a finanční solidarita

| 38. | uznává, že v posledních letech si EU vytvořila řadu užitečných nástrojů – v prvé řadě Evropský uprchlický fond –, jež členským státům umožňují zlepšit provádění evropské azylové politiky; |
| --- | --- |

38.

uznává, že v posledních letech si EU vytvořila řadu užitečných nástrojů – v prvé řadě Evropský uprchlický fond –, jež členským státům umožňují zlepšit provádění evropské azylové politiky;

| 39. | vyjadřuje se kladně ke zjednodušení struktury evropských finančních mechanismů zaměřených na azyl a migraci v podobě návrhu na vytvoření Migračního a azylového fondu, na nějž budou vyčleněny zdroje o celkovém objemu 3,87 miliardy eur na zabezpečení integrovaného řízení migračních toků a který bude pokrývat různé složky společné azylové a migrační politiky pro období let 2014–2020. Výbor doufá, že souběžně s tímto vývojem dojde k racionalizaci postupů; |
| --- | --- |

39.

vyjadřuje se kladně ke zjednodušení struktury evropských finančních mechanismů zaměřených na azyl a migraci v podobě návrhu na vytvoření Migračního a azylového fondu, na nějž budou vyčleněny zdroje o celkovém objemu 3,87 miliardy eur na zabezpečení integrovaného řízení migračních toků a který bude pokrývat různé složky společné azylové a migrační politiky pro období let 2014–2020. Výbor doufá, že souběžně s tímto vývojem dojde k racionalizaci postupů;

| 40. | zdůrazňuje potřebu vyčlenit dostatečné zdroje na opatření pro posílení solidarity, která by mohla spočívat v podpoře úsilí vynaloženého na zlepšení základních podmínek azylových systémů, pokud je to třeba, v poskytování konkrétní pomoci členským státům a regionům, jež čelí mimořádným tlakům, nebo v provádění programů pro rozdělení či znovuusídlení; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje potřebu vyčlenit dostatečné zdroje na opatření pro posílení solidarity, která by mohla spočívat v podpoře úsilí vynaloženého na zlepšení základních podmínek azylových systémů, pokud je to třeba, v poskytování konkrétní pomoci členským státům a regionům, jež čelí mimořádným tlakům, nebo v provádění programů pro rozdělení či znovuusídlení;

| 41. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby výše prostředků určených na azyl a mezinárodní ochranu odpovídala mezinárodním závazkům EU, a mohlo se tedy dospět k dobře promyšlené rovnováze mezi objemem výdajů na bezpečnost a správu hranic a mezi výdaji na zásahy v oblastech, jako jsou podmínky přijímaní žadatelů o azyl, které představují pole působení, kde může přispění místních a regionálních samospráv znamenat výraznou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby výše prostředků určených na azyl a mezinárodní ochranu odpovídala mezinárodním závazkům EU, a mohlo se tedy dospět k dobře promyšlené rovnováze mezi objemem výdajů na bezpečnost a správu hranic a mezi výdaji na zásahy v oblastech, jako jsou podmínky přijímaní žadatelů o azyl, které představují pole působení, kde může přispění místních a regionálních samospráv znamenat výraznou přidanou hodnotu;

| 42. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby se zasadily o úplnou realizaci zásady partnerství, na níž spočívá fungování fondů, aby bylo zaručeno, že se všichni dotyční partneři na místní a regionální úrovni budou podílet jak na stanovování finančních priorit, tak na vyhodnocování uskutečněných iniciativ. Uplatňování této zásady musí být v souladu s realizačním rámcem stanoveným v kapitole IV návrhu nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu (COM(2011) 752 final); |
| --- | --- |

42.

vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby se zasadily o úplnou realizaci zásady partnerství, na níž spočívá fungování fondů, aby bylo zaručeno, že se všichni dotyční partneři na místní a regionální úrovni budou podílet jak na stanovování finančních priorit, tak na vyhodnocování uskutečněných iniciativ. Uplatňování této zásady musí být v souladu s realizačním rámcem stanoveným v kapitole IV návrhu nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu (COM(2011) 752 final);

| 43. | vyzývá tedy členské státy, aby dbaly na účast zástupců svých místních a regionálních samospráv v procesu politického dialogu zaměřeného na stanovení ročních finančních priorit Fondu (10). |
| --- | --- |

43.

vyzývá tedy členské státy, aby dbaly na účast zástupců svých místních a regionálních samospráv v procesu politického dialogu zaměřeného na stanovení ročních finančních priorit Fondu (10).

V Bruselu dne 18. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Věc M. S. S. v. Belgie a Řecko, rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve Štrasburku ze dne 21. ledna 2011, a věc N. S. v. Secretary of State for the Home Department, Spojené království, a další, rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 21. prosince 2011 – žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, spojené věci C-411/10 a C-493/10.

1

Secretary of State for the Home Department

(2)  3151. jednání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci, Brusel, 8. března 2012.

2

(3)  COM(2008) 820 final.

3

(4)  CdR 90/2009, Budoucí společný evropský azylový systém II.

4

(5)  Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection (Studie proveditelnosti týkající se vytvoření mechanismu pro rozdělení osob, jež se těší mezinárodní ochraně), JLS/2009/ERFX/PR/1005 – 70092056

5

Study on the feasibility of establishing a mechanism for the relocation of beneficiaries of international protection

(http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/asylum/docs/final_report_relocation_of_refugees.pdf).

(6)  The challenges of mixed migration, access to protection and responsibility-sharing in the EU: A UNHCR non-paper (Výzvy smíšených migračních toků, přístup k ochraně a rozdělení odpovědnosti uvnitř EU – neúřední dokument Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky), odstavec 28, http://www.unhcr.org/4a44dd756.html.

6

The challenges of mixed migration, access to protection and responsibility-sharing in the EU: A UNHCR non-paper

(7)  Úř. věst. L 132, 19.5.2001.

7

(8)  Nařízení (EU) č. 1168/2011, Úř. věst. L 304, 22. listopadu 2011, s. 1.

8

(9)  Zpráva Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner („Zvládání naléhavé otázky lidských práv – situace osob nezákonně překračujících řecké pozemní hranice“).

9

Coping with a fundamental rights emergency – The situation of persons crossing the Greek land border in an irregular manner

(10)  Článek 13 návrhu nařízení, jenž se týká obecných ustanovení pro Azylový a migrační fond, COM(2011) 752 final.

10

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/18

---

Stanovisko Výboru regionů Města budoucnosti – ekologicky a sociálně udržitelná města

2012/C 277/04

VÝBOR REGIONŮ

| — | podporuje požadavek přijetí holistických strategií udržitelného městského rozvoje a horizontální a vertikální spolupráce v takovém systému správy, který zohledňuje rozmanitost měst a význam sociálních inovací a předběžného plánování; |
| --- | --- |

—

podporuje požadavek přijetí holistických strategií udržitelného městského rozvoje a horizontální a vertikální spolupráce v takovém systému správy, který zohledňuje rozmanitost měst a význam sociálních inovací a předběžného plánování;

| — | zdůrazňuje, že na rostoucí hospodářské a sociální rozdíly v naší společnosti je třeba reagovat investováním do vzdělávání pro všechny počínaje raným dětstvím, opatřeními týkajícími se trhů práce, jež podporují začlenění, celoživotním učením, politikou aktivního začleňování a mzdami, které by byly spravedlivé, umožňovaly by uspokojovat potřeby a byly by stejné pro muže i ženy; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že na rostoucí hospodářské a sociální rozdíly v naší společnosti je třeba reagovat investováním do vzdělávání pro všechny počínaje raným dětstvím, opatřeními týkajícími se trhů práce, jež podporují začlenění, celoživotním učením, politikou aktivního začleňování a mzdami, které by byly spravedlivé, umožňovaly by uspokojovat potřeby a byly by stejné pro muže i ženy;

| — | poukazuje na nutnost zajišťování potřeb, jež mají pro společnost zásadní důležitost: dostupnost bydlení, jeslí, mateřských škol, míst, kde si mohou děti bezpečně hrát a rozvíjet se. To umožní odstranit překážky znesnadňující zakládání a rozrůstání rodin; |
| --- | --- |

—

poukazuje na nutnost zajišťování potřeb, jež mají pro společnost zásadní důležitost: dostupnost bydlení, jeslí, mateřských škol, míst, kde si mohou děti bezpečně hrát a rozvíjet se. To umožní odstranit překážky znesnadňující zakládání a rozrůstání rodin;

| — | upozorňuje na problémy spojené se změnou klimatu a na nutnost snížit spotřebu energie jejím opětovným využíváním, zvýšením energetické účinnosti, propojením systémů, rozšiřováním nezastavěných a zelených ploch a prostřednictvím nových způsobů výstavby a zdravých, bezpečných a z hlediska zdrojů neutrálních forem mobility; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na problémy spojené se změnou klimatu a na nutnost snížit spotřebu energie jejím opětovným využíváním, zvýšením energetické účinnosti, propojením systémů, rozšiřováním nezastavěných a zelených ploch a prostřednictvím nových způsobů výstavby a zdravých, bezpečných a z hlediska zdrojů neutrálních forem mobility;

| — | poukazuje na význam kultury a kreativity, a to nejen pro hospodářský růst, ale především pro zajištění kvalitního života, praktické demokracie, míru a vzájemné úcty; |
| --- | --- |

—

poukazuje na význam kultury a kreativity, a to nejen pro hospodářský růst, ale především pro zajištění kvalitního života, praktické demokracie, míru a vzájemné úcty;

| — | podtrhuje zásadní význam participativních prvků v tvorbě politiky; |
| --- | --- |

—

podtrhuje zásadní význam participativních prvků v tvorbě politiky;

| — | považuje četné snahy evropských institucí o podporu měst za nezbytné a požaduje, aby byl v nadcházejícím finančním období dán jasný signál k podpoře měst tím, že bude posílen městský rozměr, že budou flexibilně využívány prostředky a že bude místní úroveň hrát klíčovou roli při provádění politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

—

považuje četné snahy evropských institucí o podporu měst za nezbytné a požaduje, aby byl v nadcházejícím finančním období dán jasný signál k podpoře měst tím, že bude posílen městský rozměr, že budou flexibilně využívány prostředky a že bude místní úroveň hrát klíčovou roli při provádění politiky soudržnosti;

| — | vítá rozpracování udržitelných finančních nástrojů ve strukturální politice, jež představují kreativní a stabilní mechanismy podpory. |
| --- | --- |

—

vítá rozpracování udržitelných finančních nástrojů ve strukturální politice, jež představují kreativní a stabilní mechanismy podpory.

| Zpravodajka | paní Hella DUNGER-LÖPER (DE/SES), zplnomocněnkyně spolkové země Berlín při spolkové vládě a zmocněnkyně pro evropské záležitosti |
| --- | --- |

Zpravodajka

paní Hella DUNGER-LÖPER (DE/SES), zplnomocněnkyně spolkové země Berlín při spolkové vládě a zmocněnkyně pro evropské záležitosti

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Souvislosti a důvody k vypracování stanoviska

| 1. | oceňuje skutečnost, že jej dánské předsednictví Rady EU požádalo o vypracování tohoto stanoviska a že se aktivně podílelo na 5. summitu regionů a měst na téma „Městská struktura v Evropě ve 21. století“, který proběhl ve dnech 22. a 23. března 2012 v Kodani. Jde o výraz uznání přínosu měst a regionů pro evropskou integraci a jejich ústřední úlohy při dosahování cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

oceňuje skutečnost, že jej dánské předsednictví Rady EU požádalo o vypracování tohoto stanoviska a že se aktivně podílelo na 5. summitu regionů a měst na téma „Městská struktura v Evropě ve 21. století“, který proběhl ve dnech 22. a 23. března 2012 v Kodani. Jde o výraz uznání přínosu měst a regionů pro evropskou integraci a jejich ústřední úlohy při dosahování cílů strategie Evropa 2020;

| 2. | se zájmem bere na vědomí zprávu Evropské komise Města budoucnosti – výzvy, vize, pokrok z října 2011 a sdílí vizi města zítřka, které je ve zprávě popsáno jako „místo výrazného sociálního pokroku s vysokým stupněm sociální soudržnosti, v němž je zajištěno sociálně vyvážené bydlení a jsou poskytovány sociální a zdravotnické služby a služby v oblasti vzdělávání pro všechny“, „platforma pro demokracii, kulturní dialog a rozmanitost“, „místo pro zelenou, ekologickou či environmentální obnovu“ a „místo s vysokou atraktivností a motor hospodářského růstu“; |
| --- | --- |

2.

se zájmem bere na vědomí zprávu Evropské komise Města budoucnosti – výzvy, vize, pokrok z října 2011 a sdílí vizi města zítřka, které je ve zprávě popsáno jako „místo výrazného sociálního pokroku s vysokým stupněm sociální soudržnosti, v němž je zajištěno sociálně vyvážené bydlení a jsou poskytovány sociální a zdravotnické služby a služby v oblasti vzdělávání pro všechny“, „platforma pro demokracii, kulturní dialog a rozmanitost“, „místo pro zelenou, ekologickou či environmentální obnovu“ a „místo s vysokou atraktivností a motor hospodářského růstu“;

| 3. | sdílí obavy týkající se budoucnosti měst, které jsou ve zprávě Města budoucnosti vyjádřeny, s ohledem na hrozby vyplývající z demografické změny, klesajícího růstu a slábnoucích vazeb mezi hospodářským růstem, zaměstnaností a společenským pokrokem. Další hrozby spočívají v rostoucích rozdílech v příjmech, sílící sociální polarizaci a segregaci, v rostoucím počtu lidí vyloučených ze společnosti, v živelném růstu měst a v rostoucím tlaku na městské ekosystémy; |
| --- | --- |

3.

sdílí obavy týkající se budoucnosti měst, které jsou ve zprávě Města budoucnosti vyjádřeny, s ohledem na hrozby vyplývající z demografické změny, klesajícího růstu a slábnoucích vazeb mezi hospodářským růstem, zaměstnaností a společenským pokrokem. Další hrozby spočívají v rostoucích rozdílech v příjmech, sílící sociální polarizaci a segregaci, v rostoucím počtu lidí vyloučených ze společnosti, v živelném růstu měst a v rostoucím tlaku na městské ekosystémy;

| 4. | zdůrazňuje, že Evropská unie jako celek může cílů strategie Evropa 2020 dosáhnout jen tehdy, když budou města coby místa inovací v sociální a hospodářské oblasti schopna plně přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a k hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že Evropská unie jako celek může cílů strategie Evropa 2020 dosáhnout jen tehdy, když budou města coby místa inovací v sociální a hospodářské oblasti schopna plně přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a k hospodářské, sociální a územní soudržnosti;

| 5. | z tohoto důvodu vítá doporučení uvedená ve zprávě Města budoucnosti k posílení měst tím, že budou podporovány udržitelné místní ekonomiky pro vytvoření odolné ekonomiky podporující začlenění, že bude využíván potenciál generační, sociálně-ekonomické, kulturní a etnické rozmanitosti, že se lepším bydlením bude bojovat proti sociálnímu vyloučení a chudobě, že budou přijaty holistické strategie v oblasti životního prostředí a energie, že budou vytvářeny a udržovány přitažlivé otevřené veřejné prostory, že budou podporovány udržitelné dopravní systémy, které podporují začlenění a jsou zdraví prospěšné, a že bude podporován vyvážený územní rozvoj; |
| --- | --- |

5.

z tohoto důvodu vítá doporučení uvedená ve zprávě Města budoucnosti k posílení měst tím, že budou podporovány udržitelné místní ekonomiky pro vytvoření odolné ekonomiky podporující začlenění, že bude využíván potenciál generační, sociálně-ekonomické, kulturní a etnické rozmanitosti, že se lepším bydlením bude bojovat proti sociálnímu vyloučení a chudobě, že budou přijaty holistické strategie v oblasti životního prostředí a energie, že budou vytvářeny a udržovány přitažlivé otevřené veřejné prostory, že budou podporovány udržitelné dopravní systémy, které podporují začlenění a jsou zdraví prospěšné, a že bude podporován vyvážený územní rozvoj;

| 6. | podporuje požadavek přijetí holistických strategií udržitelného městského rozvoje a horizontální a vertikální spolupráce v takovém systému správy, který zahrnuje všechny úrovně a všechny oblasti politiky, je participativní a zohledňuje rozmanitost měst a význam sociálních inovací a předběžného plánování; |
| --- | --- |

6.

podporuje požadavek přijetí holistických strategií udržitelného městského rozvoje a horizontální a vertikální spolupráce v takovém systému správy, který zahrnuje všechny úrovně a všechny oblasti politiky, je participativní a zohledňuje rozmanitost měst a význam sociálních inovací a předběžného plánování;

| 7. | odkazuje na Kodaňské prohlášení Výboru regionů ze dne 23. března 2012, v němž se Výbor vyslovil pro zelenější města, která více podporují sociální začlenění a jsou hospodářsky konkurenceschopnější, a na s tím spojené požadavky určené institucím EU, aby byl v rámci strategie Evropa 2020 uplatňován výraznější územní přístup, aby byly vyčleněny dostatečné finanční prostředky na komplexní městskou politiku, aby bylo přiznáno důležitější místo územní spolupráci mezi evropskými městy, aby byla posílena úloha měst a regionů v přípravě evropských politik, aby byl prohlouben proces decentralizace v členských státech EU a aby byla městům a regionům poskytnuta větší volnost ve finančních záležitostech; |
| --- | --- |

7.

odkazuje na Kodaňské prohlášení Výboru regionů ze dne 23. března 2012, v němž se Výbor vyslovil pro zelenější města, která více podporují sociální začlenění a jsou hospodářsky konkurenceschopnější, a na s tím spojené požadavky určené institucím EU, aby byl v rámci strategie Evropa 2020 uplatňován výraznější územní přístup, aby byly vyčleněny dostatečné finanční prostředky na komplexní městskou politiku, aby bylo přiznáno důležitější místo územní spolupráci mezi evropskými městy, aby byla posílena úloha měst a regionů v přípravě evropských politik, aby byl prohlouben proces decentralizace v členských státech EU a aby byla městům a regionům poskytnuta větší volnost ve finančních záležitostech;

| 8. | připomíná své stanovisko Úloha obnovy měst v budoucnosti rozvoje měst v Evropě ze dne 10. června 2010 a v něm formulovaný požadavek posílení městského rozměru ve všech politikách EU; |
| --- | --- |

8.

připomíná své stanovisko Úloha obnovy měst v budoucnosti rozvoje měst v Evropě ze dne 10. června 2010 a v něm formulovaný požadavek posílení městského rozměru ve všech politikách EU;

Připomínky

| 9. | připomíná, že města jsou vždy obrazem společenských poměrů. Podobu měst budoucnosti a kvalitu života v nich utvářejí hospodářská a sociální rozhodnutí a události na všech úrovních politické a hospodářské odpovědnosti; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že města jsou vždy obrazem společenských poměrů. Podobu měst budoucnosti a kvalitu života v nich utvářejí hospodářská a sociální rozhodnutí a události na všech úrovních politické a hospodářské odpovědnosti;

| 10. | konstatuje, že význam měst pro EU zdaleka přesahuje hospodářské a demografické faktory. Krásná, inteligentní a zelená města, která účinně využívají energii a zdroje a podporují začlenění, jsou základem pro harmonické a solidární soužití v naší společnosti; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že význam měst pro EU zdaleka přesahuje hospodářské a demografické faktory. Krásná, inteligentní a zelená města, která účinně využívají energii a zdroje a podporují začlenění, jsou základem pro harmonické a solidární soužití v naší společnosti;

| 11. | zdůrazňuje, že města jsou díky sociálním a hospodářským kontaktům úzce a neoddělitelně spjata se svým okolím a že i z tohoto důvodu hrají důležitou úlohu pro vyvážený územní rozvoj; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že města jsou díky sociálním a hospodářským kontaktům úzce a neoddělitelně spjata se svým okolím a že i z tohoto důvodu hrají důležitou úlohu pro vyvážený územní rozvoj;

| 12. | v této souvislosti poznamenává, že dosavadní kategorické rozlišování mezi městy a venkovskými oblastmi již neodpovídá budoucím úkolům a že namísto toho na ně musí být nahlíženo jako na oblasti, které na sebe vzájemně působí na základě své funkce a provázanosti; |
| --- | --- |

12.

v této souvislosti poznamenává, že dosavadní kategorické rozlišování mezi městy a venkovskými oblastmi již neodpovídá budoucím úkolům a že namísto toho na ně musí být nahlíženo jako na oblasti, které na sebe vzájemně působí na základě své funkce a provázanosti;

| 13. | zdůrazňuje, že evropská města se ve srovnání s městy v ostatních částech světa vyznačují demokratickým sebeurčením, silnou občanskou společností, sociální integrací, fungujícím vzájemným vztahem mezi soukromou a veřejnou sférou, zaručením svobody, emancipací a vyhraněnou urbanistickou kulturou; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že evropská města se ve srovnání s městy v ostatních částech světa vyznačují demokratickým sebeurčením, silnou občanskou společností, sociální integrací, fungujícím vzájemným vztahem mezi soukromou a veřejnou sférou, zaručením svobody, emancipací a vyhraněnou urbanistickou kulturou;

| 14. | podotýká, že deindustrializace a globalizace narušila důležité základy pro sociální a hospodářskou integraci. Jak v prosperujících, tak v chudších oblastech se hledají nové strategie pro posílení sociální soudržnosti, které však zatím sotva dokázaly omezit tendence směřující k sociálně prostorové diferenciaci. Navzdory těmto snahám se sociální rozdíly a segregace mnohde spíše prohloubily a i nadále představují značný problém pro soužití ve městech; |
| --- | --- |

14.

podotýká, že deindustrializace a globalizace narušila důležité základy pro sociální a hospodářskou integraci. Jak v prosperujících, tak v chudších oblastech se hledají nové strategie pro posílení sociální soudržnosti, které však zatím sotva dokázaly omezit tendence směřující k sociálně prostorové diferenciaci. Navzdory těmto snahám se sociální rozdíly a segregace mnohde spíše prohloubily a i nadále představují značný problém pro soužití ve městech;

| 15. | poukazuje na to, že na rostoucí hospodářské a sociální rozdíly v naší společnosti je třeba neprodleně reagovat investováním do vzdělávání pro všechny počínaje raným dětstvím, opatřeními týkajícími se trhů práce, jež podporují začlenění, celoživotním učením, politikou aktivního začleňování a mzdami, které by byly spravedlivé, umožňovaly by uspokojovat potřeby a byly by stejné pro muže i ženy. Poukazuje na to, že hospodářský rozvoj a vytváření více pracovních míst ve městech jsou v tomto ohledu klíčové; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že na rostoucí hospodářské a sociální rozdíly v naší společnosti je třeba neprodleně reagovat investováním do vzdělávání pro všechny počínaje raným dětstvím, opatřeními týkajícími se trhů práce, jež podporují začlenění, celoživotním učením, politikou aktivního začleňování a mzdami, které by byly spravedlivé, umožňovaly by uspokojovat potřeby a byly by stejné pro muže i ženy. Poukazuje na to, že hospodářský rozvoj a vytváření více pracovních míst ve městech jsou v tomto ohledu klíčové;

| 16. | s obavami sleduje, že se tyto problémy v některých metropolích ještě přiostřily, což vedlo k násilným protestům, v nichž mnoho občanů vyjádřilo rovněž svou nedůvěru v politické instituce; |
| --- | --- |

16.

s obavami sleduje, že se tyto problémy v některých metropolích ještě přiostřily, což vedlo k násilným protestům, v nichž mnoho občanů vyjádřilo rovněž svou nedůvěru v politické instituce;

| 17. | poukazuje na místní dopad demografických změn a stárnutí obyvatelstva, které s sebou nesou nové požadavky na sociální infrastrukturu a veřejné prostory. Ve spojitosti s rostoucí chudobou starších osob vyvstává otázka udržitelných systémů sociálního zabezpečení a služeb, jež budou občanům k dispozici, budou brát v potaz kulturní zvláštnosti a budou cenově dostupné; |
| --- | --- |

17.

poukazuje na místní dopad demografických změn a stárnutí obyvatelstva, které s sebou nesou nové požadavky na sociální infrastrukturu a veřejné prostory. Ve spojitosti s rostoucí chudobou starších osob vyvstává otázka udržitelných systémů sociálního zabezpečení a služeb, jež budou občanům k dispozici, budou brát v potaz kulturní zvláštnosti a budou cenově dostupné;

| 18. | v této souvislosti zdůrazňuje, že nehledě na současnou enormní nezaměstnanost mladých bude Evropa v nadcházejících desetiletích odkázána na příchod mladých lidí z jiných zemí, aby byl zaručen hospodářský růst a ztlumil se dopad stárnutí obyvatelstva na sociální a zdravotní systémy. Předpokladem pro přistěhovalectví jsou otevřená a přitažlivá města. Přistěhovalci a etnické menšiny se však ve městech ještě dnes často setkávají se značným znevýhodněním, pokud jde o přístup ke vzdělávání, zaměstnání, bydlení a k lékařské péči. Nezbytnou součást prozíravé migrační politiky tudíž tvoří účinné místní strategie začleňování; |
| --- | --- |

18.

v této souvislosti zdůrazňuje, že nehledě na současnou enormní nezaměstnanost mladých bude Evropa v nadcházejících desetiletích odkázána na příchod mladých lidí z jiných zemí, aby byl zaručen hospodářský růst a ztlumil se dopad stárnutí obyvatelstva na sociální a zdravotní systémy. Předpokladem pro přistěhovalectví jsou otevřená a přitažlivá města. Přistěhovalci a etnické menšiny se však ve městech ještě dnes často setkávají se značným znevýhodněním, pokud jde o přístup ke vzdělávání, zaměstnání, bydlení a k lékařské péči. Nezbytnou součást prozíravé migrační politiky tudíž tvoří účinné místní strategie začleňování;

| 19. | poukazuje na nutnost zajišťování potřeb, jež mají pro společnost zásadní důležitost: dostupnost bydlení, jeslí, mateřských škol, míst, kde si mohou děti bezpečně hrát a rozvíjet se. To umožní odstranit překážky znesnadňující zakládání a rozrůstání rodin. Proto je třeba podporovat veškerá opatření, která napomáhají pozitivnímu demografickému vývoji; |
| --- | --- |

19.

poukazuje na nutnost zajišťování potřeb, jež mají pro společnost zásadní důležitost: dostupnost bydlení, jeslí, mateřských škol, míst, kde si mohou děti bezpečně hrát a rozvíjet se. To umožní odstranit překážky znesnadňující zakládání a rozrůstání rodin. Proto je třeba podporovat veškerá opatření, která napomáhají pozitivnímu demografickému vývoji;

| 20. | upozorňuje na problémy spojené se změnou klimatu a na nutnost snížit spotřebu energie jejím opětovným využíváním, zvýšením energetické účinnosti, propojením systémů, rozšiřováním nezastavěných a zelených ploch a prostřednictvím nových způsobů výstavby a zdravých, bezpečných a z hlediska zdrojů neutrálních forem mobility; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na problémy spojené se změnou klimatu a na nutnost snížit spotřebu energie jejím opětovným využíváním, zvýšením energetické účinnosti, propojením systémů, rozšiřováním nezastavěných a zelených ploch a prostřednictvím nových způsobů výstavby a zdravých, bezpečných a z hlediska zdrojů neutrálních forem mobility;

| 21. | poukazuje na význam kultury a kreativity, a to nejen pro hospodářský růst, ale především pro zajištění kvalitního života, praktické demokracie, míru a vzájemné úcty. Městská kultura zahrnuje rovněž zachování architektonického dědictví a urbánního plánování, kvalitní a pro všechny dostupné veřejné prostory a vypořádání se s místními a regionálními zvláštnostmi; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na význam kultury a kreativity, a to nejen pro hospodářský růst, ale především pro zajištění kvalitního života, praktické demokracie, míru a vzájemné úcty. Městská kultura zahrnuje rovněž zachování architektonického dědictví a urbánního plánování, kvalitní a pro všechny dostupné veřejné prostory a vypořádání se s místními a regionálními zvláštnostmi;

| 22. | podtrhuje zásadní význam participativních prvků v tvorbě politiky pro získání důvěry a zajištění spoluúčasti občanů a pro posílení sociální soudržnosti. Tato spoluúčast občanů je možná pouze v případě, že budou přístupné transparentní informace o tom, na jakém základě činí orgány městské správy svá rozhodnutí a přijímají opatření; |
| --- | --- |

22.

podtrhuje zásadní význam participativních prvků v tvorbě politiky pro získání důvěry a zajištění spoluúčasti občanů a pro posílení sociální soudržnosti. Tato spoluúčast občanů je možná pouze v případě, že budou přístupné transparentní informace o tom, na jakém základě činí orgány městské správy svá rozhodnutí a přijímají opatření;

| 23. | považuje četné snahy evropských institucí o podporu měst prostřednictvím příslušných programů a iniciativ za nezbytné, protože obce bez odpovídajících vlastních finančních zdrojů jsou na těchto prostředcích závislé; |
| --- | --- |

23.

považuje četné snahy evropských institucí o podporu měst prostřednictvím příslušných programů a iniciativ za nezbytné, protože obce bez odpovídajících vlastních finančních zdrojů jsou na těchto prostředcích závislé;

| 24. | s obavami sleduje, že přes prohlášení učiněná v Lipské chartě a s ní spojený politický proces angažovanost členských států v oblasti městské politiky v uplynulých letech spíše zeslábla, než aby sílila. Je to vidět na tom, že se zatím nepodařilo přiřadit otázkám městské politiky prioritu v příslušných oblastech politiky, jako je zaměstnanost, životní prostředí, vzdělávání a věda a bydlení. Tento problém se odráží také v nižších rozpočtech programů na podporu měst. Z tohoto důvodu je třeba na úrovni EU co nejrychleji vyčlenit prostředky, které městům umožní flexibilně reagovat na tyto různé problémy; |
| --- | --- |

24.

s obavami sleduje, že přes prohlášení učiněná v Lipské chartě a s ní spojený politický proces angažovanost členských států v oblasti městské politiky v uplynulých letech spíše zeslábla, než aby sílila. Je to vidět na tom, že se zatím nepodařilo přiřadit otázkám městské politiky prioritu v příslušných oblastech politiky, jako je zaměstnanost, životní prostředí, vzdělávání a věda a bydlení. Tento problém se odráží také v nižších rozpočtech programů na podporu měst. Z tohoto důvodu je třeba na úrovni EU co nejrychleji vyčlenit prostředky, které městům umožní flexibilně reagovat na tyto různé problémy;

| 25. | je znepokojen katastrofální finanční situací obcí ve většině členských států, která se vzhledem k vnitrostátním rozpočtovým prioritám nezlepší, pokud členské státy nezmění kurz; |
| --- | --- |

25.

je znepokojen katastrofální finanční situací obcí ve většině členských států, která se vzhledem k vnitrostátním rozpočtovým prioritám nezlepší, pokud členské státy nezmění kurz;

| 26. | domnívá se, že vzhledem k akutním sociálním, hospodářským a ekologickým hrozbám dosavadní úsilí v žádném případě nepostačuje k tomu, aby připravilo evropská města na budoucnost tak, aby se stala konkurenceschopnými, krásnými, inteligentními a zelenými místy, která účinně využívají energii a zdroje, podporují začlenění a provádějí sociální inovace, a mohla plně přispívat k posílení sociální, hospodářské a územní soudržnosti EU a k uskutečňování cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že vzhledem k akutním sociálním, hospodářským a ekologickým hrozbám dosavadní úsilí v žádném případě nepostačuje k tomu, aby připravilo evropská města na budoucnost tak, aby se stala konkurenceschopnými, krásnými, inteligentními a zelenými místy, která účinně využívají energii a zdroje, podporují začlenění a provádějí sociální inovace, a mohla plně přispívat k posílení sociální, hospodářské a územní soudržnosti EU a k uskutečňování cílů strategie Evropa 2020;

Politické požadavky

Obecné požadavky

| 27. | vzhledem ke společenským výzvám předpokládá, že všechny úrovně politické odpovědnosti mají zájem na silných a demokraticky sebeurčených městech, která jsou základem evropské společnosti. Silná, reakce schopná a účinná místní demokracie může rozhodujícím způsobem přispět k obnovení důvěry v instituce zastupitelské demokracie na všech úrovních; |
| --- | --- |

27.

vzhledem ke společenským výzvám předpokládá, že všechny úrovně politické odpovědnosti mají zájem na silných a demokraticky sebeurčených městech, která jsou základem evropské společnosti. Silná, reakce schopná a účinná místní demokracie může rozhodujícím způsobem přispět k obnovení důvěry v instituce zastupitelské demokracie na všech úrovních;

| 28. | opakuje svůj požadavek, aby se při posuzování společenského rozvoje nepřihlíželo pouze k hrubému domácímu produktu (HDP), aby byly brány vážně starosti a potřeby občanů a aby byli občané více zapojováni do plánování programů a do provádění opatření; |
| --- | --- |

28.

opakuje svůj požadavek, aby se při posuzování společenského rozvoje nepřihlíželo pouze k hrubému domácímu produktu (HDP), aby byly brány vážně starosti a potřeby občanů a aby byli občané více zapojováni do plánování programů a do provádění opatření;

| 29. | očekává, že volení zástupci na všech politických úrovních budou jednat sebevědomě a odvážně při zajišťování mírového a solidárního soužití. Pouze v míru a pomocí skutečné solidarity přesahující hranice jednotlivých zemí lze vytvořit inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. K tomu patří aktivní vstřícnost vůči přistěhovalcům, a také podpora mezikulturních dovedností ve veřejné správě a institucích. Řadí se sem rovněž jasné a jednoznačné odhodlání chránit uprchlíky a osoby, které jsou politicky pronásledovány a diskriminovány na základě svého původu, víry, sexuální orientace, příslušnosti k určité sociální skupině či politického přesvědčení; |
| --- | --- |

29.

očekává, že volení zástupci na všech politických úrovních budou jednat sebevědomě a odvážně při zajišťování mírového a solidárního soužití. Pouze v míru a pomocí skutečné solidarity přesahující hranice jednotlivých zemí lze vytvořit inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. K tomu patří aktivní vstřícnost vůči přistěhovalcům, a také podpora mezikulturních dovedností ve veřejné správě a institucích. Řadí se sem rovněž jasné a jednoznačné odhodlání chránit uprchlíky a osoby, které jsou politicky pronásledovány a diskriminovány na základě svého původu, víry, sexuální orientace, příslušnosti k určité sociální skupině či politického přesvědčení;

| 30. | zdůrazňuje význam integrovaných místních strategií pro koordinované a účinné využívání prostředků a požaduje, aby zde byly zapojeny všechny relevantní oblasti politiky. Konstruktivní a samozřejmá spolupráce mezi všemi politickými úrovněmi a rezorty je důležitá k tomu, aby se občanům dalo najevo, že instituce umějí odpovědně nakládat s důvěrou, která je v ně vkládána, a že cítí povinnost zabývat se místními potřebami; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje význam integrovaných místních strategií pro koordinované a účinné využívání prostředků a požaduje, aby zde byly zapojeny všechny relevantní oblasti politiky. Konstruktivní a samozřejmá spolupráce mezi všemi politickými úrovněmi a rezorty je důležitá k tomu, aby se občanům dalo najevo, že instituce umějí odpovědně nakládat s důvěrou, která je v ně vkládána, a že cítí povinnost zabývat se místními potřebami;

| 31. | vyzývá rozhodující činitele na všech úrovních k tomu, aby se zasazovali o zdravou a udržitelnou městskou a meziměstskou mobilitu. Je třeba podporovat veřejnou dopravu tak, aby byla dostupná pro všechny skupiny obyvatelstva. Kromě toho rozhodující činitele vyzývá i k tomu, aby dále rozvíjeli města v souladu s tradičním modelem evropského města integrací různých způsobů využití a zaručením hustoty a kvality (z urbanistického a architektonického hlediska); |
| --- | --- |

31.

vyzývá rozhodující činitele na všech úrovních k tomu, aby se zasazovali o zdravou a udržitelnou městskou a meziměstskou mobilitu. Je třeba podporovat veřejnou dopravu tak, aby byla dostupná pro všechny skupiny obyvatelstva. Kromě toho rozhodující činitele vyzývá i k tomu, aby dále rozvíjeli města v souladu s tradičním modelem evropského města integrací různých způsobů využití a zaručením hustoty a kvality (z urbanistického a architektonického hlediska);

| 32. | podporuje nové snahy o zvýšení informovanosti o městském rozvoji s jeho technickými, sociálními, hospodářskými a ekologickými aspekty. Musí sem být výslovně zařazen také význam virtuálního prostoru pro život a práci ve městech a regionech; |
| --- | --- |

32.

podporuje nové snahy o zvýšení informovanosti o městském rozvoji s jeho technickými, sociálními, hospodářskými a ekologickými aspekty. Musí sem být výslovně zařazen také význam virtuálního prostoru pro život a práci ve městech a regionech;

| 33. | vyzdvihuje význam partnerství měst, evropských sítí měst, např. EUROCITIES, a projektů nadnárodní spolupráce obcí v rámci iniciativy URBACT, INTERREG a ESÚS pro zkvalitnění znalostí a přístupů v oblasti politiky městského rozvoje. Zdůrazňuje, že je nezbytné využít této výměny poznatků při utváření politiky, zejména v oblasti strukturálních fondů, ale také v relevantních oblastech politiky, jako jsou služby obecného zájmu, doprava a ochrana životního prostředí; |
| --- | --- |

33.

vyzdvihuje význam partnerství měst, evropských sítí měst, např. EUROCITIES, a projektů nadnárodní spolupráce obcí v rámci iniciativy URBACT, INTERREG a ESÚS pro zkvalitnění znalostí a přístupů v oblasti politiky městského rozvoje. Zdůrazňuje, že je nezbytné využít této výměny poznatků při utváření politiky, zejména v oblasti strukturálních fondů, ale také v relevantních oblastech politiky, jako jsou služby obecného zájmu, doprava a ochrana životního prostředí;

Požadavky adresované Komisi, Radě a Evropskému parlamentu

| 34. | požaduje, aby byly města a regiony automaticky zapojovány do víceúrovňových struktur EU ve všech oblastech politiky, v nichž jsou na úrovni EU přijímána rozhodnutí, která mají vliv na akceschopnost správních orgánů na nižší než celostátní úrovni; |
| --- | --- |

34.

požaduje, aby byly města a regiony automaticky zapojovány do víceúrovňových struktur EU ve všech oblastech politiky, v nichž jsou na úrovni EU přijímána rozhodnutí, která mají vliv na akceschopnost správních orgánů na nižší než celostátní úrovni;

| 35. | vyzývá k tomu, aby se evropské instituce výrazně zasazovaly o posílení měst, které se odrazí v prioritách příštího rozpočtu EU; |
| --- | --- |

35.

vyzývá k tomu, aby se evropské instituce výrazně zasazovaly o posílení měst, které se odrazí v prioritách příštího rozpočtu EU;

| 36. | zdůrazňuje svůj požadavek strukturální podpůrné politiky, která bude obcím i nadále ponechávat dostatečný prostor pro uplatňování integrovaného přístupu, jenž byl dojednán podle místních priorit, sestává z investičních a sociálních záměrů, je založen na využívání různých fondů a odpovídá místním potřebám. Aby mohly obce strukturální politiku také skutečně provádět, je nutné snížit náklady na správu a kontrolu; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje svůj požadavek strukturální podpůrné politiky, která bude obcím i nadále ponechávat dostatečný prostor pro uplatňování integrovaného přístupu, jenž byl dojednán podle místních priorit, sestává z investičních a sociálních záměrů, je založen na využívání různých fondů a odpovídá místním potřebám. Aby mohly obce strukturální politiku také skutečně provádět, je nutné snížit náklady na správu a kontrolu;

| 37. | zdůrazňuje význam politiky soudržnosti jakožto ústředního nástroje pro upevnění sociální, hospodářské a územní soudržnosti a požaduje, aby byl v nadcházejícím finančním období dán jasný signál k podpoře měst tím, že bude posílen městský rozměr, že budou flexibilně využívány prostředky a že bude místní úroveň hrát klíčovou roli při provádění. Vzhledem k zásadnímu významu měst pro sociální, hospodářskou a územní soudržnost musí být tato podpora mnohem vyšší, než je doposud navrhovaný 5 % minimální podíl; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje význam politiky soudržnosti jakožto ústředního nástroje pro upevnění sociální, hospodářské a územní soudržnosti a požaduje, aby byl v nadcházejícím finančním období dán jasný signál k podpoře měst tím, že bude posílen městský rozměr, že budou flexibilně využívány prostředky a že bude místní úroveň hrát klíčovou roli při provádění. Vzhledem k zásadnímu významu měst pro sociální, hospodářskou a územní soudržnost musí být tato podpora mnohem vyšší, než je doposud navrhovaný 5 % minimální podíl;

| 38. | zdůrazňuje požadavky uvedené ve stanovisku Výboru regionů k návrhu Komise týkajícímu se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), zejména na požadavek, aby bylo možné flexibilně využívat prostředky, aniž by byly upřednostňovány či diskriminovány určité typy oblastí, aby tak z výhod tohoto fondu mohly těžit i venkovské a příměstské oblasti. O územním zaměření prostředků z EFRR na různé typy oblastí se musí rozhodovat v rámci procesu plánování, který musí probíhat v partnerství, a nemůže být určováno předem. Přenesení úkolů na města prostřednictvím nástroje integrované územní investice, jež je definována v článku 99 nařízení o společných ustanoveních, má být volitelné, a nikoli povinné; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje požadavky uvedené ve stanovisku Výboru regionů k návrhu Komise týkajícímu se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), zejména na požadavek, aby bylo možné flexibilně využívat prostředky, aniž by byly upřednostňovány či diskriminovány určité typy oblastí, aby tak z výhod tohoto fondu mohly těžit i venkovské a příměstské oblasti. O územním zaměření prostředků z EFRR na různé typy oblastí se musí rozhodovat v rámci procesu plánování, který musí probíhat v partnerství, a nemůže být určováno předem. Přenesení úkolů na města prostřednictvím nástroje integrované územní investice, jež je definována v článku 99 nařízení o společných ustanoveních, má být volitelné, a nikoli povinné;

| 39. | vítá rozpracování udržitelných finančních nástrojů ve strukturální politice, jež představují kreativní a stabilní mechanismy podpory nad rámec veřejných dotací; |
| --- | --- |

39.

vítá rozpracování udržitelných finančních nástrojů ve strukturální politice, jež představují kreativní a stabilní mechanismy podpory nad rámec veřejných dotací;

| 40. | požaduje, aby města a regiony hrály významnou úlohu v dalším vývoji migrační a integrační politiky EU, která bere v úvahu zásadní význam místní úrovně pro integraci; |
| --- | --- |

40.

požaduje, aby města a regiony hrály významnou úlohu v dalším vývoji migrační a integrační politiky EU, která bere v úvahu zásadní význam místní úrovně pro integraci;

Požadavky adresované členským státům

| 41. | vyzývá členské státy, aby obnovily své úsilí v oblasti městské politiky a aby do těchto iniciativ začlenily i ty oblasti politiky, jež nemají územní rozměr. Udržitelný rozvoj měst závisí na příznivých rámcových podmínkách, především v politice zaměstnanosti a v sociální, vzdělávací a environmentální politice; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy, aby obnovily své úsilí v oblasti městské politiky a aby do těchto iniciativ začlenily i ty oblasti politiky, jež nemají územní rozměr. Udržitelný rozvoj měst závisí na příznivých rámcových podmínkách, především v politice zaměstnanosti a v sociální, vzdělávací a environmentální politice;

| 42. | vyzývá ke zintenzivnění diskuse ve městech a s městy o tom, co je třeba vykonat. Spolupráce měst a aglomerací je nezbytná pro zajištění soudržnosti a udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

42.

vyzývá ke zintenzivnění diskuse ve městech a s městy o tom, co je třeba vykonat. Spolupráce měst a aglomerací je nezbytná pro zajištění soudržnosti a udržitelného rozvoje.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

III Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

96. plenární zasedání ve dnech 18. a 19. července 2012

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/23

---

Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti vnitřních věcí

2012/C 277/05

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá tento krok směrem k dosažení skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva prostřednictvím takových rozpočtových návrhů, v nichž se uznává, že je důležité přidělit rozpočtu na přistěhovalectví, azyl a bezpečnost nezbytné prostředky; |
| --- | --- |

—

vítá tento krok směrem k dosažení skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva prostřednictvím takových rozpočtových návrhů, v nichž se uznává, že je důležité přidělit rozpočtu na přistěhovalectví, azyl a bezpečnost nezbytné prostředky;

| — | potvrzuje, že navrhované změny budou významné pro místní a regionální orgány, protože budou mít přímý dopad na jejich povinnosti a na každodenní život lidí, kteří žijí v Evropské unii; |
| --- | --- |

—

potvrzuje, že navrhované změny budou významné pro místní a regionální orgány, protože budou mít přímý dopad na jejich povinnosti a na každodenní život lidí, kteří žijí v Evropské unii;

| — | zdůrazňuje, že je důležité reagovat na bezpečnostní otázky, které vyvstávají ze zvýšené globální mobility, a to v kontextu univerzální ochrany základních práv a svobod; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je důležité reagovat na bezpečnostní otázky, které vyvstávají ze zvýšené globální mobility, a to v kontextu univerzální ochrany základních práv a svobod;

| — | vítá zaměření na flexibilitu a dosahování výsledků a vyzdvihuje skutečnost, že to vyžaduje dobré plánování i účast a odpovědnost všech zainteresovaných stran. Zdůrazňuje proto, že je třeba už od přípravné fáze zapojit místní a regionální orgány a další zainteresované strany, jako jsou specializované mezinárodní organizace, občanská společnost a sami příjemci, protože programy a projekty často realizují tyto subjekty; |
| --- | --- |

—

vítá zaměření na flexibilitu a dosahování výsledků a vyzdvihuje skutečnost, že to vyžaduje dobré plánování i účast a odpovědnost všech zainteresovaných stran. Zdůrazňuje proto, že je třeba už od přípravné fáze zapojit místní a regionální orgány a další zainteresované strany, jako jsou specializované mezinárodní organizace, občanská společnost a sami příjemci, protože programy a projekty často realizují tyto subjekty;

| — | domnívá se, že navrhované reformy ohromně zlepšují přístup k finančním prostředkům. Vybízí ale k dalšímu propracování mechanismů pro šíření informací o možnostech financování. Ve větších zemích by šlo využít místní a regionální orgány k tomu, aby organizovaly regionální a místní konzultace, které by umožnily účast těm organizacím a zainteresovaným stranám, které vyvíjejí svou činnost daleko od velkých měst. |
| --- | --- |

—

domnívá se, že navrhované reformy ohromně zlepšují přístup k finančním prostředkům. Vybízí ale k dalšímu propracování mechanismů pro šíření informací o možnostech financování. Ve větších zemích by šlo využít místní a regionální orgány k tomu, aby organizovaly regionální a místní konzultace, které by umožnily účast těm organizacím a zainteresovaným stranám, které vyvíjejí svou činnost daleko od velkých měst.

| Zpravodaj | pan Samuel AZZOPARDI (MT/ELS), starosta obce Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Odkazy | | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Budování otevřené a bezpečné Evropy: rozpočet pro oblast vnitřních věcí na období 2014–2020
  COM(2011) 749 final |

Zpravodaj

pan Samuel AZZOPARDI (MT/ELS), starosta obce Victoria, Gozo

Odkazy

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Budování otevřené a bezpečné Evropy: rozpočet pro oblast vnitřních věcí na období 2014–2020

COM(2011) 749 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj finanční podpory vnějších hranic a víz
  COM(2011) 750 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj finanční podpory vnějších hranic a víz

COM(2011) 750 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond
  COM(2011) 751 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond

COM(2011) 751 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí
  COM(2011) 752 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí

COM(2011) 752 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí
  COM(2011) 753 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí

COM(2011) 753 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné posouzení

| 1. | vítá tento krok směrem k dosažení skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva prostřednictvím takových rozpočtových návrhů, v nichž se uznává, že je důležité přidělit rozpočtu na přistěhovalectví, azyl a bezpečnost nezbytné prostředky (1); |
| --- | --- |

1.

vítá tento krok směrem k dosažení skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva prostřednictvím takových rozpočtových návrhů, v nichž se uznává, že je důležité přidělit rozpočtu na přistěhovalectví, azyl a bezpečnost nezbytné prostředky (1);

| 2. | podporuje zjednodušení stávajících nástrojů tím, že se sloučí do dvou fondů; |
| --- | --- |

2.

podporuje zjednodušení stávajících nástrojů tím, že se sloučí do dvou fondů;

| 3. | potvrzuje, že navrhované změny budou významné pro místní a regionální orgány, protože budou mít přímý dopad na jejich povinnosti a na každodenní život lidí, kteří žijí v Evropské unii; |
| --- | --- |

3.

potvrzuje, že navrhované změny budou významné pro místní a regionální orgány, protože budou mít přímý dopad na jejich povinnosti a na každodenní život lidí, kteří žijí v Evropské unii;

| 4. | zdůrazňuje, že je důležité reagovat na bezpečnostní otázky, které vyvstávají ze zvýšené globální mobility, a to v kontextu univerzální ochrany základních práv a svobod; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že je důležité reagovat na bezpečnostní otázky, které vyvstávají ze zvýšené globální mobility, a to v kontextu univerzální ochrany základních práv a svobod;

| 5. | podtrhuje, že toho lze dosáhnout prostřednictvím uplatňování soudržných nástrojů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, založených na respektování lidských práv, solidaritě a odpovědnosti se zvláštní pozorností věnovanou rovnosti mužů a žen a zákazu diskriminace (2); |
| --- | --- |

5.

podtrhuje, že toho lze dosáhnout prostřednictvím uplatňování soudržných nástrojů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, založených na respektování lidských práv, solidaritě a odpovědnosti se zvláštní pozorností věnovanou rovnosti mužů a žen a zákazu diskriminace (2);

| 6. | domnívá se, že je třeba nalézt rovnováhu mezi částí výdajů související s bezpečností a hranicemi a výdaji v takových oblastech, jako je integrace migrantů a podmínky přijímání u žadatelů o azyl; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že je třeba nalézt rovnováhu mezi částí výdajů související s bezpečností a hranicemi a výdaji v takových oblastech, jako je integrace migrantů a podmínky přijímání u žadatelů o azyl;

| 7. | podporuje vytvoření rozpočtu založeného na potřebách, který napomůže rozvoji součinnosti mezi finančními nástroji EU, zejména mezi strukturálními fondy a fondy v oblasti vnitřních věcí. Rozpočet Unie by měl oblasti vnitřních věcí přidělovat dostatečné prostředky, a to jak prostřednictvím strukturálních fondů, tak prostřednictvím specializovaných nástrojů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva; |
| --- | --- |

7.

podporuje vytvoření rozpočtu založeného na potřebách, který napomůže rozvoji součinnosti mezi finančními nástroji EU, zejména mezi strukturálními fondy a fondy v oblasti vnitřních věcí. Rozpočet Unie by měl oblasti vnitřních věcí přidělovat dostatečné prostředky, a to jak prostřednictvím strukturálních fondů, tak prostřednictvím specializovaných nástrojů v oblasti svobody, bezpečnosti a práva;

| 8. | poukazuje na to, že odstranění možnosti doplňkového využívání jiných nástrojů Unie a Společenství v důsledku zrušení rozhodnutí Rady 2007/125/SVV značně omezuje požadovanou flexibilitu při využívání finančních nástrojů a ohrožuje plynulý další rozvoj přeshraničních projektů na úrovni států v oblasti vnitřní bezpečnosti, jež byly doposud podporovány v rámci cíle 3 financovaného z EFRR. Z tohoto důvodu se vyslovuje pro to, aby byla zachována doplňkovost nástrojů Společenství; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že odstranění možnosti doplňkového využívání jiných nástrojů Unie a Společenství v důsledku zrušení rozhodnutí Rady 2007/125/SVV značně omezuje požadovanou flexibilitu při využívání finančních nástrojů a ohrožuje plynulý další rozvoj přeshraničních projektů na úrovni států v oblasti vnitřní bezpečnosti, jež byly doposud podporovány v rámci cíle 3 financovaného z EFRR. Z tohoto důvodu se vyslovuje pro to, aby byla zachována doplňkovost nástrojů Společenství;

| 9. | poukazuje na to, že při řízení rozpočtu a finančních nástrojů je potřebná určitá míra flexibility, aby bylo možné provést skutečný přezkum v polovině období v souladu s vytyčenými politickými prioritami. Zdůrazňuje však, že tato flexibilita musí být vyvinuta tak, aby existovala vedle spravedlivého přidělování prostředků; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na to, že při řízení rozpočtu a finančních nástrojů je potřebná určitá míra flexibility, aby bylo možné provést skutečný přezkum v polovině období v souladu s vytyčenými politickými prioritami. Zdůrazňuje však, že tato flexibilita musí být vyvinuta tak, aby existovala vedle spravedlivého přidělování prostředků;

| 10. | vítá takovou přistěhovaleckou politiku, která začíná v zemích původu a bere ohled na požadavky evropského trhu páce a demografické změny a vytváří tak systém, z něhož mají prospěch všechny strany, včetně zemí původu, jež často přijímají platby z EU (3); |
| --- | --- |

10.

vítá takovou přistěhovaleckou politiku, která začíná v zemích původu a bere ohled na požadavky evropského trhu páce a demografické změny a vytváří tak systém, z něhož mají prospěch všechny strany, včetně zemí původu, jež často přijímají platby z EU (3);

| 11. | zdůrazňuje, že k tomu, aby se dalo dosáhnout lepší koordinace mezi členskými státy ohledně řízení vnějších hranic Unie, je nutná intenzivní spolupráce na úrovni EU, stejně jako posun směrem k společnému evropskému azylovému systému; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že k tomu, aby se dalo dosáhnout lepší koordinace mezi členskými státy ohledně řízení vnějších hranic Unie, je nutná intenzivní spolupráce na úrovni EU, stejně jako posun směrem k společnému evropskému azylovému systému;

| 12. | zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby bylo využívání rozpočtových prostředků transparentní a aby byly návrhy, projekty a dosažené výsledky viditelné, snadno přístupné a pochopitelné po obyčejné občany; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že je zapotřebí, aby bylo využívání rozpočtových prostředků transparentní a aby byly návrhy, projekty a dosažené výsledky viditelné, snadno přístupné a pochopitelné po obyčejné občany;

Příprava a správa fondů

| 13. | vítá zaměření na flexibilitu a dosahování výsledků a vyzdvihuje skutečnost, že to vyžaduje dobré plánování i účast a odpovědnost všech zainteresovaných stran. Zdůrazňuje proto, že je třeba už od přípravné fáze zapojit místní a regionální orgány a další zainteresované strany, jako jsou specializované mezinárodní organizace, občanská společnost a sami příjemci, protože programy a projekty často realizují tyto subjekty; |
| --- | --- |

13.

vítá zaměření na flexibilitu a dosahování výsledků a vyzdvihuje skutečnost, že to vyžaduje dobré plánování i účast a odpovědnost všech zainteresovaných stran. Zdůrazňuje proto, že je třeba už od přípravné fáze zapojit místní a regionální orgány a další zainteresované strany, jako jsou specializované mezinárodní organizace, občanská společnost a sami příjemci, protože programy a projekty často realizují tyto subjekty;

| 14. | vyzdvihuje, že je potřeba nezávislé monitorování a hodnocení, aby bylo zajištěno efektivní využívání finančních prostředků a intenzivní řízení ze strany provádějících organizací. To by mohlo být pobídkou ke zlepšení institucionální výkonnosti. Za spoluúčasti všech stran by se měly vybrat kvalitativní i kvantitativní ukazatele. Výbor poukazuje na to, že některé kvalitativní ukazatele mohou být účinné i nákladově efektivní. Výbor také žádá, aby Evropská komise a Parlament měly nad fondy větší dohled a mohly tak napomoci k zajištění nezávislého prvku monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

14.

vyzdvihuje, že je potřeba nezávislé monitorování a hodnocení, aby bylo zajištěno efektivní využívání finančních prostředků a intenzivní řízení ze strany provádějících organizací. To by mohlo být pobídkou ke zlepšení institucionální výkonnosti. Za spoluúčasti všech stran by se měly vybrat kvalitativní i kvantitativní ukazatele. Výbor poukazuje na to, že některé kvalitativní ukazatele mohou být účinné i nákladově efektivní. Výbor také žádá, aby Evropská komise a Parlament měly nad fondy větší dohled a mohly tak napomoci k zajištění nezávislého prvku monitorování a hodnocení;

Přístup k financování

| 15. | domnívá se, že navrhované reformy ohromně zlepšují přístup k finančním prostředkům. Vybízí ale k dalšímu propracování mechanismů pro šíření informací o možnostech financování. Ve větších zemích by šlo využít místní a regionální orgány k tomu, aby organizovaly regionální a místní konzultace, které by umožnily účast těm organizacím a zainteresovaným stranám, které vyvíjejí svou činnost daleko od velkých měst; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že navrhované reformy ohromně zlepšují přístup k finančním prostředkům. Vybízí ale k dalšímu propracování mechanismů pro šíření informací o možnostech financování. Ve větších zemích by šlo využít místní a regionální orgány k tomu, aby organizovaly regionální a místní konzultace, které by umožnily účast těm organizacím a zainteresovaným stranám, které vyvíjejí svou činnost daleko od velkých měst;

Přidělování prostředků

| 16. | poukazuje na to, že třebaže mají navrhované reformy pozitivní aspekty, jako je zjednodušení a flexibilita, přinášejí zároveň nejistotu ohledně rozdělování prostředků mezi jednotlivá odvětví a témata. Zdůrazňuje proto, že je potřeba přidělovat prostředky podle potřeb tak, že se bude vycházet z důkladné analýzy potřeb a priority se budou řadit podle přístupu založeného na právech. Toho lze dosáhnout prostřednictvím mechanismů a pojistek zavedených k tomu, aby zaručovaly efektivní prioritizaci, včetně účasti místních a regionálních orgánů a dalších zainteresovaných stran na vypracovávání vnitrostátních strategií; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že třebaže mají navrhované reformy pozitivní aspekty, jako je zjednodušení a flexibilita, přinášejí zároveň nejistotu ohledně rozdělování prostředků mezi jednotlivá odvětví a témata. Zdůrazňuje proto, že je potřeba přidělovat prostředky podle potřeb tak, že se bude vycházet z důkladné analýzy potřeb a priority se budou řadit podle přístupu založeného na právech. Toho lze dosáhnout prostřednictvím mechanismů a pojistek zavedených k tomu, aby zaručovaly efektivní prioritizaci, včetně účasti místních a regionálních orgánů a dalších zainteresovaných stran na vypracovávání vnitrostátních strategií;

| 17. | podtrhuje, že prostředky je zapotřebí rozdělovat rovnoměrně podle institucionální kapacity a návrhů projektů a nesoustřeďovat finanční prostředky jen na několik příjemců; |
| --- | --- |

17.

podtrhuje, že prostředky je zapotřebí rozdělovat rovnoměrně podle institucionální kapacity a návrhů projektů a nesoustřeďovat finanční prostředky jen na několik příjemců;

| 18. | v případě, že se financí nedostává, by měly podle jeho názoru dostat přednost prostředky, které jsou určené na ochranu základních lidských práv a svobod, včetně těch, které se věnují základní životní úrovni, otázkám rovnosti žen a mužů a právu na azyl, a dále prostředky, které jdou na budování kapacit místních a regionálních orgánů s cílem řídit migrační toky; |
| --- | --- |

18.

v případě, že se financí nedostává, by měly podle jeho názoru dostat přednost prostředky, které jsou určené na ochranu základních lidských práv a svobod, včetně těch, které se věnují základní životní úrovni, otázkám rovnosti žen a mužů a právu na azyl, a dále prostředky, které jdou na budování kapacit místních a regionálních orgánů s cílem řídit migrační toky;

Povinnost účasti zainteresovaných stran

| 19. | zdůrazňuje, že pro dosažení skutečných výsledků je důležité zaujmout participativní přístup, a podporuje návrhy, které členským státům ukládají povinnost navazovat za účelem vypracování, provádění a monitorování vnitrostátních programů partnerství se všemi dotčenými veřejnoprávními orgány a příslušnými zainteresovanými stranami, včetně občanské společnosti a mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že pro dosažení skutečných výsledků je důležité zaujmout participativní přístup, a podporuje návrhy, které členským státům ukládají povinnost navazovat za účelem vypracování, provádění a monitorování vnitrostátních programů partnerství se všemi dotčenými veřejnoprávními orgány a příslušnými zainteresovanými stranami, včetně občanské společnosti a mezinárodních organizací;

| 20. | naléhavě proto žádá, aby bylo partnerství zainteresovaných stran posíleno a aby bylo stanoveno jako povinné. Upozorňuje na to, že je možné, že současný návrh nařízení o obecných ustanoveních (4) nestanoví účast dostatečně závazným způsobem. Ačkoli mechanismy koordinace jsou stanoveny jako povinné, v ostatních oblastech panuje velká možnost uvážení, zda se smysluplné partnerství vlastně uskuteční, nebo nikoli; |
| --- | --- |

20.

naléhavě proto žádá, aby bylo partnerství zainteresovaných stran posíleno a aby bylo stanoveno jako povinné. Upozorňuje na to, že je možné, že současný návrh nařízení o obecných ustanoveních (4) nestanoví účast dostatečně závazným způsobem. Ačkoli mechanismy koordinace jsou stanoveny jako povinné, v ostatních oblastech panuje velká možnost uvážení, zda se smysluplné partnerství vlastně uskuteční, nebo nikoli;

| 21. | domnívá se, že možná není nejvhodnější jmenovat jediný odpovědný orgán ke všem činnostem podporovaným fondy, navzdory zjednodušení, jež by to mohlo přinést. K zajištění spravedlnosti v rozhodnutích je třeba zavést transparentnost a kontrolní mechanismy. Obává se, že může dojít k tomu, že z právních důvodů nebude možné, aby pověřený orgán pracoval pod dohledem vnitrostátního odpovědného orgánu. Navrhuje proto, aby byla nařízení dostatečně flexibilní, aby zohledňovala všechny vnitrostátní předpisy, které v EU platí, a nenutila členské státy k tomu, aby měnily své ústavní struktury, pokud lze cílů stejně dobře dosáhnout partnerským přístupem; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že možná není nejvhodnější jmenovat jediný odpovědný orgán ke všem činnostem podporovaným fondy, navzdory zjednodušení, jež by to mohlo přinést. K zajištění spravedlnosti v rozhodnutích je třeba zavést transparentnost a kontrolní mechanismy. Obává se, že může dojít k tomu, že z právních důvodů nebude možné, aby pověřený orgán pracoval pod dohledem vnitrostátního odpovědného orgánu. Navrhuje proto, aby byla nařízení dostatečně flexibilní, aby zohledňovala všechny vnitrostátní předpisy, které v EU platí, a nenutila členské státy k tomu, aby měnily své ústavní struktury, pokud lze cílů stejně dobře dosáhnout partnerským přístupem;

Společný evropský azylový systém

| 22. | vítá kroky směrem ke společnému evropskému azylovému systému, ale zároveň zdůrazňuje, že jeho cílem musí být dosáhnout takových standardů, jaké platí v lepších systémech a strukturách, nikoli aby vedl ke všeobecnému poklesu kvality v důsledku sladění se slabšími systémy; |
| --- | --- |

22.

vítá kroky směrem ke společnému evropskému azylovému systému, ale zároveň zdůrazňuje, že jeho cílem musí být dosáhnout takových standardů, jaké platí v lepších systémech a strukturách, nikoli aby vedl ke všeobecnému poklesu kvality v důsledku sladění se slabšími systémy;

| 23. | byl by rád, aby se jasněji stanovilo, zda bude společný evropský azylový systém využívat pouze prostředky, které mu budou přímo přiděleny, či zda bude také moci mít přístup k fondům v oblasti vnitřních věcí; |
| --- | --- |

23.

byl by rád, aby se jasněji stanovilo, zda bude společný evropský azylový systém využívat pouze prostředky, které mu budou přímo přiděleny, či zda bude také moci mít přístup k fondům v oblasti vnitřních věcí;

Přijímání a integrace osob pod mezinárodní ochranou a státních příslušníků třetích zemí

| 24. | bere na vědomí a schvaluje uznání, jakého se dostává významu místních a regionálních orgánů v přijímacích a azylových systémech, stejně jako při integraci státních příslušníků třetích zemí a legálních migrantů; |
| --- | --- |

24.

bere na vědomí a schvaluje uznání, jakého se dostává významu místních a regionálních orgánů v přijímacích a azylových systémech, stejně jako při integraci státních příslušníků třetích zemí a legálních migrantů;

| 25. | chválí myšlenku zaměřit se na nejzranitelnější osoby včetně obětí obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

25.

chválí myšlenku zaměřit se na nejzranitelnější osoby včetně obětí obchodování s lidmi;

| 26. | upozorňuje, že integrace se musí zaměřovat na dlouhodobá a udržitelná opatření a že je třeba přitom mít na paměti, že je to dvoustranný proces, v němž lze činnosti zaměřovat jak na přijímající společenství, tak na společenství migrantů; |
| --- | --- |

26.

upozorňuje, že integrace se musí zaměřovat na dlouhodobá a udržitelná opatření a že je třeba přitom mít na paměti, že je to dvoustranný proces, v němž lze činnosti zaměřovat jak na přijímající společenství, tak na společenství migrantů;

| 27. | navrhuje, aby fondy v oblasti vnitřních věcí podporovaly také činnosti, jež doporučuje Evropská komise, která ve druhé evropské agendě pro integraci uznává víceúrovňový přístup ke správě (5); |
| --- | --- |

27.

navrhuje, aby fondy v oblasti vnitřních věcí podporovaly také činnosti, jež doporučuje Evropská komise, která ve druhé evropské agendě pro integraci uznává víceúrovňový přístup ke správě (5);

| 28. | upozorňuje na to, že postupy administrativního zajištění osob v celé EU procházejí přezkumem ze strany orgánů Evropského soudu pro lidská práva a lidskoprávních organizací a zdůrazňuje, že financování projektů spojených se zajištěním osob musí zaručovat, že jsou tyto postupy zajištění v souladu s právem EU a rozhodnutími Evropského soudu pro lidská práva; |
| --- | --- |

28.

upozorňuje na to, že postupy administrativního zajištění osob v celé EU procházejí přezkumem ze strany orgánů Evropského soudu pro lidská práva a lidskoprávních organizací a zdůrazňuje, že financování projektů spojených se zajištěním osob musí zaručovat, že jsou tyto postupy zajištění v souladu s právem EU a rozhodnutími Evropského soudu pro lidská práva;

| 29. | zdůrazňuje, že členům jedné rodiny, kteří jsou příjemci mezinárodní ochrany v různých členských státech, by se mělo povolit žít společně a být příjemci ochrany v tomtéž členském státě; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že členům jedné rodiny, kteří jsou příjemci mezinárodní ochrany v různých členských státech, by se mělo povolit žít společně a být příjemci ochrany v tomtéž členském státě;

Sdílení odpovědnosti a přemisťování v rámci EU

| 30. | zdůrazňuje, že evropským příhraničním regionům se musí dostat přiměřenější podpory, pokud jde o azyl a migraci, zejména ve zvláště obtížných obdobích (6); |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že evropským příhraničním regionům se musí dostat přiměřenější podpory, pokud jde o azyl a migraci, zejména ve zvláště obtížných obdobích (6);

| 31. | zdůrazňuje, že kritéria a mechanismy přemisťování musí být nediskriminační povahy a zaměřovat se na nejzranitelnější osoby, ale zároveň je zapotřebí mít na paměti hlediska trhu práce v EU, zejména pokud jde o osoby, které se v současnosti nacházejí v oblastech, kde je přístup na pracovní trh omezen. Neměly by se zaměřovat na upřednostňování těch, kdo mají vysokou kvalifikaci a jsou již v hostitelské zemi integrováni; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že kritéria a mechanismy přemisťování musí být nediskriminační povahy a zaměřovat se na nejzranitelnější osoby, ale zároveň je zapotřebí mít na paměti hlediska trhu práce v EU, zejména pokud jde o osoby, které se v současnosti nacházejí v oblastech, kde je přístup na pracovní trh omezen. Neměly by se zaměřovat na upřednostňování těch, kdo mají vysokou kvalifikaci a jsou již v hostitelské zemi integrováni;

| 32. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají dobrou pozici k tomu, aby se účastnily zavádění takových mechanismů (7); |
| --- | --- |

32.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány mají dobrou pozici k tomu, aby se účastnily zavádění takových mechanismů (7);

| 33. | je toho názoru, že solidarita při podpoře zemí, které čelí zátěži, by měla být podmíněna situací v oblasti lidských práv a respektováním unijních standardů přijímání, a tak by se měly dávat pobídky ke zlepšení; |
| --- | --- |

33.

je toho názoru, že solidarita při podpoře zemí, které čelí zátěži, by měla být podmíněna situací v oblasti lidských práv a respektováním unijních standardů přijímání, a tak by se měly dávat pobídky ke zlepšení;

Program EU pro znovuusídlení

| 34. | vítá zřízení programu EU pro znovuusídlení a vybízí k tomu, aby byl v partnerství mezi společným evropským azylovým systémem, vysokým komisařem OSN pro uprchlíky a nevládními organizacemi vytvořen jasný rámec, přičemž by byly zohledněny osvědčené postupy v ostatních částech světa. EU by měla jít příkladem a snažit se vymezit a poskytnout ochranu těm, na něž mezinárodní společenství nejvíce zapomíná; |
| --- | --- |

34.

vítá zřízení programu EU pro znovuusídlení a vybízí k tomu, aby byl v partnerství mezi společným evropským azylovým systémem, vysokým komisařem OSN pro uprchlíky a nevládními organizacemi vytvořen jasný rámec, přičemž by byly zohledněny osvědčené postupy v ostatních částech světa. EU by měla jít příkladem a snažit se vymezit a poskytnout ochranu těm, na něž mezinárodní společenství nejvíce zapomíná;

| 35. | vyzdvihuje, že k tomu, aby se zvýšil počet míst, jež členské státy dají k dispozic ke znovuusídlení, jsou zapotřebí pobídky a informace o výhodách; |
| --- | --- |

35.

vyzdvihuje, že k tomu, aby se zvýšil počet míst, jež členské státy dají k dispozic ke znovuusídlení, jsou zapotřebí pobídky a informace o výhodách;

| 36. | zdůrazňuje, že je zapotřebí i nadále jasně odlišovat znovuusídlování ze třetích zemí a přemisťování v rámci EU i počty osob, které jsou těmto dvěma programům přiděleny; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že je zapotřebí i nadále jasně odlišovat znovuusídlování ze třetích zemí a přemisťování v rámci EU i počty osob, které jsou těmto dvěma programům přiděleny;

Asistovaný dobrovolný návrat

| 37. | opakuje, že programy by měly fungovat zásadně jen na základě dobrovolnosti a v souladu s cíli rozvojové spolupráce a měly by vést k trvalé sociální integraci takto postižených osob (8). Návrat musí být snadno realizovatelný a zajišťovat životaschopnost návratu a také to, že nebude zahájen další migrační projekt (9). Toho by šlo dosáhnout prostřednictvím partnerství se specializovanými mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní organizace pro migraci (IOM); |
| --- | --- |

37.

opakuje, že programy by měly fungovat zásadně jen na základě dobrovolnosti a v souladu s cíli rozvojové spolupráce a měly by vést k trvalé sociální integraci takto postižených osob (8). Návrat musí být snadno realizovatelný a zajišťovat životaschopnost návratu a také to, že nebude zahájen další migrační projekt (9). Toho by šlo dosáhnout prostřednictvím partnerství se specializovanými mezinárodními organizacemi, jako je Mezinárodní organizace pro migraci (IOM);

| 38. | poukazuje na to, že úspěšnost strategií pro navracení osob nelze uspokojivě měřit čistě kvantitativním ukazatelem počtu navrácených osob. Jako ukazatel by bylo možné zvolit počet navrácených osob v poměru k počtu případů a za zohlednění dlouhodobých kvalitativních faktorů; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na to, že úspěšnost strategií pro navracení osob nelze uspokojivě měřit čistě kvantitativním ukazatelem počtu navrácených osob. Jako ukazatel by bylo možné zvolit počet navrácených osob v poměru k počtu případů a za zohlednění dlouhodobých kvalitativních faktorů;

Strategie vnitřní bezpečnosti

| 39. | zdůrazňuje své vlastní klíčové zapojení do procesu zvyšování vnitřní bezpečnosti Evropy a nutnost zvyšovat kapacity místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje své vlastní klíčové zapojení do procesu zvyšování vnitřní bezpečnosti Evropy a nutnost zvyšovat kapacity místních a regionálních orgánů;

| 40. | zdůrazňuje, že při financování Fondu pro vnitřní bezpečnost je třeba mít na paměti nutnost investovat do dalšího výzkumu a realizovat inovace a sdílení odborných poznatků v takových oblastech, jako je kybernetická bezpečnost, forenzní věda, ochrana klíčové infrastruktury a bezpečnosti ve městech, a že Evropská komise toto prosazuje v souladu s rostoucí potřebou věnovat se stále specifičtějším a komplexnějším problémům; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že při financování Fondu pro vnitřní bezpečnost je třeba mít na paměti nutnost investovat do dalšího výzkumu a realizovat inovace a sdílení odborných poznatků v takových oblastech, jako je kybernetická bezpečnost, forenzní věda, ochrana klíčové infrastruktury a bezpečnosti ve městech, a že Evropská komise toto prosazuje v souladu s rostoucí potřebou věnovat se stále specifičtějším a komplexnějším problémům;

| 41. | potvrzuje význam zapojení místních a regionálních orgánů do policejní a bezpečnostní spolupráce, již lze realizovat prostřednictvím odborné přípravy, sdílením osvědčených postupů a preventivních programů i rozvojem společných nástrojů a informačních systémů a zlepšením komunikace; |
| --- | --- |

41.

potvrzuje význam zapojení místních a regionálních orgánů do policejní a bezpečnostní spolupráce, již lze realizovat prostřednictvím odborné přípravy, sdílením osvědčených postupů a preventivních programů i rozvojem společných nástrojů a informačních systémů a zlepšením komunikace;

Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti

| 42. | doporučuje, aby se posílily stávající místní a regionální sítě a aby se využívaly ve všech členských státech, či aby byly v případě potřeby zřizovány sítě nové, aby se tak usnadnila výměna osvědčených postupů, pokud jde o sociální integraci, odborné vzdělávání a porozumění násilnému extremismu vycházejícímu z obcí a městských čtvrtí. Tím by se mohla podpořit činnost, kterou vyvíjí nedávno vytvořená evropská síť proti radikalizaci; |
| --- | --- |

42.

doporučuje, aby se posílily stávající místní a regionální sítě a aby se využívaly ve všech členských státech, či aby byly v případě potřeby zřizovány sítě nové, aby se tak usnadnila výměna osvědčených postupů, pokud jde o sociální integraci, odborné vzdělávání a porozumění násilnému extremismu vycházejícímu z obcí a městských čtvrtí. Tím by se mohla podpořit činnost, kterou vyvíjí nedávno vytvořená evropská síť proti radikalizaci;

| 43. | navrhuje, aby financování v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost zahrnovalo veřejnou konzultaci na místní úrovni v členských státech a dosahovalo i na ty, kdo se cítí být ze společnosti vyloučeni. To může napomoci tomu, aby vzniklo mnohostranné porozumění pocitů lidí a pojímání terorismu na místní úrovni i motivací k extremismu; |
| --- | --- |

43.

navrhuje, aby financování v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost zahrnovalo veřejnou konzultaci na místní úrovni v členských státech a dosahovalo i na ty, kdo se cítí být ze společnosti vyloučeni. To může napomoci tomu, aby vzniklo mnohostranné porozumění pocitů lidí a pojímání terorismu na místní úrovni i motivací k extremismu;

| 44. | vyzdvihuje význam důkladnější kontroly postupů bank a podniků, aby bylo možné identifikovat a zaměřit se na financování terorismu a organizované trestné činnosti prostřednictvím praní peněz a kombinací trestné činnosti s podniky s legitimním cílem; |
| --- | --- |

44.

vyzdvihuje význam důkladnější kontroly postupů bank a podniků, aby bylo možné identifikovat a zaměřit se na financování terorismu a organizované trestné činnosti prostřednictvím praní peněz a kombinací trestné činnosti s podniky s legitimním cílem;

| 45. | připomíná rovněž, že je důležité konfiskovat výnosy z trestné činnosti, což je bezpochyby důležitý způsob, jak bojovat proti jakémukoliv typu trestné činnosti obecně. Vítá tudíž skutečnost, že Evropská komise navrhuje posílení právního rámce pro konfiskaci (10); |
| --- | --- |

45.

připomíná rovněž, že je důležité konfiskovat výnosy z trestné činnosti, což je bezpochyby důležitý způsob, jak bojovat proti jakémukoliv typu trestné činnosti obecně. Vítá tudíž skutečnost, že Evropská komise navrhuje posílení právního rámce pro konfiskaci (10);

| 46. | poukazuje na to, že třebaže partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou mít pozitivní dopady, privatizaci v oblasti bezpečnosti je třeba se vyhýbat; |
| --- | --- |

46.

poukazuje na to, že třebaže partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou mít pozitivní dopady, privatizaci v oblasti bezpečnosti je třeba se vyhýbat;

Ochrana hranic a záchrana

| 47. | zdůrazňuje, že na kontrolu hranic je třeba přidělit odpovídající finanční prostředky (11). Zároveň soudí, že pokud jde o boj proti nelegální migraci, je diskutabilní, zda jsou masivní investice do ochrany hranic tím nejefektivnějším a nejúčinnějším způsobem, jak přinést dlouhodobou a smysluplnou změnu; |
| --- | --- |

47.

zdůrazňuje, že na kontrolu hranic je třeba přidělit odpovídající finanční prostředky (11). Zároveň soudí, že pokud jde o boj proti nelegální migraci, je diskutabilní, zda jsou masivní investice do ochrany hranic tím nejefektivnějším a nejúčinnějším způsobem, jak přinést dlouhodobou a smysluplnou změnu;

| 48. | vyzdvihuje, že je potřeba, aby byla opatření na hranicích nezávisle monitorována organizací, jako je vysoký komisař OSN pro uprchlíky, aby tak bylo zajištěno dodržování základních lidských práv včetně citlivosti k otázkám rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

48.

vyzdvihuje, že je potřeba, aby byla opatření na hranicích nezávisle monitorována organizací, jako je vysoký komisař OSN pro uprchlíky, aby tak bylo zajištěno dodržování základních lidských práv včetně citlivosti k otázkám rovnosti žen a mužů;

| 49. | zdůrazňuje, že otázky týkající se lidských životů by měly převažovat nad všemi ostatními otázkami, a vyzývá k tomu, aby členské státy více spolupracovaly a více sdílely odpovědnost, pokud jde o zachráněné osoby, aby se tak poskytly pobídky k zachraňování. Soudí, že automatické sdílení odpovědnosti by mohlo pomoci k tomu, aby bylo na moři zachráněno více životů; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že otázky týkající se lidských životů by měly převažovat nad všemi ostatními otázkami, a vyzývá k tomu, aby členské státy více spolupracovaly a více sdílely odpovědnost, pokud jde o zachráněné osoby, aby se tak poskytly pobídky k zachraňování. Soudí, že automatické sdílení odpovědnosti by mohlo pomoci k tomu, aby bylo na moři zachráněno více životů;

Reakce na mimořádné situace

| 50. | vítá změny, jejichž cílem je urychlení reakcí na mimořádné situace; |
| --- | --- |

50.

vítá změny, jejichž cílem je urychlení reakcí na mimořádné situace;

| 51. | naléhavě vyzývá Komisi, aby se zavázala k plánování a vývoji přeshraničních operací, na nichž se budou aktivně podílet příhraniční regiony. To by regionům umožnilo podělit se o své zkušenosti s civilní ochranou a poskytnout solidní operační základnu, na níž by mohla spočívat evropská složka rychlé reakce na mimořádné situace; |
| --- | --- |

51.

naléhavě vyzývá Komisi, aby se zavázala k plánování a vývoji přeshraničních operací, na nichž se budou aktivně podílet příhraniční regiony. To by regionům umožnilo podělit se o své zkušenosti s civilní ochranou a poskytnout solidní operační základnu, na níž by mohla spočívat evropská složka rychlé reakce na mimořádné situace;

| 52. | žádá Komisi, aby se ujala úlohy zintenzivněného přímého řízení v mimořádných situacích, aby tak byla zachována určitá úroveň dohledu, a aby pomáhala s přeshraniční koordinací; |
| --- | --- |

52.

žádá Komisi, aby se ujala úlohy zintenzivněného přímého řízení v mimořádných situacích, aby tak byla zachována určitá úroveň dohledu, a aby pomáhala s přeshraniční koordinací;

| 53. | vybízí členské státy k tomu, aby k rychlé reakci na mimořádné situace zřídily víceoborové týmy, obzvláště tam, kde má mimořádná situace takové prvky, jako jsou smíšené migrační toky, kdy jsou rozhodující znalosti azylového práva a lidských práv; |
| --- | --- |

53.

vybízí členské státy k tomu, aby k rychlé reakci na mimořádné situace zřídily víceoborové týmy, obzvláště tam, kde má mimořádná situace takové prvky, jako jsou smíšené migrační toky, kdy jsou rozhodující znalosti azylového práva a lidských práv;

| 54. | poukazuje na to, že některé mimořádné situace mohou být dlouhodobější, a že prostředky pro tyto situace musí být dostupné po celou dobu trvání mimořádné situace; |
| --- | --- |

54.

poukazuje na to, že některé mimořádné situace mohou být dlouhodobější, a že prostředky pro tyto situace musí být dostupné po celou dobu trvání mimořádné situace;

Vnější aspekty řízení migrace

| 55. | vítá soudržnější přístup k vnitřním a vnějším aspektům řízení migrace a vnitřní bezpečnosti a upozorňuje na to, že spolupráce a dialog s třetími zeměmi jsou nezbytné jak z důvodu boje proti nedovolenému přistěhovalectví, tak kvůli podpoře přistěhovalectví dovoleného; |
| --- | --- |

55.

vítá soudržnější přístup k vnitřním a vnějším aspektům řízení migrace a vnitřní bezpečnosti a upozorňuje na to, že spolupráce a dialog s třetími zeměmi jsou nezbytné jak z důvodu boje proti nedovolenému přistěhovalectví, tak kvůli podpoře přistěhovalectví dovoleného;

| 56. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány, jež jsou nejblíže třetím zemím nebo s nimi mají nejsilnější vazby, mohou poskytnout rozhodující vazby pro spolupráci EU s těmito zeměmi a tak zásadně přispět ke zlepšení vztahů a životních podmínek ve městech a regionech původu a v tranzitních městech a regionech (12). VR je díky své spolupráci s místními a regionálními orgány v zemích usilujících o přistoupení a sousedních zemích (např. pracovní skupiny a společné poradní výbory, CORLEAP, ARLEM) v dobré pozici k tomu, aby prosazoval cíle fondů za hranicemi EU; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že místní a regionální orgány, jež jsou nejblíže třetím zemím nebo s nimi mají nejsilnější vazby, mohou poskytnout rozhodující vazby pro spolupráci EU s těmito zeměmi a tak zásadně přispět ke zlepšení vztahů a životních podmínek ve městech a regionech původu a v tranzitních městech a regionech (12). VR je díky své spolupráci s místními a regionálními orgány v zemích usilujících o přistoupení a sousedních zemích (např. pracovní skupiny a společné poradní výbory, CORLEAP, ARLEM) v dobré pozici k tomu, aby prosazoval cíle fondů za hranicemi EU;

| 57. | nevidí jasné odlišení mezi rozvojovými a nerozvojovými činnostmi, pokud jde o třetí země, a žádá soudržnost a koordinaci mezi projekty financovanými z prostředků na pomoc a rozvoj a projekty v oblasti vnitřních věcí v duchu solidarity a sdílení odpovědnosti s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

57.

nevidí jasné odlišení mezi rozvojovými a nerozvojovými činnostmi, pokud jde o třetí země, a žádá soudržnost a koordinaci mezi projekty financovanými z prostředků na pomoc a rozvoj a projekty v oblasti vnitřních věcí v duchu solidarity a sdílení odpovědnosti s třetími zeměmi;

| 58. | žádá záruky, aby členské státy nemohly prostřednictvím vnějšího aspektu fondů v oblasti vnitřních věcí sledovat své vlastní vnitrostátní zájmy, a také mechanismy, které by zajistily transparentnost ve dvoustranné spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi. |
| --- | --- |

58.

žádá záruky, aby členské státy nemohly prostřednictvím vnějšího aspektu fondů v oblasti vnitřních věcí sledovat své vlastní vnitrostátní zájmy, a také mechanismy, které by zajistily transparentnost ve dvoustranné spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

COM(2011) 750 final

Nařízení, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz

Pozměňovací návrh 1

Článek 3

Změnit odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | podporovat správu hranic, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany vnějších hranic na jedné straně a plynulý přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis na straně druhé. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

podporovat správu hranic, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany vnějších hranic na jedné straně a plynulý přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis na straně druhé.

| (b) | podporovat správu hranic, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany vnějších hranic na jedné straně a plynulý přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis na straně druhé. |
| --- | --- |

(b)

podporovat správu hranic, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany vnějších hranic na jedné straně a plynulý přechod přes vnější hranice v souladu s schengenským acquis na straně druhé.

Dosažení tohoto cíle se měří ukazateli, mezi něž patří např. vývoj vybavení pro ochranu hranic a zadržení státních příslušníků třetích zemí vstupujících do země neoprávněně na vnějších hranicích v závislosti na riziku příslušné části vnějších hranic.

Dosažení tohoto cíle se měří ukazateli, mezi něž patří např. vývoj vybavení pro ochranu hranic a zadržení státních příslušníků třetích zemí vstupujících do země neoprávněně na vnějších hranicích v závislosti na riziku příslušné části vnějších hranic a

Odůvodnění

Viz odstavec 5. Orgány, jež řeší smíšené toky migrace, potřebují určitou úroveň znalosti práva na azyl, aby mohly toto právo vykonávat.

Pozměňovací návrh 2

Článek 3

Vložit odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 48.

Pozměňovací návrh 3

Článek 3

Změnit odst. 3 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (f) | posilování spolupráce mezi členskými státy působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(f)

posilování spolupráce mezi členskými státy působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu.

| (f) | posilování spolupráce mezi členskými státy působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu. |
| --- | --- |

(f)

posilování spolupráce mezi členskými státy působícími ve třetích zemích v souvislosti s toky státních příslušníků třetích zemí na území členských států, jakož i spolupráce s třetími zeměmi v tomto ohledu.

Odůvodnění

Viz odstavec 55.

Pozměňovací návrh 4

Článek 3

Vložit odst. 3 písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 47.

Pozměňovací návrh 5

Článek 4

Vložit odst. 1 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 48.

Pozměňovací návrh 6

Článek 4

Vložit odst. 1 písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavce 47 a 48.

Pozměňovací návrh 7

Článek 4

Vložit odst. 1 písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 5.

Pozměňovací návrh 8

Článek 9

Změnit odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na národní úrovni v řízení vnějších hranic mj. s ohledem na technologii, vývoj a/nebo normy pro řízení migračních toků; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na národní úrovni v řízení vnějších hranic mj. s ohledem na technologii, vývoj a/nebo normy pro řízení migračních toků;

| (b) | podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na národní úrovni v řízení vnějších hranic mj. s ohledem na technologii, vývoj a/nebo normy pro řízení migračních toků |
| --- | --- |

(b)

podporovat a rozšiřovat stávající kapacitu na národní úrovni v řízení vnějších hranic mj. s ohledem na technologii, vývoj a/nebo normy pro řízení migračních toků

Odůvodnění

Viz odstavec 5.

Pozměňovací návrh 9

Článek 13

Změnit odst. 2 písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (g) | zlepšovat kapacitu evropských sítí na propagaci, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(g)

zlepšovat kapacitu evropských sítí na propagaci, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie;

| (g) | zlepšovat kapacitu evropských sítí na propagaci, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie; |
| --- | --- |

(g)

zlepšovat kapacitu evropských sítí na propagaci, podporu a další rozvoj politik a cílů Unie;

Odůvodnění

Viz odstavce 3 a 55.

COM(2011) 751 final

Nařízení, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond

Pozměňovací návrh 1

Článek 3

Změnit odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | podpory spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(c)

podpory spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu;

| (c) | podpory spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu; |
| --- | --- |

(c)

podpory spravedlivých a účinných strategií navracení osob prováděných v členských státech s důrazem na udržitelnost návratů a efektivitu zpětného přebírání osob v zemích původu;

Dosažení tohoto cíle bude měřeno ukazateli, jako je mimo jiné počet navrácených osob.

Dosažení tohoto cíle bude měřeno ukazateli, jako je mimo jiné počet navrácených osob v .

Odůvodnění

Viz odstavec 37.

Pozměňovací návrh 2

Článek 5

Změnit odst. 1 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (e) | informací pro místní společenství a odborné vzdělávání zaměstnanců místních úřadů, které budou v kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(e)

informací pro místní společenství a odborné vzdělávání zaměstnanců místních úřadů, které budou v kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí;

| (e) | informací pro místní společenství a a odborné vzdělávání zaměstnanců místních a úřadů a , které budou v kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí; |
| --- | --- |

(e)

informací pro místní společenství a a odborné vzdělávání zaměstnanců místních a úřadů a , které budou v kontaktu s osobami přijímanými hostitelskou zemí;

Odůvodnění

Integrační projekty často realizují právě subjekty občanské společnosti.

Pozměňovací návrh 3

Článek 5

Vložit odst. 1 písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 28.

Pozměňovací návrh 4

Článek 6

Změnit písmeno b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | opatření přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

opatření přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami, rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy.

| (b) | opatření přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami a , rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy. |
| --- | --- |

(b)

opatření přímo přispívající k hodnocení azylové politiky, jako je posuzování dopadu na vnitrostátní úrovni, průzkumy mezi různými cílovými skupinami a , rozvoj ukazatelů a srovnávací analýzy.

Odůvodnění

Viz odstavec 13.

Pozměňovací návrh 5

Článek 7

Vložit písmeno h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 30.

Pozměňovací návrh 6

Článek 8

Změnit písmeno a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | vytváření informačních balíčků a provádění informačních kampaní, mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

vytváření informačních balíčků a provádění informačních kampaní, mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek;

| (a) | vytváření informačních balíčků a provádění informačních kampaní a , mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek; |
| --- | --- |

(a)

vytváření informačních balíčků a provádění informačních kampaní a , mimo jiné prostřednictvím uživatelsky přístupných informačních a komunikačních technologií a internetových stránek;

Odůvodnění

Viz odstavec 25.

Pozměňovací návrh 7

Článek 9

Změnit odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Ve shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá opatření provádějí v rámci ucelených strategií, jež realizují nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni. V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují především na: | 1.   Ve shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá opatření provádějí v rámci ucelených a strategií , jež realizují nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni. V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují především na: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Ve shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá opatření provádějí v rámci ucelených strategií, jež realizují nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni. V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují především na:

1.   Ve shodě se specifickým cílem vymezeným v čl. 3 odst. 2 písm. b) se způsobilá opatření provádějí v rámci ucelených a strategií , jež realizují nevládní organizace a místní a/nebo regionální orgány a jež jsou určeny především k integraci osob uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až g) na místní a/nebo případně regionální úrovni. V této souvislosti se způsobilá opatření zaměřují především na:

Odůvodnění

Viz odstavec 25.

Pozměňovací návrh 8

Článek 9

Změnit odst. 1 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | vytváření a rozvoj těchto integračních strategií, včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů a hodnocení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

vytváření a rozvoj těchto integračních strategií, včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů a hodnocení;

| (a) | vytváření a rozvoj těchto integračních strategií , včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů a hodnocení a ; |
| --- | --- |

(a)

vytváření a rozvoj těchto integračních strategií , včetně analýzy potřeb, vylepšování ukazatelů a hodnocení a ;

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 23.

Pozměňovací návrh 9

Článek 9

Vložit odst. 1 písm. i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 26.

Pozměňovací návrh 10

Článek 9

Vložit odst. 1 písm. j)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 26.

Pozměňovací návrh 11

Článek 10

Vložit písmeno f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavce 46 a 54.

Pozměňovací návrh 12

Článek 11

Změnit písmeno a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | vytváření a vylepšování ubytovací infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

vytváření a vylepšování ubytovací infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění;

| (a) | vytváření a vylepšování ubytovací infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění |
| --- | --- |

(a)

vytváření a vylepšování ubytovací infrastruktury či služeb a podmínek přijímání či zajištění

Odůvodnění

Viz odstavec 27.

Pozměňovací návrh 13

Článek 12

Změnit písmeno b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm;

| (b) | opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm; |
| --- | --- |

(b)

opatření asistovaného dobrovolného návratu, včetně lékařských prohlídek a lékařské pomoci, cestovních opatření, finančních příspěvků, pomoci a poradenství před návratem a po něm;

Odůvodnění

Viz odstavce 36 a 37.

Pozměňovací návrh 14

Článek 13

Změnit písmeno a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | podporu a posílení operativní spolupráce mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

podporu a posílení operativní spolupráce mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí;

| (a) | podporu a posílení operativní spolupráce mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí i s ; |
| --- | --- |

(a)

podporu a posílení operativní spolupráce mezi útvary členských států zodpovědnými za navracení osob, i pokud jde o spolupráci s konzulárními úřady a imigračními úřady třetích zemí i s ;

Odůvodnění

Viz odstavec 36.

Pozměňovací návrh 15

Článek 17

Změnit odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Následující zranitelné skupiny uprchlíků patří v každém případě do společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení a mají nárok na paušální částku stanovenou v odstavci 2:






  — | ohrožené ženy a děti, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Následující zranitelné skupiny uprchlíků patří v každém případě do společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení a mají nárok na paušální částku stanovenou v odstavci 2:

—

ohrožené ženy a děti,

| — | nezletilé osoby bez doprovodu, |
| --- | --- |

—

nezletilé osoby bez doprovodu,

| — | osoby, jejichž vážný zdravotní stav může být vyřešen pouze díky znovuusídlení, |
| --- | --- |

—

osoby, jejichž vážný zdravotní stav může být vyřešen pouze díky znovuusídlení,

| — | osoby, které potřebují být mimořádně či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické ochrany. |
| --- | --- |

—

osoby, které potřebují být mimořádně či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické ochrany.

4.   Následující zranitelné skupiny uprchlíků patří v každém případě do společných priorit Unie v oblasti znovuusídlení a mají nárok na paušální částku stanovenou v odstavci 2:

| — | ohrožené ženy a děti, |
| --- | --- |

—

ohrožené ženy a děti,

| — | nezletilé osoby bez doprovodu, |
| --- | --- |

—

nezletilé osoby bez doprovodu,

| — | osoby, jejichž vážný zdravotní a stav může být vyřešen pouze díky znovuusídlení, |
| --- | --- |

—

osoby, jejichž vážný zdravotní a stav může být vyřešen pouze díky znovuusídlení,

| — | osoby, které potřebují být mimořádně či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické ochrany. |
| --- | --- |

—

osoby, které potřebují být mimořádně či naléhavě znovuusídleny z důvodu právní či fyzické ochrany.

Odůvodnění

Viz odstavec 33. Upřednostňování osob ve vážném psychickém stavu je osvědčeným postupem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky i dalších.

Pozměňovací návrh 16

Článek 18

Vložit odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 32.

Pozměňovací návrh 17

Článek 18

Vložit odstavec 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 30.

Pozměňovací návrh 18

Článek 19

Změnit odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Za účelem přidělení částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí Komise do 31. května 2017 potřeby členských států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a očekávaný vývoj. | 1.   Za účelem přidělení částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí Komise do 31. května 2017 potřeby členských států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a očekávaný vývoj. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Za účelem přidělení částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí Komise do 31. května 2017 potřeby členských států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a očekávaný vývoj.

1.   Za účelem přidělení částky uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) posoudí Komise do 31. května 2017 potřeby členských států, pokud jde o jejich azylové a přijímací systémy, situaci týkající se migračních toků v období 2014 až 2016 a očekávaný vývoj.

Odůvodnění

Situace v oblasti migrace se může změnit přes noc. Systém by měl být natolik pružný, aby se s těmito změnami vyrovnal.

Pozměňovací návrh 19

Článek 22

Změnit odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu se poskytne finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace. | 1.   Z fondu se poskytne finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Z fondu se poskytne finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace.

1.   Z fondu se poskytne finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace .

Odůvodnění

Viz odstavec 53.

Pozměňovací návrh 20

Článek 23

Změnit odst. 2 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni spolu se zástupci členských států, akademické obce, občanské společnosti, skupin odborníků a dalších unijních/mezinárodních subjektů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni spolu se zástupci členských států, akademické obce, občanské společnosti, skupin odborníků a dalších unijních/mezinárodních subjektů;

| (a) | být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni spolu se zástupci členských států, akademické obce, občanské společnosti , skupin odborníků a dalších unijních/mezinárodních subjektů; |
| --- | --- |

(a)

být poradním grémiem Unie pro otázky migrace a azylu prostřednictvím koordinace a spolupráce na vnitrostátní i unijní úrovni spolu se zástupci členských států, akademické obce, občanské společnosti , skupin odborníků a dalších unijních/mezinárodních subjektů;

Odůvodnění

Viz odstavec 15.

Pozměňovací návrh 21

Článek 23

Změnit odst. 5 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | národní kontaktní místa, která vyberou členské státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci, kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu, tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek všech relevantních zúčastněných stran; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(c)

národní kontaktní místa, která vyberou členské státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci, kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu, tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek všech relevantních zúčastněných stran;

| (c) | národní kontaktní místa, která vyberou členské státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci, kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu, tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek všech relevantních zúčastněných stran; |
| --- | --- |

(c)

národní kontaktní místa, která vyberou členské státy, z nichž každé tvoří alespoň tři odborníci, kteří dohromady disponují zkušenostmi z oblasti migrace a azylu, tvorby politiky, práva, výzkumu a statistiky a kteří koordinují a zajišťují vnitrostátní účast na činnostech uvedených v čl. 19 odst. 1 s cílem zajistit příspěvek všech relevantních zúčastněných stran;

Odůvodnění

Viz odstavec 13. To by pomohlo zvýšit transparentnost mechanismů.

COM(2011) 752 final

Nařízení o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí

Pozměňovací návrh 1

Článek 4

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Opatření financovaná na základě zvláštních nařízení musí být v souladu s platným právem Unie i vnitrostátními právními předpisy. | Opatření financovaná na základě zvláštních nařízení musí být v souladu s platným právem Unie i vnitrostátními právními předpisy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Opatření financovaná na základě zvláštních nařízení musí být v souladu s platným právem Unie i vnitrostátními právními předpisy.

Opatření financovaná na základě zvláštních nařízení musí být v souladu s platným právem Unie i vnitrostátními právními předpisy.

Odůvodnění

Judikatura ESLP je součástí práva EU, jeho rozhodnutí však někdy členské státy neuvádějí do praxe. Je užitečné zdůraznit jejich význam.

Pozměňovací návrh 2

Článek 8

Vložit odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 53.

Pozměňovací návrh 3

Článek 12

Změnit odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Každý členský stát v souladu s vnitrostátními pravidly a postupy ustaví partnerství s příslušnými orgány a subjekty za účelem vypracování a realizace národních programů. | 1.   Každý členský stát v souladu s vnitrostátními pravidly a postupy ustaví partnerství s příslušnými orgány a subjekty za účelem vypracování a realizace národních programů. |
| K těmto orgánům a subjektům patří příslušné regionální, místní, městské nebo jiné orgány veřejné moci, případně mezinárodní organizace a subjekty zastupující občanskou společnost, např. nevládní organizace nebo sociální partneři. | K těmto orgánům a subjektům patří příslušné regionální, místní, městské nebo jiné orgány veřejné moci, mezinárodní organizace a subjekty zastupující občanskou společnost a , např. nevládní organizace nebo sociální partneři. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Každý členský stát v souladu s vnitrostátními pravidly a postupy ustaví partnerství s příslušnými orgány a subjekty za účelem vypracování a realizace národních programů.

1.   Každý členský stát v souladu s vnitrostátními pravidly a postupy ustaví partnerství s příslušnými orgány a subjekty za účelem vypracování a realizace národních programů.

K těmto orgánům a subjektům patří příslušné regionální, místní, městské nebo jiné orgány veřejné moci, případně mezinárodní organizace a subjekty zastupující občanskou společnost, např. nevládní organizace nebo sociální partneři.

K těmto orgánům a subjektům patří příslušné regionální, místní, městské nebo jiné orgány veřejné moci, mezinárodní organizace a subjekty zastupující občanskou společnost a , např. nevládní organizace nebo sociální partneři.

Odůvodnění

Slovo „relevantní“ oproti slovu „případně“ odstraňuje prvek uvážení, který by mohl vyvolat nejasnosti. Příspěvek cílové skupiny je základním kamenem programování v EU.

Pozměňovací návrh 4

Článek 12

Změnit odstavec 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Každý členský stát ustaví monitorovací výbor, který bude nápomocen při realizaci daného národního programu. | 4.   Každý členský stát ustaví monitorovací výbor, který bude nápomocen při realizaci daného národního programu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Každý členský stát ustaví monitorovací výbor, který bude nápomocen při realizaci daného národního programu.

4.   Každý členský stát ustaví monitorovací výbor, který bude nápomocen při realizaci daného národního programu.

Odůvodnění

Viz odstavec 13. Díky tomu se zvýší transparentnost a zabrání se případným střetům zájmů.

Pozměňovací návrh 5

Článek 12

Změnit odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Komise se může činnosti monitorovacího výboru účastnit jako poradce. | 5.   Komise se činnosti monitorovacího výboru účastn jako poradce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Komise se může činnosti monitorovacího výboru účastnit jako poradce.

5.   Komise se činnosti monitorovacího výboru účastn jako poradce.

Odůvodnění

Účast Komise je velmi důležitá a neměla by být ponechána na zvážení.

Pozměňovací návrh 6

Článek 14

Vložit odst. 5 písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19.

Pozměňovací návrh 7

Článek 20

Změnit odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (c) | výdaje na hodnocení opatření a projektů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(c)

výdaje na hodnocení opatření a projektů;

| (c) | výdaje na hodnocení opatření a projektů ; |
| --- | --- |

(c)

výdaje na hodnocení opatření a projektů ;

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19. Relevantní zúčastněné strany jsou v dobré pozici k tomu, aby posoudily výkonnost projektu.

Pozměňovací návrh 8

Článek 23

Změnit odst. 1 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | akreditovaný odpovědný orgán: orgán veřejného sektoru daného členského státu, který ponese výlučnou odpovědnost za řádné řízení a kontrolu národního programu a bude vyřizovat veškerou komunikaci s Komisí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

akreditovaný odpovědný orgán: orgán veřejného sektoru daného členského státu, který ponese výlučnou odpovědnost za řádné řízení a kontrolu národního programu a bude vyřizovat veškerou komunikaci s Komisí;

| (b) | akreditovaný odpovědný orgán: orgán veřejného sektoru daného členského státu, který ponese výlučnou odpovědnost za řádné řízení a kontrolu národního programu a bude vyřizovat veškerou komunikaci s Komisí; |
| --- | --- |

(b)

akreditovaný odpovědný orgán: orgán veřejného sektoru daného členského státu, který ponese výlučnou odpovědnost za řádné řízení a kontrolu národního programu a bude vyřizovat veškerou komunikaci s Komisí;

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19.

Pozměňovací návrh 9

Článek 25

Vložit odst. 5 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19. Relevantní zúčastněné strany jsou v dobré pozici k tomu, aby posoudily výkonnost projektu.

Pozměňovací návrh 10

Článek 48

Změnit odst. 1 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) | informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci národních programů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b)

informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci národních programů;

| (b) | informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci národních programů; |
| --- | --- |

(b)

informování potenciálních příjemců o možnostech financování v rámci národních programů;

Odůvodnění

Viz odstavec 14.

Pozměňovací návrh 11

Článek 50

Vložit odstavec 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19.

Pozměňovací návrh 12

Článek 51

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské státy zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro tato hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a ukazatelů specifických pro jednotlivé programy. | 2.   Členské státy zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro tato hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a ukazatelů specifických pro jednotlivé programy . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Členské státy zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro tato hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a ukazatelů specifických pro jednotlivé programy.

2.   Členské státy zajistí zavedení postupů pro tvorbu a sběr údajů potřebných pro tato hodnocení, včetně údajů týkajících se společných ukazatelů a ukazatelů specifických pro jednotlivé programy .

Odůvodnění

Viz odstavec 13.

Pozměňovací návrh 13

Článek 55

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisi je nápomocen společný Výbor pro azyl, migraci a bezpečnost, zřízený tímto nařízením. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. | 1.   Komisi je nápomocen společný Výbor pro azyl, migraci a bezpečnost, zřízený tímto nařízením. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komisi je nápomocen společný Výbor pro azyl, migraci a bezpečnost, zřízený tímto nařízením. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

1.   Komisi je nápomocen společný Výbor pro azyl, migraci a bezpečnost, zřízený tímto nařízením. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19.

COM(2011) 753 final

Nařízení, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí

Pozměňovací návrh 1

Článek 3

Změnit odst. 2 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boj proti nim, jakož i posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a s příslušnými třetími zeměmi. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boj proti nim, jakož i posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a s příslušnými třetími zeměmi.

| (a) | předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boj proti nim, jakož i posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a s příslušnými třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(a)

předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boj proti nim, jakož i posílení koordinace a spolupráce mezi donucovacími orgány členských států a s příslušnými třetími zeměmi.

Odůvodnění

Viz odstavce 41 a 55.

Pozměňovací návrh 2

Článek 3

Změnit odst. 3 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | opatření (metody, nástroje, struktury) posilující kapacitu členských států k předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boje proti nim, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace s veřejností a zvyšování informovanosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

opatření (metody, nástroje, struktury) posilující kapacitu členských států k předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boje proti nim, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace s veřejností a zvyšování informovanosti.

| (a) | opatření (metody, nástroje, struktury) posilující kapacitu členských států k předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boje proti nim, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace a s veřejností a zvyšování informovanosti. |
| --- | --- |

(a)

opatření (metody, nástroje, struktury) posilující kapacitu členských států k předcházení přeshraniční, závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu a boje proti nim, a to zejména prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru, výměny informací a osvědčených postupů, přístupu k údajům, interoperabilních technologií, porovnatelných statistik, aplikované kriminologie, komunikace a s veřejností a zvyšování informovanosti.

Odůvodnění

Viz odstavce 38, 39, 40, 41, 43 a 44.

Pozměňovací návrh 3

Článek 4

Změnit odst. 1 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (a) | opatření ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnuje společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraniční spolupráce, přístup k informacím, výměna informací a interoperabilní technologie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(a)

opatření ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány, jež zahrnuje společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraniční spolupráce, přístup k informacím, výměna informací a interoperabilní technologie;

| (a) | opatření ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány , jež zahrnuje společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraniční spolupráce, přístup k informacím, výměna informací a interoperabilní technologie; |
| --- | --- |

(a)

opatření ke zlepšení policejní spolupráce a koordinace mezi donucovacími orgány , jež zahrnuje společné vyšetřovací týmy a jiné formy přeshraniční spolupráce, přístup k informacím, výměna informací a interoperabilní technologie;

Odůvodnění

Viz odstavce 38 a 40.

Pozměňovací návrh 4

Článek 4

Vložit odst. 1 písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 42.

Pozměňovací návrh 5

Článek 4

Vložit odst. 1 písm. i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 41.

Pozměňovací návrh 6

Článek 6

Změnit odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Národní programy, které mají být připraveny v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být připraveny podle nařízení (EU) č. XXX/2012, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz, vypracují členské státy společně a předloží je Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č.XXX/2012 [horizontální nařízení]. | 1.   Národní programy, které mají být připraveny v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být připraveny podle nařízení (EU) č. XXX/2012, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz, vypracují členské státy společně a předloží je Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č.XXX/2012 [horizontální nařízení]. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Národní programy, které mají být připraveny v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být připraveny podle nařízení (EU) č. XXX/2012, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz, vypracují členské státy společně a předloží je Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č.XXX/2012 [horizontální nařízení].

1.   Národní programy, které mají být připraveny v rámci tohoto nástroje, a ty, které mají být připraveny podle nařízení (EU) č. XXX/2012, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz, vypracují členské státy společně a předloží je Komisi jako jediný národní program pro fond, a to v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č.XXX/2012 [horizontální nařízení].

Odůvodnění

Viz odstavce 18 a 19.

Pozměňovací návrh 7

Článek 14a

Vložit nový odstavec

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

K podpoře přeshraničních policejních opatření bylo až dosud možné využívat buď program ISEC (program Komise pro předcházení trestné činnosti a boj proti ní), nebo financování z EFRR v rámci cíle 3 (zásada doplňkovosti, článek 11 rozhodnutí Rady 2007/125/SVV). Zatímco opatření v rámci programu ISEC byla financována centrálně Unií, u podpory v rámci cíle 3 byly prostředky spravovány decentralizovaně. Článkem 14 návrhu nařízení o Fondu pro vnitřní bezpečnost se má v příštím finančním období zrušit rozhodnutí Rady z roku 2007. Ruší se tím také zásada doplňkovosti nástrojů Společenství. Nelze pak již volit mezi Fondem pro vnitřní bezpečnost a podporou v rámci cíle 3. Neměli bychom se však zříkat výhod, které skýtá flexibilní využívání různých finančních nástrojů. Má-li odstranění doplňkovosti sloužit k zamezení dvojímu financování, dá se to dostatečně zohlednit při provádění podpor. Z tohoto důvodu navrhujeme zakotvit zásadu doplňkovosti a ochrannou doložku podle čl. 11 odst. 3 předpisu o ISEC v novém článku 14a nařízení o Fondu pro vnitřní bezpečnost.

V Bruselu dne 18. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 201/2009, odst. 1.

1

(2)  CdR 201/2009, odst. 8 a 9.

2

(3)  CdR 170/2010, odst. 43.

3

(4)  COM(2011) 752 final.

4

(5)  Sdělení Komise: Evropská agenda pro integraci státních příslušníků třetích zemí (COM(2011) 455 final).

5

(6)  CdR 170/2010, odst. 41 a 42.

6

(7)  CdR 201/2009, odst. 92.

7

(8)  CdR 170/2010, odst. 48.

8

(9)  CdR 201/2009, odst. 87.

9

(10)  COM(2012) 85 final.

10

(11)  CdR 210/2008, odst. 30.

11

(12)  CdR 201/2009, odst. 76 a 77.

12

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/43

---

Stanovisko Výboru regionů Finanční nástroje EU v oblasti spravedlnosti a občanství

2012/C 277/06

VÝBOR REGIONŮ

| — | se domnívá, že navržené programy představují důležité nástroje k podpoře provádění politik EU v oblasti spravedlnosti, práv a občanství; |
| --- | --- |

—

se domnívá, že navržené programy představují důležité nástroje k podpoře provádění politik EU v oblasti spravedlnosti, práv a občanství;

| — | považuje návrhy za slučitelné se zásadou subsidiarity, jednak s ohledem na výrazný přeshraniční rozměr příslušných oblastí politik, a za druhé vzhledem k plánovanému provedení evropského prostoru spravedlnosti a práva, jež vyžaduje mechanismy přeshraniční spolupráce a možnosti utváření sítí mezi zainteresovanými subjekty v oboru – tyto cíle by za normálních okolností nebylo možné účinně realizovat samostatnou činností jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

—

považuje návrhy za slučitelné se zásadou subsidiarity, jednak s ohledem na výrazný přeshraniční rozměr příslušných oblastí politik, a za druhé vzhledem k plánovanému provedení evropského prostoru spravedlnosti a práva, jež vyžaduje mechanismy přeshraniční spolupráce a možnosti utváření sítí mezi zainteresovanými subjekty v oboru – tyto cíle by za normálních okolností nebylo možné účinně realizovat samostatnou činností jednotlivých členských států;

| — | domnívá se, že výhledy uvedené ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 by mohly být důvodem k realizaci činností s přidanou hodnotou na evropské úrovni, jejichž cílem by bylo rozšíření evropského prostoru práva a posílení podpory a ochrany práv jednotlivce zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v Listině základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že výhledy uvedené ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 by mohly být důvodem k realizaci činností s přidanou hodnotou na evropské úrovni, jejichž cílem by bylo rozšíření evropského prostoru práva a posílení podpory a ochrany práv jednotlivce zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v Listině základních práv Evropské unie;

| — | zdůrazňuje závazek a připravenost podporovat prostor svobody, bezpečnosti a práva a evropské občanství; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje závazek a připravenost podporovat prostor svobody, bezpečnosti a práva a evropské občanství;

| — | žádá Komisi a členské státy, aby co nejvíce zapojily místní a regionální orgány do provádění programů, zejména pokud jde o přípravu a rozvoj ročních pracovních programů; |
| --- | --- |

—

žádá Komisi a členské státy, aby co nejvíce zapojily místní a regionální orgány do provádění programů, zejména pokud jde o přípravu a rozvoj ročních pracovních programů;

| — | navrhuje, aby do postupu konzultace byl zapojen zástupce Výboru regionů. |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby do postupu konzultace byl zapojen zástupce Výboru regionů.

| Zpravodaj | pan Giuseppe VARACALLI (IT/ALDE), starosta města Gerace |
| --- | --- |
| Odkazy | | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program Práva a občanství
  COM(2011) 758 final |

Zpravodaj

pan Giuseppe VARACALLI (IT/ALDE), starosta města Gerace

Odkazy

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program Práva a občanství

COM(2011) 758 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program Spravedlnost
  COM(2011) 759 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se na období 2014 až 2020 zavádí program Spravedlnost

COM(2011) 759 final

| | Návrh nařízení Rady, kterým se na období 2014–2020 zavádí program „Evropa pro občany“
  COM(2011) 884 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Rady, kterým se na období 2014–2020 zavádí program „Evropa pro občany“

COM(2011) 884 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | se domnívá, že navržené programy představují důležité nástroje k podpoře provádění politik EU v oblasti spravedlnosti, práv a občanství; jedná se totiž o programy, které mají společný cíl podporovat činnosti prováděné v členských státech ke zvýšení informovanosti o právu a politikách Unie a k posílení jejich provádění v členských státech, podporovat přeshraniční spolupráci a zvyšovat obeznámenost s možnými problémy ve stanovených oblastech, aby bylo možno zaručit, že příprava politik a předpisů bude vycházet z konkrétních údajů. Zvláště program Evropa pro občany má za cíl podporovat rozvoj občanství Unie; |
| --- | --- |

1.

se domnívá, že navržené programy představují důležité nástroje k podpoře provádění politik EU v oblasti spravedlnosti, práv a občanství; jedná se totiž o programy, které mají společný cíl podporovat činnosti prováděné v členských státech ke zvýšení informovanosti o právu a politikách Unie a k posílení jejich provádění v členských státech, podporovat přeshraniční spolupráci a zvyšovat obeznámenost s možnými problémy ve stanovených oblastech, aby bylo možno zaručit, že příprava politik a předpisů bude vycházet z konkrétních údajů. Zvláště program Evropa pro občany má za cíl podporovat rozvoj občanství Unie;

| 2. | považuje návrhy za slučitelné se zásadou subsidiarity, jednak s ohledem na výrazný přeshraniční rozměr příslušných oblastí politik, a za druhé vzhledem k plánovanému provedení evropského prostoru spravedlnosti a práva, jež vyžaduje mechanismy přeshraniční spolupráce a možnosti utváření sítí mezi zainteresovanými subjekty v oboru – tyto cíle by za normálních okolností nebylo možné účinně realizovat samostatnou činností jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

2.

považuje návrhy za slučitelné se zásadou subsidiarity, jednak s ohledem na výrazný přeshraniční rozměr příslušných oblastí politik, a za druhé vzhledem k plánovanému provedení evropského prostoru spravedlnosti a práva, jež vyžaduje mechanismy přeshraniční spolupráce a možnosti utváření sítí mezi zainteresovanými subjekty v oboru – tyto cíle by za normálních okolností nebylo možné účinně realizovat samostatnou činností jednotlivých členských států;

| 3. | návrhy jsou podle jeho soudu rovněž v souladu se zásadou proporcionality, neboť se ujistil, že jejich forma i obsah se objektivně hodí k realizaci případných kroků nezbytných k dosažení plánovaných cílů a že mj. celková plánovaná dotace na všechny tři programy se jeví jako dostatečná k efektivní realizaci těchto cílů, rovněž s přihlédnutím ke skutečnosti, že uvedená dotace byla vhodně ponechána na téže úrovni, jako je tomu u právě probíhajících programů v týchž oblastech, mimo jiné však s výslovnou doložkou o možném navýšení v případě přistoupení nového členského státu; |
| --- | --- |

3.

návrhy jsou podle jeho soudu rovněž v souladu se zásadou proporcionality, neboť se ujistil, že jejich forma i obsah se objektivně hodí k realizaci případných kroků nezbytných k dosažení plánovaných cílů a že mj. celková plánovaná dotace na všechny tři programy se jeví jako dostatečná k efektivní realizaci těchto cílů, rovněž s přihlédnutím ke skutečnosti, že uvedená dotace byla vhodně ponechána na téže úrovni, jako je tomu u právě probíhajících programů v týchž oblastech, mimo jiné však s výslovnou doložkou o možném navýšení v případě přistoupení nového členského státu;

| 4. | z širšího hlediska zlepšení právních předpisů oceňuje posouzení dopadu, která provázejí uvedené návrhy, jako dostatečně podložená a úplná, též s ohledem na to, že Evropská komise v přípravné fázi konzultovala také zainteresované strany a závěry těchto konzultací byly využity ve výše uvedených posouzeních dopadu a že obdobná konzultace byla provedena také různou měrou u místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

4.

z širšího hlediska zlepšení právních předpisů oceňuje posouzení dopadu, která provázejí uvedené návrhy, jako dostatečně podložená a úplná, též s ohledem na to, že Evropská komise v přípravné fázi konzultovala také zainteresované strany a závěry těchto konzultací byly využity ve výše uvedených posouzeních dopadu a že obdobná konzultace byla provedena také různou měrou u místních a regionálních orgánů;

| 5. | domnívá se, že výhledy uvedené ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 by mohly být důvodem k realizaci činností s přidanou hodnotou na evropské úrovni, jejichž cílem by bylo rozšíření evropského prostoru práva a posílení podpory a ochrany práv jednotlivce zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v Listině základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že výhledy uvedené ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 by mohly být důvodem k realizaci činností s přidanou hodnotou na evropské úrovni, jejichž cílem by bylo rozšíření evropského prostoru práva a posílení podpory a ochrany práv jednotlivce zakotvených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a v Listině základních práv Evropské unie;

| 6. | pevně věří, že uvedené programy budou i nadále přispívat k postupnému zvyšování porozumění EU ze strany občanů, zejména prostřednictvím pobídek k jejich aktivní účasti, a dále že výrazně posílí povědomí; |
| --- | --- |

6.

pevně věří, že uvedené programy budou i nadále přispívat k postupnému zvyšování porozumění EU ze strany občanů, zejména prostřednictvím pobídek k jejich aktivní účasti, a dále že výrazně posílí povědomí;

| 7. | přál by si mimo jiné, aby se prováděcí fáze programů Práva a občanství (viz specifický cíl „přispívat ke zlepšování výkonu práv vyplývajících z občanství Unie“) a Evropa pro občany (obecný cíl „zlepšovat způsobilost k aktivnímu občanství na úrovni Unie“ a specifický cíl „podněcovat zapojení občanů do demokratických procesů a struktur a aktivní občanství na úrovni Unie“) stala též příležitostí k posílení povědomí evropských občanů o možnosti navrhovat Komisi legislativní iniciativy k otázkám pravomocí EU, jež jim byla před nedávnem přímo svěřena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě, přičemž uvedené iniciativy mohou být prosazovány či podporovány organizacemi; |
| --- | --- |

7.

přál by si mimo jiné, aby se prováděcí fáze programů Práva a občanství (viz specifický cíl „přispívat ke zlepšování výkonu práv vyplývajících z občanství Unie“) a Evropa pro občany (obecný cíl „zlepšovat způsobilost k aktivnímu občanství na úrovni Unie“ a specifický cíl „podněcovat zapojení občanů do demokratických procesů a struktur a aktivní občanství na úrovni Unie“) stala též příležitostí k posílení povědomí evropských občanů o možnosti navrhovat Komisi legislativní iniciativy k otázkám pravomocí EU, jež jim byla před nedávnem přímo svěřena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě, přičemž uvedené iniciativy mohou být prosazovány či podporovány organizacemi;

| 8. | zdůrazňuje závazek a připravenost podporovat prostor svobody, bezpečnosti a práva a evropské občanství; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje závazek a připravenost podporovat prostor svobody, bezpečnosti a práva a evropské občanství;

| 9. | co se týče konkrétně programu Práva a občanství, považuje v souvislosti s genderovou otázkou za nezbytné, aby byla odpovídajícím a efektivním způsobem provedena opatření uvedená v návrhu nařízení, a to: ve 12. bodu odůvodnění, jenž se týká pokračování a rozvíjení tří předchozích programů, zejména zvláštního programu pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) a oddílů „Rovnost žen a mužů“ a „Boj proti diskriminaci a rozmanitost“ programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress; a v čl. 4 (Specifické cíle) odst. 1 písm. b) – zejména specifický cíl zákazu diskriminace na základě pohlaví a zásada rovnosti mezi ženami a muži; |
| --- | --- |

9.

co se týče konkrétně programu Práva a občanství, považuje v souvislosti s genderovou otázkou za nezbytné, aby byla odpovídajícím a efektivním způsobem provedena opatření uvedená v návrhu nařízení, a to: ve 12. bodu odůvodnění, jenž se týká pokračování a rozvíjení tří předchozích programů, zejména zvláštního programu pro předcházení násilí páchanému na dětech, mladých lidech a ženách a jeho potírání a pro ochranu obětí a ohrožených skupin (program Daphne III) a oddílů „Rovnost žen a mužů“ a „Boj proti diskriminaci a rozmanitost“ programu Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu – Progress; a v čl. 4 (Specifické cíle) odst. 1 písm. b) – zejména specifický cíl zákazu diskriminace na základě pohlaví a zásada rovnosti mezi ženami a muži;

| 10. | v zásadě oceňuje plánované nahrazení šesti operačních programů na období 2007–2013 dvěma programy s tím, že toto snížení by podle jeho názoru mohlo umožnit rychlejší a účinnější řízení plánovaných činností, také v podobě potřebného lepšího zaměření na rozptýlené fondy a zamezení zeměpisné nerovnováze, na něž sama Komise upozorňuje s odkazem na stávající programy ve finančních výkazech připojených k těmto návrhům; |
| --- | --- |

10.

v zásadě oceňuje plánované nahrazení šesti operačních programů na období 2007–2013 dvěma programy s tím, že toto snížení by podle jeho názoru mohlo umožnit rychlejší a účinnější řízení plánovaných činností, také v podobě potřebného lepšího zaměření na rozptýlené fondy a zamezení zeměpisné nerovnováze, na něž sama Komise upozorňuje s odkazem na stávající programy ve finančních výkazech připojených k těmto návrhům;

| 11. | žádá Komisi a členské státy, aby co nejvíce zapojily místní a regionální orgány do provádění programů, zejména pokud jde o přípravu a rozvoj ročních pracovních programů; |
| --- | --- |

11.

žádá Komisi a členské státy, aby co nejvíce zapojily místní a regionální orgány do provádění programů, zejména pokud jde o přípravu a rozvoj ročních pracovních programů;

| 12. | pokud jde o plánované – a jistě žádoucí – potvrzení možnosti soukromých organizací využít plánovaná opatření, doporučuje, aby Komise usilovala také o další doladění mechanismů preventivní kontroly kvality žádostí; |
| --- | --- |

12.

pokud jde o plánované – a jistě žádoucí – potvrzení možnosti soukromých organizací využít plánovaná opatření, doporučuje, aby Komise usilovala také o další doladění mechanismů preventivní kontroly kvality žádostí;

| 13. | zdůrazňuje, že problematika prostoru svobody, bezpečnosti a práva je oblastí zvláštního zájmu pro místní a regionální orgány, zejména vzhledem k přímému dopadu na každodenní život občanů žijících v Unii a na vlastní funkce místních a regionálních orgánů, a dále vzhledem ke skutečnosti, že místní a regionální orgány disponují řadou klíčových pravomocí v oblastech náležejících do tohoto prostoru; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že problematika prostoru svobody, bezpečnosti a práva je oblastí zvláštního zájmu pro místní a regionální orgány, zejména vzhledem k přímému dopadu na každodenní život občanů žijících v Unii a na vlastní funkce místních a regionálních orgánů, a dále vzhledem ke skutečnosti, že místní a regionální orgány disponují řadou klíčových pravomocí v oblastech náležejících do tohoto prostoru;

| 14. | zdůrazňuje, že subsidiarita a blízkost občanům a obyvatelům pro místní a regionální orgány vyžadují přímý přístup k zájmům a cílům občanů, pro něž místní instituce často dokáží přinést inovační a vhodná řešení; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že subsidiarita a blízkost občanům a obyvatelům pro místní a regionální orgány vyžadují přímý přístup k zájmům a cílům občanů, pro něž místní instituce často dokáží přinést inovační a vhodná řešení;

| 15. | pokud jde konkrétně o program Evropa pro občany, poukazuje na skutečnost, že účast na partnerstvích měst, jež program výslovně podporuje, přinesla cennou výměnu zkušeností mezi vzdálenými obcemi z různých míst a umožnila větší experimentování s úspěšnými iniciativami, díky nimž se místní orgány staly propagátory a podporovateli občanství; |
| --- | --- |

15.

pokud jde konkrétně o program Evropa pro občany, poukazuje na skutečnost, že účast na partnerstvích měst, jež program výslovně podporuje, přinesla cennou výměnu zkušeností mezi vzdálenými obcemi z různých míst a umožnila větší experimentování s úspěšnými iniciativami, díky nimž se místní orgány staly propagátory a podporovateli občanství;

| 16. | vyjadřuje souhlas s možností zahrnutou ve třech návrzích nařízení, podle níž mohou mít přístup k programům všechny veřejné orgány včetně místních a regionálních orgánů, avšak s tou výhradou, že postupy pro podávání žádostí by neměly být přehnaně nákladné, zejména pokud jde o plánovanou komplementaritu mezi těmito programy a související – a zároveň žádoucí – možností využít také prostředky vyhrazené na jiné programy za podmínky, že financování nebude týkat stejné nákladové položky; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje souhlas s možností zahrnutou ve třech návrzích nařízení, podle níž mohou mít přístup k programům všechny veřejné orgány včetně místních a regionálních orgánů, avšak s tou výhradou, že postupy pro podávání žádostí by neměly být přehnaně nákladné, zejména pokud jde o plánovanou komplementaritu mezi těmito programy a související – a zároveň žádoucí – možností využít také prostředky vyhrazené na jiné programy za podmínky, že financování nebude týkat stejné nákladové položky;

| 17. | potvrzuje svůj souhlas s cíli vytyčenými v programech, jejž vyslovil již v dřívějších stanoviscích, stejně jako svůj trvalý závazek k jejich podpoře a prosazování jejich využití také v sousedních zemích prostřednictvím vlastních orgánů spolupráce (pracovních skupin, smíšených poradních výborů, CORLEAP, ARLEM) v souladu s příslušnými dohodami o spolupráci a v součinnosti s Komisí; |
| --- | --- |

17.

potvrzuje svůj souhlas s cíli vytyčenými v programech, jejž vyslovil již v dřívějších stanoviscích, stejně jako svůj trvalý závazek k jejich podpoře a prosazování jejich využití také v sousedních zemích prostřednictvím vlastních orgánů spolupráce (pracovních skupin, smíšených poradních výborů, CORLEAP, ARLEM) v souladu s příslušnými dohodami o spolupráci a v součinnosti s Komisí;

| 18. | zdůrazňuje zvláštní význam realizace skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanů ve světě charakterizovaném stále větší mobilitou a v návaznosti na silnou podporu, kterou Výbor regionů dlouhodobě poskytuje víceúrovňovému systému ochrany základních práv, vyjadřuje potěšení nad skutečností, že bylo dosaženo pokroku v budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jehož prvořadým zájem jsou občané; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje zvláštní význam realizace skutečného prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanů ve světě charakterizovaném stále větší mobilitou a v návaznosti na silnou podporu, kterou Výbor regionů dlouhodobě poskytuje víceúrovňovému systému ochrany základních práv, vyjadřuje potěšení nad skutečností, že bylo dosaženo pokroku v budování prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jehož prvořadým zájem jsou občané;

| 19. | považuje stále za nutné dosáhnout vyváženého přiblížení v otázkách bezpečnosti a ochrany základních práv a svobod tím, že budou využívány soudržné nástroje v prostoru svobody, bezpečnosti a práva; zde Evropa nesporně disponuje solidním normativním rámcem k ochraně lidských práv, jenž v praxi musí být trvale zlepšován s cílem zajistit efektivní výkon těchto práv; |
| --- | --- |

19.

považuje stále za nutné dosáhnout vyváženého přiblížení v otázkách bezpečnosti a ochrany základních práv a svobod tím, že budou využívány soudržné nástroje v prostoru svobody, bezpečnosti a práva; zde Evropa nesporně disponuje solidním normativním rámcem k ochraně lidských práv, jenž v praxi musí být trvale zlepšován s cílem zajistit efektivní výkon těchto práv;

| 20. | s potěšením konstatuje, že všechny tři programy jako celek navzdory odlišným cílům přispívají k zvyšování informovanosti občanů o evropském rozměru jejich občanství coby nástroje jejich zapojení do evropského integračního procesu a posílení budování evropské demokracie; |
| --- | --- |

20.

s potěšením konstatuje, že všechny tři programy jako celek navzdory odlišným cílům přispívají k zvyšování informovanosti občanů o evropském rozměru jejich občanství coby nástroje jejich zapojení do evropského integračního procesu a posílení budování evropské demokracie;

| 21. | připomíná určité připomínky, které již vyjádřil ve svém nedávno přijatém stanovisku k novému víceletému finančnímu rámci na období po roce 2013, kde poukázal na nutnost zajistit odpovídající prostředky na podporu základních práv, demokracie a účasti občanů s cílem budování evropského občanství, kde konstatoval zásadní požadavek, aby s ústředním prvkem programu Evropa pro občany stala partnerství na podporu občanské společnosti na evropské úrovni, a také vyjádřil myšlenku, že bezpečnost EU je úzce spojena s rozvojem demokracie, řádné správy a právního státu v třetích zemích, přičemž je úkolem Unie prosazovat tyto hodnoty v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

21.

připomíná určité připomínky, které již vyjádřil ve svém nedávno přijatém stanovisku k novému víceletému finančnímu rámci na období po roce 2013, kde poukázal na nutnost zajistit odpovídající prostředky na podporu základních práv, demokracie a účasti občanů s cílem budování evropského občanství, kde konstatoval zásadní požadavek, aby s ústředním prvkem programu Evropa pro občany stala partnerství na podporu občanské společnosti na evropské úrovni, a také vyjádřil myšlenku, že bezpečnost EU je úzce spojena s rozvojem demokracie, řádné správy a právního státu v třetích zemích, přičemž je úkolem Unie prosazovat tyto hodnoty v celosvětovém měřítku;

| 22. | znovu uvádí, že již dříve připomínal možnost podpořit různé formy územní spolupráce pro zavedení projektů a opatření zaměřených na efektivní výkon práv evropského občanství, které by mohly přispět k odstranění překážek a administrativní a byrokratické zátěže, mimo jiné šířením četných osvědčených postupů v oblasti přeshraničních služeb, např. v oblasti zdravotnictví a vícejazyčnosti; |
| --- | --- |

22.

znovu uvádí, že již dříve připomínal možnost podpořit různé formy územní spolupráce pro zavedení projektů a opatření zaměřených na efektivní výkon práv evropského občanství, které by mohly přispět k odstranění překážek a administrativní a byrokratické zátěže, mimo jiné šířením četných osvědčených postupů v oblasti přeshraničních služeb, např. v oblasti zdravotnictví a vícejazyčnosti;

| 23. | s potěšením konstatuje, že opatření týkající se tak zásadních aspektů mají výsadní postavení v ročních pracovních programech, zejména v případě programů Práva a občanství a Evropa pro občany; |
| --- | --- |

23.

s potěšením konstatuje, že opatření týkající se tak zásadních aspektů mají výsadní postavení v ročních pracovních programech, zejména v případě programů Práva a občanství a Evropa pro občany;

| 24. | uznává, že sloučení šesti předcházejících programů do budoucích dvou pod hlavičkami Spravedlnost a Práva a občanství, stejně jako přepracování programu Evropa pro občany může zvýšit flexibilitu při stanovování priorit během sedmiletého programového období, a umožnit tak snížení nákladů správy na evropské úrovni, snížení byrokratické zátěže pro příjemce a větší a účinnější průřezovost projektů, jež sledují různé cíle těchto programů; |
| --- | --- |

24.

uznává, že sloučení šesti předcházejících programů do budoucích dvou pod hlavičkami Spravedlnost a Práva a občanství, stejně jako přepracování programu Evropa pro občany může zvýšit flexibilitu při stanovování priorit během sedmiletého programového období, a umožnit tak snížení nákladů správy na evropské úrovni, snížení byrokratické zátěže pro příjemce a větší a účinnější průřezovost projektů, jež sledují různé cíle těchto programů;

| 25. | zvláště v případě problematiky spravedlnosti znovu připomíná již zmíněnou nutnost koordinovat a integrovat politiky v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí s ostatními politikami Unie, zejména pokud jde o zahraniční politiku a politiku hospodářskou a sociální. Lepší koordinace uvedených politik by jistě přinesla posílení jejich celkové účinnosti; |
| --- | --- |

25.

zvláště v případě problematiky spravedlnosti znovu připomíná již zmíněnou nutnost koordinovat a integrovat politiky v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí s ostatními politikami Unie, zejména pokud jde o zahraniční politiku a politiku hospodářskou a sociální. Lepší koordinace uvedených politik by jistě přinesla posílení jejich celkové účinnosti;

| 26. | sdílí názor, že podpora občanství je průřezovým tématem, jejž je nutné zohlednit v ostatních opatřeních Evropské unie a pro nějž je zásadní plánovaná součinnost s nástrojem předvstupní pomoci (NPP), mají-li budoucí občané Evropské unie získávat informace o evropském občanství a postupně poznávat svá práva a povinnosti; |
| --- | --- |

26.

sdílí názor, že podpora občanství je průřezovým tématem, jejž je nutné zohlednit v ostatních opatřeních Evropské unie a pro nějž je zásadní plánovaná součinnost s nástrojem předvstupní pomoci (NPP), mají-li budoucí občané Evropské unie získávat informace o evropském občanství a postupně poznávat svá práva a povinnosti;

| 27. | pevně proto věří, že budou realizována konkrétní řešení prakticky využívající komplementaritu a součinnost mezi navrženými programy a dalšími nástroji Unie, a vyzývá Komisi, aby v zájmu kontinuity průběžně poskytovala informace o prováděcích opatřeních k zajištění uvedené komplementarity a součinnosti; |
| --- | --- |

27.

pevně proto věří, že budou realizována konkrétní řešení prakticky využívající komplementaritu a součinnost mezi navrženými programy a dalšími nástroji Unie, a vyzývá Komisi, aby v zájmu kontinuity průběžně poskytovala informace o prováděcích opatřeních k zajištění uvedené komplementarity a součinnosti;

| 28. | vyjadřuje znepokojení nad objektivně nedostatečnými možnostmi účinného zapojení místních a regionálních orgánů do fáze přípravy ročních pracovních programů a do hodnocení nejméně dvou ze tří specifických programů: proces budování Evropy občanů musí vždy jít ruku v ruce s konkrétní účastí místních a regionálních orgánů na každé fázi, neboť se jedná o institucionální úrovně zásadního významu, jež jsou zárukou rozhodovacích postupů s širší demokratickou legitimitou; |
| --- | --- |

28.

vyjadřuje znepokojení nad objektivně nedostatečnými možnostmi účinného zapojení místních a regionálních orgánů do fáze přípravy ročních pracovních programů a do hodnocení nejméně dvou ze tří specifických programů: proces budování Evropy občanů musí vždy jít ruku v ruce s konkrétní účastí místních a regionálních orgánů na každé fázi, neboť se jedná o institucionální úrovně zásadního významu, jež jsou zárukou rozhodovacích postupů s širší demokratickou legitimitou;

| 29. | žádá proto, aby byla formálně zakotvena účast místních a regionálních orgánů prostřednictvím Výboru regionů na fázi přípravy ročních pracovních programů činnosti v rámci programů Práva a občanství a Evropa pro občany; |
| --- | --- |

29.

žádá proto, aby byla formálně zakotvena účast místních a regionálních orgánů prostřednictvím Výboru regionů na fázi přípravy ročních pracovních programů činnosti v rámci programů Práva a občanství a Evropa pro občany;

| 30. | domnívá se též, že by měl mít možnost odpovědně vyjádřit svůj postoj průběžným hodnotícím zprávám a následným hodnocením programu Práva a občanství, připraveným Komisí, obdobně jako to bylo formálně zakotveno v případě programu Evropa pro občany, a proto žádá o doplnění návrhu programu Práva a občanství o specifické ustanovení v tomto smyslu; |
| --- | --- |

30.

domnívá se též, že by měl mít možnost odpovědně vyjádřit svůj postoj průběžným hodnotícím zprávám a následným hodnocením programu Práva a občanství, připraveným Komisí, obdobně jako to bylo formálně zakotveno v případě programu Evropa pro občany, a proto žádá o doplnění návrhu programu Práva a občanství o specifické ustanovení v tomto smyslu;

| 31. | žádá, aby měření plnění specifických cílů programu Práva a občanství vycházelo též ze sběru kvalitativně-kvantitativních údajů o dodržování, výkonu a provádění uvedených práv, neboť řešení v podobě odkazu na vnímání na evropské úrovni podle jeho mínění nemá odpovídající vypovídací hodnotu. Připomíná v této souvislosti také úsilí Agentury Evropské unie pro základní práva a Evropského institutu pro rovnost žen a mužů o vypracování odpovídajících ukazatelů a srovnávacích studií; |
| --- | --- |

31.

žádá, aby měření plnění specifických cílů programu Práva a občanství vycházelo též ze sběru kvalitativně-kvantitativních údajů o dodržování, výkonu a provádění uvedených práv, neboť řešení v podobě odkazu na vnímání na evropské úrovni podle jeho mínění nemá odpovídající vypovídací hodnotu. Připomíná v této souvislosti také úsilí Agentury Evropské unie pro základní práva a Evropského institutu pro rovnost žen a mužů o vypracování odpovídajících ukazatelů a srovnávacích studií;

| 32. | souhlasí s myšlenkou, že stávající návrhy programů by měly být prostřednictvím plánovaných informačních a osvětových činností významným přínosem pro evropské občany, zejména co se týče plného přístupu k informacím, jenž je nezbytným předpokladem aktivní politické účasti; Výbor tuto zásadu již v minulosti formuloval jako výzvu určenou vlastním členům, aby usilovali o účinné zajištění přístupu k informacím v jednotlivých státech; |
| --- | --- |

32.

souhlasí s myšlenkou, že stávající návrhy programů by měly být prostřednictvím plánovaných informačních a osvětových činností významným přínosem pro evropské občany, zejména co se týče plného přístupu k informacím, jenž je nezbytným předpokladem aktivní politické účasti; Výbor tuto zásadu již v minulosti formuloval jako výzvu určenou vlastním členům, aby usilovali o účinné zajištění přístupu k informacím v jednotlivých státech;

| 33. | v případě programu Spravedlnost se domnívá, že plánované pokračování výměn soudních zaměstnanců mezi jednotlivými státy v širším rámci evropské soudní sítě posílí již nastoupený vývoj postupného vzájemného uznávání soudních systémů, a povede tak i k posílení vzájemné důvěry; |
| --- | --- |

33.

v případě programu Spravedlnost se domnívá, že plánované pokračování výměn soudních zaměstnanců mezi jednotlivými státy v širším rámci evropské soudní sítě posílí již nastoupený vývoj postupného vzájemného uznávání soudních systémů, a povede tak i k posílení vzájemné důvěry;

| 34. | se zvláštním důrazem tudíž podporuje konkrétní návrh na financování vzdělávacích aktivit pro zaměstnance soudních systémů v duchu článku 6 návrhu programu Spravedlnost, neboť odborná příprava a znalosti jsou základními předpoklady budování spravedlnosti v Evropě; |
| --- | --- |

34.

se zvláštním důrazem tudíž podporuje konkrétní návrh na financování vzdělávacích aktivit pro zaměstnance soudních systémů v duchu článku 6 návrhu programu Spravedlnost, neboť odborná příprava a znalosti jsou základními předpoklady budování spravedlnosti v Evropě;

| 35. | doporučuje věnovat zvláštní pozornost tomuto bodu s cílem zajistit účinné zapojení celého spektra zaměstnanců veřejného i soukromého sektoru, kteří působí v soudních systémech; |
| --- | --- |

35.

doporučuje věnovat zvláštní pozornost tomuto bodu s cílem zajistit účinné zapojení celého spektra zaměstnanců veřejného i soukromého sektoru, kteří působí v soudních systémech;

| 36. | domnívá se, že činnosti odborné přípravy financované v rámci programu Práva a občanství by měly zahrnovat také výchovu k evropskému občanství pro ty, kdo zamýšlejí získat občanství některého z členských států a pro děti školního věku, neboť sdílí a podporuje zásadu propagace aktivního občanství mládeže prostřednictvím vzdělávání; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že činnosti odborné přípravy financované v rámci programu Práva a občanství by měly zahrnovat také výchovu k evropskému občanství pro ty, kdo zamýšlejí získat občanství některého z členských států a pro děti školního věku, neboť sdílí a podporuje zásadu propagace aktivního občanství mládeže prostřednictvím vzdělávání;

| 37. | souhlasí s finanční podporou přípravy internetových vzdělávacích modulů dle návrhu programu, jež je v souladu s výzvou Výboru regionů týkající se podpory opatření zaměřených na výchovu k občanství prostřednictvím médií a IKT; |
| --- | --- |

37.

souhlasí s finanční podporou přípravy internetových vzdělávacích modulů dle návrhu programu, jež je v souladu s výzvou Výboru regionů týkající se podpory opatření zaměřených na výchovu k občanství prostřednictvím médií a IKT;

| 38. | spatřuje v programech Spravedlnost a Práva a občanství také vhodný prostředek k posílení značného potenciálu místních a regionálních orgánů v oblasti přeshraniční spolupráce, pokud jde o problematiku prostoru svobody, bezpečnosti a práva; |
| --- | --- |

38.

spatřuje v programech Spravedlnost a Práva a občanství také vhodný prostředek k posílení značného potenciálu místních a regionálních orgánů v oblasti přeshraniční spolupráce, pokud jde o problematiku prostoru svobody, bezpečnosti a práva;

| 39. | v zásadě se ztotožňuje s přístupem zaměřeným především na výsledky, jejž Komise zvolila pro všechny tři programy, jehož těžištěm je mechanismus ukazatelů plnění cílů uvedených programů, ale upozorňuje, že úplný seznam ukazatelů je zařazen pouze v návrhu programu Evropa pro občany, zatímco např. návrh programu Spravedlnost uvádí jediný ukazatel pro každý cíl a odkazuje na blíže neurčenou sadu dalších ukazatelů. Zde proto Výbor navrhuje celkově rozsáhlejší specifikaci, v ideálním případě s uvedením nejen kvantitativních, nýbrž také kvalitativních parametrů; |
| --- | --- |

39.

v zásadě se ztotožňuje s přístupem zaměřeným především na výsledky, jejž Komise zvolila pro všechny tři programy, jehož těžištěm je mechanismus ukazatelů plnění cílů uvedených programů, ale upozorňuje, že úplný seznam ukazatelů je zařazen pouze v návrhu programu Evropa pro občany, zatímco např. návrh programu Spravedlnost uvádí jediný ukazatel pro každý cíl a odkazuje na blíže neurčenou sadu dalších ukazatelů. Zde proto Výbor navrhuje celkově rozsáhlejší specifikaci, v ideálním případě s uvedením nejen kvantitativních, nýbrž také kvalitativních parametrů;

| 40. | zdůrazňuje, že návrh programu Evropa pro občany zavádí flexibilnější strukturu než stávající program, a proto v novém programu není nutné předem uvádět kvóty přidělené na jednotlivé způsobilé činnosti; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že návrh programu Evropa pro občany zavádí flexibilnější strukturu než stávající program, a proto v novém programu není nutné předem uvádět kvóty přidělené na jednotlivé způsobilé činnosti;

| 41. | domnívá se proto, že partnerství měst by kromě pokračování možnosti čerpat podporu z programu měla mít možnost disponovat určitou pevnou, předem stanovenou kvótou, která ve stávajícím programu odpovídá zhruba třetině celkové dotace a mohla by být zachována v podobné míře; |
| --- | --- |

41.

domnívá se proto, že partnerství měst by kromě pokračování možnosti čerpat podporu z programu měla mít možnost disponovat určitou pevnou, předem stanovenou kvótou, která ve stávajícím programu odpovídá zhruba třetině celkové dotace a mohla by být zachována v podobné míře;

| 42. | žádá proto, aby v celkovém rozpočtu na program Evropa pro občany byla určena obdobná kvóta na činnosti prováděné v rámci partnerství měst, zejména s ohledem na významnou a uznanou úlohu těchto partnerství při navazování pevných a udržitelných kontaktů mezi občany včetně kontaktů s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

42.

žádá proto, aby v celkovém rozpočtu na program Evropa pro občany byla určena obdobná kvóta na činnosti prováděné v rámci partnerství měst, zejména s ohledem na významnou a uznanou úlohu těchto partnerství při navazování pevných a udržitelných kontaktů mezi občany včetně kontaktů s třetími zeměmi;

| 43. | znovu připomíná, že vzhledem ke skutečnosti, že Evropský parlament a Rada nedávno zavedly označení „evropské dědictví“ coby nástroj určeného k ocenění společného kulturního dědictví členských států za současného respektu k národním a regionálním zvláštnostem, by program Evropa pro občany při plnění vytyčených cílů mohl rovněž těžit z potenciálu míst, která ponesou toto nové označení, podobně je dnes uznáván přínos zavedení hlavních měst kultury k podpoře evropské identity a občanství. |
| --- | --- |

43.

znovu připomíná, že vzhledem ke skutečnosti, že Evropský parlament a Rada nedávno zavedly označení „evropské dědictví“ coby nástroj určeného k ocenění společného kulturního dědictví členských států za současného respektu k národním a regionálním zvláštnostem, by program Evropa pro občany při plnění vytyčených cílů mohl rovněž těžit z potenciálu míst, která ponesou toto nové označení, podobně je dnes uznáván přínos zavedení hlavních měst kultury k podpoře evropské identity a občanství.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

PRÁVA A OBČANSTVÍ – COM(2011) 758 final

Pozměňovací návrh 1

Čl. 4 odst. 2

Specifické cíle

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Mezi ukazatele, jimiž se hodnotí plnění cílů vyplývajících z odstavce 1, mimo jiné patří to, jak je na evropské úrovni vnímáno dodržování, výkon a provádění těchto práv a počet stížností. | 2.   Mezi ukazatele, jimiž se hodnotí plnění cílů vyplývajících z odstavce 1, mimo jiné patří výkon a provádění těchto práv a počet stížností. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Mezi ukazatele, jimiž se hodnotí plnění cílů vyplývajících z odstavce 1, mimo jiné patří to, jak je na evropské úrovni vnímáno dodržování, výkon a provádění těchto práv a počet stížností.

2.   Mezi ukazatele, jimiž se hodnotí plnění cílů vyplývajících z odstavce 1, mimo jiné patří výkon a provádění těchto práv a počet stížností.

Odůvodnění

Pro účely efektivního měření plnění specifických cílů programu se jeví jako konkrétnější sběr kvalitativních a kvantitativních údajů vzhledem k tomu, že pojem „vnímání“ by mohl vést k mlhavějším hodnocením, jež by neměla dostatečnou vypovídací hodnotu o tomto plnění.

PRÁVA A OBČANSTVÍ – COM(2011) 758 final

Pozměňovací návrh 2

Čl. 9 odst. 1

Projednávání ve výboru

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. | 1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

1.   Komisi je nápomocen výbor. Uvedený výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Odůvodnění

Považujeme za nezbytné, aby se přijetí ročních pracovních programů, jejichž prostřednictvím se provádí celý program, kromě výboru složeného ze zástupců členských států, jenž je nápomocen Komisi, účastnil také zástupce Výboru regionů.

Jelikož se jedná o výkonné činnosti programů, do nichž jsou silně zapojeny také místní a regionální orgány, umožní jejich účast na přípravné fázi ročních pracovních programů prostřednictvím evropské instituce (Výboru regionů), která je zastupuje, budování těchto programů v souladu s požadavky evropských občanů.

Kromě toho je účast Výboru regionů na přípravné fázi ročních programů také v souladu s jeho pravomocemi v rámci legislativního postupu přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady v podobě formálního postoje vyjádřeného tímto stanoviskem.

PRÁVA A OBČANSTVÍ – COM(2011) 758 final

Pozměňovací návrh 3

Čl. 12 odst. 2

Sledování a hodnocení

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě






  a) | průběžnou hodnotící zprávu nejpozději do poloviny roku 2018; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě

a)

průběžnou hodnotící zprávu nejpozději do poloviny roku 2018;

| b) | zprávu o hodnocení ex post. |
| --- | --- |

b)

zprávu o hodnocení ex post.

2.   Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě,

| a) | průběžnou hodnotící zprávu nejpozději do poloviny roku 2018; |
| --- | --- |

a)

průběžnou hodnotící zprávu nejpozději do poloviny roku 2018;

| b) | zprávu o hodnocení ex post. |
| --- | --- |

b)

zprávu o hodnocení ex post.

Odůvodnění

Je nezbytně zapotřebí stvrdit fázi sledování a hodnocení programů Práva a občanství a Evropa pro občany: u posledně jmenovaného čl. 14 odst. 3 (Sledování a hodnocení) návrhu stanoví, že Komise předloží průběžnou hodnotící zprávu a zprávu o následném hodnocení kromě Evropského parlamentu a Rady také Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Nejsou tedy žádné důvody k ponechání ustanovení čl. 12 odst. 2 návrhu programu Práva a občanství, jež nezahrnuje Evropský hospodářský a sociální výbor ani Výbor regionů mezi adresáty uvedené průběžné zprávy o hodnocení a zprávy o následném hodnocení. Cílem pozměňovacího návrhu je tak potřebné zařazení těchto institucí.

SPRAVEDLNOST – COM(2011) 759 final

Pozměňovací návrh 1

Článek 7

Účast

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Přístup k tomuto programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům a subjektům, které jsou legálně usazeny v:






  a) | členských státech, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Přístup k tomuto programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům a subjektům, které jsou legálně usazeny v:

a)

členských státech,

| b) | zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě; |
| --- | --- |

b)

zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě;

| c) | přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie; |
| --- | --- |

c)

přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie;

| d) | Dánsku na základě mezinárodní dohody. |
| --- | --- |

d)

Dánsku na základě mezinárodní dohody.

2.   Veřejné a/nebo soukromé orgány a subjekty legálně usazené v dalších třetích zemích, zejména v těch zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit, pokud to poslouží účelu těchto akcí.

1.   Přístup k tomuto programu bude otevřený všem veřejným a/nebo soukromým orgánům a subjektům, které jsou legálně usazeny v:

| a) | členských státech, |
| --- | --- |

a)

členských státech,

| b) | zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě; |
| --- | --- |

b)

zemích ESVO, které jsou členy Dohody o EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v této dohodě;

| c) | přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie; |
| --- | --- |

c)

přistupujících zemích, kandidátských zemích a v potenciálních kandidátských zemích, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami stanovenými v rámcových dohodách uzavřených s těmito zeměmi o jejich účasti na programech Unie;

| d) | Dánsku na základě mezinárodní dohody. |
| --- | --- |

d)

Dánsku na základě mezinárodní dohody.

2.   Veřejné a/nebo soukromé orgány a subjekty legálně usazené v dalších třetích zemích, zejména v těch zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, se mohou do akcí v rámci programu zapojit, pokud to poslouží účelu těchto akcí.

Odůvodnění

Odstavce 1 a 2 zařazují mezi možné příjemce programu subjekty, které nejsou přesně definovány; vzhledem k tomu, že oba odstavce již předtím uvádějí veřejné a/nebo soukromé orgány a subjekty, je následné doplnění „subjektů“ nadbytečné a mělo by být zrušeno (1).

EVROPA PRO OBČANY – COM(2011) 884 final

Pozměňovací návrh 1

Čl. 9 odst. 1

Výbor

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve smyslu nařízení č. 182/2011. | 1.   Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve smyslu nařízení č. 182/2011. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve smyslu nařízení č. 182/2011.

1.   Komisi je nápomocen výbor. Jedná se o výbor ve smyslu nařízení č. 182/2011.

Odůvodnění

Považujeme za nezbytné, aby se přijetí ročních pracovních programů, jejichž prostřednictvím se provádí celý program, kromě výboru složeného ze zástupců členských států, jenž je nápomocen Komisi, účastnil také zástupce Výboru regionů.

Jelikož se jedná o výkonné činnosti programů, do nichž jsou silně zapojeny také místní a regionální orgány, umožní jejich účast na přípravné fázi ročních pracovních programů prostřednictvím evropské instituce (Výboru regionů), která je zastupuje, budování těchto programů v souladu s požadavky evropských občanů.

V Bruselu dne 18. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Pozn. překl.: tento pozměňovací návrh se netýká českého znění, v němž k opakování výrazu „subjekty“ nedochází.

1

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/51

---

Stanovisko Výboru regionů Mechanismus monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů

2012/C 277/07

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá snahy Komise o racionalizaci a zjednodušení požadavků na monitorování skleníkových plynů a podávání zpráv o nich, žádá však, aby byl návrh změněn tak, aby poskytoval územní/regionální kontext pro emise skleníkových plynů a pro odhady a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; |
| --- | --- |

—

vítá snahy Komise o racionalizaci a zjednodušení požadavků na monitorování skleníkových plynů a podávání zpráv o nich, žádá však, aby byl návrh změněn tak, aby poskytoval územní/regionální kontext pro emise skleníkových plynů a pro odhady a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství;

| — | žádá, aby všechna použitá data/metodiky byly veřejně dostupné a nikoli v soukromém vlastnictví, transparentní a tedy převoditelné a stanovené orgánem jako je např. Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), aby se předešlo problému multiplicity, to vše za účelem usnadnění provádění politiky v rámci víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

—

žádá, aby všechna použitá data/metodiky byly veřejně dostupné a nikoli v soukromém vlastnictví, transparentní a tedy převoditelné a stanovené orgánem jako je např. Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), aby se předešlo problému multiplicity, to vše za účelem usnadnění provádění politiky v rámci víceúrovňové správy;

| — | požaduje, aby územní dopad na emise byl důležitým aspektem v širších politikách, programech, přidělování dotací a projektech Komise; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby územní dopad na emise byl důležitým aspektem v širších politikách, programech, přidělování dotací a projektech Komise;

| — | odkazuje Komisi na iniciativy Paktu starostů a primátorů, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 jako na příklady mezinárodní špičkové činnosti prováděné na regionální úrovni s cílem snížit emise CO2; |
| --- | --- |

—

odkazuje Komisi na iniciativy Paktu starostů a primátorů, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 jako na příklady mezinárodní špičkové činnosti prováděné na regionální úrovni s cílem snížit emise CO2;

| — | doporučuje harmonizovat odhady členských států za účelem poskytnutí konzistentního souboru odhadů včetně podávání zpráv o využívání energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

—

doporučuje harmonizovat odhady členských států za účelem poskytnutí konzistentního souboru odhadů včetně podávání zpráv o využívání energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti;

| — | opakuje výzvu vyslovenou na 17. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) v Durbanu a také na dřívějších konferencích UNFCCC k uznání činností pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

—

opakuje výzvu vyslovenou na 17. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) v Durbanu a také na dřívějších konferencích UNFCCC k uznání činností pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně na místní a regionální úrovni.

| Zpravodaj | pan Neil SWANNICK (UK/SES), radní města Manchester |
| --- | --- |
| Odkaz | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke měně klimatu
  COM(2011) 789 final |

Zpravodaj

pan Neil SWANNICK (UK/SES), radní města Manchester

Odkaz

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke měně klimatu

COM(2011) 789 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

1.   Úvod

1.1   Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o mechanismu monitorování a vykazování emisí skleníkových plynů a podávání dalších informací na úrovni členských států a Unie vztahujících se ke změně klimatu (dále jen „návrh“) byl připraven především v návaznosti na dohodu z Cancúnu a částečně na rozhodnutí č. 406/2009/ES a směrnici 2009/29/ES. Právním základem legislativního návrhu je čl. 191 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „smlouva“).

1.2   Kombinace „rozhodnutí č. 406/2009/ES, směrnice 2009/29/ES a smlouva“ (dále jen „regionální rámec“) stanovuje požadavek většího regionálního zapojení v kontextu zmírnění, než s jakým návrh v současném znění počítá. VR požaduje, aby byl návrh změněn tak, aby poskytoval územní/regionální kontext pro:

| — | emise skleníkových plynů, |
| --- | --- |

—

emise skleníkových plynů,

| — | odhady a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství, |
| --- | --- |

—

odhady a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství,

a aby všechna použitá data/metodiky byly:

| — | veřejně dostupné a nikoli v soukromém vlastnictví, |
| --- | --- |

—

veřejně dostupné a nikoli v soukromém vlastnictví,

| — | transparentní a tedy převoditelné, |
| --- | --- |

—

transparentní a tedy převoditelné,

| — | stanovené orgánem jako je např. Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), aby se předešlo problému multiplicity, |
| --- | --- |

—

stanovené orgánem jako je např. Evropská agentura pro životní prostředí (EEA), aby se předešlo problému multiplicity,

a to za účelem usnadnění provádění politiky v rámci víceúrovňové správy.

VR žádá, aby do plánů rozvoje nízkouhlíkového hospodářství byla zahrnuta ustanovení o „emisích ze spotřeby“, tedy emisích souvisejících s dovezeným zbožím a službami. Plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství by krom toho měly zohlednit neúmyslné či záměrné důsledky politiky, která vede k „vývozu“ emisí mimo členské státy. Tento jev bývá často označován termínem „únik uhlíku“ a jeho dobrým příkladem je přemisťování těžkého průmyslu do zámoří. Plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství by měly únik uhlíku zohledňovat a obsahovat jasně definovaná opatření k jeho zamezení. To je důležité pro etablování skutečné úlohy Evropy ve snížení globálních emisí.

Kromě toho by územní dopad na emise měl být důležitým aspektem v širších politikách, programech, přidělování dotací a projektech Komise.

VR opakuje výzvu vyslovenou na 17. zasedání konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) v Durbanu a také na dřívějších konferencích UNFCCC k uznání činností pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně na místní a regionální úrovni.

1.3   Výbor regionů sdílí posudek Komise, že jelikož cíle tohoto nařízení nelze v souvislosti se závazky UNFCCC uspokojivě dosáhnout na úrovni členských států, nýbrž jich lze z důvodu rozsahu a účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie, je Unie oprávněna přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. Souhlasí dále, že v souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

2.   Obecné připomínky

2.1   VR vítá:

| — | návrh i konzultaci zainteresovaných stran a posouzení dopadu, jež návrhu předcházely; |
| --- | --- |

—

návrh i konzultaci zainteresovaných stran a posouzení dopadu, jež návrhu předcházely;

| — | začlenění odhadů a zmírňujících opatření, jež jsou předkládány spolu s údaji inventur; |
| --- | --- |

—

začlenění odhadů a zmírňujících opatření, jež jsou předkládány spolu s údaji inventur;

| — | závazek harmonizovat monitorování a podávání zpráv prováděné EK s tím, jež se provádí na mezinárodní úrovni, a usnadnit provádění mechanismů monitorování a podávání zpráv. Výbor však očekává, že EK k rozšíření návrhu použije závazky v „regionálním rámci“; |
| --- | --- |

—

závazek harmonizovat monitorování a podávání zpráv prováděné EK s tím, jež se provádí na mezinárodní úrovni, a usnadnit provádění mechanismů monitorování a podávání zpráv. Výbor však očekává, že EK k rozšíření návrhu použije závazky v „regionálním rámci“;

| — | snahy o racionalizaci a zjednodušení požadavků na monitorování a podávání zpráv v návrhu; |
| --- | --- |

—

snahy o racionalizaci a zjednodušení požadavků na monitorování a podávání zpráv v návrhu;

| — | souvislost mezi emisemi skleníkových plynů a odhady místních emisí do ovzduší; |
| --- | --- |

—

souvislost mezi emisemi skleníkových plynů a odhady místních emisí do ovzduší;

| — | informační mechanismus EU a doufá, že se stane užitečným nástrojem pro vnitrostátní, regionální a místní politické činitele, kteří vedou politiku v oblasti klimatu; |
| --- | --- |

—

informační mechanismus EU a doufá, že se stane užitečným nástrojem pro vnitrostátní, regionální a místní politické činitele, kteří vedou politiku v oblasti klimatu;

| — | rozšíření úvah na další dopady letecké dopravy na globální oteplování. |
| --- | --- |

—

rozšíření úvah na další dopady letecké dopravy na globální oteplování.

2.2   Finanční otázky

Provádění politiky v oblasti změny klimatu často vede k soutěžení mezi fondy vyčleněnými na zmírnění změny a těmi vyčleněnými na přizpůsobení se. VR tedy zvažuje tyto aspekty:

| — | „adaptace“ je v návrhu výslovně zmíněna jako otázka místního významu, přičemž bez výslovného označení „zmírnění“ za otázku místního významu bude v dlouhodobém horizontu brzděna účinnost zmírňujících politik; |
| --- | --- |

—

„adaptace“ je v návrhu výslovně zmíněna jako otázka místního významu, přičemž bez výslovného označení „zmírnění“ za otázku místního významu bude v dlouhodobém horizontu brzděna účinnost zmírňujících politik;

| — | návrh neobsahuje žádné pokyny, co se týče skutečného rozšíření působnosti pro členské státy. Ty jsou zapotřebí k tomu, aby nedocházelo k překročení výdajů na auditorské společnosti, jež nakonec budou provádět mnohé ze změn obsažených v návrhu; |
| --- | --- |

—

návrh neobsahuje žádné pokyny, co se týče skutečného rozšíření působnosti pro členské státy. Ty jsou zapotřebí k tomu, aby nedocházelo k překročení výdajů na auditorské společnosti, jež nakonec budou provádět mnohé ze změn obsažených v návrhu;

| — | regionům není přiděleno alespoň 30 % příjmů získaných z dražeb povolenek. To se požaduje jako pomoc s plněním cílů strategie Evropa 2020 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

—

regionům není přiděleno alespoň 30 % příjmů získaných z dražeb povolenek. To se požaduje jako pomoc s plněním cílů strategie Evropa 2020 v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti;

| — | administrativní, technická a finanční zátěž dodatečných požadavků na monitorování a podávání zpráv pravděpodobně dolehne také na regiony, požadavky by tedy měly být přiměřené; |
| --- | --- |

—

administrativní, technická a finanční zátěž dodatečných požadavků na monitorování a podávání zpráv pravděpodobně dolehne také na regiony, požadavky by tedy měly být přiměřené;

| — | mělo by se zabránit snahám o nevýznamná postupná zlepšování souborů dat, pokud to narušuje provádění zmírňujících či adaptačních opatření. |
| --- | --- |

—

mělo by se zabránit snahám o nevýznamná postupná zlepšování souborů dat, pokud to narušuje provádění zmírňujících či adaptačních opatření.

2.3   Inventura emisí a údajů

Inventura emisí nás informuje o tom, kde jsme se z hlediska emisí nacházeli či kde se nacházíme. Jejím cílem by mělo být informování zainteresovaných stran o současném stavu zmírňující politiky.

Proto:

| — | užitečnost inventury výrazně podpoří plán rozvoje nízkouhlíkového hospodářství s krátkodobými, střednědobými a dlouhodobými prognózami; |
| --- | --- |

—

užitečnost inventury výrazně podpoří plán rozvoje nízkouhlíkového hospodářství s krátkodobými, střednědobými a dlouhodobými prognózami;

| — | údaje o emisích shromážděné na základě tohoto návrhu budou mít zásadní význam pro pochopení strategického směru, priorit a výkonnosti Evropské unie, jejích členských států a regionů; |
| --- | --- |

—

údaje o emisích shromážděné na základě tohoto návrhu budou mít zásadní význam pro pochopení strategického směru, priorit a výkonnosti Evropské unie, jejích členských států a regionů;

| — | k maximálnímu užitku by však tyto údaje měly být prezentovány spolu se stěžejními údaji o ekonomické a sociální výkonnosti, které pravidelně používají činitelé přijímající rozhodnutí. |
| --- | --- |

—

k maximálnímu užitku by však tyto údaje měly být prezentovány spolu se stěžejními údaji o ekonomické a sociální výkonnosti, které pravidelně používají činitelé přijímající rozhodnutí.

EEA významně přispívá k rozvoji a uplatňování důsledných metodik a podporuje členské státy při provádění inventur.

| — | Za údaje o emisích a jejich kvalitu by měl nést přímou odpovědnost centrální úřad pro statistiku a data Evropské unie. Jeho součástí by měl být pevný, transparentní a zodpovědný centrální postup ověřování přesnosti/spolehlivosti souborů údajů poskytovaných členskými státy a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství. |
| --- | --- |

—

Za údaje o emisích a jejich kvalitu by měl nést přímou odpovědnost centrální úřad pro statistiku a data Evropské unie. Jeho součástí by měl být pevný, transparentní a zodpovědný centrální postup ověřování přesnosti/spolehlivosti souborů údajů poskytovaných členskými státy a plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství.

| — | Každý členský stát by měl poskytnout tyto kumulované údaje o celkových vypouštěných emisích od roku 1990:






  — | emise vznikající v členském státě (zdroje); |
| --- | --- | --- |

—

Každý členský stát by měl poskytnout tyto kumulované údaje o celkových vypouštěných emisích od roku 1990:

—

emise vznikající v členském státě (zdroje);

| — | emise kompenzované změnou využití půdy; |
| --- | --- |

—

emise kompenzované změnou využití půdy;

| — | emise kompenzované ve smyslu článku 5 rozhodnutí 406/2009/ES. |
| --- | --- |

—

emise kompenzované ve smyslu článku 5 rozhodnutí 406/2009/ES.

Tyto údaje mají velký význam pro splnění celkového cíle 20 % a omezení globálního oteplování na nárůst menší než 2 °C.

2.4   Provádění opatření

VR požaduje, aby plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství obsahovaly jasně definovaný vyčíslený územní/regionální prvek, protože:

| — | územní prvek umožňuje lepší monitorování pokroku a nabízí lepší důkazy, než generické prezentace poskytované členskými státy; |
| --- | --- |

—

územní prvek umožňuje lepší monitorování pokroku a nabízí lepší důkazy, než generické prezentace poskytované členskými státy;

| — | regiony jsou občanům blíže než členské státy, díky čemuž mohou veřejnosti lépe sdělovat informace o tématech souvisejících s klimatem, což je jedním z hlavních cílů mechanismu monitorování a vykazování emisí. |
| --- | --- |

—

regiony jsou občanům blíže než členské státy, díky čemuž mohou veřejnosti lépe sdělovat informace o tématech souvisejících s klimatem, což je jedním z hlavních cílů mechanismu monitorování a vykazování emisí.

Regionální orgány jsou důležitým zdrojem odborných znalostí, jež svou činnost prezentovaly na konferencích UNFCCC. Měly by být od počátku zapojeny do přípravy opatření ke zmírnění a přizpůsobení se změně klimatu, aby byly maximálně využity jejich odborné znalosti a zkušenosti s řešením dopadů a příčin změny klimatu, jež zasáhla nejcitelněji místní úroveň.

| — | Odkazujeme EK na iniciativy Paktu starostů a primátorů, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 jako na příklady mezinárodní špičkové činnosti prováděné na regionální úrovni s cílem snížit emise CO2. |
| --- | --- |

—

Odkazujeme EK na iniciativy Paktu starostů a primátorů, ClimAct Regions, carbonn, ICLEI a EUCO2 80/50 jako na příklady mezinárodní špičkové činnosti prováděné na regionální úrovni s cílem snížit emise CO2.

| — | Tyto činnosti jsou v souladu s „regionálním rámcem“. |
| --- | --- |

—

Tyto činnosti jsou v souladu s „regionálním rámcem“.

| — | Vysílají jasné politické poselství tímto směrem. |
| --- | --- |

—

Vysílají jasné politické poselství tímto směrem.

| — | Z hlediska snížení emisí se dopad vnitrostátní politiky bude lišit mezi jednotlivými regiony téhož členského státu, což by mělo být jasné. |
| --- | --- |

—

Z hlediska snížení emisí se dopad vnitrostátní politiky bude lišit mezi jednotlivými regiony téhož členského státu, což by mělo být jasné.

| — | Opatření je třeba přijímat blíže ke zdroji emisí, jsou-li tedy k dispozici údaje využitelné na místní úrovni, zvyšuje to pravděpodobnost jejich využití. |
| --- | --- |

—

Opatření je třeba přijímat blíže ke zdroji emisí, jsou-li tedy k dispozici údaje využitelné na místní úrovni, zvyšuje to pravděpodobnost jejich využití.

| — | S ohledem na články 191 a 192 Smlouvy by byl takový postup vhodnější. |
| --- | --- |

—

S ohledem na články 191 a 192 Smlouvy by byl takový postup vhodnější.

| — | Regiony přispějí ke snížení emisí různou měrou v závislosti na své ekonomické struktuře a infrastruktuře. Tyto úrovně snížení emisí se budou lišit mezi regiony jak v rámci jednoho členského státu, tak i v širším evropském kontextu. |
| --- | --- |

—

Regiony přispějí ke snížení emisí různou měrou v závislosti na své ekonomické struktuře a infrastruktuře. Tyto úrovně snížení emisí se budou lišit mezi regiony jak v rámci jednoho členského státu, tak i v širším evropském kontextu.

| — | Ačkoli přispívají k provádění opatření, nebývají tyto orgány v otázkách souvisejících se změnou klimatu členskými státy systematicky konzultovány. |
| --- | --- |

—

Ačkoli přispívají k provádění opatření, nebývají tyto orgány v otázkách souvisejících se změnou klimatu členskými státy systematicky konzultovány.

| — | Řešení problematiky zmírnění není proces shora dolů. |
| --- | --- |

—

Řešení problematiky zmírnění není proces shora dolů.

Navíc je třeba uznat technickou a finanční pomoc, kterou regionální orgány poskytují rozvojovým zemím v programech decentralizované spolupráce.

2.5   Přizpůsobení se změně klimatu

V současnosti nejsou adaptační strategie povinné, proto se zavedení povinného podávání zpráv v oblasti přizpůsobení se změně klimatu (článek 16) může jevit nevhodným, ačkoli to samozřejmě neznamená, že by se nemělo provádět.

VR opakuje svůj požadavek, aby místní a regionální orgány byly zastoupeny v orgánech, jako je nový Výbor pro přizpůsobení. Odkazujeme na Pakt města Mexika z roku 2010 a na Chartu o přizpůsobení podepsanou v Durbanu v prosinci 2011.

2.6   Plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a odhady: transparentnost a vlastnictví údajů

Vnitrostátní, regionální a místní orgány potřebují od EK/EEA nástroje, opatření, pokyny a hlavní směry, aby mohly:

| — | připravit plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; |
| --- | --- |

—

připravit plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství;

| — | vytvořit mechanismy monitorování; |
| --- | --- |

—

vytvořit mechanismy monitorování;

| — | získat včasný nákladově efektivní přístup k údajům; |
| --- | --- |

—

získat včasný nákladově efektivní přístup k údajům;

| — | zabránit komercializaci a nepatřičnému šíření údajů a nástrojů pro jejich shromažďování; |
| --- | --- |

—

zabránit komercializaci a nepatřičnému šíření údajů a nástrojů pro jejich shromažďování;

| — | zajistit soulad mezi plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; |
| --- | --- |

—

zajistit soulad mezi plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství;

| — | posílit kvalitu, spolehlivost a důvěrnost údajů; |
| --- | --- |

—

posílit kvalitu, spolehlivost a důvěrnost údajů;

| — | splnit závazky obsažené v Kjótském protokolu, dohodách z Cancúnu a Durbanské platformě pro posílenou činnost. |
| --- | --- |

—

splnit závazky obsažené v Kjótském protokolu, dohodách z Cancúnu a Durbanské platformě pro posílenou činnost.

Žádáme EEA, aby vedle vnitrostátních inventur a statistik zmírnění poskytovala harmonizované a transparentní soubory místních a regionálních údajů. Měly by obsahovat možnost on-line vyhledávání, filtry pro výsledky členských států, regionální a subregionální úrovně, umožňovat náhled podle odvětví, provedení srovnávací analýzy, normalizaci a přezkum podle socioekonomických údajů.

2.7   Emise z letecké a námořní dopravy

Odkazy na začlenění emisí z letecké a námořní dopravy do podávání zpráv jsou nejasné. Proto:

| — | VR se domnívá, že došlo k nedorozumění u kategorie „1.A.3.A civilní letectví“, kde je záměrem považovat emise za rovné nule u soukromých (spíše než komerčních) letadel, tedy lehkých letadel a vrtulníků, které většinou využívají malá soukromá letiště. To by mělo být jasně uvedeno. |
| --- | --- |

—

VR se domnívá, že došlo k nedorozumění u kategorie „1.A.3.A civilní letectví“, kde je záměrem považovat emise za rovné nule u soukromých (spíše než komerčních) letadel, tedy lehkých letadel a vrtulníků, které většinou využívají malá soukromá letiště. To by mělo být jasně uvedeno.

| — | Neposkytuje se žádná metodika pro emise z námořní dopravy způsobené námořními plavidly využívajícími evropské přístavy. V návrhu by proto mělo být výslovně uvedeno, že EK čeká na právní předpisy, než vydá metodické pokyny. |
| --- | --- |

—

Neposkytuje se žádná metodika pro emise z námořní dopravy způsobené námořními plavidly využívajícími evropské přístavy. V návrhu by proto mělo být výslovně uvedeno, že EK čeká na právní předpisy, než vydá metodické pokyny.

3.   Závěr

VR je znepokojen nedostatečným regionálním zaměřením tohoto návrhu. VR jej považuje za promarněnou příležitost, jež zbrzdí provádění zmírňujících opatření. VR je přesvědčen, že po začlenění výslovného regionálního rozměru bude návrh krokem správným směrem. VR oceňuje důraz na plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Článek 1 – Předmět

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | vykazování emisí CO2 z námořní dopravy; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

vykazování emisí CO2 z námořní dopravy;

| e) | ; |
| --- | --- |

e)

;

| f) | monitorování použití příjmů a podávání zpráv o použití příjmů pocházejících z dražeb povolenek podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES v souladu s čl. 3d odst. 4 a čl. 10 odst. 3 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

f)

monitorování použití příjmů a podávání zpráv o použití příjmů pocházejících z dražeb povolenek podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES v souladu s čl. 3d odst. 4 a čl. 10 odst. 3 uvedené směrnice;

| f) | monitorování použití příjmů a podávání zpráv o použití příjmů pocházejících z dražeb povolenek podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES v souladu s čl. 3d odst. 4 a čl. 10 odst. 3 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

f)

monitorování použití příjmů a podávání zpráv o použití příjmů pocházejících z dražeb povolenek podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES v souladu s čl. 3d odst. 4 a čl. 10 odst. 3 uvedené směrnice;

| g) | monitorování a podávání zpráv o opatřeních přijatých členskými státy za účelem přizpůsobení se nevyhnutelným následkům změny klimatu; |
| --- | --- |

g)

monitorování a podávání zpráv o opatřeních přijatých členskými státy za účelem přizpůsobení se nevyhnutelným následkům změny klimatu;

| g) | monitorování a podávání zpráv o opatřeních přijatých členskými státy za účelem přizpůsobení se nevyhnutelným následkům změny klimatu; |
| --- | --- |

g)

monitorování a podávání zpráv o opatřeních přijatých členskými státy za účelem přizpůsobení se nevyhnutelným následkům změny klimatu;

| h) | hodnocení pokroku členských států při plnění svých závazků podle rozhodnutí č. 406/2009/ES; |
| --- | --- |

h)

hodnocení pokroku členských států při plnění svých závazků podle rozhodnutí č. 406/2009/ES;

| h) | hodnocení pokroku členských států při plnění závazků podle rozhodnutí č. 406/2009/ES; |
| --- | --- |

h)

hodnocení pokroku členských států při plnění závazků podle rozhodnutí č. 406/2009/ES;

| i) | shromažďování informací a údajů nezbytných k tvorbě a posouzení budoucí politiky Unie v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

i)

shromažďování informací a údajů nezbytných k tvorbě a posouzení budoucí politiky Unie v oblasti změny klimatu.

| i) | shromažďování informací a údajů nezbytných k tvorbě a posouzení budoucí politiky Unie v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

i)

shromažďování informací a údajů nezbytných k tvorbě a posouzení budoucí politiky Unie v oblasti změny klimatu.

Odůvodnění

Mechanismus pro podávání zpráv o emisích z námořní dopravy není součástí návrhu, z čehož vyvozujeme, že takový mechanismus bude stanoven, budou-li jej vyžadovat nové právní předpisy.

Vzhledem k tomu, že návrhy budou do značné míry prováděny na místní/regionální úrovni, návrh by na ni měl konkrétněji odkazovat.

Pozměňovací návrh 2

Článek 2 – Oblast působnosti

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Výslovná zmínka regionální úrovně je u zmírnění potřeba stejně jako u přizpůsobení se změně klimatu.

Pozměňovací návrh 3

Článek 3 – Definice

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (13) | „národním systémem pro politiky a opatření a odhady“ rozumí systém institucionálních, právních a procesních opatření členského státu pro vykazování politik a opatření a pro sestavování a předkládání odhadů antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak to vyžaduje článek 13 tohoto nařízení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(13)

„národním systémem pro politiky a opatření a odhady“ rozumí systém institucionálních, právních a procesních opatření členského státu pro vykazování politik a opatření a pro sestavování a předkládání odhadů antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak to vyžaduje článek 13 tohoto nařízení;

| (13) | „národním systémem pro politiky a opatření a odhady“ rozumí systém institucionálních, právních a procesních opatření členského státu pro vykazování politik a opatření a pro sestavování a předkládání odhadů antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů , jak to vyžaduje článek 13 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

(13)

„národním systémem pro politiky a opatření a odhady“ rozumí systém institucionálních, právních a procesních opatření členského státu pro vykazování politik a opatření a pro sestavování a předkládání odhadů antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů , jak to vyžaduje článek 13 tohoto nařízení;

Odůvodnění

Je třeba zajistit soulad posuzování politik, opatření a odhadů ve všech členských státech.

Pozměňovací návrh 4

Článek 4 – Strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Členské státy Komisi předloží svou strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, nebo v souladu s jakýmkoli harmonogramem dohodnutým na mezinárodní úrovni v souvislosti s procesem úmluvy UNFCCC. | 2.   Členské státy Komisi předloží svou strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, nebo v souladu s jakýmkoli harmonogramem dohodnutým na mezinárodní úrovni v souvislosti s procesem úmluvy UNFCCC. |
| 3.   Komise a členské státy své strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a jejich případné aktualizace neprodleně zveřejní. | 3.   Komise a členské státy své strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a jejich případné aktualizace neprodleně zveřejní. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Členské státy Komisi předloží svou strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, nebo v souladu s jakýmkoli harmonogramem dohodnutým na mezinárodní úrovni v souvislosti s procesem úmluvy UNFCCC.

2.   Členské státy Komisi předloží svou strategii rozvoje nízkouhlíkového hospodářství do jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost, nebo v souladu s jakýmkoli harmonogramem dohodnutým na mezinárodní úrovni v souvislosti s procesem úmluvy UNFCCC.

3.   Komise a členské státy své strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a jejich případné aktualizace neprodleně zveřejní.

3.   Komise a členské státy své strategie rozvoje nízkouhlíkového hospodářství a jejich případné aktualizace neprodleně zveřejní.

Odůvodnění

Územní rozměr musí být do těchto plánů začleněn, aby bylo vidět, že byly vypracovány na základě přiměřených úvah a porozumění, také proto, že bez územního rozměru bude těžké plány realizovat v praxi.

Pro analýzu a transparentnost politik má klíčový význam porozumění tomu, jak byly tyto odhady/výpočty rozvoje nízkouhlíkového hospodářství odvozeny.

Pozměňovací návrh 5

Článek 5 – Národní inventurní systémy

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy zřídí, provozují a neustále se snaží vylepšovat národní inventurní systémy pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a zajistí včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost svých inventur skleníkových plynů. | 1.   Členské státy zřídí, provozují a neustále se snaží vylepšovat národní inventurní systémy pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a zajistí včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost svých inventur skleníkových plynů. |
| 2.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány měly přístup a aby jejich národní inventurní systém umožňoval přístup příslušných inventurních orgánů k: | 2.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány měly přístup a aby jejich národní inventurní systém umožňoval přístup příslušných inventurních orgánů k: |
| (a) | údajům a metodám vykazovaným u činností a zařízení v;souladu se směrnicí 2003/87/ES pro účely vypracování národní inventury skleníkových plynů, aby byla zajištěna jednotnost emisí skleníkových plynů vykázanými v rámci systému Unie pro obchodování s emisemi a v národních inventurách skleníkových plynů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy zřídí, provozují a neustále se snaží vylepšovat národní inventurní systémy pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a zajistí včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost svých inventur skleníkových plynů.

1.   Členské státy zřídí, provozují a neustále se snaží vylepšovat národní inventurní systémy pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení pomocí propadů skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a zajistí včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost svých inventur skleníkových plynů.

2.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány měly přístup a aby jejich národní inventurní systém umožňoval přístup příslušných inventurních orgánů k:

2.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány měly přístup a aby jejich národní inventurní systém umožňoval přístup příslušných inventurních orgánů k:

(a)

údajům a metodám vykazovaným u činností a zařízení v;souladu se směrnicí 2003/87/ES pro účely vypracování národní inventury skleníkových plynů, aby byla zajištěna jednotnost emisí skleníkových plynů vykázanými v rámci systému Unie pro obchodování s emisemi a v národních inventurách skleníkových plynů;

| (a) | údajům a metodám vykazovaným u činností a zařízení v;souladu se směrnicí 2003/87/ES pro účely vypracování národní inventury skleníkových plynů, aby byla zajištěna jednotnost emisí skleníkových plynů vykázanými v rámci systému Unie pro obchodování s emisemi a v národních inventurách skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(a)

údajům a metodám vykazovaným u činností a zařízení v;souladu se směrnicí 2003/87/ES pro účely vypracování národní inventury skleníkových plynů, aby byla zajištěna jednotnost emisí skleníkových plynů vykázanými v rámci systému Unie pro obchodování s emisemi a v národních inventurách skleníkových plynů;

| (b) | údajům o fluorovaných plynech shromážděným prostřednictvím systémů podávání zpráv v různých odvětvích podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(b)

údajům o fluorovaných plynech shromážděným prostřednictvím systémů podávání zpráv v různých odvětvích podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů;

| (b) | údajům o fluorovaných plynech shromážděným prostřednictvím systémů podávání zpráv v různých odvětvích podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(b)

údajům o fluorovaných plynech shromážděným prostřednictvím systémů podávání zpráv v různých odvětvích podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů;

| (c) | emisím, výchozím údajům a metodikám vykazovaným zařízeními podle nařízení (ES) č. 166/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(c)

emisím, výchozím údajům a metodikám vykazovaným zařízeními podle nařízení (ES) č. 166/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů;

| (c) | emisím, výchozím údajům a metodikám vykazovaným zařízeními podle nařízení (ES) č. 166/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(c)

emisím, výchozím údajům a metodikám vykazovaným zařízeními podle nařízení (ES) č. 166/2006 pro účely vypracování národních inventur skleníkových plynů;

| (d) | údajům vykazovaným podle nařízení (ES) č. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

údajům vykazovaným podle nařízení (ES) č. 1099/2008.

| (d) | údajům vykazovaným podle nařízení (ES) č. 1099/2008. |
| --- | --- |

(d)

údajům vykazovaným podle nařízení (ES) č. 1099/2008.

3.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány mohly a aby národní inventurní systém umožňoval, aby jejich příslušné inventurní orgány mohly:

3.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné inventurní orgány mohly a aby národní inventurní systém umožňoval, aby jejich příslušné inventurní orgány mohly:

| (a) | využívat systémy podávání zpráv zavedené podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem zlepšení odhadů fluorovaných plynů v inventurách skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(a)

využívat systémy podávání zpráv zavedené podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem zlepšení odhadů fluorovaných plynů v inventurách skleníkových plynů;

| (a) | využívat systémy podávání zpráv zavedené podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem zlepšení odhadů fluorovaných plynů v inventurách skleníkových plynů; |
| --- | --- |

(a)

využívat systémy podávání zpráv zavedené podle čl. 6 odst. 4 nařízení (ES) č. 842/2006 za účelem zlepšení odhadů fluorovaných plynů v inventurách skleníkových plynů;

| (b) | provádět roční kontroly souladu uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. l) a m) tohoto nařízení; |
| --- | --- |

(b)

provádět roční kontroly souladu uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. l) a m) tohoto nařízení;

| (b) | provádět roční kontroly souladu uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. l) a m) tohoto nařízení; |
| --- | --- |

(b)

provádět roční kontroly souladu uvedené v čl. 7 odst. 1 písm. l) a m) tohoto nařízení;

Odůvodnění

Vytvoření a vhodná forma opatření za účelem snížení emisí a potřeba, aby se jejich výsledky odrazily v inventurách skleníkových plynů, úzce souvisí se znalostí informačních zdrojů, modelů, metodických přístupů, výpočtů, odhadů atd. Některé zdroje emisí z odvětví vypouštění a propadu uhlíku spadají do pravomocí regionálních orgánů. Proto se zdá být vhodné, aby tyto regionální orgány znaly systém národní inventury a účastnily se ho za účelem zlepšení a úpravy jak národní inventury, tak i politiky zmírňování navrhované na regionální úrovni.

Pozměňovací návrh 6

Článek 6 – Inventurní systém Unie

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | každoroční odborný přezkum inventur skleníkových plynů členských států. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

každoroční odborný přezkum inventur skleníkových plynů členských států.

| c) | každoroční odborný přezkum inventur skleníkových plynů členských států |
| --- | --- |

c)

každoroční odborný přezkum inventur skleníkových plynů členských států

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Inventury členských států by měly být nezávisle přezkoumány nekomerčním kompetentním inventurním orgánem, jenž nebyl zapojen do přípravy vnitrostátní inventury v daném roce. V optimálním případě by se jednalo o vnitřní orgán EEA. EK by rovněž měla uznat, že na emise mají dopad její vlastní politiky a programy, aby mohla zjistit, zda mají pozitivní či negativní efekt.

Pozměňovací návrh 7

Článek 7 – Inventury skleníkových plynů

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | své antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES za rok X-2. Aniž je dotčeno vykazování skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, považují se hodnoty emisí oxidu uhličitého (CO2) z kategorie zdrojů IPCC „1.A.3.A civilní letectví“ za rovné nule pro účely článku 3 a čl. 7 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

své antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES za rok X-2. Aniž je dotčeno vykazování skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, považují se hodnoty emisí oxidu uhličitého (CO2) z kategorie zdrojů IPCC „1.A.3.A civilní letectví“ za rovné nule pro účely článku 3 a čl. 7 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES;

| a) | své antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES za rok X-2. Aniž je dotčeno vykazování skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, považují se hodnoty emisí oxidu uhličitého (CO2) z kategorie zdrojů IPCC „1.A.3.A civilní letectví“ za rovné nule pro účely článku 3 a čl. 7 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES; |
| --- | --- |

a)

své antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení a antropogenní emise skleníkových plynů uvedených v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES za rok X-2. Aniž je dotčeno vykazování skleníkových plynů uvedených v příloze I tohoto nařízení, považují se hodnoty emisí oxidu uhličitého (CO2) z kategorie zdrojů IPCC „1.A.3.A civilní letectví“ za rovné nule pro účely článku 3 a čl. 7 odst. 1 rozhodnutí č. 406/2009/ES;

Odůvodnění

Kategorie 1.A.3.A zahrnuje emise z letadel vzlétajících a přistávajících a z traťového úseku v rámci členského státu. Emise z lehkých letadel vlétajících ze soukromých letišť bude potenciálně obtížné zahrnout do krátkodobých výpočtů. Avšak palivo používané lehkými letadly bude pravděpodobně zahrnuto do emisí topného oleje, použila-li tato letadla komerční letiště (což si navzájem odporuje).

Pozměňovací návrh 8

Článek 13 – Národní systémy pro politiky, opatření a odhady

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Usilují o zajištění včasnosti, transparentnosti, přesnosti, jednotnosti, srovnatelnosti a úplnosti informací podávaných ve zprávách o politikách, opatřeních a odhadech antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak je uvedeno v článcích 14 a 15 tohoto nařízení, včetně používání a uplatňování údajů, metod a modelů a provádění činností v oblasti zabezpečení kvality a kontroly kvality a analýzy citlivosti. | 2.    včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost informací podávaných ve zprávách o politikách, opatřeních a odhadech antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak je uvedeno v článcích 14 a 15 tohoto nařízení, včetně používání a uplatňování údajů, metod a modelů a provádění činností v oblasti zabezpečení kvality a kontroly kvality a analýzy citlivosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Usilují o zajištění včasnosti, transparentnosti, přesnosti, jednotnosti, srovnatelnosti a úplnosti informací podávaných ve zprávách o politikách, opatřeních a odhadech antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak je uvedeno v článcích 14 a 15 tohoto nařízení, včetně používání a uplatňování údajů, metod a modelů a provádění činností v oblasti zabezpečení kvality a kontroly kvality a analýzy citlivosti.

2.    včasnost, transparentnost, přesnost, jednotnost, srovnatelnost a úplnost informací podávaných ve zprávách o politikách, opatřeních a odhadech antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, jak je uvedeno v článcích 14 a 15 tohoto nařízení, včetně používání a uplatňování údajů, metod a modelů a provádění činností v oblasti zabezpečení kvality a kontroly kvality a analýzy citlivosti.

Odůvodnění

Mělo by být možné srovnat plány rozvoje nízkouhlíkového hospodářství jednotlivých členských států. Mělo by být také možné srovnat dopad jednotlivých odvětví v různých oblastech Evropy na emise. Proto by údaje měly být dostupné a umožňovat budoucí analýzu a zajistit strategiím důvěryhodnost.

Pozměňovací návrh 9

Článek 14 – Podávání zpráv o politikách a opatřeních

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   ... | 1.   ... |
| c) | informace o vnitrostátních politikách a opatřeních a o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, poskytnuté podle odvětví pro jednotlivé skleníkové plyny uvedené v příloze I tohoto nařízení. Tyto informace křížově odkazují na příslušné vnitrostátní nebo unijní politiky, zejména ty, které se týkají kvality ovzduší, a zahrnují: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   ...

1.   ...

c)

informace o vnitrostátních politikách a opatřeních a o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, poskytnuté podle odvětví pro jednotlivé skleníkové plyny uvedené v příloze I tohoto nařízení. Tyto informace křížově odkazují na příslušné vnitrostátní nebo unijní politiky, zejména ty, které se týkají kvality ovzduší, a zahrnují:

| c) | informace o vnitrostátních politikách a opatřeních a o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, poskytnuté podle odvětví pro jednotlivé skleníkové plyny uvedené v příloze I tohoto nařízení. Tyto informace křížově odkazují na příslušné vnitrostátní nebo unijní politiky, zejména ty, které se týkají kvality ovzduší, a zahrnují: |
| --- | --- |

c)

informace o vnitrostátních politikách a opatřeních a o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, poskytnuté podle odvětví pro jednotlivé skleníkové plyny uvedené v příloze I tohoto nařízení. Tyto informace křížově odkazují na příslušné vnitrostátní nebo unijní politiky, zejména ty, které se týkají kvality ovzduší, a zahrnují:

...

...

2.   Členské státy v elektronické podobě zveřejní posouzení nákladů a účinků národních politik a opatření a jakékoli informace o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, společně s technickými zprávami, z nichž tato posouzení vycházejí. Ty by měly zahrnovat popisy použitých modelů a metodických přístupů, definice a výchozí předpoklady.

2.   Členské státy v elektronické podobě zveřejní posouzení nákladů a účinků národních politik a opatření a jakékoli informace o provádění politik a opatření Unie, které omezují nebo snižují emise skleníkových plynů ze zdrojů nebo podporují snížení pomocí propadů, společně s technickými zprávami, z nichž tato posouzení vycházejí. Ty by měly zahrnovat popisy použitých modelů a metodických přístupů, definice a výchozí předpoklady.

Odůvodnění

Regionální kontext musí být výslovně zmíněn.

Jsou zapotřebí jak výpočty, tak kvalitativní vysvětlení.

Pozměňovací návrh 10

Článek 15 – Vykazování odhadů

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy Komisi do 15. března každého roku („rok X“) vykazují národní odhady antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, rozdělené podle plynu a odvětví. | 1.   Členské státy Komisi do 15. března každého roku („rok X“) vykazují národní odhady antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, rozdělené podle plynu a odvětví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy Komisi do 15. března každého roku („rok X“) vykazují národní odhady antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, rozdělené podle plynu a odvětví.

1.   Členské státy Komisi do 15. března každého roku („rok X“) vykazují národní odhady antropogenních emisí skleníkových plynů ze zdrojů a snížení pomocí propadů, rozdělené podle plynu a odvětví.

Odůvodnění

Regionální kontext musí být výslovně zmíněn.

Pozměňovací návrh 11

Článek 25 – Úloha Evropské agentury pro životní prostředí

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ... | ... |
| d) | provádění každoročního odborného přezkumu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

...

...

d)

provádění každoročního odborného přezkumu;

| d) | provádění každoročního odborného přezkumu; |
| --- | --- |

d)

provádění každoročního odborného přezkumu;

...

...

| h) | příprava odhadů pro údaje o odhadech nevykazované členskými státy; |
| --- | --- |

h)

příprava odhadů pro údaje o odhadech nevykazované členskými státy;

| h) | příprav odhadů pro údaje o odhadech nevykazované členskými státy; |
| --- | --- |

h)

příprav odhadů pro údaje o odhadech nevykazované členskými státy;

...

...

| j) | šíření informací shromážděných v souladu s tímto nařízením, včetně správy a aktualizace databáze zmírňujících politik a opatření členských států, a poskytování informací o dopadech změny klimatu a zranitelnosti a přizpůsobování se této změně. |
| --- | --- |

j)

šíření informací shromážděných v souladu s tímto nařízením, včetně správy a aktualizace databáze zmírňujících politik a opatření členských států, a poskytování informací o dopadech změny klimatu a zranitelnosti a přizpůsobování se této změně.

| j) | šíření informací shromážděných v souladu s tímto nařízením , včetně správy a aktualizace databáze zmírňujících politik a opatření členských států, a poskytování informací o dopadech změny klimatu a zranitelnosti a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- |

j)

šíření informací shromážděných v souladu s tímto nařízením , včetně správy a aktualizace databáze zmírňujících politik a opatření členských států, a poskytování informací o dopadech změny klimatu a zranitelnosti a přizpůsobování se této změně;

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

EEA má pro úspěch politiky členských států klíčový význam. Proto by měla být zdrojem odborných znalostí a poskytovat poradenství o pravděpodobných křivkách vývoje emisí. Kumulované emise jsou zásadní pro koncentrace emisí skleníkových plynů v ovzduší a tedy i pro budoucí nárůsty teploty. Emise v rámci evropského území neodrážejí skutečné globální emise způsobované Evropou. Proto by měla do návrhu být začleněna výslovná zmínka o „emisích ze spotřeby“.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/61

---

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE)

2012/C 277/08

VÝBOR REGIONŮ

| — | by vzhledem k zásadním výzvám v této oblasti uvítal poněkud podstatnější navýšení tohoto rozpočtu, přičemž uznává, že na přesném čísle se nelze shodnout, dokud nebudou ukončena jednání o víceletém finančním rámci; |
| --- | --- |

—

by vzhledem k zásadním výzvám v této oblasti uvítal poněkud podstatnější navýšení tohoto rozpočtu, přičemž uznává, že na přesném čísle se nelze shodnout, dokud nebudou ukončena jednání o víceletém finančním rámci;

| — | podporuje nový přístup v podobě „integrovaných projektů“, požaduje však, aby bylo u těchto projektů více podporováno zapojení zainteresovaných stran a dosažitelnost těchto projektů; dále žádá, aby jako další hlavní relevantní oblasti integrovaných projektů byly přiřazeny mořské prostředí, půda a hluk; požaduje též zavedení vhodných mechanismů koordinace programu LIFE s dalšími fondy EU sdruženými ve společném strategickém rámci a s akčními rámci stanovujícími priority k financování programu Natura 2000; |
| --- | --- |

—

podporuje nový přístup v podobě „integrovaných projektů“, požaduje však, aby bylo u těchto projektů více podporováno zapojení zainteresovaných stran a dosažitelnost těchto projektů; dále žádá, aby jako další hlavní relevantní oblasti integrovaných projektů byly přiřazeny mořské prostředí, půda a hluk; požaduje též zavedení vhodných mechanismů koordinace programu LIFE s dalšími fondy EU sdruženými ve společném strategickém rámci a s akčními rámci stanovujícími priority k financování programu Natura 2000;

| — | je přesvědčen, že vyloučení DPH jako způsobilého nákladu pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu, a navrhuje aby DPH byla uznána za způsobilý náklad, pokud příjemci prokážou, že jim nemůže být vrácena; |
| --- | --- |

—

je přesvědčen, že vyloučení DPH jako způsobilého nákladu pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu, a navrhuje aby DPH byla uznána za způsobilý náklad, pokud příjemci prokážou, že jim nemůže být vrácena;

| — | doporučuje, aby náklady na stálé zaměstnance byly nadále uznávány za způsobilé pod podmínkou, že se prokáže a zdokumentuje, že jsou daní zaměstnanci formálně přiděleni k výkonu činností projektu na plný či částečný úvazek; |
| --- | --- |

—

doporučuje, aby náklady na stálé zaměstnance byly nadále uznávány za způsobilé pod podmínkou, že se prokáže a zdokumentuje, že jsou daní zaměstnanci formálně přiděleni k výkonu činností projektu na plný či částečný úvazek;

| — | navrhuje, aby horní míra spolufinancování byla zvýšena na 85 % v méně rozvinutých regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech) a v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

—

navrhuje, aby horní míra spolufinancování byla zvýšena na 85 % v méně rozvinutých regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech) a v nejvzdálenějších regionech;

| — | požaduje, aby program LIFE byl otevřen také pro účast zámořských zemí a území EU, na něž se vztahuje „rozhodnutí o přidružení zámoří“ (rozhodnutí Rady 2001/822/ES), jež zodpovídají za významný podíl biologické rozmanitosti EU. |
| --- | --- |

—

požaduje, aby program LIFE byl otevřen také pro účast zámořských zemí a území EU, na něž se vztahuje „rozhodnutí o přidružení zámoří“ (rozhodnutí Rady 2001/822/ES), jež zodpovídají za významný podíl biologické rozmanitosti EU.

| Zpravodajka | Kay TWITCHEN (UK/nezař.), členka zastupitelstva hrabství Essex |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE)
  COM(2011) 874 final – 2011/0428 (COD) |

Zpravodajka

Kay TWITCHEN (UK/nezař.), členka zastupitelstva hrabství Essex

Odkaz

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE)

COM(2011) 874 final – 2011/0428 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

A.   
  Obecné připomínky

| 1. | opakuje svůj názor, že program LIFE představuje důležitý nástroj na pomoc s financováním místních a regionálních environmentálních politik a projektů, které jsou přínosem pro celou Evropu, a že pomohl mobilizovat úsilí místních a regionálních orgánů. Kromě toho přispěl k navazování vztahů mezi partnery a tím k posílení struktur pro spolupráci, čímž se usnadnila výměna zkušeností a informací na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

1.

opakuje svůj názor, že program LIFE představuje důležitý nástroj na pomoc s financováním místních a regionálních environmentálních politik a projektů, které jsou přínosem pro celou Evropu, a že pomohl mobilizovat úsilí místních a regionálních orgánů. Kromě toho přispěl k navazování vztahů mezi partnery a tím k posílení struktur pro spolupráci, čímž se usnadnila výměna zkušeností a informací na místní a regionální úrovni;

| 2. | vítá záměr pokračovat v programu LIFE v novém období financování. Je přesvědčen, že tak bude zajištěna možnost účinnějšího zásahu, vytvořeny synergie koordinací unijních a vnitrostátních činností a zviditelní se opatření v oblasti životního prostředí a klimatu; |
| --- | --- |

2.

vítá záměr pokračovat v programu LIFE v novém období financování. Je přesvědčen, že tak bude zajištěna možnost účinnějšího zásahu, vytvořeny synergie koordinací unijních a vnitrostátních činností a zviditelní se opatření v oblasti životního prostředí a klimatu;

| 3. | sdílí názor Komise, že by opatření v oblasti životního prostředí a klimatu měla být nedílnou součástí většiny politik EU. Hlavní nástroje financování Unie však neřeší všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu, a proto stále existuje potřeba samostatného programu pro životní prostředí a oblast klimatu, který bude vycházet z dosažených výsledků nařízení (ES) č. 614/2007 o LIFE+ v období 2007–2013. Bude tak doplněním přístupu „začleňování“ uplatňovaného při dosahování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu napříč unijním rozpočtem, a to prostřednictvím financování projektů v oblasti životního prostředí a klimatu, které jinde nesplňují kritéria pro získání finančních prostředků; |
| --- | --- |

3.

sdílí názor Komise, že by opatření v oblasti životního prostředí a klimatu měla být nedílnou součástí většiny politik EU. Hlavní nástroje financování Unie však neřeší všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu, a proto stále existuje potřeba samostatného programu pro životní prostředí a oblast klimatu, který bude vycházet z dosažených výsledků nařízení (ES) č. 614/2007 o LIFE+ v období 2007–2013. Bude tak doplněním přístupu „začleňování“ uplatňovaného při dosahování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu napříč unijním rozpočtem, a to prostřednictvím financování projektů v oblasti životního prostředí a klimatu, které jinde nesplňují kritéria pro získání finančních prostředků;

| 4. | hodnocení stávajícího programu LIFE poukázalo na to, že jeho dopad je omezen v důsledku chybějícího strategického zaměření. Nový program by proto měl zavést pružný přístup vedený shora dolů a založit dva podprogramy pokrývající oblast životního prostředí a klimatu s jasně stanovenými prioritami; |
| --- | --- |

4.

hodnocení stávajícího programu LIFE poukázalo na to, že jeho dopad je omezen v důsledku chybějícího strategického zaměření. Nový program by proto měl zavést pružný přístup vedený shora dolů a založit dva podprogramy pokrývající oblast životního prostředí a klimatu s jasně stanovenými prioritami;

| 5. | poukazuje na význam zachování dostatečné flexibility v programu. Stanovování priorit by nemělo vést k nadměrným omezením či příliš přísným kritériím. Kvalita navrhovaných projektů musí být stejně jako ve stávajícím programu hlavním měřítkem; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na význam zachování dostatečné flexibility v programu. Stanovování priorit by nemělo vést k nadměrným omezením či příliš přísným kritériím. Kvalita navrhovaných projektů musí být stejně jako ve stávajícím programu hlavním měřítkem;

| 6. | domnívá se, že nařízení o LIFE by se mělo konkrétně zmiňovat o tom, že je nutné hledat synergie mezi různými proudy, např. zajistit, aby projekty v oblasti klimatu financované programem LIFE měly příznivý dopad na biologickou rozmanitost a aby projekty v oblasti životního prostředí financované LIFE byly odolné vůči změně klimatu. Vzhledem k tomu, že Komise poukázala na potenciální synergie u obou podprogramů i u projektů uspokojujících komplexní cíle, bude nutné zajistit, aby se těchto synergií dosahovalo; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že nařízení o LIFE by se mělo konkrétně zmiňovat o tom, že je nutné hledat synergie mezi různými proudy, např. zajistit, aby projekty v oblasti klimatu financované programem LIFE měly příznivý dopad na biologickou rozmanitost a aby projekty v oblasti životního prostředí financované LIFE byly odolné vůči změně klimatu. Vzhledem k tomu, že Komise poukázala na potenciální synergie u obou podprogramů i u projektů uspokojujících komplexní cíle, bude nutné zajistit, aby se těchto synergií dosahovalo;

| 7. | opakuje svoji výzvu (1), aby program LIFE i nadále nabízel podporu pro komunikační a informační projekty a stále více se zaměřoval na osvětu, včetně vzdělávání k udržitelnému rozvoji, a propagaci projektů, do nichž jsou zapojeny místní a regionální orgány. V této souvislosti vítá navrhovanou prioritní oblast správa a informace v každém z obou podprogramů; |
| --- | --- |

7.

opakuje svoji výzvu (1), aby program LIFE i nadále nabízel podporu pro komunikační a informační projekty a stále více se zaměřoval na osvětu, včetně vzdělávání k udržitelnému rozvoji, a propagaci projektů, do nichž jsou zapojeny místní a regionální orgány. V této souvislosti vítá navrhovanou prioritní oblast správa a informace v každém z obou podprogramů;

| 8. | vítá návrh, aby z důvodu zajištění koherence obou podprogramů LIFE byly tyto podprogramy prováděny v rámci jediného víceletého pracovního programu, pomocí jediného souboru společných prováděcích pravidel, s jedinou výzvou k předkládání návrhů a aby byly řešeny společně v rámci jediného výboru pro program LIFE, a zdůrazňuje, že by zde neměly existovat různé postupy a priority; |
| --- | --- |

8.

vítá návrh, aby z důvodu zajištění koherence obou podprogramů LIFE byly tyto podprogramy prováděny v rámci jediného víceletého pracovního programu, pomocí jediného souboru společných prováděcích pravidel, s jedinou výzvou k předkládání návrhů a aby byly řešeny společně v rámci jediného výboru pro program LIFE, a zdůrazňuje, že by zde neměly existovat různé postupy a priority;

| 9. | vítá skutečnost, že Evropská komise provedla při přípravě návrhu rozsáhlé konzultace a zohlednila mnoho postojů vyjádřených zúčastněnými stranami a Výborem regionů (2); |
| --- | --- |

9.

vítá skutečnost, že Evropská komise provedla při přípravě návrhu rozsáhlé konzultace a zohlednila mnoho postojů vyjádřených zúčastněnými stranami a Výborem regionů (2);

B.   
  Ukazatele

| 10. | vítá důraz, jaký je v článku 3 kladen na definování ukazatelů pro měření úspěchu programu LIFE. Doporučuje přidat ukazatele, které měří a podporují řádnou správu a komunikaci v rámci každého projektu programu LIFE. VR vyzývá k tomu, aby se program LIFE v každém svém projektu důrazněji zaměřil na cílené, a tedy efektivnější typy komunikačních činností a budování kapacity; |
| --- | --- |

10.

vítá důraz, jaký je v článku 3 kladen na definování ukazatelů pro měření úspěchu programu LIFE. Doporučuje přidat ukazatele, které měří a podporují řádnou správu a komunikaci v rámci každého projektu programu LIFE. VR vyzývá k tomu, aby se program LIFE v každém svém projektu důrazněji zaměřil na cílené, a tedy efektivnější typy komunikačních činností a budování kapacity;

C.   
  Podprogram pro životní prostředí (LIFE Životní prostředí)

Prioritní oblast: životní prostředí a účinné využívání zdrojů

| 11. | poznamenává, že návrh v článku 10 vylučuje inovace v soukromém sektoru orientované na tržní replikaci, protože ty lépe pokryje program Horizont 2020. To programu LIFE umožní zaměřit se na ekoinovace ze strany místních a regionálních orgánů a na hledání řešení, která lze nejčastěji nejlépe realizovat v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Proto VR vítá přesun k inovacím orientovaným na veřejný sektor a možnosti partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

11.

poznamenává, že návrh v článku 10 vylučuje inovace v soukromém sektoru orientované na tržní replikaci, protože ty lépe pokryje program Horizont 2020. To programu LIFE umožní zaměřit se na ekoinovace ze strany místních a regionálních orgánů a na hledání řešení, která lze nejčastěji nejlépe realizovat v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Proto VR vítá přesun k inovacím orientovaným na veřejný sektor a možnosti partnerství veřejného a soukromého sektoru;

Prioritní oblast:biologická rozmanitost

| 12. | vítá skutečnost, že návrh v článku 11 umožňuje, jak požadoval VR (3), opakované činnosti za předpokladu, že projekty probíhají na základě osvědčených postupů, které mohou být uplatňovány i v jiných regionech, a že budou podléhat normám pro monitorování a sdělování výsledků veřejnosti; |
| --- | --- |

12.

vítá skutečnost, že návrh v článku 11 umožňuje, jak požadoval VR (3), opakované činnosti za předpokladu, že projekty probíhají na základě osvědčených postupů, které mohou být uplatňovány i v jiných regionech, a že budou podléhat normám pro monitorování a sdělování výsledků veřejnosti;

| 13. | je přesvědčen, že podpora přes integrované projekty na akční rámce stanovující priority pro financování sítě Natura 2000 bude do budoucna klíčovým prvkem v rámci prioritní oblasti biologická rozmanitost programu LIFE. VR požaduje, aby s ohledem na institucionální rámec každého členského státu regionální orgány řídily přípravu akčních rámců stanovujících priority, a bere na vědomí nedávné iniciativy Evropské komise související s financováním programu Natura 2000 (4); |
| --- | --- |

13.

je přesvědčen, že podpora přes integrované projekty na akční rámce stanovující priority pro financování sítě Natura 2000 bude do budoucna klíčovým prvkem v rámci prioritní oblasti biologická rozmanitost programu LIFE. VR požaduje, aby s ohledem na institucionální rámec každého členského státu regionální orgány řídily přípravu akčních rámců stanovujících priority, a bere na vědomí nedávné iniciativy Evropské komise související s financováním programu Natura 2000 (4);

Prioritní oblast: správa a informace v oblasti životního prostředí

| 14. | velmi vítá, že podpora správy v oblasti životního prostředí v rámci LIFE posílila tím, že se z ní v navrhovaném nařízení stala prioritní oblast (článek 12). VR je přesvědčen, že se tím zvýší viditelnost případných projektů správy a že místní a regionální orgány budou z této nové prioritní oblasti významným způsobem těžit. VR horuje pro to, aby program LIFE přispíval k posilování administrativních kapacit místních a regionálních orgánů a stále více se zaměřoval na osvětu, včetně vzdělávání k udržitelnému rozvoji, a propagaci projektů, do nichž jsou zapojeny místní a regionální a které mají závažný dopad na úrovni EU (5); |
| --- | --- |

14.

velmi vítá, že podpora správy v oblasti životního prostředí v rámci LIFE posílila tím, že se z ní v navrhovaném nařízení stala prioritní oblast (článek 12). VR je přesvědčen, že se tím zvýší viditelnost případných projektů správy a že místní a regionální orgány budou z této nové prioritní oblasti významným způsobem těžit. VR horuje pro to, aby program LIFE přispíval k posilování administrativních kapacit místních a regionálních orgánů a stále více se zaměřoval na osvětu, včetně vzdělávání k udržitelnému rozvoji, a propagaci projektů, do nichž jsou zapojeny místní a regionální a které mají závažný dopad na úrovni EU (5);

| 15. | je toho názoru, že by se v rámci této prioritní oblasti měly šířit poznatky ohledně provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, a to tím, že se budou podporovat sítě, školení a projekty pro sdílení osvědčených postupů, zejména místních a regionálních orgánů činných v této oblasti, na evropské úrovni; |
| --- | --- |

15.

je toho názoru, že by se v rámci této prioritní oblasti měly šířit poznatky ohledně provádění a uplatňování právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, a to tím, že se budou podporovat sítě, školení a projekty pro sdílení osvědčených postupů, zejména místních a regionálních orgánů činných v této oblasti, na evropské úrovni;

D.   
  Podprogram pro oblast klimatu (LIFE Oblast klimatu)

| 16. | vítá vytvoření nového podprogramu pro oblast klimatu, jenž může hrát roli v podpoře nízkouhlíkových a zdrojově efektivních opatření a investic, které budou odolné vůči změnám klimatu. Toto vítá vzhledem k mezinárodním závazkům EU ke snižování emisí skleníkových plynů v rámci kjótského protokolu a budoucí globální klimatické dohody, která se bude dojednávat do roku 2015, ale i vzhledem k cílům EU z klimaticko-energetického balíčku, strategie Evropa 2020 a Plánu přechodu na nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (6); |
| --- | --- |

16.

vítá vytvoření nového podprogramu pro oblast klimatu, jenž může hrát roli v podpoře nízkouhlíkových a zdrojově efektivních opatření a investic, které budou odolné vůči změnám klimatu. Toto vítá vzhledem k mezinárodním závazkům EU ke snižování emisí skleníkových plynů v rámci kjótského protokolu a budoucí globální klimatické dohody, která se bude dojednávat do roku 2015, ale i vzhledem k cílům EU z klimaticko-energetického balíčku, strategie Evropa 2020 a Plánu přechodu na nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (6);

| 17. | poznamenává však, že navrhovaný rozpočet je spíše malou částí celkového rozpočtu programu LIFE (25 %). Tím má podprogram LIFE Oblast klimatu velmi omezený potenciál k nějak zásadnímu snížení emisí skleníkových plynů. Měl by tudíž podporovat zlepšování ve více oblastech životního prostředí, jako je přírodní prostředí, které je z důvodu zajištění kvality ovzduší zásadní, vykazuje vysokou biologickou rozmanitost (rašeliniště a lesy) či podporuje vytváření zelené infrastruktury jako integrovaného přístupu zaměřeného na zachování biologické rozmanitosti a zmírnění dopadů změny klimatu; |
| --- | --- |

17.

poznamenává však, že navrhovaný rozpočet je spíše malou částí celkového rozpočtu programu LIFE (25 %). Tím má podprogram LIFE Oblast klimatu velmi omezený potenciál k nějak zásadnímu snížení emisí skleníkových plynů. Měl by tudíž podporovat zlepšování ve více oblastech životního prostředí, jako je přírodní prostředí, které je z důvodu zajištění kvality ovzduší zásadní, vykazuje vysokou biologickou rozmanitost (rašeliniště a lesy) či podporuje vytváření zelené infrastruktury jako integrovaného přístupu zaměřeného na zachování biologické rozmanitosti a zmírnění dopadů změny klimatu;

| 18. | vítá, že hlavním záměrem integrovaných projektů budou strategie a akční plány pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- |

18.

vítá, že hlavním záměrem integrovaných projektů budou strategie a akční plány pro zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

| 19. | vítá cíle uvedené pod prioritní oblastí správy a informací v oblasti klimatu (článek 16) a vidí zde jasnou úlohu pro VR v šíření osvěty o záležitostech klimatu; |
| --- | --- |

19.

vítá cíle uvedené pod prioritní oblastí správy a informací v oblasti klimatu (článek 16) a vidí zde jasnou úlohu pro VR v šíření osvěty o záležitostech klimatu;

E.   
  Integrované projekty

| 20. | jak již uvedl v předchozím stanovisku (7), vítá návrh na zavedení dlouhodobých integrovaných projektů ve velkém územním měřítku (konkrétně v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním) coby nástrojů k řešení široké škály otázek prostřednictvím strategického, strukturovaného vztahu k dalším tokům prostředků EU. Projekty programu LIFE budou nadále mít významnou katalytickou hodnotu; |
| --- | --- |

20.

jak již uvedl v předchozím stanovisku (7), vítá návrh na zavedení dlouhodobých integrovaných projektů ve velkém územním měřítku (konkrétně v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním) coby nástrojů k řešení široké škály otázek prostřednictvím strategického, strukturovaného vztahu k dalším tokům prostředků EU. Projekty programu LIFE budou nadále mít významnou katalytickou hodnotu;

| 21. | je přesvědčen, že integrované projekty zlepší provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a její začleňování do ostatních politik při uplatnění zásady víceúrovňové správy, a to zajištěním koordinované mobilizace ostatních fondů EU a vnitrostátních a soukromých fondů ve prospěch cílů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Zaměří se na provádění plánů a strategií v oblasti životního prostředí a klimatu ve větším územním měřítku, než je běžné v případě LIFE+; |
| --- | --- |

21.

je přesvědčen, že integrované projekty zlepší provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a její začleňování do ostatních politik při uplatnění zásady víceúrovňové správy, a to zajištěním koordinované mobilizace ostatních fondů EU a vnitrostátních a soukromých fondů ve prospěch cílů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Zaměří se na provádění plánů a strategií v oblasti životního prostředí a klimatu ve větším územním měřítku, než je běžné v případě LIFE+;

| 22. | vítá skutečnost, že výčet hlavních relevantních oblastí pro integrované projekty v čl. 18 písm. d) do značné míry reflektuje předchozí doporučení VR (vodohospodářství, ochrana přírody a biologické rozmanitosti, udržitelné využívání zdrojů a udržitelné nakládání s odpady). Nicméně se domnívá, že by k nim jako další hlavní relevantní oblasti měly být přiřazeny mořské prostředí, půda a hluk; |
| --- | --- |

22.

vítá skutečnost, že výčet hlavních relevantních oblastí pro integrované projekty v čl. 18 písm. d) do značné míry reflektuje předchozí doporučení VR (vodohospodářství, ochrana přírody a biologické rozmanitosti, udržitelné využívání zdrojů a udržitelné nakládání s odpady). Nicméně se domnívá, že by k nim jako další hlavní relevantní oblasti měly být přiřazeny mořské prostředí, půda a hluk;

| 23. | vyjadřuje obavu, že by příprava a vedení integrovaných projektů mohly být složité zejména vzhledem k plejádě lhůt, výběrových kritérií, postupů a formátů podávání žádostí, podmínek řízení a opatření týkajících se vykazování. To bude zvláště odstrašující pro menší místní orgány, a proto vítá záměr návrhu na zajištění technické pomoci s přípravou a podáváním integrovaných projektů; |
| --- | --- |

23.

vyjadřuje obavu, že by příprava a vedení integrovaných projektů mohly být složité zejména vzhledem k plejádě lhůt, výběrových kritérií, postupů a formátů podávání žádostí, podmínek řízení a opatření týkajících se vykazování. To bude zvláště odstrašující pro menší místní orgány, a proto vítá záměr návrhu na zajištění technické pomoci s přípravou a podáváním integrovaných projektů;

| 24. | požaduje vhodné mechanismy koordinace LIFE s dalšími fondy EU v rámci společného strategického rámce, zejména v rámci smluv o partnerství stanovených článkem 14 návrhu nařízení o společných ustanoveních, jakož i s navrhovaným novým přístupem místního rozvoje se zapojením místních komunit a strategiemi místního rozvoje pro všechny fondy SSR, jak stanovují články 28 a 29 návrhu nařízení o společných ustanoveních; |
| --- | --- |

24.

požaduje vhodné mechanismy koordinace LIFE s dalšími fondy EU v rámci společného strategického rámce, zejména v rámci smluv o partnerství stanovených článkem 14 návrhu nařízení o společných ustanoveních, jakož i s navrhovaným novým přístupem místního rozvoje se zapojením místních komunit a strategiemi místního rozvoje pro všechny fondy SSR, jak stanovují články 28 a 29 návrhu nařízení o společných ustanoveních;

| 25. | očekává, že tato nová kategorie rozsáhlejších projektů LIFE bude zahrnovat rámec a pokyny pro přípravu individuálních projektů LIFE a jiných projektů, včetně plánu, který by vysvětloval, jak se ve financování navržených činností kombinuje jiné financování od EU, státní, regionální, místní a soukromé financování. Ve stanovených případech projekty mohou mít delší trvání, v jehož průběhu bude možné vypracovat a provést individuální související projekty LIFE; |
| --- | --- |

25.

očekává, že tato nová kategorie rozsáhlejších projektů LIFE bude zahrnovat rámec a pokyny pro přípravu individuálních projektů LIFE a jiných projektů, včetně plánu, který by vysvětloval, jak se ve financování navržených činností kombinuje jiné financování od EU, státní, regionální, místní a soukromé financování. Ve stanovených případech projekty mohou mít delší trvání, v jehož průběhu bude možné vypracovat a provést individuální související projekty LIFE;

| 26. | zároveň upozorňuje na hodnotu tradičních projektů v malém měřítku, které jsou přístupné menším orgánům, jež mají nižší schopnost připravit integrovaný projekt. V souladu s tím vítá, že tyto projekty budou i v novém programu mít své místo, a žádá, aby se nesnížily celkové rozpočtové prostředky, jež na ně budou určeny; |
| --- | --- |

26.

zároveň upozorňuje na hodnotu tradičních projektů v malém měřítku, které jsou přístupné menším orgánům, jež mají nižší schopnost připravit integrovaný projekt. V souladu s tím vítá, že tyto projekty budou i v novém programu mít své místo, a žádá, aby se nesnížily celkové rozpočtové prostředky, jež na ně budou určeny;

| 27. | uznává, že je nutné mít přibližný zeměpisný základ, ale domnívá se, že by neměl být tím hlavním stimulem, který by mohl vést k odklonu finančních prostředků od nezbytných projektů jen proto, aby hypotetická vnitrostátní kvóta byla splněna jinde. Vítá možnost začlenit do těchto projektů i sousední země; |
| --- | --- |

27.

uznává, že je nutné mít přibližný zeměpisný základ, ale domnívá se, že by neměl být tím hlavním stimulem, který by mohl vést k odklonu finančních prostředků od nezbytných projektů jen proto, aby hypotetická vnitrostátní kvóta byla splněna jinde. Vítá možnost začlenit do těchto projektů i sousední země;

| 28. | je přesvědčen, že by se mělo více podporovat zapojení zainteresovaných stran do integrovaných projektů; |
| --- | --- |

28.

je přesvědčen, že by se mělo více podporovat zapojení zainteresovaných stran do integrovaných projektů;

F.   
  Zjednodušení, plánování a akty v přenesené pravomoci

| 29. | uznává, že se Evropská komise snažila odpovědět na výzvy z předchozího stanoviska (8) požadující větší správního zjednodušení, včetně víceletého plánování a masivnějšího využívání nástrojů IT. Využívání paušálních sazeb a jednorázových částek může snížit byrokracii a je vítáno. Obává se však, že vůle po zjednodušení je především vyjádřena velmi obecnou formou jen jako aspirace v bodě odůvodnění 26; |
| --- | --- |

29.

uznává, že se Evropská komise snažila odpovědět na výzvy z předchozího stanoviska (8) požadující větší správního zjednodušení, včetně víceletého plánování a masivnějšího využívání nástrojů IT. Využívání paušálních sazeb a jednorázových částek může snížit byrokracii a je vítáno. Obává se však, že vůle po zjednodušení je především vyjádřena velmi obecnou formou jen jako aspirace v bodě odůvodnění 26;

| 30. | velmi vítá zavedení dvoustupňového postupu při výběru integrovaných projektů, v rámci něhož mohou potenciální žadatelé Komisi předložit koncepční poznámku k předběžnému schválení, což znamená, že na straně účastníků, u nichž je úspěch nepravděpodobný, dochází k menšímu plýtvání zdroji. To také odpovídá doporučení VR (9); |
| --- | --- |

30.

velmi vítá zavedení dvoustupňového postupu při výběru integrovaných projektů, v rámci něhož mohou potenciální žadatelé Komisi předložit koncepční poznámku k předběžnému schválení, což znamená, že na straně účastníků, u nichž je úspěch nepravděpodobný, dochází k menšímu plýtvání zdroji. To také odpovídá doporučení VR (9);

| 31. | vítá víceleté pracovní programy, které musí trvat nejméně dva roky, jak navrhuje článek 24. Je přesvědčen, že tyto víceleté pracovní programy mohou zajistit, že program LIFE bude priority EU řešit strategičtějším, politickým způsobem. Žádá Evropskou komisi, aby místní a regionální orgány zapojila do přípravy těchto pracovních programů, což by zajistilo jejich blízkost praxi; |
| --- | --- |

31.

vítá víceleté pracovní programy, které musí trvat nejméně dva roky, jak navrhuje článek 24. Je přesvědčen, že tyto víceleté pracovní programy mohou zajistit, že program LIFE bude priority EU řešit strategičtějším, politickým způsobem. Žádá Evropskou komisi, aby místní a regionální orgány zapojila do přípravy těchto pracovních programů, což by zajistilo jejich blízkost praxi;

| 32. | je však znepokojen tím, že by možnost přezkumu víceletých programů v polovině období, jak ji stanovuje čl. 24 odst. 3, mohla vést k nemožnosti odhadnout další vývoj na straně příjemců. Rozsah změn z přezkumu by proto měl být minimální; |
| --- | --- |

32.

je však znepokojen tím, že by možnost přezkumu víceletých programů v polovině období, jak ji stanovuje čl. 24 odst. 3, mohla vést k nemožnosti odhadnout další vývoj na straně příjemců. Rozsah změn z přezkumu by proto měl být minimální;

| 33. | kvituje, že ve stávajícím programu je funkční výkonnost vnitrostátních kontaktních míst proměnlivá. V některých případech jde o slabá místa, což vede k nedostatečnému využívání prostředků přidělených danému státu (VR již dříve požadoval lepší odbornou přípravu vnitrostátních kontaktních míst (10)); |
| --- | --- |

33.

kvituje, že ve stávajícím programu je funkční výkonnost vnitrostátních kontaktních míst proměnlivá. V některých případech jde o slabá místa, což vede k nedostatečnému využívání prostředků přidělených danému státu (VR již dříve požadoval lepší odbornou přípravu vnitrostátních kontaktních míst (10));

| 34. | trvá na tom, že přezkumný postup a výbor pro program LIFE (článek 29) by měl fungovat transparentním a inkluzivním způsobem; |
| --- | --- |

34.

trvá na tom, že přezkumný postup a výbor pro program LIFE (článek 29) by měl fungovat transparentním a inkluzivním způsobem;

| 35. | konstatuje, že návrh nařízení počítá s akty v přenesené pravomoci, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority (článek 3), uplatňování kritéria „být v zájmu Unie“ (čl. 19 odst. 1) a uplatňování kritéria „zachování zeměpisné rovnováhy“ u integrovaných projektů (čl. 19 odst. 3). VR se kriticky staví k intenzivnějšímu využívání komitologie v politice v oblasti životního prostředí kvůli její nízké transparentnosti v rámci rozhodování na úrovni EU a provozního postupu pro místní a regionální orgány (11). Proto doporučuje, aby během přípravných prací na aktech v přenesené pravomoci Evropská komise přistoupila k příslušným konzultacím s místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

35.

konstatuje, že návrh nařízení počítá s akty v přenesené pravomoci, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority (článek 3), uplatňování kritéria „být v zájmu Unie“ (čl. 19 odst. 1) a uplatňování kritéria „zachování zeměpisné rovnováhy“ u integrovaných projektů (čl. 19 odst. 3). VR se kriticky staví k intenzivnějšímu využívání komitologie v politice v oblasti životního prostředí kvůli její nízké transparentnosti v rámci rozhodování na úrovni EU a provozního postupu pro místní a regionální orgány (11). Proto doporučuje, aby během přípravných prací na aktech v přenesené pravomoci Evropská komise přistoupila k příslušným konzultacím s místními a regionálními orgány;

G.   
  Spolufinancování a způsobilé výdaje

| 36. | kvituje, že Evropská komise vyslyšela jeho požadavek z předchozího stanoviska (12) na zvýšení maximální míry spolufinancování ze stávajícího maxima 50 % na 70 % (u integrovaných a přípravných projektů až na 80 %); |
| --- | --- |

36.

kvituje, že Evropská komise vyslyšela jeho požadavek z předchozího stanoviska (12) na zvýšení maximální míry spolufinancování ze stávajícího maxima 50 % na 70 % (u integrovaných a přípravných projektů až na 80 %);

| 37. | navrhuje zvýšení horní míry na 85 % v méně rozvinutých regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech (13)) a v nejvzdálenějších regionech. Tyto regiony jsou často životně důležité pro plnění cíle zastavení úbytku biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

37.

navrhuje zvýšení horní míry na 85 % v méně rozvinutých regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech (13)) a v nejvzdálenějších regionech. Tyto regiony jsou často životně důležité pro plnění cíle zastavení úbytku biologické rozmanitosti;

| 38. | lituje, že Evropská komise nevyslyšela jeho výzvy z předchozího stanoviska (14) v tom smyslu, že by místní a regionální orgány měly i nadále mít možnost započítávat náklady na stálé zaměstnance jako vlastní zdroje. Vyloučení nákladů za stálé zaměstnance by mělo zásadní negativní dopad na kvalitu a proveditelnost projektů zejména malých vládních a nevládních organizací, které závisejí na kontinuitě stálých zaměstnanců a jejich odbornosti a jejichž personál často pracuje na dělený pracovní úvazek na několika projektech současně; |
| --- | --- |

38.

lituje, že Evropská komise nevyslyšela jeho výzvy z předchozího stanoviska (14) v tom smyslu, že by místní a regionální orgány měly i nadále mít možnost započítávat náklady na stálé zaměstnance jako vlastní zdroje. Vyloučení nákladů za stálé zaměstnance by mělo zásadní negativní dopad na kvalitu a proveditelnost projektů zejména malých vládních a nevládních organizací, které závisejí na kontinuitě stálých zaměstnanců a jejich odbornosti a jejichž personál často pracuje na dělený pracovní úvazek na několika projektech současně;

| 39. | je přesvědčen, že spolu s vyloučením DPH jako způsobilého nákladu, jak navrhuje článek 20, toto pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu. Připomíná, že v ostatních fondech EU se DPH uznává za způsobilý náklad, pokud příjemci prokážou, že jim nemůže být vrácena; |
| --- | --- |

39.

je přesvědčen, že spolu s vyloučením DPH jako způsobilého nákladu, jak navrhuje článek 20, toto pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu. Připomíná, že v ostatních fondech EU se DPH uznává za způsobilý náklad, pokud příjemci prokážou, že jim nemůže být vrácena;

| 40. | avšak upozorňuje na poznatky ze studie, z nichž podle všeho vyplývá, že efekt mnohem vyšších měr spolufinancování navržených Komisí vykompenzuje odstranění některých prvků způsobilého financování u většiny projektů. Je si navíc vědom toho, že otázka času zaměstnanců je příčinou mnoha sporů mezi auditory Komise a příjemci a vede k tomu, že Komise získává zpět velký objem peněz, někdy dlouho poté, co byl projekt ukončen; |
| --- | --- |

40.

avšak upozorňuje na poznatky ze studie, z nichž podle všeho vyplývá, že efekt mnohem vyšších měr spolufinancování navržených Komisí vykompenzuje odstranění některých prvků způsobilého financování u většiny projektů. Je si navíc vědom toho, že otázka času zaměstnanců je příčinou mnoha sporů mezi auditory Komise a příjemci a vede k tomu, že Komise získává zpět velký objem peněz, někdy dlouho poté, co byl projekt ukončen;

| 41. | nicméně doporučuje, aby náklady na stálé zaměstnance byly nadále uznávány za způsobilé pod podmínkou, že se prokáže a zdokumentuje, že jsou daní zaměstnanci formálně přiděleni k výkonu činností projektu; |
| --- | --- |

41.

nicméně doporučuje, aby náklady na stálé zaměstnance byly nadále uznávány za způsobilé pod podmínkou, že se prokáže a zdokumentuje, že jsou daní zaměstnanci formálně přiděleni k výkonu činností projektu;

H.   
  Rozpočet

| 42. | podotýká, že navrhované zvýšení rozpočtu programu LIFE z 2,1 mld. EUR na 3,6 mld. EUR je sice podstatné, avšak představuje stále pouze 0,3 % celkového rozpočtu EU; |
| --- | --- |

42.

podotýká, že navrhované zvýšení rozpočtu programu LIFE z 2,1 mld. EUR na 3,6 mld. EUR je sice podstatné, avšak představuje stále pouze 0,3 % celkového rozpočtu EU;

| 43. | vzhledem k zásadním výzvám v této oblasti by však VR uvítal poněkud podstatnější navýšení tohoto rozpočtu. Uznává, že na přesném čísle se nelze shodnout, dokud nebudou ukončena jednání o víceletém finančním rámci; |
| --- | --- |

43.

vzhledem k zásadním výzvám v této oblasti by však VR uvítal poněkud podstatnější navýšení tohoto rozpočtu. Uznává, že na přesném čísle se nelze shodnout, dokud nebudou ukončena jednání o víceletém finančním rámci;

| 44. | ačkoli vítá větší míru koherence a doplňkovosti s ostatními toky prostředků, nemělo by mít financování programu LIFE na tyto fondy (např. strukturální fondy) žádný dopad; |
| --- | --- |

44.

ačkoli vítá větší míru koherence a doplňkovosti s ostatními toky prostředků, nemělo by mít financování programu LIFE na tyto fondy (např. strukturální fondy) žádný dopad;

| 45. | vítá skutečnost, že 50 % podprogramu Životní prostředí má být věnováno biologické rozmanitosti, což odpovídá požadavku VR (15); |
| --- | --- |

45.

vítá skutečnost, že 50 % podprogramu Životní prostředí má být věnováno biologické rozmanitosti, což odpovídá požadavku VR (15);

| 46. | vítá nové ustanovení článku 17 v tom smyslu, že LIFE lze kombinovat s inovativními finančními nástroji. Považuje to za zvlášť důležité pro prioritní oblasti životní prostředí a účinné využívání zdrojů. Opakuje, že by tyto nástroje měly být používány jen jako dodatečné nástroje a nikoliv namísto grantů na akce; |
| --- | --- |

46.

vítá nové ustanovení článku 17 v tom smyslu, že LIFE lze kombinovat s inovativními finančními nástroji. Považuje to za zvlášť důležité pro prioritní oblasti životní prostředí a účinné využívání zdrojů. Opakuje, že by tyto nástroje měly být používány jen jako dodatečné nástroje a nikoliv namísto grantů na akce;

I.   
  Subsidiarita

| 47. | potvrzuje, že politika v oblasti životního prostředí je oblastí, v níž výkon pravomocí mezi sebou sdílejí Evropská společenství s členskými státy. Používá se zde proto zásada subsidiarity. Věří však, že vzhledem k tomu, že je navrhované nařízení v zásadě pokračováním programu LIFE, jenž trvá od roku 1992, není zapotřebí důkladné analýzy jeho souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality. Zásadu subsidiarity a proporcionality potvrzuje bod odůvodnění 34 návrhu nařízení; |
| --- | --- |

47.

potvrzuje, že politika v oblasti životního prostředí je oblastí, v níž výkon pravomocí mezi sebou sdílejí Evropská společenství s členskými státy. Používá se zde proto zásada subsidiarity. Věří však, že vzhledem k tomu, že je navrhované nařízení v zásadě pokračováním programu LIFE, jenž trvá od roku 1992, není zapotřebí důkladné analýzy jeho souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality. Zásadu subsidiarity a proporcionality potvrzuje bod odůvodnění 34 návrhu nařízení;

| 48. | Nicméně:






  a) | je zásadně pro to, aby program byl i nadále centrálně řízen, ale domnívá se, že bude nutné zajistit, aby delegování úkolů, jako jsou výběr projektu a monitorování, na výkonnou agenturu nesnížilo míru zapojení členských států do chodu programu, a aby jakýkoli transfer neměl za následek ztrátu odborných znalostí, které jsou zapotřebí při zpracování žádostí v rámci programu LIFE; |
| --- | --- | --- |

48.

Nicméně:

a)

je zásadně pro to, aby program byl i nadále centrálně řízen, ale domnívá se, že bude nutné zajistit, aby delegování úkolů, jako jsou výběr projektu a monitorování, na výkonnou agenturu nesnížilo míru zapojení členských států do chodu programu, a aby jakýkoli transfer neměl za následek ztrátu odborných znalostí, které jsou zapotřebí při zpracování žádostí v rámci programu LIFE;

| b) | Připomíná, že místní a regionální orgány hrají významnou úlohu při provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a strategií v oblasti klimatu na subnárodní úrovni i při seznamování veřejnosti s ekologickými inovacemi a osvědčenými postupy. |
| --- | --- |

b)

Připomíná, že místní a regionální orgány hrají významnou úlohu při provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí a strategií v oblasti klimatu na subnárodní úrovni i při seznamování veřejnosti s ekologickými inovacemi a osvědčenými postupy.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod odůvodnění 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (16)“ (dále jen „Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Bude třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří specifických prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správy a informací v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu. | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (16)“ (dále jen „Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Bude třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří specifických prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správy a informací v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (16)“ (dále jen „Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Bude třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří specifických prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správy a informací v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 (16)“ (dále jen „Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Bude třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří specifických prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správy a informací v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.

Odůvodnění

Nařízení o programu LIFE by se mělo konkrétně zmiňovat o tom, že je nutné hledat synergie mezi cíli v oblasti životního prostředí, zejména mezi oblastí klimatu a biologickou rozmanitostí. Je také důležité zdůraznit funkce lesních ekosystémů, neboť mohou být přínosem pro biologickou rozmanitost a zmírnění klimatické změny a současně mohou posílit kapacitu pro vstřebání uhlíku.

Pozměňovací návrh 2

Bod odůvodnění 26

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky a financování by se mělo zaměřit na konkrétnější kategorie nákladů. Pro účely náhrady nezpůsobilých nákladů a zachování efektivní úrovně podpory poskytované v rámci programu LIFE by sazby spolufinancování měly činit obecně 70 % a ve zvláštních případech 80 %. | S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky a financování by se mělo zaměřit na konkrétnější kategorie nákladů. Pro účely náhrady nezpůsobilých nákladů a zachování efektivní úrovně podpory poskytované v rámci programu LIFE by sazby spolufinancování měly činit obecně 70 % a v %. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky a financování by se mělo zaměřit na konkrétnější kategorie nákladů. Pro účely náhrady nezpůsobilých nákladů a zachování efektivní úrovně podpory poskytované v rámci programu LIFE by sazby spolufinancování měly činit obecně 70 % a ve zvláštních případech 80 %.

S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky a financování by se mělo zaměřit na konkrétnější kategorie nákladů. Pro účely náhrady nezpůsobilých nákladů a zachování efektivní úrovně podpory poskytované v rámci programu LIFE by sazby spolufinancování měly činit obecně 70 % a v %.

Odůvodnění

Horní míra by se měla zvýšit na 85 % v hospodářsky zaostávajících či přechodových regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech). Tyto regiony jsou často životně důležité pro plnění cíle zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Nejvzdálenější regiony zpravidla požívají v rámci evropských strukturálních fondů míry spolufinancování ve výši 85 %, a je tedy třeba, aby byla stanovena možnost stejné míry spolufinancování i v rámci dalších programů Unie, jako například programu LIFE. Dále stojí za zmínku, že nejvzdálenější regiony jsou největšími čistými přispěvateli k biologické rozmanitosti na celém území Evropské unie a existuje v nich celá řada lokalit významných pro Společenství v rámci sítě Natura 2000.

Pozměňovací návrh 3

Bod odůvodnění 30

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby bylo zajištěno nejlepší možné využití finančních prostředků Unie a zabezpečena evropská přidaná hodnota, měla by být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc, pokud jde o kritéria způsobilosti pro výběr projektů, kritéria pro uplatnění zeměpisné vyváženosti na „integrované projekty“ a ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority. Je zejména důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. | Aby bylo zajištěno nejlepší možné využití finančních prostředků Unie a zabezpečena evropská přidaná hodnota, měla by být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc, pokud jde o kritéria způsobilosti pro výběr projektů, kritéria pro uplatnění zeměpisné vyváženosti na „integrované projekty“ a ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority. Je zejména důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby bylo zajištěno nejlepší možné využití finančních prostředků Unie a zabezpečena evropská přidaná hodnota, měla by být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc, pokud jde o kritéria způsobilosti pro výběr projektů, kritéria pro uplatnění zeměpisné vyváženosti na „integrované projekty“ a ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority. Je zejména důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

Aby bylo zajištěno nejlepší možné využití finančních prostředků Unie a zabezpečena evropská přidaná hodnota, měla by být na Komisi v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie přenesena pravomoc, pokud jde o kritéria způsobilosti pro výběr projektů, kritéria pro uplatnění zeměpisné vyváženosti na „integrované projekty“ a ukazatele výkonnosti platné pro specifické priority. Je zejména důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Komise by při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci měla zajistit souběžné, včasné a náležité předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a Radě.

Odůvodnění

VR se kriticky staví k intenzivnějšímu využívání komitologie v politice v oblasti životního prostředí kvůli její nízké transparentnosti v rámci rozhodování na úrovni EU a provozního postupu pro MRO.

Pozměňovací návrh 4

Článek 5 – Účast třetích zemí v programu LIFE

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí: | Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí: |
| a) | zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:

Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:

a)

zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);

| a) | zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP); |
| --- | --- |

a)

zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);

| b) | kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí přistupujících k Unii; |
| --- | --- |

b)

kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí přistupujících k Unii;

| b) | kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí přistupujících k Unii; |
| --- | --- |

b)

kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí přistupujících k Unii;

| c) | zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství; |
| --- | --- |

c)

zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;

| c) | zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství; |
| --- | --- |

c)

zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;

| d) | zemí, které se staly členy Evropské agentury pro životní prostředí podle nařízení Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí. |
| --- | --- |

d)

zemí, které se staly členy Evropské agentury pro životní prostředí podle nařízení Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí.

| d) | zemí, které se staly členy Evropské agentury pro životní prostředí podle nařízení Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí |
| --- | --- |

d)

zemí, které se staly členy Evropské agentury pro životní prostředí podle nařízení Rady (ES) č. 933/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí

| | . |
| --- | --- |

.

Tato účast se uskuteční v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených zemí v programech Unie.

Tato účast se uskuteční v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených zemí v programech Unie.

Odůvodnění

Ve 21 zámořských zemích a územích EU společně se čtyřmi francouzskými nejvzdálenějšími regiony se nachází více endemických a ohrožených druhů než v zemích EU-27. V zámořských zemích a územích EU se nachází pět ze 34 světových velmi důležitých míst z hlediska celosvětové biologické rozmanitosti. Ostrovní ekosystémy pokrývají pouze 5 % rozlohy světové pevniny, jsou však domovem zhruba jedné třetiny ohrožených druhů na světě. Vzhledem k tomu, že se na tato území nevztahuje směrnice o ptácích a směrnice o stanovištích, není biologická rozmanitost v podstatě chráněna. Financování na podporu jejího zachování se získává jen obtížně, neboť tato odlehlá místa nejsou (z důvodu jejich přidružení k EU) způsobilá k čerpání z řady mezinárodních fondů. Projekty v zámořských zemích a územích EU by se mohly financovat z prostředků přidělených čtyřem členským státům, které mají území klasifikovaná jako zámořské země a území EU (Spojené království, Nizozemsko, Francie a Dánsko), takže by to nemělo žádný dopad na financování z programu LIFE jako takového.

Pozměňovací návrh 5

Článek 8 – Doplňkovost, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V souladu se svými příslušnými povinnostmi Komise a členské státy zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout synergií, zvláště v rámci integrovaných projektů podle čl.18 písm. d), a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Unie probíhá koordinace podle společného strategického rámce uvedeného v článku 10 nařízení (EU) č. .... (nařízení o SSR). | V souladu se svými příslušnými povinnostmi Komise a členské státy zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout synergií, zvláště v rámci integrovaných projektů podle čl.18 písm. d), a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Unie probíhá koordinace podle společného strategického rámce uvedeného v článku 10 nařízení (EU) č. .... (nařízení o ). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu se svými příslušnými povinnostmi Komise a členské státy zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout synergií, zvláště v rámci integrovaných projektů podle čl.18 písm. d), a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Unie probíhá koordinace podle společného strategického rámce uvedeného v článku 10 nařízení (EU) č. .... (nařízení o SSR).

V souladu se svými příslušnými povinnostmi Komise a členské státy zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout synergií, zvláště v rámci integrovaných projektů podle čl.18 písm. d), a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Na úrovni Unie probíhá koordinace podle společného strategického rámce uvedeného v článku 10 nařízení (EU) č. .... (nařízení o ).

Odůvodnění

Vzhledem k významu programu LIFE v rámci jeho strategického přínosu k financování programu Natura 2000 VR požaduje, aby nařízení od členských států výslovně požadovalo zajištění koordinace také zavedením akčních rámců stanovujících priority. Potenciální synergie by mohly vzniknout z koordinace integrovaných projektů programu LIFE pomocí navrhovaného nového přístupu místního rozvoje se zapojením místních komunit a strategií místního rozvoje pro všechny fondy SSR, jak stanovují články 28 a 29 návrhu nařízení . Znění návrhu nařízení se dále upravuje s cílem sladit jej s dříve přijatými stanovisky Výboru regionů (CdR 5/2012 rev. 1).

Pozměňovací návrh 6

Článek 10 – Specifické cíle prioritní oblasti životní prostředí a účinné využívání zdrojů, písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší; | podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;

podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;

Odůvodnění

V mnoha regionech má řešení kontaminace půdy zásadní význam a je považováno za úzce propojené s ochranou vod a předcházením vzniku odpadů.

Pozměňovací návrh 7

Článek 14 - Specifické cíle prioritní oblasti zmírňování změny klimatu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast zmírňování změny klimatu zejména tyto specifické cíle: | S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast zmírňování změny klimatu zejména tyto specifické cíle: |
| a) | přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast zmírňování změny klimatu zejména tyto specifické cíle:

S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast zmírňování změny klimatu zejména tyto specifické cíle:

a)

přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;

| a) | přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu; |
| --- | --- |

a)

přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;

| b) | zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi; |
| --- | --- |

b)

zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;

| b) | zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi; |
| --- | --- |

b)

zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;

| c) | usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování na místní, regionální i celostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování na místní, regionální i celostátní úrovni;

| c) | usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování na místní, regionální i celostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování na místní, regionální i celostátní úrovni;

| d) | přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány. |
| --- | --- |

d)

přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.

| d) | přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány. |
| --- | --- |

d)

přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Je třeba dbát na to, aby opatření v oblasti klimatu neměla nepříznivý dopad na biologickou rozmanitost. Jelikož program LIFE tato opatření přebírá, je třeba naopak dbát na to, aby měla příznivý dopad na biologickou rozmanitost. Je totiž zásadně důležité zachovat provázanost mezi oběma důležitými zaměřeními programu LIFE.

Pozměňovací návrh 8

Článek 15 - Specifické cíle prioritní oblasti zmírňování změny klimatu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast přizpůsobování se změně klimatu zejména tyto specifické cíle: | S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast přizpůsobování se změně klimatu zejména tyto specifické cíle: |
| a) | přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přizpůsobování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast přizpůsobování se změně klimatu zejména tyto specifické cíle:

S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast přizpůsobování se změně klimatu zejména tyto specifické cíle:

a)

přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přizpůsobování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu;

| a) | přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přizpůsobování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu; |
| --- | --- |

a)

přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přizpůsobování, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména prostřednictvím přípravy, testování a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu;

| b) | zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi; |
| --- | --- |

b)

zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;

| b) | zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi; |
| --- | --- |

b)

zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;

| c) | usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování na místní, regionální i celostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování na místní, regionální i celostátní úrovni;

| c) | usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování na místní, regionální i celostátní úrovni; |
| --- | --- |

c)

usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování na místní, regionální i celostátní úrovni;

| d) | přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány. |
| --- | --- |

d)

přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.

| d) | přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány. |
| --- | --- |

d)

přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Je třeba dbát na to, aby opatření v oblasti klimatu neměla nepříznivý dopad na biologickou rozmanitost. Jelikož program LIFE tato opatření přebírá, je třeba naopak dbát na to, aby měla příznivý dopad na biologickou rozmanitost. Je totiž zásadně důležité zachovat provázanost mezi oběma důležitými zaměřeními programu LIFE.

Pozměňovací návrh 9

Článek 18 – Projekty, písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:
  ....






  d) | integrované projekty zejména v oblastech, jako je ochrana přírody, voda a odpad, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:

....

d)

integrované projekty zejména v oblastech, jako je ochrana přírody, voda a odpad, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:

....

| d) | integrované projekty zejména v oblastech, jako je ochrana přírody, voda odpad, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- |

d)

integrované projekty zejména v oblastech, jako je ochrana přírody, voda odpad, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

Odůvodnění

Mezi prioritní oblasti by měly patřit mořské prostředí, půda a regulace hluku.

Pozměňovací návrh 10

Článek 19 – Kritéria způsobilosti projektů

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat tato kritéria způsobilosti: | 1.   Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat tato kritéria způsobilosti: |
| a) | musí být v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z cílů programu LIFE stanovených v článku 3; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat tato kritéria způsobilosti:

1.   Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat tato kritéria způsobilosti:

a)

musí být v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z cílů programu LIFE stanovených v článku 3;

| a) | musí být v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z cílů programu LIFE stanovených v článku 3; |
| --- | --- |

a)

musí být v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z cílů programu LIFE stanovených v článku 3;

| b) | musí zajišťovat nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné; |
| --- | --- |

b)

musí zajišťovat nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné;

| b) | musí zajišťovat nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné; |
| --- | --- |

b)

musí zajišťovat nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné;

| c) | jejich provádění musí být řádně naplánováno. |
| --- | --- |

c)

jejich provádění musí být řádně naplánováno.

| c) | jejich provádění musí být řádně naplánováno. |
| --- | --- |

c)

jejich provádění musí být řádně naplánováno.

Komise je v souladu s článkem 30 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, pokud jde o podmínky pro uplatnění kritéria uvedeného v odst. 1 písm. a), aby bylo možné je přizpůsobit specifickým prioritním oblastem stanoveným v článcích 9 a 13.

Komise je v souladu s článkem 30 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, pokud jde o podmínky pro uplatnění kritéria uvedeného v odst. 1 písm. a), aby bylo možné je přizpůsobit specifickým prioritním oblastem stanoveným v článcích 9 a 13.

2.   Je-li to možné, projekty financované z programu LIFE podpoří synergické působení mezi různými cíly a podpoří veřejné zakázky.

2.    projekty financované z programu LIFE podpoří synergické působení mezi různými cíly a podpoří veřejné zakázky.

3.   Do integrovaných projektů uvedených v čl. 18 písm. d) se ve vhodných případech zapojí zúčastněné strany, a je-li to možné, tyto projekty podpoří koordinaci s dalšími zdroji financování Unie a uvolnění prostředků z těchto zdrojů.

3.   Do integrovaných projektů uvedených v čl. 18 písm. d) se zapojí zúčastněné strany, a je-li to možné, tyto projekty podpoří koordinaci s dalšími zdroji financování Unie a uvolnění prostředků z těchto zdrojů.

Komise zajistí, aby v souladu se zásadou solidarity a sdílení úsilí byla při zadávání v rámci integrovaných projektů zachována zeměpisná rovnováha. Komise je v souladu s článkem 30 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, pokud jde o kritéria pro uplatnění zeměpisné rovnováhy u všech tematických oblastí uvedených v čl. 18. písm. d).

Komise zajistí, aby v souladu se zásadou solidarity a sdílení úsilí byla při zadávání v rámci integrovaných projektů zachována zeměpisná rovnováha. Komise je v souladu s článkem 30 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, pokud jde o kritéria pro uplatnění zeměpisné rovnováhy u všech tematických oblastí uvedených v čl. 18. písm. d).

4.   Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům.

4.   Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům.

Odůvodnění

Zapojení zainteresovaných stran do integrovaných projektů a dosažitelnost těchto projektů pro ně by se měla podporovat v nejvyšší možné míře a v co největším počtu případů. Program by měl operovat napříč celou EU mimo jiné proto, že otázky životního prostředí a klimatu mají přeshraniční dosah, ovšem koncepce „vnitrostátních kvót“ je nepřiměřená – nemělo by se o nich uvažovat dříve, než o vnitřních oprávněných nárocích v rámci jednotlivých návrhů. Je třeba se vyhnout tomu, aby budoucí způsobilé víceleté a integrované projekty snížily rozpočtové prostředky určené na stávají opatření, která se ukázala jako velmi užitečná. Právě tento druh opatření je nejsnadněji použitelný místními a regionálními správami, které ne vždy mají nezbytné prostředky na to, aby uskutečnily integrované projekty, jež Komise uvádí ve svém návrhu. Proto je také logické, aby projekty financované programem LIFE podporovaly využívání ekologických veřejných zakázek.

Pozměňovací návrh 11

Článek 20 – Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty, odstavec 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 se stanovuje na 70 % způsobilých nákladů. U projektů uvedených v čl. 18 písm. d) a f) se maximální míra spolufinancování výjimečně stanovuje na 80 % způsobilých nákladů. | Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 se stanovuje na 70 % způsobilých nákladů. U projektů uvedených v čl. 18 písm. d) a f) se maximální míra spolufinancování výjimečně stanovuje na 80 % způsobilých nákladů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 se stanovuje na 70 % způsobilých nákladů. U projektů uvedených v čl. 18 písm. d) a f) se maximální míra spolufinancování výjimečně stanovuje na 80 % způsobilých nákladů.

Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 se stanovuje na 70 % způsobilých nákladů. U projektů uvedených v čl. 18 písm. d) a f) se maximální míra spolufinancování výjimečně stanovuje na 80 % způsobilých nákladů.

Odůvodnění

Horní míra by se měla zvýšit na 85 % v méně rozvinutých regionech (dle definice v nařízeních o strukturálních fondech). Tyto regiony jsou často životně důležité pro plnění cíle zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Nejvzdálenější regiony zpravidla požívají v rámci evropských strukturálních fondů míry spolufinancování ve výši 85 %, a je tedy třeba, aby byla stanovena možnost stejné míry spolufinancování i v rámci dalších programů Unie, jako například programu LIFE. Dále stojí za zmínku, že nejvzdálenější regiony jsou největšími čistými přispěvateli k biologické rozmanitosti na celém území Evropské unie a existuje v nich celá řada lokalit významných pro Společenství v rámci sítě Natura 2000.

Pozměňovací návrh 12

Článek 20 – Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty, odstavec 2, první část o DPH

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| U projektů uvedených v článku 18 se DPH nepovažuje za způsobilý náklad. | U projektů uvedených v článku 18 se DPH za způsobilý náklad: | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

U projektů uvedených v článku 18 se DPH nepovažuje za způsobilý náklad.

U projektů uvedených v článku 18 se DPH za způsobilý náklad:

Odůvodnění

| | |
| --- | --- |

VR je přesvědčen, že vyloučení DPH jako způsobilého nákladu pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu. Připomíná, že v ostatních fondech EU se DPH uznává za způsobilý náklad, pokud příjemci prokážou, že jim nemůže být vrácena.

Pozměňovací návrh 13

Článek 20 – Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty, odstavec 3 (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | — | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

—

Odůvodnění

VR je přesvědčen, že vyloučení mzdových nákladů jako způsobilého nákladu pravděpodobně odradí mnoho potenciálních žadatelů od přípravy návrhu. Uvedené znění obnovuje tuto způsobilost podle nařízení o LIFE+ (ES) č. 614/2007 zveřejněného v Úředním věstníku L 309 dne 20. listopadu 2008 (viz článek 5), avšak zároveň zohledňuje mzdové náklady – aniž k tomu dává pouze možnost bez přesných kritérií. Pro malé správy a malé provozovatele navíc není realistické, aby museli zaměstnat dodatečné pracovníky pro provádění těchto projektů, což by často jejich uskutečnění znemožnilo i vzhledem k tomu, že jsou často třeba specializovaní zaměstnanci, kteří mají příslušné odborné znalosti. Proto se zde tedy navrhuje omezit tuto podmínku pouze na to, aby tito pracovníci byli skutečně přiděleni na uskutečnění projektu subvencovaného v tomto rámci.

Kromě toho je třeba vyjasnit, že úředník přidělený konkrétně na určitý projet, bude moci pracovat na plný či částečný úvazek, aby nedocházelo k diskriminaci tohoto typu při výpočtu nákladů na úředníky, kteří skutečně pracují na financovaných projektech. Podle zkušeností s prováděním zmíněných projektů v dřívějších obdobích programu LIFE se často k jejich realizaci vyžaduje částečné, avšak nezbytné zapojení úředníků, takže je nezbytné, aby bylo možné rozpoznat tento typ nákladů vynaložených na jejich financování.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 6/2011 fin., (odst. 74).

1

(2)  Zpráva Posouzení územního dopadu nástroje EU Life+ vypracovaná sekretariátem Výboru regionů, květen 2011; CdR 6/2011 fin.

2

(3)  CdR 6/2011 (odst. 56).

3

(4)  Pracovní dokument útvarů Komise SEC(2011) 1573 final.

4

(5)  CdR 6/2011 fin, zpráva Posouzení územního dopadu nástroje EU Life+ vypracovaná sekretariátem Výboru regionů, květen 2011.

5

(6)  COM(2010) 2020 final a COM(2011) 112 final.

6

(7)  CdR 6/2011 fin., (odst. 6, 25, 65–69).

7

(8)  CdR 6/2011 fin (odst. 33, 37).

8

(9)  CdR 6/2011 fin (odst. 38).

9

(10)  CdR 6/2011 fin (odst. 18).

10

(11)  CdR 25/2010 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

11

(12)  CdR 6/2011 fin (odst. 35).

12

(13)  COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (odst. 15).

13

(14)  CdR 6/2011 fin (odst. 34).

14

(15)  CdR 6/2011 fin (odst. 9, 14).

15

(16)  COM(2011) 112 final, 8.3.2011.

16

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/74 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/74

---

Stanovisko Výboru regionů Udělování koncesí

2012/C 277/09

VÝBOR REGIONŮ

| — | konstatuje, že stávající pravidla pro koncese jsou tvořena vnitrostátní judikaturou a právními předpisy. Vzhledem k tomu, že určité koncese mohou mít vliv na vnitřní trh, je žádoucí vyjasnit pravidla a upřednostnit jednotný výklad i přístup. Výbor je tedy přesvědčen, že je legitimní uvažovat o regulaci v této oblasti; |
| --- | --- |

—

konstatuje, že stávající pravidla pro koncese jsou tvořena vnitrostátní judikaturou a právními předpisy. Vzhledem k tomu, že určité koncese mohou mít vliv na vnitřní trh, je žádoucí vyjasnit pravidla a upřednostnit jednotný výklad i přístup. Výbor je tedy přesvědčen, že je legitimní uvažovat o regulaci v této oblasti;

| — | domnívá se tedy, že je důležité, aby zadavatelé a členské státy mohli svobodně zvolit nástroj, jehož prostřednictvím chtějí plnit své úkoly. Povolení včetně provozních licencí v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučena. To rovněž platí pro pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu; |
| --- | --- |

—

domnívá se tedy, že je důležité, aby zadavatelé a členské státy mohli svobodně zvolit nástroj, jehož prostřednictvím chtějí plnit své úkoly. Povolení včetně provozních licencí v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučena. To rovněž platí pro pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu;

| — | považuje za žádoucí, aby byla pravidla pro udělování koncesí podrobněji rozvedena. Je důležité nalézt rovnováhu mezi tímto objasněním, například pokud jde o způsoby oznamování a lhůty, a manévrovacím prostorem pro zadavatele, například v souvislosti s kritérii, jež si přeje použít. Srozumitelnost znamená pro zadavatele opěrný bod a zavádí žádoucí jednotný způsob, jakým členské státy předpisy provádějí. Manévrovací prostor je projevem uznání, že zadavatelé koncese znají, a rovněž projevem uznání samostatnosti členských států. Zadavatelé musí mít široký manévrovací prostor, který jim umožní zvolit sociální a udržitelná kritéria; |
| --- | --- |

—

považuje za žádoucí, aby byla pravidla pro udělování koncesí podrobněji rozvedena. Je důležité nalézt rovnováhu mezi tímto objasněním, například pokud jde o způsoby oznamování a lhůty, a manévrovacím prostorem pro zadavatele, například v souvislosti s kritérii, jež si přeje použít. Srozumitelnost znamená pro zadavatele opěrný bod a zavádí žádoucí jednotný způsob, jakým členské státy předpisy provádějí. Manévrovací prostor je projevem uznání, že zadavatelé koncese znají, a rovněž projevem uznání samostatnosti členských států. Zadavatelé musí mít široký manévrovací prostor, který jim umožní zvolit sociální a udržitelná kritéria;

| — | domnívá se, že návrh musí být v souladu se zásadou subsidiarity: místní a regionální orgány si musí uchovat volnost při rozhodování, zda stavební práce či služby provedou samy, nebo je svěří třetím osobám. Pokud se místní a regionální orgány rozhodnout zadat je formou subdodávky, musí mít možnost svobodně zvolit právní nástroj, kterým tak učiní: oprávnění, veřejnou zakázku nebo koncesi. |
| --- | --- |

—

domnívá se, že návrh musí být v souladu se zásadou subsidiarity: místní a regionální orgány si musí uchovat volnost při rozhodování, zda stavební práce či služby provedou samy, nebo je svěří třetím osobám. Pokud se místní a regionální orgány rozhodnout zadat je formou subdodávky, musí mít možnost svobodně zvolit právní nástroj, kterým tak učiní: oprávnění, veřejnou zakázku nebo koncesi.

| Zpravodaj | pan Henk KOOL (NL/SES), člen výkonné rady města Haagu |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o udělování koncesí
  COM(2011) 897 final |

Zpravodaj

pan Henk KOOL (NL/SES), člen výkonné rady města Haagu

Odkaz

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o udělování koncesí

COM(2011) 897 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | konstatuje, že pro koncese neexistuje jednotný právní rámec. Koncese na veřejné stavební práce se řídí směrnicemi upravujícími zadávání veřejných zakázek. Naopak právo týkající se koncesí na služby je z evropských směrnic pro zadávání veřejných zakázek vyloučeno. Podléhá však zásadám zakotveným ve Smlouvě o Evropské unii. Tyto zásady byly rozvinuty v judikatuře Evropského soudního dvora; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že pro koncese neexistuje jednotný právní rámec. Koncese na veřejné stavební práce se řídí směrnicemi upravujícími zadávání veřejných zakázek. Naopak právo týkající se koncesí na služby je z evropských směrnic pro zadávání veřejných zakázek vyloučeno. Podléhá však zásadám zakotveným ve Smlouvě o Evropské unii. Tyto zásady byly rozvinuty v judikatuře Evropského soudního dvora;

| 2. | konstatuje, že při udělování koncesí jsou pro členské státy závazné zásady stanovené ve Smlouvě o fungování Evropské unie (rovné zacházení, vyloučení diskriminace, transparentnost a proporcionalita), ovšem konstatuje, že způsob jejich provádění se liší. Účelem návrhu směrnice o koncesích je spojit do jednotného právního rámce pravidla, jimiž se řídí koncese na stavební práce a koncese na služby. Na úrovni EU by tak existovala jediná směrnice pro udělování těchto koncesí. Zejména vzhledem k hospodářským výzvám, jimž čelí Evropská unie, přisuzuje Evropská komise velký význam dalšímu rozvoji vnitřního trhu, zejména pokud pravidla EU pro koncese nechají zadavatelům dostatečný manévrovací prostor pro jejich provádění; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že při udělování koncesí jsou pro členské státy závazné zásady stanovené ve Smlouvě o fungování Evropské unie (rovné zacházení, vyloučení diskriminace, transparentnost a proporcionalita), ovšem konstatuje, že způsob jejich provádění se liší. Účelem návrhu směrnice o koncesích je spojit do jednotného právního rámce pravidla, jimiž se řídí koncese na stavební práce a koncese na služby. Na úrovni EU by tak existovala jediná směrnice pro udělování těchto koncesí. Zejména vzhledem k hospodářským výzvám, jimž čelí Evropská unie, přisuzuje Evropská komise velký význam dalšímu rozvoji vnitřního trhu, zejména pokud pravidla EU pro koncese nechají zadavatelům dostatečný manévrovací prostor pro jejich provádění;

| 3. | poznamenává, že právní základ k vytvoření jednotného právní rámce pro koncese se nachází v čl. 53 odst. 1 a článcích 62 a 114 SFEU. Tyto články se týkají fungování vnitřního trhu. V tomto kontextu poukazuje na to, že na koncese na služby je vždy třeba nahlížet také v souvislosti s poskytováním služeb obecného (hospodářského) zájmu. Návrh směrnice zohledňuje novinky, jež v tomto ohledu přinesla Lisabonská smlouva, jen v nedostatečné míře. Výbor proto požaduje, aby byly stanoveny rozsáhlejší výjimky z působnosti směrnice pro tyto služby; |
| --- | --- |

3.

poznamenává, že právní základ k vytvoření jednotného právní rámce pro koncese se nachází v čl. 53 odst. 1 a článcích 62 a 114 SFEU. Tyto články se týkají fungování vnitřního trhu. V tomto kontextu poukazuje na to, že na koncese na služby je vždy třeba nahlížet také v souvislosti s poskytováním služeb obecného (hospodářského) zájmu. Návrh směrnice zohledňuje novinky, jež v tomto ohledu přinesla Lisabonská smlouva, jen v nedostatečné míře. Výbor proto požaduje, aby byly stanoveny rozsáhlejší výjimky z působnosti směrnice pro tyto služby;

| 4. | domnívá se, že návrh musí být v souladu se zásadou subsidiarity: místní a regionální orgány si musí uchovat volnost při rozhodování, zda stavební práce či služby provedou samy, nebo je svěří třetím osobám. Pokud se místní a regionální orgány rozhodnout zadat je formou subdodávky, musí mít možnost svobodně zvolit právní nástroj, kterým tak učiní: oprávnění, veřejnou zakázku nebo koncesi; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že návrh musí být v souladu se zásadou subsidiarity: místní a regionální orgány si musí uchovat volnost při rozhodování, zda stavební práce či služby provedou samy, nebo je svěří třetím osobám. Pokud se místní a regionální orgány rozhodnout zadat je formou subdodávky, musí mít možnost svobodně zvolit právní nástroj, kterým tak učiní: oprávnění, veřejnou zakázku nebo koncesi;

| 5. | zdůrazňuje, že koncese jsou ze své povahy složitější a uzavírají se na delší období. Výbor v minulosti doporučil, aby v případě přijetí byly právní předpisy pro oblast koncesí flexibilní a jednoduché (CdR 21/2010) a aby se zamezilo právním nejasnostem; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že koncese jsou ze své povahy složitější a uzavírají se na delší období. Výbor v minulosti doporučil, aby v případě přijetí byly právní předpisy pro oblast koncesí flexibilní a jednoduché (CdR 21/2010) a aby se zamezilo právním nejasnostem;

VZHLEDEM K VÝŠE UVEDENÝM DŮVODŮM SE VÝBOR REGIONŮ

| 6. | domnívá se, že v článku 1 směrnice nebo alespoň v bodech odůvodnění by mělo být jasně uvedeno, že převádění úkolů a pravomocí z jednoho veřejného orgánu na jiný nespadá do působnosti této směrnice. Navíc by sem neměla být zahrnuty ta odvětví, kterými se již zabývají odvětvové právní předpisy EU nebo jež nebyla upravena vědomě z rozhodnutí unijního zákonodárce; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že v článku 1 směrnice nebo alespoň v bodech odůvodnění by mělo být jasně uvedeno, že převádění úkolů a pravomocí z jednoho veřejného orgánu na jiný nespadá do působnosti této směrnice. Navíc by sem neměla být zahrnuty ta odvětví, kterými se již zabývají odvětvové právní předpisy EU nebo jež nebyla upravena vědomě z rozhodnutí unijního zákonodárce;

| 7. | uznává, že od určité částky koncese ovlivňují vnitřní trh, a mohou tedy podléhat předpisům EU; |
| --- | --- |

7.

uznává, že od určité částky koncese ovlivňují vnitřní trh, a mohou tedy podléhat předpisům EU;

| 8. | konstatuje, že stávající pravidla pro koncese jsou tvořena vnitrostátní judikaturou a právními předpisy. Vzhledem k tomu, že určité koncese mohou mít vliv na vnitřní trh, je žádoucí vyjasnit pravidla a upřednostnit jednotný výklad i přístup. Výbor je tedy přesvědčen, že je legitimní uvažovat o regulaci v této oblasti; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že stávající pravidla pro koncese jsou tvořena vnitrostátní judikaturou a právními předpisy. Vzhledem k tomu, že určité koncese mohou mít vliv na vnitřní trh, je žádoucí vyjasnit pravidla a upřednostnit jednotný výklad i přístup. Výbor je tedy přesvědčen, že je legitimní uvažovat o regulaci v této oblasti;

| 9. | konstatuje, že koncese jsou prováděny v jednotlivých členských státech velmi různě. Tyto odlišnosti jsou výsledkem zejména ostatních vnitrostátních nástrojů, které mají členské státy k dispozici pro regulaci či zadávání dotyčných činností. Dopady směrnice se tedy mohou lišit v závislosti na členském státu, Komise by proto měla jednoznačně stanovit a definovat, jaké smlouvy jsou považovány za „koncese“ a které typy smluvních vztahů spadají do oblasti působnosti směrnice; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že koncese jsou prováděny v jednotlivých členských státech velmi různě. Tyto odlišnosti jsou výsledkem zejména ostatních vnitrostátních nástrojů, které mají členské státy k dispozici pro regulaci či zadávání dotyčných činností. Dopady směrnice se tedy mohou lišit v závislosti na členském státu, Komise by proto měla jednoznačně stanovit a definovat, jaké smlouvy jsou považovány za „koncese“ a které typy smluvních vztahů spadají do oblasti působnosti směrnice;

| 10. | domnívá se tedy, že je důležité, aby zadavatelé a členské státy mohli svobodně zvolit nástroj, jehož prostřednictvím chtějí plnit své úkoly. Povolení včetně provozních licencí v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučena. To rovněž platí pro pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu; |
| --- | --- |

10.

domnívá se tedy, že je důležité, aby zadavatelé a členské státy mohli svobodně zvolit nástroj, jehož prostřednictvím chtějí plnit své úkoly. Povolení včetně provozních licencí v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučena. To rovněž platí pro pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu;

| 11. | má obavy, aby zavedení povinnosti nabídkového řízení kvůli využívání takových vnitrostátních nástrojů příliš nezasahovalo do samostatnosti členských států. Proto Výbor těší znění preambule, kde se uvádí, že podle Evropské komise by se takové akty veřejných orgánů neměly považovat za koncese, ale podle přesvědčení Výboru by měl některý z článků toto osvobození stanovit explicitně; |
| --- | --- |

11.

má obavy, aby zavedení povinnosti nabídkového řízení kvůli využívání takových vnitrostátních nástrojů příliš nezasahovalo do samostatnosti členských států. Proto Výbor těší znění preambule, kde se uvádí, že podle Evropské komise by se takové akty veřejných orgánů neměly považovat za koncese, ale podle přesvědčení Výboru by měl některý z článků toto osvobození stanovit explicitně;

| 12. | je toho názoru, že směrnice se musí týkat koncesí, které mají vliv na vnitřní trh. Koncese, které z důvodu nízké hodnoty nemají na tento trh pražádný vliv, by tedy měly být udělovány přímo, bez nabídkového řízení; |
| --- | --- |

12.

je toho názoru, že směrnice se musí týkat koncesí, které mají vliv na vnitřní trh. Koncese, které z důvodu nízké hodnoty nemají na tento trh pražádný vliv, by tedy měly být udělovány přímo, bez nabídkového řízení;

| 13. | považuje toto rozlišení za nanejvýš důležité pro malé a střední podniky. Zadavatelé tak mají možnost chovat se v oblasti koncesí vstřícně k malým a středním podnikům; |
| --- | --- |

13.

považuje toto rozlišení za nanejvýš důležité pro malé a střední podniky. Zadavatelé tak mají možnost chovat se v oblasti koncesí vstřícně k malým a středním podnikům;

| 14. | vyjadřuje své obavy, pokud jde o složitost regulace. Zadavatelé považují stávající směrnice pro oblast zadávání veřejných zakázek za zbytečně složité. Je zde obava, aby tato směrnice neučinila i z koncesí velmi složitou látku. Výbor se domnívá, že koncese nelze přirovnávat k pravidlům stanoveným evropskými směrnicemi pro zadávání veřejných zakázek, a žádá proto, aby Komise dbala na to, aby směrnice zůstala prostá stejně jako případná pozdější sdělení Komise v této oblasti; |
| --- | --- |

14.

vyjadřuje své obavy, pokud jde o složitost regulace. Zadavatelé považují stávající směrnice pro oblast zadávání veřejných zakázek za zbytečně složité. Je zde obava, aby tato směrnice neučinila i z koncesí velmi složitou látku. Výbor se domnívá, že koncese nelze přirovnávat k pravidlům stanoveným evropskými směrnicemi pro zadávání veřejných zakázek, a žádá proto, aby Komise dbala na to, aby směrnice zůstala prostá stejně jako případná pozdější sdělení Komise v této oblasti;

| 15. | považuje za žádoucí, aby byla pravidla pro udělování koncesí podrobněji rozvedena. Je důležité nalézt rovnováhu mezi tímto objasněním, například pokud jde o způsoby oznamování a lhůty, a manévrovacím prostorem pro zadavatele, například v souvislosti s kritérii, jež si přeje použít. Srozumitelnost znamená pro zadavatele opěrný bod a zavádí žádoucí jednotný způsob, jakým členské státy předpisy provádějí. Manévrovací prostor je projevem uznání, že zadavatelé koncese znají, a rovněž projevem uznání samostatnosti členských států. Zadavatelé musí mít široký manévrovací prostor, který jim umožní zvolit sociální a udržitelná kritéria. |
| --- | --- |

15.

považuje za žádoucí, aby byla pravidla pro udělování koncesí podrobněji rozvedena. Je důležité nalézt rovnováhu mezi tímto objasněním, například pokud jde o způsoby oznamování a lhůty, a manévrovacím prostorem pro zadavatele, například v souvislosti s kritérii, jež si přeje použít. Srozumitelnost znamená pro zadavatele opěrný bod a zavádí žádoucí jednotný způsob, jakým členské státy předpisy provádějí. Manévrovací prostor je projevem uznání, že zadavatelé koncese znají, a rovněž projevem uznání samostatnosti členských států. Zadavatelé musí mít široký manévrovací prostor, který jim umožní zvolit sociální a udržitelná kritéria.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod odůvodnění 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5) | Určitá ustanovení o koordinaci by měla být zavedena rovněž při udělování koncesí na stavební práce a služby v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, a to vzhledem ke skutečnosti, že vnitrostátní orgány mohou ovlivňovat chování subjektů působících v těchto odvětvích, a s přihlédnutím k uzavřenému charakteru trhů, na nichž tyto subjekty působí, v důsledku existence zvláštních či výlučných práv udělených členskými státy v souvislosti s dodávkami, poskytováním nebo provozováním sítí určených k poskytování dotčených služeb. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)

Určitá ustanovení o koordinaci by měla být zavedena rovněž při udělování koncesí na stavební práce a služby v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb, a to vzhledem ke skutečnosti, že vnitrostátní orgány mohou ovlivňovat chování subjektů působících v těchto odvětvích, a s přihlédnutím k uzavřenému charakteru trhů, na nichž tyto subjekty působí, v důsledku existence zvláštních či výlučných práv udělených členskými státy v souvislosti s dodávkami, poskytováním nebo provozováním sítí určených k poskytování dotčených služeb.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Tato odvětví již řeší zvláštní právní předpisy.

Pozměňovací návrh 2

Bod odůvodnění 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6) | Koncese jsou úplatné smlouvy uzavřené mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejichž předmětem je pořízení staveb nebo služeb, kdy protiplnění obvykle spočívá v právu užívat stavbu nebo služby, které jsou předmětem smlouvy. Na provedení těchto stavebních prací nebo poskytování služeb se vztahují zvláštní závazné povinnosti, které stanoví veřejný zadavatel nebo zadavatel a které jsou právně vymahatelné. Za koncese by se naopak neměly považovat některé akty státu, například povolení nebo licence, jejichž prostřednictvím stát nebo orgán veřejné správy stanovípodmínky pro vykonávání ekonomické činnosti. Totéž platí pro určité dohody, jejichž předmětem je právo hospodářského subjektu využívat určité veřejné oblasti nebo zdroje, jako jsou smlouvy o nájmu pozemků, jimiž stát nebo veřejný zadavatel či zadavatel stanoví pouze obecné podmínky užívání bez pořízení konkrétních stavebních prací nebo služeb. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6)

Koncese jsou úplatné smlouvy uzavřené mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejichž předmětem je pořízení staveb nebo služeb, kdy protiplnění obvykle spočívá v právu užívat stavbu nebo služby, které jsou předmětem smlouvy. Na provedení těchto stavebních prací nebo poskytování služeb se vztahují zvláštní závazné povinnosti, které stanoví veřejný zadavatel nebo zadavatel a které jsou právně vymahatelné. Za koncese by se naopak neměly považovat některé akty státu, například povolení nebo licence, jejichž prostřednictvím stát nebo orgán veřejné správy stanovípodmínky pro vykonávání ekonomické činnosti. Totéž platí pro určité dohody, jejichž předmětem je právo hospodářského subjektu využívat určité veřejné oblasti nebo zdroje, jako jsou smlouvy o nájmu pozemků, jimiž stát nebo veřejný zadavatel či zadavatel stanoví pouze obecné podmínky užívání bez pořízení konkrétních stavebních prací nebo služeb.

| 6) | Koncese jsou úplatné smlouvy uzavřené mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejichž předmětem je pořízení staveb nebo služeb, kdy protiplnění obvykle spočívá v právu užívat stavbu nebo služby, které jsou předmětem smlouvy. a provedení těchto stavebních prací nebo poskytování služeb vztahují zvláštní , které stanoví veřejný zadavatel nebo zadavatel a právně vymahatelné. Za koncese by se naopak neměly považovat některé akty státu, například povolení nebo licence , jejichž prostřednictvím stát nebo orgán veřejné správy stanoví podmínky pro vykonávání ekonomické činnosti. Totéž platí pro určité dohody, jejichž předmětem je právo hospodářského subjektu využívat určité veřejné oblasti nebo zdroje, jako jsou smlouvy o nájmu pozemků, jimiž stát nebo veřejný zadavatel či zadavatel stanoví pouze obecné podmínky užívání bez pořízení konkrétních stavebních prací nebo služeb. |
| --- | --- |

6)

Koncese jsou úplatné smlouvy uzavřené mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejichž předmětem je pořízení staveb nebo služeb, kdy protiplnění obvykle spočívá v právu užívat stavbu nebo služby, které jsou předmětem smlouvy. a provedení těchto stavebních prací nebo poskytování služeb vztahují zvláštní , které stanoví veřejný zadavatel nebo zadavatel a právně vymahatelné. Za koncese by se naopak neměly považovat některé akty státu, například povolení nebo licence , jejichž prostřednictvím stát nebo orgán veřejné správy stanoví podmínky pro vykonávání ekonomické činnosti. Totéž platí pro určité dohody, jejichž předmětem je právo hospodářského subjektu využívat určité veřejné oblasti nebo zdroje, jako jsou smlouvy o nájmu pozemků, jimiž stát nebo veřejný zadavatel či zadavatel stanoví pouze obecné podmínky užívání bez pořízení konkrétních stavebních prací nebo služeb.

Odůvodnění

Je třeba upřesnit rozlišení mezi povolením, povolením v omezeném počtu, kterým zadavatel uděluje užívací právo, a koncesí.

Povolení umožňuje podřídit způsob, jakým se odehrává určitá činnost, jistým požadavkům. Nicméně povolení může rovněž omezovat činnosti samé. Hovoří se tedy o provozní licenci nebo povolení v omezeném počtu. Bývají odůvodněny zájmy veřejného pořádku, veřejného zdraví nebo bezpečnosti. Jde například o povolení k provozování prostituce, hotelnictví, restaurační činnosti či kasina.

Koncese se v některých bodech shoduje s tímto typem provozních licencí. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že v případě koncesní smlouvy je provedení úkolu pro zadavatele zásadní. Proto je v rámci koncesní smlouvy provedení činnosti právně vymahatelné. Pokud je provedení činnosti, na niž se vztahuje užívací právo, právně vymahatelné, je připuštěno provedení „za úplatu“. Toto kritérium se používá rovněž v definici veřejné zakázky.

Je důležité, aby zadavatelé a členské státy byli svobodní při volbě nástroje, jehož prostřednictvím si přejí plnit své úkoly. Povolení i provozní licence v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučeny. Není žádoucí, aby udělování takových povolení bylo spjato s povinnou transparentností, případně s povinností vypsat zadávací řízení. Právní předpisy na národní a nižší než národní úrovni musí představovat právní základ, který umožní určit, komu takové povolení musí být uděleno. Odstavec 6 preambule ukazuje, že Evropská komise tento názor sdílí.

Definice koncese se vztahuje k podobě smlouvy, ale tato kritéria jsou vysvětlena funkčně. Může se tedy stát, že povolení jsou přesto podobná koncesím. Právě proto je třeba upřesnit rozdíl mezi povolením či provozní licencí a koncesí v preambuli i v definici koncesí.

Koncese musejí být jasně odděleny od úkolů veřejné moci, k nimž patří udělování povolení a licencí.

Pozměňovací návrh 3

Bod odůvodnění 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (9) | Pro vymezení oblasti působnosti této směrnice je nejdůležitější pojem zvláštních či výlučných práv, jelikož na subjekty, které nejsou zadavateli podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 ani veřejnými podniky se její ustanovení vztahují pouze v míře, v jaké vykonávají jednu z činností, které jsou do její působnosti zahrnuty na základě těchto práv. Je proto vhodné objasnit, že pro účely této směrnice práva, která byla udělena pomocí postupu, jenž je založen na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, a u něhožbyla zajištěna náležitá publicita, nepředstavují zvláštní nebo výlučná práva. Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/30/ES ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (1), směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 20. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Stále rozmanitější formy veřejných opatření vyžadují, aby byl jednoznačněji vymezen pojem samotné zakázky. Pravidla Unie týkající se koncesí se vztahují na pořízení staveb nebo služeb za protiplnění spočívající v užívání těchto staveb nebo služeb. Výraz pořízení je nutno chápat široce ve smyslu dosažení přínosů dotyčných staveb nebo služeb, jež ne ve všech případech vyžaduje převod vlastnictví na veřejné zadavatele nebo zadavatele. Do oblasti působnosti této směrnice obvykle nespadá pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(9)

Pro vymezení oblasti působnosti této směrnice je nejdůležitější pojem zvláštních či výlučných práv, jelikož na subjekty, které nejsou zadavateli podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 ani veřejnými podniky se její ustanovení vztahují pouze v míře, v jaké vykonávají jednu z činností, které jsou do její působnosti zahrnuty na základě těchto práv. Je proto vhodné objasnit, že pro účely této směrnice práva, která byla udělena pomocí postupu, jenž je založen na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, a u něhožbyla zajištěna náležitá publicita, nepředstavují zvláštní nebo výlučná práva. Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/30/ES ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (1), směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 20. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Stále rozmanitější formy veřejných opatření vyžadují, aby byl jednoznačněji vymezen pojem samotné zakázky. Pravidla Unie týkající se koncesí se vztahují na pořízení staveb nebo služeb za protiplnění spočívající v užívání těchto staveb nebo služeb. Výraz pořízení je nutno chápat široce ve smyslu dosažení přínosů dotyčných staveb nebo služeb, jež ne ve všech případech vyžaduje převod vlastnictví na veřejné zadavatele nebo zadavatele. Do oblasti působnosti této směrnice obvykle nespadá pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu.

| (9) | Pro vymezení oblasti působnosti této směrnice je nejdůležitější pojem zvláštních či výlučných práv, jelikož na subjekty, které nejsou zadavateli podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 ani veřejnými podniky se její ustanovení vztahují pouze v míře, v jaké vykonávají jednu z činností, které jsou do její působnosti zahrnuty na základě těchto práv. Je proto vhodné objasnit, že pro účely této směrnice práva, která byla udělena pomocí postupu, jenž je založen na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, a u něhožbyla zajištěna náležitá publicita, nepředstavují zvláštní nebo výlučná práva. Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/30/ES ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (1), směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 20. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Stále rozmanitější formy veřejných opatření vyžadují, aby byl jednoznačněji vymezen pojem samotné zakázky. Pravidla Unie týkající se koncesí se vztahují na pořízení staveb nebo služeb za protiplnění spočívající v užívání těchto staveb nebo služeb. Výraz pořízení je nutno chápat široce ve smyslu dosažení přínosů dotyčných staveb nebo služeb, jež ne ve všech případech vyžaduje převod vlastnictví na veřejné zadavatele nebo zadavatele. Do oblasti působnosti této směrnice obvykle nespadá pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu. |
| --- | --- |

(9)

Pro vymezení oblasti působnosti této směrnice je nejdůležitější pojem zvláštních či výlučných práv, jelikož na subjekty, které nejsou zadavateli podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 ani veřejnými podniky se její ustanovení vztahují pouze v míře, v jaké vykonávají jednu z činností, které jsou do její působnosti zahrnuty na základě těchto práv. Je proto vhodné objasnit, že pro účely této směrnice práva, která byla udělena pomocí postupu, jenž je založen na objektivních kritériích, zejména podle právních předpisů Unie, a u něhožbyla zajištěna náležitá publicita, nepředstavují zvláštní nebo výlučná práva. Tyto právní předpisy by měly zahrnovat směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/30/ES ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem (1), směrnici Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (2), směrnici Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES ze dne 15. prosince 1997 o společných pravidlech pro rozvoj vnitřního trhu poštovních služeb Společenství a zvyšování kvality služby (3), směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 20. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (5). Stále rozmanitější formy veřejných opatření vyžadují, aby byl jednoznačněji vymezen pojem samotné zakázky. Pravidla Unie týkající se koncesí se vztahují na pořízení staveb nebo služeb za protiplnění spočívající v užívání těchto staveb nebo služeb. Výraz pořízení je nutno chápat široce ve smyslu dosažení přínosů dotyčných staveb nebo služeb, jež ne ve všech případech vyžaduje převod vlastnictví na veřejné zadavatele nebo zadavatele. Do oblasti působnosti této směrnice obvykle nespadá pouhé financování činnosti, jež je často spojeno s povinností vrátit obdržené částky, nejsou-li použity k zamýšlenému účelu.

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je jednoznačně nastolit základní pojetí použité již ve směrnici 2004/17/ES o zadávání zakázek ve specifických odvětvích, podle něhož „práva přiznaná členským státem v jakékoli formě, včetně koncesí, omezenému počtu podniků na základě objektivních, přiměřených a nediskriminačních kritérií, která umožňují každému zájemci, který je splňuje, využívat těchto práv, by neměla být považována za výlučná či zvláštní práva“. Nezdá se vhodné omezovat toto pojetí výčtem aktů Evropské unie, jenž se může jevit jako konečný, a z toho důvodu budit dojem, že jsou vyloučeny právní či správní předpisy jednotlivých členských států, jež nicméně splňují tatáž kritéria objektivity, proporcionality a nediskriminace.

Pozměňovací návrh 4

Bod odůvodnění 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 10) | Ukázalo se rovněž, že je nutné objasnit, co by se mělo rozumět jednou zakázkou s tím, že s ohledem na prahové hodnoty stanovené ve směrnici je třeba vzít v úvahu souhrnnou hodnotu všech koncesí udělenýchza účelem této zakázky a že je nezbytné zveřejnit celou zakázku, případně rozdělenou na části. Pojem jedna zakázka zahrnuje veškeré dodávky, stavební práce a služby potřebné pro provedení konkrétního projektu. Existenci jediného projektu může naznačovat například celkové předchozí plánování a vypracování veřejným zadavatelem a skutečnost, že různé pořízené prvky plní jednu hospodářskou a technickou funkci nebo jsou jinak logicky propojené. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

10)

Ukázalo se rovněž, že je nutné objasnit, co by se mělo rozumět jednou zakázkou s tím, že s ohledem na prahové hodnoty stanovené ve směrnici je třeba vzít v úvahu souhrnnou hodnotu všech koncesí udělenýchza účelem této zakázky a že je nezbytné zveřejnit celou zakázku, případně rozdělenou na části. Pojem jedna zakázka zahrnuje veškeré dodávky, stavební práce a služby potřebné pro provedení konkrétního projektu. Existenci jediného projektu může naznačovat například celkové předchozí plánování a vypracování veřejným zadavatelem a skutečnost, že různé pořízené prvky plní jednu hospodářskou a technickou funkci nebo jsou jinak logicky propojené.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Příprava a plnění koncese může trvat roky. Je pravděpodobné, že během přípravy bude zadavatel muset shromáždit různá externí stanoviska. Podle definice by tato stanoviska byla zohledněna při určení hodnoty koncese. To není logické. Na zakázky jiné povahy nebo přidělené jiné smluvní straně by neměl být při určení hodnoty koncese brát zřetel. Pokud tyto zakázky mají určitou hodnotu, musí být zadány na základě směrnice o zadávání veřejných zakázek a v souladu s ní.

Tento postoj je v souladu s předchozími stanovisky Výboru k potřebě, aby zakázky nebyly zbytečně spojovány.

Viz pozměňovací návrh 14.

Pozměňovací návrh 5

Bod odůvodnění 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 11) | K zajištění skutečného otevření trhu a náležité rovnováhy při uplatňování pravidel pro udělování koncesí v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb je nezbytné, aby byly dotčené subjekty určeny na jiném základě, než je jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo dotčeno rovné zacházení se zadavateli působícími ve veřejném sektoru a zadavateli působícími v soukromém sektoru. V souladu s článkem 345 Smlouvy je třeba rovněž zajistit, aby nebyla dotčena pravidla týkající se úpravy vlastnictví uplatňovaná v členských státech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

11)

K zajištění skutečného otevření trhu a náležité rovnováhy při uplatňování pravidel pro udělování koncesí v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb je nezbytné, aby byly dotčené subjekty určeny na jiném základě, než je jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo dotčeno rovné zacházení se zadavateli působícími ve veřejném sektoru a zadavateli působícími v soukromém sektoru. V souladu s článkem 345 Smlouvy je třeba rovněž zajistit, aby nebyla dotčena pravidla týkající se úpravy vlastnictví uplatňovaná v členských státech.

| 11) | K zajištění skutečného otevření trhu a náležité rovnováhy při uplatňování pravidel pro udělování koncesí v odvětví energetiky, dopravy a poštovních služeb je nezbytné, aby byly dotčené subjekty určeny na jiném základě, než je jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo dotčeno rovné zacházení se zadavateli působícími ve veřejném sektoru a zadavateli působícími v soukromém sektoru. V souladu s článkem 345 Smlouvy je třeba rovněž zajistit, aby nebyla dotčena pravidla týkající se úpravy vlastnictví uplatňovaná v členských státech. |
| --- | --- |

11)

K zajištění skutečného otevření trhu a náležité rovnováhy při uplatňování pravidel pro udělování koncesí v odvětví energetiky, dopravy a poštovních služeb je nezbytné, aby byly dotčené subjekty určeny na jiném základě, než je jejich právní postavení. Je proto třeba zajistit, aby nebylo dotčeno rovné zacházení se zadavateli působícími ve veřejném sektoru a zadavateli působícími v soukromém sektoru. V souladu s článkem 345 Smlouvy je třeba rovněž zajistit, aby nebyla dotčena pravidla týkající se úpravy vlastnictví uplatňovaná v členských státech.

Odůvodnění

Bezprostřední vůle Evropského parlamentu ve vztahu k odvětví vodního hospodářství je patrná z usnesení ze dne 14. ledna 2004, 10. března 2004 a 31. května 2006. Vyplývá z nich, že Evropský parlament v odvětví vodního hospodářství nevolí cestu liberalizace, nýbrž modernizace, při níž by ekonomické zásady měly být v souladu s kvalitativními a ekologickými standardy a s nezbytnou účinností. Proto není vhodná žádná další regulace horizontální právní úpravou.

Pozměňovací návrh 6

Doplnit nový bod odůvodnění po 13. bodě odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Způsoby spolupráce veřejných orgánů (vzájemné smluvní či institucionální sdílení pravomocí mezi obcemi) se nemohou řídit právními předpisy pro vnitřní trh.

Pozměňovací návrh 7

Bod odůvodnění 20

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 20) | Přezkum tzv. prioritních a neprioritních služeb (služeb „A“ a „B“) ze strany Komise ukázal, že není odůvodněné omezit plné uplatňování právních předpisů o zadávání veřejných zakázek na ohraničený počet služeb. Tato směrnice by se proto měla vztahovat na řadu služeb (například služby společného stravování a služby v oblasti zásobování vodou), které vykazují potenciál k přeshraničnímu obchodu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

20)

Přezkum tzv. prioritních a neprioritních služeb (služeb „A“ a „B“) ze strany Komise ukázal, že není odůvodněné omezit plné uplatňování právních předpisů o zadávání veřejných zakázek na ohraničený počet služeb. Tato směrnice by se proto měla vztahovat na řadu služeb (například služby společného stravování a služby v oblasti zásobování vodou), které vykazují potenciál k přeshraničnímu obchodu.

| 20) | |
| --- | --- |

20)

Odůvodnění

Je nutné zachovat zásadní rozlišování mezi prioritními a neprioritními službami, a tím i přednostní postavení tzv. služeb „B“ v právních předpisech o zadávání zakázek. Sociální a zdravotnické služby nemají žádnou nebo mají jen velmi malou relevanci pro vnitřní trh a jsou zpravidla poskytovány místně. Voda je nezbytná k životu. V odvětví vodního hospodářství se proto musí postupovat mimořádně citlivě a musí se věnovat pozornost zvláštním ekologickým a hygienickým aspektům. I v souladu s článkem 17 směrnice 2006/123/ES o službách na vnitřním trhu by proto měly být vodohospodářské služby vyňaty z působnosti směrnice o koncesích.

Pozměňovací návrh 8

Bod odůvodnění 22

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 22) | Vzhledem k významu kulturního kontextu a citlivosti těchto služeb by členské státy měly mít široké rozhodovací pravomoci, pokud jde o organizaci výběru poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla směrnice členským státům nebrání používat při výběru poskytovatelů služeb zvláštní kritéria kvality, jako jsou kritéria stanovená v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb, který přijal Výbor Evropské unie pro sociální ochranu. Členské státy nebo orgány veřejné správy mohou poskytovat tyto služby samy, nebo zorganizovat sociální služby způsobem, který neznamenáuzavření koncesních smluv, například pouhým financováním těchto služeb nebo udělením licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel stanoví předem, bez jakýchkoli omezení nebo kvót, pokud tento systém zajišťuje dostatečné zveřejnění a dodržuje zásady transparentnosti a zákazu diskriminace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

22)

Vzhledem k významu kulturního kontextu a citlivosti těchto služeb by členské státy měly mít široké rozhodovací pravomoci, pokud jde o organizaci výběru poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla směrnice členským státům nebrání používat při výběru poskytovatelů služeb zvláštní kritéria kvality, jako jsou kritéria stanovená v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb, který přijal Výbor Evropské unie pro sociální ochranu. Členské státy nebo orgány veřejné správy mohou poskytovat tyto služby samy, nebo zorganizovat sociální služby způsobem, který neznamenáuzavření koncesních smluv, například pouhým financováním těchto služeb nebo udělením licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel stanoví předem, bez jakýchkoli omezení nebo kvót, pokud tento systém zajišťuje dostatečné zveřejnění a dodržuje zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.

| 22) | Vzhledem k významu kulturního kontextu a citlivosti těchto služeb by členské státy měly mít široké rozhodovací pravomoci, pokud jde o organizaci výběru poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla směrnice členským státům nebrání používat při výběru poskytovatelů služeb zvláštní kritéria kvality, jako jsou kritéria stanovená v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb, který přijal Výbor Evropské unie pro sociální ochranu. Členské státy nebo orgány veřejné správy mohou poskytovat tyto služby samy, nebo zorganizovat sociální služby způsobem, který neznamenáuzavření koncesních smluv, například pouhým financováním těchto služeb nebo udělením licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel stanoví předem, pokud tento systém zajišťuje dostatečné zveřejnění a dodržuje zásady transparentnosti a zákazu diskriminace. |
| --- | --- |

22)

Vzhledem k významu kulturního kontextu a citlivosti těchto služeb by členské státy měly mít široké rozhodovací pravomoci, pokud jde o organizaci výběru poskytovatelů služeb způsobem, který považují za nejvhodnější. Pravidla směrnice členským státům nebrání používat při výběru poskytovatelů služeb zvláštní kritéria kvality, jako jsou kritéria stanovená v dobrovolném evropském rámci kvality sociálních služeb, který přijal Výbor Evropské unie pro sociální ochranu. Členské státy nebo orgány veřejné správy mohou poskytovat tyto služby samy, nebo zorganizovat sociální služby způsobem, který neznamenáuzavření koncesních smluv, například pouhým financováním těchto služeb nebo udělením licencí či povolení všem hospodářským subjektům, které splňují podmínky, jež veřejný zadavatel nebo zadavatel stanoví předem, pokud tento systém zajišťuje dostatečné zveřejnění a dodržuje zásady transparentnosti a zákazu diskriminace.

Odůvodnění

Výbor navrhuje tuto pasáž vyškrtnout.

Existuje omezený počet provozních licencí, jimiž se řídí určité činnosti, pro něž není žádoucí přistoupit k nabídkovému řízení. Jde o činnosti, které nejsou vykonávány z důvodů obecného zájmu či pro dotyčný veřejný orgán, ale které veřejný orgán považuje za potenciálně nebezpečné, a proto musí být upraveny předpisy. Jedná se například o povolení prostituce. Provozní licence v omezeném počtu by tedy neměly automaticky vést k postupu transparentního zadání.

Viz též pozměňovací návrh 4.

Pozměňovací návrh 9

Bod odůvodnění 25

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 25) | V zájmu zajištění transparentnosti a rovného zacházení by kritéria pro udělování koncesí měla vždy splňovat určité obecné standardy. Tyto standardy by měly být předem zpřístupněny všem potenciálním uchazečům, měly by souviset s předmětem zakázky a neměly by veřejnému zadavateli nebo zadavateli ponechávat neomezenou volnost výběru. Měly by zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázeny požadavky, jež umožní účinné ověření informací poskytnutých uchazeči. V zájmu dodržení těchto standardů a zvýšení právní jistoty mohou členské státy povolit používání kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

25)

V zájmu zajištění transparentnosti a rovného zacházení by kritéria pro udělování koncesí měla vždy splňovat určité obecné standardy. Tyto standardy by měly být předem zpřístupněny všem potenciálním uchazečům, měly by souviset s předmětem zakázky a neměly by veřejnému zadavateli nebo zadavateli ponechávat neomezenou volnost výběru. Měly by zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázeny požadavky, jež umožní účinné ověření informací poskytnutých uchazeči. V zájmu dodržení těchto standardů a zvýšení právní jistoty mohou členské státy povolit používání kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

| 25) | V zájmu zajištění transparentnosti a rovného zacházení by kritéria pro udělování koncesí měla vždy splňovat určité obecné standardy. Tyto standardy by měly být předem zpřístupněny všem potenciálním uchazečům. Měly by zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázeny požadavky, jež umožní účinné ověření informací poskytnutých uchazeči. V zájmu dodržení těchto standardů a zvýšení právní jistoty mohou členské státy povolit používání kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky. |
| --- | --- |

25)

V zájmu zajištění transparentnosti a rovného zacházení by kritéria pro udělování koncesí měla vždy splňovat určité obecné standardy. Tyto standardy by měly být předem zpřístupněny všem potenciálním uchazečům. Měly by zajistit možnost účinné hospodářské soutěže a být doprovázeny požadavky, jež umožní účinné ověření informací poskytnutých uchazeči. V zájmu dodržení těchto standardů a zvýšení právní jistoty mohou členské státy povolit používání kritéria hospodářsky nejvýhodnější nabídky.

Odůvodnění

Viz rovněž pozměňovací návrhy 23 a 28.

Pozměňovací návrh 10

Článek 1, nový odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 1


  Předmět a oblast působnosti | Článek 1


  Předmět a oblast působnosti |
| | |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Odůvodnění

Výbor je toho názoru, že směrnice se musí týkat pouze koncesí, které mají vliv na vnitřní trh. Koncese nedosahující evropských prahových hodnot nepředstavují „nadnárodní zájem“. Nejedná se tedy o vnitřní trh. Toto doplnění zachovává manévrovací prostor pro zadavatele.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 2 odst. 1 bod 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 2


  Definice | Článek 2


  Definice |
| 1.   Pro účely této směrnice se: | 1.   Pro účely této směrnice se: |
| ... | ... |
| 7) | „koncesí na služby“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejímž předmětem je poskytování jiných služeb, než jsou služby uvedené v bodech 2 a 4, přičemž protiplnění za služby, jež mají být poskytovány, spočívá buď výhradně v právu užívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 2

Definice

Článek 2

Definice

1.   Pro účely této směrnice se:

1.   Pro účely této směrnice se:

...

...

7)

„koncesí na služby“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejímž předmětem je poskytování jiných služeb, než jsou služby uvedené v bodech 2 a 4, přičemž protiplnění za služby, jež mají být poskytovány, spočívá buď výhradně v právu užívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou;

| 7) | „koncesí na služby“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejímž předmětem je poskytování jiných služeb, než jsou služby uvedené v bodech 2 a 4, přičemž protiplnění za služby, jež mají být poskytovány, spočívá buď výhradně v právu užívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou |
| --- | --- |

7)

„koncesí na služby“ se rozumí úplatná smlouva uzavřená písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jejímž předmětem je poskytování jiných služeb, než jsou služby uvedené v bodech 2 a 4, přičemž protiplnění za služby, jež mají být poskytovány, spočívá buď výhradně v právu užívat služby, nebo v tomto právu společně s platbou

Odůvodnění

Je třeba upřesnit rozlišení mezi povolením, povolením v omezeném počtu, kterým zadavatel uděluje užívací právo, a koncesí.

Povolení umožňuje podřídit způsob, jakým se odehrává určitá činnost, jistým požadavkům. Nicméně povolení může rovněž omezovat činnosti samé. Hovoří se tedy o provozní licenci nebo povolení v omezeném počtu. Bývají odůvodněny zájmy veřejného pořádku, veřejného zdraví nebo bezpečnosti. Jde například o povolení k provozování prostituce, hotelnictví, restaurační činnosti či kasina.

Koncese se v některých bodech shoduje s tímto typem provozních licencí. Hlavní rozdíl spočívá v tom, že v případě koncesní smlouvy je provedení úkolu pro zadavatele zásadní. Proto je v rámci koncesní smlouvy provedení činnosti právně vymahatelné. Pokud je provedení činnosti, na niž se vztahuje užívací právo, právně vymahatelné, je připuštěno provedení „za úplatu“. Toto kritérium se používá rovněž v definici veřejné zakázky.

Je důležité, aby zadavatelé a členské státy byli svobodní při volbě nástroje, jehož prostřednictvím si přejí plnit své úkoly. Povolení i provozní licence v omezeném počtu musí být z působnosti směrnice vyloučeny. Není žádoucí, aby se povinná transparentnost, případně povinnost vypsat zadávací řízení vztahovaly na udělování takových povolení. Právní předpisy na národní a nižší než národní úrovni musí představovat právní základ, který umožní určit, komu takové oprávnění musí být uděleno. Odstavec 6 preambule ukazuje, že Evropská komise tento názor sdílí.

Definice koncese se vztahuje k podobě smlouvy, ale tato kritéria jsou vysvětlena funkčně. Může se tedy stát, že oprávnění jsou přesto podobná koncesím. Právě proto je třeba upřesnit rozdíl mezi oprávněním či provozní licencí a koncesí v důvodové zprávě i v definici koncesí.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 2 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 2


  Definice


  2.   Právo užívat stavbu nebo služby uvedené v odst. 1 bodech 2, 4 a 7 znamená přenesení značného operačního rizika na koncesionáře. Má se za to, že koncesionář převzal značné operační riziko, pokud mu není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. [...] | Článek 2


  Definice


  2.   Právo užívat stavbu nebo služby uvedené v odst. 1 bodech 2, 4 a 7 znamená přenesení operačního rizika na koncesionáře. Má se za to, že koncesionář převzal operační riziko, pokud mu není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 2

Definice

2.   Právo užívat stavbu nebo služby uvedené v odst. 1 bodech 2, 4 a 7 znamená přenesení značného operačního rizika na koncesionáře. Má se za to, že koncesionář převzal značné operační riziko, pokud mu není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. [...]

Článek 2

Definice

2.   Právo užívat stavbu nebo služby uvedené v odst. 1 bodech 2, 4 a 7 znamená přenesení operačního rizika na koncesionáře. Má se za to, že koncesionář převzal operační riziko, pokud mu není zaručena návratnost vynaložených investic nebo nákladů vzniklých při provozování stavby nebo poskytování služeb, jež jsou předmětem koncese. [...]

Odůvodnění

Je třeba vyškrtnout výraz „značný“ u operačního rizika. Vymezení, resp. určení značného operačního rizika ve vztahu k veřejné zakázce působí v komunální praxi zpravidla velké problémy. Definice „značného operačního rizika“ uvedená v návrhu směrnice jde mnohem dále než jurisdikce Soudního dvora, který na hospodářské riziko neklade příliš vysoké požadavky. I v případě povinnosti připojit se k veřejným sítím distribuce vody a odvádění odpadních vod a tyto sítě používat (rozsudek Soudního dvora, věc C-206/08 ze dne 10. září 2009, Wasser- und Abwasserzweckverband Gotha (body 72–76)) vychází z koncese na služby mimo oblast působnosti právních předpisů o zadávání zakázek.

Pozměňovací návrh 13

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 5



  Prahové hodnoty | Článek 5



  Prahové hodnoty |
| 1.   Tato směrnice se vztahuje na níže uvedené koncese, jejichž hodnota je rovna 5 000 000 EUR nebo je vyšší: | 1.   Tato směrnice se vztahuje na níže uvedené koncese, jejichž hodnota je rovna 5 000 000 EUR nebo je vyšší: |
| a) | koncesní smlouvy uzavřené zadavateli za účelem vykonávání jedné z činností uvedených v příloze III; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 5

Prahové hodnoty

Článek 5

Prahové hodnoty

1.   Tato směrnice se vztahuje na níže uvedené koncese, jejichž hodnota je rovna 5 000 000 EUR nebo je vyšší:

1.   Tato směrnice se vztahuje na níže uvedené koncese, jejichž hodnota je rovna 5 000 000 EUR nebo je vyšší:

a)

koncesní smlouvy uzavřené zadavateli za účelem vykonávání jedné z činností uvedených v příloze III;

| a) | koncesní smlouvy uzavřené zadavateli za účelem vykonávání jedné z činností uvedených v příloze III; |
| --- | --- |

a)

koncesní smlouvy uzavřené zadavateli za účelem vykonávání jedné z činností uvedených v příloze III;

| b) | koncesní smlouvy uzavřené veřejnými zadavateli. |
| --- | --- |

b)

koncesní smlouvy uzavřené veřejnými zadavateli.

| b) | koncesní smlouvy uzavřené veřejnými zadavateli. |
| --- | --- |

b)

koncesní smlouvy uzavřené veřejnými zadavateli.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Na koncese na jiné služby než sociální služby a jiné zvláštní služby, jejichž hodnota činí nejméně 2 500 000 EUR, avšak je nižší než 5 000 000 EUR, se vztahuje povinnost zveřejnit oznámení o udělení koncese podle článků 27 a 28.

2.   Na koncese na jiné služby než sociální služby a jiné zvláštní služby, jejichž hodnota činí nejméně 2 500 000 EUR, avšak je nižší než 5 000 000 EUR, se vztahuje povinnost zveřejnit oznámení o udělení koncese podle článků 27 a 28.

Odůvodnění

Koncese mohou trvat dlouho, protože dotyčný podnikatel musí dosáhnout návratnosti své investice. Pokud koncesní smlouva trvá dlouho, prahová hodnota 5 000 000 EUR pro celkovou hodnotu koncese se jeví jako nízká. Roční částka, jakou koncese umožňuje podnikateli získat, však není tak vysoká, aby měla dopad na vnitřní trh. Proto doporučujeme zavést toto rozlišení.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 6


  Metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí | Článek 6


  Metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí |
| 2.   Odhadovaná hodnota koncese se vypočítá jako hodnota souboru stavebních prací nebo služeb, i když jsou pořízeny prostřednictvím různých smluv, jsou-li smlouvy součástí jednoho projektu. Existenci jednoho projektu naznačuje celkové předchozí plánování a vypracování veřejným zadavatelem nebo zadavatelem a skutečnost, že různé pořízené prvky plní jednu hospodářskou a technickou funkci nebo jsou jinak logicky propojené. | 2.   Odhadovaná hodnota koncese se vypočítá . |
| Jestliže veřejný zadavatel nebo zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při výpočtu odhadované hodnoty koncese je zohlední. | Jestliže veřejný zadavatel nebo zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při výpočtu odhadované hodnoty koncese je zohlední. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 6

Metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí

Článek 6

Metody výpočtu odhadované hodnoty koncesí

2.   Odhadovaná hodnota koncese se vypočítá jako hodnota souboru stavebních prací nebo služeb, i když jsou pořízeny prostřednictvím různých smluv, jsou-li smlouvy součástí jednoho projektu. Existenci jednoho projektu naznačuje celkové předchozí plánování a vypracování veřejným zadavatelem nebo zadavatelem a skutečnost, že různé pořízené prvky plní jednu hospodářskou a technickou funkci nebo jsou jinak logicky propojené.

2.   Odhadovaná hodnota koncese se vypočítá .

Jestliže veřejný zadavatel nebo zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při výpočtu odhadované hodnoty koncese je zohlední.

Jestliže veřejný zadavatel nebo zadavatel poskytuje zájemcům či uchazečům ceny nebo platby, při výpočtu odhadované hodnoty koncese je zohlední.

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh 8.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 8 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 8


  Vyloučení vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli | Článek 8


  Vyloučení vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli |
| 5.   Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby týkající se: | 5.   Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby týkající se: |
| a) | nabývání nebo pronájmu (bez ohledu na jejich finanční formy) půdy, existujících budov nebo jiného nemovitého majetku nebo týkající se práv k těmto nemovitostem; tato směrnice se však vztahuje na koncesní smlouvy libovolného druhu týkající se finančních služeb, které byly uděleny současně s uzavřením smlouvy o nabytí nebo pronájmu nebo před či po jejím uzavření; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 8

Vyloučení vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli

Článek 8

Vyloučení vztahující se na koncese udělované veřejnými zadavateli a zadavateli

5.   Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby týkající se:

5.   Tato směrnice se nevztahuje na koncese na služby týkající se:

a)

nabývání nebo pronájmu (bez ohledu na jejich finanční formy) půdy, existujících budov nebo jiného nemovitého majetku nebo týkající se práv k těmto nemovitostem; tato směrnice se však vztahuje na koncesní smlouvy libovolného druhu týkající se finančních služeb, které byly uděleny současně s uzavřením smlouvy o nabytí nebo pronájmu nebo před či po jejím uzavření;

| a) | nabývání nebo pronájmu (bez ohledu na jejich finanční formy) půdy, existujících budov nebo jiného nemovitého majetku nebo týkající se práv k těmto nemovitostem; tato směrnice se však vztahuje na koncesní smlouvy libovolného druhu týkající se finančních služeb, které byly uděleny současně s uzavřením smlouvy o nabytí nebo pronájmu nebo před či po jejím uzavření; |
| --- | --- |

a)

nabývání nebo pronájmu (bez ohledu na jejich finanční formy) půdy, existujících budov nebo jiného nemovitého majetku nebo týkající se práv k těmto nemovitostem; tato směrnice se však vztahuje na koncesní smlouvy libovolného druhu týkající se finančních služeb, které byly uděleny současně s uzavřením smlouvy o nabytí nebo pronájmu nebo před či po jejím uzavření;

| b) | získání, tvorby, produkce nebo koprodukce programů určených k vysílání, které je definováno jako přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě, jež jsou uděleny vysílacími společnostmi, ani na koncese na vysílací čas, které jsou uděleny vysílacím společnostem; |
| --- | --- |

b)

získání, tvorby, produkce nebo koprodukce programů určených k vysílání, které je definováno jako přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě, jež jsou uděleny vysílacími společnostmi, ani na koncese na vysílací čas, které jsou uděleny vysílacím společnostem;

| b) | získání, tvorby, produkce nebo koprodukce programů určených k vysílání, které je definováno jako přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě, jež jsou uděleny vysílacími společnostmi, ani na koncese na vysílací čas, které jsou uděleny vysílacím společnostem; |
| --- | --- |

b)

získání, tvorby, produkce nebo koprodukce programů určených k vysílání, které je definováno jako přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě, jež jsou uděleny vysílacími společnostmi, ani na koncese na vysílací čas, které jsou uděleny vysílacím společnostem;

| c) | rozhodčích a smírčích služeb; |
| --- | --- |

c)

rozhodčích a smírčích služeb;

| c) | rozhodčích a smírčích služeb; |
| --- | --- |

c)

rozhodčích a smírčích služeb;

| d) | finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, služeb centrálních bank a operací prováděných s Evropským nástrojem finanční stability; |
| --- | --- |

d)

finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, služeb centrálních bank a operací prováděných s Evropským nástrojem finanční stability;

| d) | finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, služeb centrálních bank a prováděných s Evropským nástrojem finanční stability ; |
| --- | --- |

d)

finančních služeb v souvislosti s vydáváním, prodejem, nákupem nebo převodem cenných papírů nebo jiných finančních nástrojů ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, služeb centrálních bank a prováděných s Evropským nástrojem finanční stability ;

| e) | pracovních smluv; |
| --- | --- |

e)

pracovních smluv;

| e) | pracovních smluv; |
| --- | --- |

e)

pracovních smluv;

| f) | služeb letecké dopravy založených na udělení provozní licence ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (6)
   (7); |
| --- | --- |

f)

služeb letecké dopravy založených na udělení provozní licence ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (6)
   (7);

| f) | služeb letecké dopravy založených na udělení provozní licence ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (6)
   (7); |
| --- | --- |

f)

služeb letecké dopravy založených na udělení provozní licence ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (6)
   (7);

| g) | veřejných služeb v přepravě cestujících ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8). |
| --- | --- |

g)

veřejných služeb v přepravě cestujících ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8).

| g) | veřejných služeb v přepravě cestujících ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8); |
| --- | --- |

g)

veřejných služeb v přepravě cestujících ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (8);

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Vysílání uvedené v prvním pododstavci písm. d) zahrnuje přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě.

Vysílání uvedené v prvním pododstavci písm. d) zahrnuje přenos a šíření prostřednictvím jakékoli formy elektronické sítě.

Odůvodnění

Soulad s pozměňovacím návrhem 5 k bodu odůvodnění 11.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 15 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy | Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy |
| 1.   Koncese udělená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 jiné právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: | 1.   Koncese udělená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 jiné právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: |
| a) | veřejný zadavatel nebo zadavatel ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

1.   Koncese udělená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 jiné právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky:

1.   Koncese udělená veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 jiné právnické osobě nespadá do oblasti působnosti této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

veřejný zadavatel nebo zadavatel ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;

| a) | veřejný zadavatel nebo zadavatel ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky; |
| --- | --- |

a)

veřejný zadavatel nebo zadavatel ovládá dotyčnou právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky;

| b) | nejméně 90 % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládajícího veřejného zadavatele nebo zadavatele nebo pro jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem nebo zadavatelem; |
| --- | --- |

b)

nejméně 90 % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládajícího veřejného zadavatele nebo zadavatele nebo pro jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem nebo zadavatelem;

| b) | nejméně  % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládajícího veřejného zadavatele nebo zadavatele nebo pro jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem nebo zadavatelem; |
| --- | --- |

b)

nejméně  % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládajícího veřejného zadavatele nebo zadavatele nebo pro jiné právnické osoby ovládané tímto veřejným zadavatelem nebo zadavatelem;

| c) | v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

c)

v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt.

| c) | v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

c)

v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt.

Má se za to, že veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládá právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, ve smyslu prvního pododstavce písm. a), má-li rozhodující vliv na strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby.

Má se za to, že veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládá právnickou osobu obdobně, jako ovládá vlastní organizační složky, ve smyslu prvního pododstavce písm. a), má-li rozhodující vliv na strategické cíle i významná rozhodnutí ovládané právnické osoby.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 15 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy


  2.   Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že ovládaný subjekt, který je veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, udělí koncesi svému ovládajícímu subjektu nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je koncese udělena, nemá účast žádný soukromý subjekt. | Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy


  2.   Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že ovládaný subjekt, který je veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, udělí koncesi svému ovládajícímu subjektu nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je koncese udělena, nemá účast žádný soukromý subjekt. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

2.   Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že ovládaný subjekt, který je veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, udělí koncesi svému ovládajícímu subjektu nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je koncese udělena, nemá účast žádný soukromý subjekt.

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

2.   Odstavec 1 se použije rovněž v případě, že ovládaný subjekt, který je veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, udělí koncesi svému ovládajícímu subjektu nebo jiné právnické osobě ovládané týmž veřejným zadavatelem, pokud v právnické osobě, jíž je koncese udělena, nemá účast žádný soukromý subjekt.

Odůvodnění

Tento odkaz by měl platit pouze pro „operační“ či „aktivní“ účast soukromého kapitálu v ovládané právnické osobě, která může ovlivnit manažerská rozhodnutí ovládané právnické osoby. Má to umožnit čistě kapitálovou účast v právnické osobě, např. investování vkladů tichých společníků, aniž by se tím porušila výjimka pro vnitřní („in-house“) konstelaci nebo horizontální spolupráci v rámci veřejného sektoru. V tomto smyslu argumentuje i samotná Komise ve svém sdělení ze dne 5. února 2008 o institucionalizovaných partnerstvích veřejného a soukromého sektoru. Umožnění čistě kapitálové účasti je nezbytné, aby mohly místní a regionální orgány zajistit poskytování těchto služeb občanům za přiměřené ceny.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 15 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy | Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy |
| 3.   Veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, který neovládá právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, však může udělit koncesi bez použití ustanovení této směrnice právnické osobě, kterou ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jsou-li splněny tyto podmínky: | 3.   Veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, který neovládá právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, však může udělit koncesi bez použití ustanovení této směrnice právnické osobě, kterou ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jsou-li splněny tyto podmínky: |
| a) | veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládají společně právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

3.   Veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, který neovládá právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, však může udělit koncesi bez použití ustanovení této směrnice právnické osobě, kterou ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jsou-li splněny tyto podmínky:

3.   Veřejný zadavatel nebo zadavatel ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1, který neovládá právnickou osobu ve smyslu odstavce 1, však může udělit koncesi bez použití ustanovení této směrnice právnické osobě, kterou ovládá společně s jinými veřejnými zadavateli nebo zadavateli, jsou-li splněny tyto podmínky:

a)

veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládají společně právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky;

| a) | veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládají společně právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky; |
| --- | --- |

a)

veřejní zadavatelé nebo zadavatelé ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 ovládají společně právnickou osobu obdobně, jako ovládají vlastní organizační složky;

| b) | nejméně 90 % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládající veřejné zadavatele nebo zadavatele ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nebo pro jiné právnické osoby ovládané týmž veřejným zadavatelem nebo zadavatelem; |
| --- | --- |

b)

nejméně 90 % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládající veřejné zadavatele nebo zadavatele ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nebo pro jiné právnické osoby ovládané týmž veřejným zadavatelem nebo zadavatelem;

| b) | nejméně  % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládající veřejné zadavatele nebo zadavatele ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nebo pro jiné právnické osoby ovládané týmž veřejným zadavatelem nebo zadavatelem; |
| --- | --- |

b)

nejméně  % činností této právnické osoby je vykonáváno pro ovládající veřejné zadavatele nebo zadavatele ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nebo pro jiné právnické osoby ovládané týmž veřejným zadavatelem nebo zadavatelem;

| c) | v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

c)

v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt.

| c) | v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

c)

v ovládané právnické osobě nemá účast žádný soukromý subjekt.

...

...

Odůvodnění

Soulad s pozměňovacím návrhem 16 k čl. 15 odst. 1.

Pozměňovací návrh 19

Čl. 15 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy | Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy |
| Dohoda uzavřená mezi dvěma či více veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 se nepovažuje za koncesi ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: | Dohoda uzavřená mezi dvěma či více veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 se nepovažuje za koncesi ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: |
| a) | dohoda zakládá mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli skutečnou spolupráci, která je zaměřena na společné plnění úkolů veřejné služby a zahrnuje vzájemná práva a povinnosti stran; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Dohoda uzavřená mezi dvěma či více veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 se nepovažuje za koncesi ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky:

Dohoda uzavřená mezi dvěma či více veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 se nepovažuje za koncesi ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu 1 této směrnice, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

dohoda zakládá mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli skutečnou spolupráci, která je zaměřena na společné plnění úkolů veřejné služby a zahrnuje vzájemná práva a povinnosti stran;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | dohoda se řídí pouze ohledy souvisejícími s veřejným zájmem; |
| --- | --- |

dohoda se řídí pouze ohledy souvisejícími s veřejným zájmem;

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | zúčastnění veřejní zadavatelé nebo zadavatelé neuskutečňují na volném trhu více než 10 % obratu z činností, které jsou relevantní v kontextu dohody; |
| --- | --- |

zúčastnění veřejní zadavatelé nebo zadavatelé neuskutečňují na volném trhu více než 10 % obratu z činností, které jsou relevantní v kontextu dohody;

| c) | zúčastněn veřejn zadavatel na voln trh; |
| --- | --- |

c)

zúčastněn veřejn zadavatel na voln trh;

| d) | dohoda nezahrnuje finanční převody mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli kromě převodů odpovídajících úhradě skutečných nákladů na stavební práce, služby nebo dodávky; |
| --- | --- |

d)

dohoda nezahrnuje finanční převody mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli kromě převodů odpovídajících úhradě skutečných nákladů na stavební práce, služby nebo dodávky;

| d) | dohoda nezahrnuje finanční převody mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli kromě převodů odpovídajících úhradě skutečných nákladů na stavební práce, služby nebo dodávky; |
| --- | --- |

d)

dohoda nezahrnuje finanční převody mezi zúčastněnými veřejnými zadavateli nebo zadavateli kromě převodů odpovídajících úhradě skutečných nákladů na stavební práce, služby nebo dodávky;

| e) | v žádném ze zúčastněných veřejných zadavatelů nebo zadavatelů nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

e)

v žádném ze zúčastněných veřejných zadavatelů nebo zadavatelů nemá účast žádný soukromý subjekt.

| e) | v žádném ze zúčastněných veřejných zadavatelů nebo zadavatelů nemá účast žádný soukromý subjekt. |
| --- | --- |

e)

v žádném ze zúčastněných veřejných zadavatelů nebo zadavatelů nemá účast žádný soukromý subjekt.

Odůvodnění

Koncesní smlouvy mezi zadavateli by měly být (v rámci odpovědného nakládání s veřejnými financemi) naprosto osvobozeny od dodržování pravidel pro veřejné zakázky, pokud budou splňovat podmínky uvedené v písmenech c) až e).

Taktéž musí být možné, aby zadavatelé spolupracovali v oblastech, které se netýkají přímých veřejných služeb. Lze si například představit spolupráci v oblasti činností, které usnadňují a podporují jejich fungování, jako jsou IKT, bydlení, nákup a stravování.

Tato spolupráce mezi zadavateli není vždy založena na rovnosti smluvních stran. Stává se, že větší veřejné orgány vykonávají činnosti za orgány menší. Právě proto je žádoucí, aby zadavatel mohl plnit koncesní smlouvu za jiného zadavatele. Je to v zájmu rozumného nakládání s veřejnými financemi.

Soudní dvůr EU nestanovil, že veřejní zadavatelé mohou na volném trhu uskutečňovat maximálně 10 % obratu z činností. Výše podílu musí záviset na typu činnosti a na jiných relevantních okolnostech. Je důležité, aby žádná forma účasti soukromých subjektů nevylučovala možnost uplatnění výjimky. Povinnost vypsat veřejnou zakázku by měla vzniknout pouze v případě aktivní účasti soukromého subjektu, tj. soukromého podniku činného na trhu.

Pozměňovací návrh 20

Čl. 15 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy | Článek 15


  Vztahy mezi orgány veřejné správy |
| Neexistence soukromé účasti uvedené odstavcích 1 až 4 se ověřuje při udělení koncese nebo uzavření dohody. | |
| Výjimky stanovené v tomto článku přestávají platit okamžikem vstupu soukromého subjektu, v důsledku čehož je třeba otevřít stávající koncese soutěži prostřednictvím řádných koncesních řízení. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Článek 15

Vztahy mezi orgány veřejné správy

Neexistence soukromé účasti uvedené odstavcích 1 až 4 se ověřuje při udělení koncese nebo uzavření dohody.

Výjimky stanovené v tomto článku přestávají platit okamžikem vstupu soukromého subjektu, v důsledku čehož je třeba otevřít stávající koncese soutěži prostřednictvím řádných koncesních řízení.

Odůvodnění

Aby se dosáhlo zamýšlených cílů zjednodušení a racionalizace právních předpisů v oblasti udělování koncesí, mělo by se v právním dokumentu zamezit složitému vysvětlování, které nepřináší větší právní jistotu a navíc zachází za jurisdikci Soudního dvora.

Pozměňovací návrh 21

Čl. 26 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 26


  Oznámení o koncesích | Článek 26


  Oznámení o koncesích |
| 3.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé zamýšlející udělit koncesi na sociální a jiné zvláštní služby zveřejní tento svůj úmysl prostřednictvím oznámení předběžných informací co nejdříve po začátku rozpočtového období. Toto oznámení obsahuje informace stanovené v příloze XIII. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 26

Oznámení o koncesích

Článek 26

Oznámení o koncesích

3.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé zamýšlející udělit koncesi na sociální a jiné zvláštní služby zveřejní tento svůj úmysl prostřednictvím oznámení předběžných informací co nejdříve po začátku rozpočtového období. Toto oznámení obsahuje informace stanovené v příloze XIII.

Odůvodnění

Sociální služby nemají žádnou nebo mají jen velmi malou relevanci pro vnitřní trh a jsou zpravidla poskytovány místně. V této oblasti proto požadovaná oznamovací povinnost představuje nepřiměřenou zátěž pro zadavatele. Právě v této oblasti služeb nesmí v souladu s hlavním cílem reformy, jímž je zjednodušení právních předpisů v oblasti udělování koncesí, dojít ke zpřísnění pravidel.

Pozměňovací návrh 22

Článek 35

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 35


  Procesní záruky | Článek 35


  Procesní záruky |
| 1.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce, ve výzvě k předkládání nabídek nebo v koncesní dokumentaci popis koncese, kritéria pro udělení a minimální požadavky, jež musí být splněny. Tyto informace musí umožnit určení povahy a rozsahu koncese, aby se hospodářské subjekty mohly rozhodnout, zda požádají o účast v koncesním řízení. V průběhu vyjednávání nelze popis, kritéria pro udělení a minimální požadavky měnit. | 1.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce, ve výzvě k předkládání nabídek nebo v koncesní dokumentaci popis koncese, kritéria pro udělení a minimální požadavky, jež musí být splněny. Tyto informace musí umožnit určení povahy a rozsahu koncese, aby se hospodářské subjekty mohly rozhodnout, zda požádají o účast v koncesním řízení. V |
| | 2. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 35

Procesní záruky

Článek 35

Procesní záruky

1.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce, ve výzvě k předkládání nabídek nebo v koncesní dokumentaci popis koncese, kritéria pro udělení a minimální požadavky, jež musí být splněny. Tyto informace musí umožnit určení povahy a rozsahu koncese, aby se hospodářské subjekty mohly rozhodnout, zda požádají o účast v koncesním řízení. V průběhu vyjednávání nelze popis, kritéria pro udělení a minimální požadavky měnit.

1.   Veřejní zadavatelé a zadavatelé uvedou v oznámení o zakázce, ve výzvě k předkládání nabídek nebo v koncesní dokumentaci popis koncese, kritéria pro udělení a minimální požadavky, jež musí být splněny. Tyto informace musí umožnit určení povahy a rozsahu koncese, aby se hospodářské subjekty mohly rozhodnout, zda požádají o účast v koncesním řízení. V

2.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Je možné, že v důsledku dotazů a poznámek vznesených uchazeči zadavatel usoudí, že během řízení je třeba koncesi změnit či upravit. Zadavatel se formou jednání či rozhovorů pokusí lépe sladit poptávku a nabídku. Musí tedy být možné částečně změnit a doplnit minimální požadavky a další kritéria pro udělení v závislosti na nových pohledech, které se objevily během jednání či rozhovorů. Jinak tento postup zadávání ztrácí na významu.

Pokud v současné době dojde k podstatné změně zakázky, řízení musí být pozastaveno a musí se opakovat. Výbor tedy doporučuje, aby byla stanovena jednoduchá metoda, která zadavatelům umožní změnit jejich koncesi formou úřední opravy a současně o něco prodloužit lhůtu pro předkládání nabídek.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 36 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 36


  Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality | Článek 36


  Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality |
| Veřejní zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou podmínky pro účast týkající se: | Veřejní zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou podmínky pro účast týkající se: |
| (a) | vhodnosti pro výkon odborné činnosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 36

Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality

Článek 36

Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality

Veřejní zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou podmínky pro účast týkající se:

Veřejní zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou podmínky pro účast týkající se:

(a)

vhodnosti pro výkon odborné činnosti;

| (d) | vhodnosti pro výkon odborné činnosti; |
| --- | --- |

(d)

vhodnosti pro výkon odborné činnosti;

| (b) | ekonomické a finanční situace; |
| --- | --- |

(b)

ekonomické a finanční situace;

| (e) | ekonomické a finanční situace; |
| --- | --- |

(e)

ekonomické a finanční situace;

| (c) | technické a odborné způsobilosti. |
| --- | --- |

(c)

technické a odborné způsobilosti.

| (f) | technické a odborné způsobilosti. |
| --- | --- |

(f)

technické a odborné způsobilosti.

Veřejní zadavatelé omezí případné podmínky pro účast na podmínky, které zajišťují, aby měl zájemce nebo uchazeč právní a finanční způsobilost a obchodní a technické schopnosti pro plnění koncese, jež má být udělena. Veškeré požadavky musí souviset s předmětem koncese a být mu striktně úměrné s přihlédnutím k nutnosti zajistit skutečnou soutěž.

Veřejní zadavatelé omezí případné podmínky pro účast na podmínky, které zajišťují, aby měl zájemce nebo uchazeč právní a finanční způsobilost a obchodní a technické schopnosti pro plnění koncese, jež má být udělena.

Veřejní zadavatelé a zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou rovněž doklad nebo doklady, jež mají být předloženy jako důkaz ekonomické způsobilosti hospodářského subjektu. Požadavky týkající se těchto dokladů nesmí být diskriminační a musí být úměrné předmětu koncese.

Veřejní zadavatelé a zadavatelé v oznámení o koncesi uvedou rovněž doklad nebo doklady, jež mají být předloženy jako důkaz ekonomické způsobilosti hospodářského subjektu. Požadavky týkající se těchto dokladů nesmí být diskriminační a musí být úměrné předmětu koncese.

Odůvodnění

Viz rovněž pozměňovací návrhy 2 a 28.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 36 odst. 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 36


  Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality


  7.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé vyloučí z účasti na koncesním řízení hospodářský subjekt, je-li splněna jedna z těchto podmínek: | Článek 36


  Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality


  7.    mohou stanovit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé vyloučí z účasti na koncesním řízení hospodářský subjekt, je-li splněna jedna z těchto podmínek: |
| ... | ... |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 36

Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality

7.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé vyloučí z účasti na koncesním řízení hospodářský subjekt, je-li splněna jedna z těchto podmínek:

Článek 36

Výběr a hodnocení zájemců na základě kvality

7.    mohou stanovit, že veřejní zadavatelé nebo zadavatelé vyloučí z účasti na koncesním řízení hospodářský subjekt, je-li splněna jedna z těchto podmínek:

...

...

Odůvodnění

Výbor se domnívá, že jde o pravomoc veřejných zadavatelů.

Pozměňovací návrh 25

Článek 38, nový odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 38


  Lhůty pro podání žádostí o koncesi | Článek 38


  Lhůty pro podání žádostí o koncesi |
| ... | ... |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 38

Lhůty pro podání žádostí o koncesi

Článek 38

Lhůty pro podání žádostí o koncesi

...

...

Odůvodnění

O některé koncese je malý zájem. Je zbytečné zahajovat úplný postup, pokud zájem projeví pouze jeden subjekt. Navíc v takové situaci povede svobodné vyjednávání k výhodnějšímu výsledku pro zadavatele.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 39 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese | Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese |
| 2.   Kritéria pro udělení jsou spojena s předmětem koncese a neponechávají veřejnému zadavateli nebo zadavateli neomezenou volnost výběru. | |
| Tato kritéria zajišťují účinnou soutěž a jsou doplněna požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči poskytli. Veřejní zadavatelé a zadavatelé proto na základě informací a důkazů předložených uchazeči účinně ověří, zda nabídky splňují kritéria pro udělení. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

2.   Kritéria pro udělení jsou spojena s předmětem koncese a neponechávají veřejnému zadavateli nebo zadavateli neomezenou volnost výběru.

Tato kritéria zajišťují účinnou soutěž a jsou doplněna požadavky, jež umožňují účinně ověřit informace, které uchazeči poskytli. Veřejní zadavatelé a zadavatelé proto na základě informací a důkazů předložených uchazeči účinně ověří, zda nabídky splňují kritéria pro udělení.

Odůvodnění

Toto ustanovení je zbytečné. Nepřináší žádnou přidanou hodnotu a s ohledem na zamýšlené zjednodušení by se mělo vyškrtnout. Je již obsaženo v obecných zásadách primárního práva.

Pozměňovací návrh 27

Čl. 39 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese


  4.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé a zadavatelé založí udělení koncese na kritériu hospodářsky nejvýhodnější nabídky v souladu s odstavcem 2. Tato kritéria mohou kromě ceny nebo nákladů zahrnovat kterékoli z těchto kritérií: | Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese


  4.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé a zadavatelé založí udělení koncese na kritériu hospodářsky nejvýhodnější nabídky v souladu s odstavcem 2. Tato kritéria mohou v kromě ceny nebo nákladů zahrnovat kterékoli z těchto kritérií: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

4.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé a zadavatelé založí udělení koncese na kritériu hospodářsky nejvýhodnější nabídky v souladu s odstavcem 2. Tato kritéria mohou kromě ceny nebo nákladů zahrnovat kterékoli z těchto kritérií:

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

4.   Členské státy mohou stanovit, že veřejní zadavatelé a zadavatelé založí udělení koncese na kritériu hospodářsky nejvýhodnější nabídky v souladu s odstavcem 2. Tato kritéria mohou v kromě ceny nebo nákladů zahrnovat kterékoli z těchto kritérií:

Odůvodnění

Výbor považuje za žádoucí, aby bylo zachováno kritérium nejnižší cenové nabídky. V současném znění není jasné, zda je to možné. I v rámci kritéria přidělení „nejnižší cenové nabídce“ může hrát kvalita důležitou úlohu, v takovém případě v podobě minimálních požadavků. Zadavatelé musí mít možnost sami si v dané věci vybrat. Kromě toho je často cílem zadavatelů ušetřit, což musí být rovněž zohledněno při hodnocení zaměřeném na volbu kritérií pro přidělení.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 39 odst. 4 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese | Článek 39


  Kritéria pro udělení koncese |
| 4.   ... | 4.   ... |
| a) | kvalitu, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, řešení pro všechny uživatele, environmentálních charakteristik a inovačního charakteru; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

Článek 39

Kritéria pro udělení koncese

4.   ...

4.   ...

a)

kvalitu, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, řešení pro všechny uživatele, environmentálních charakteristik a inovačního charakteru;

| a) | kvalitu, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, řešení pro všechny uživatele, environmentálních charakteristik a inovačního charakteru; |
| --- | --- |

a)

kvalitu, včetně technické úrovně, estetických a funkčních vlastností, přístupnosti, řešení pro všechny uživatele, environmentálních charakteristik a inovačního charakteru;

...

...

Odůvodnění

Někteří zadavatelé chtějí, aby mohli podrobit své veřejné zakázky a koncese sociálním kritériím. Obecně je v současné době nelze při hodnocení zohlednit, protože jejich souvislost se zakázkou není dostatečně přímá. Právě proto byla tato zmínka doplněna do směrnice o zadávání veřejných zakázek. Výbor doporučuje, aby se ve směrnici explicitně uvedlo, že lze stanovit sociální kritéria. Zadavatelé, kteří si to přejí, by tak měli možnost taková kritéria určit. Bod 29 preambule odkazuje na tyto podmínky sociální povahy, avšak v odpovídajícím článku zmíněny nejsou.

Viz rovněž pozměňovací návrhy 2 a 25.

Pozměňovací návrh 29

Čl. 40 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 40


  Náklady životního cyklu | Článek 40


  Náklady životního cyklu |
| 3.   V případě přijetí společné metodiky pro výpočet nákladů životního cyklu v rámci legislativního aktu Unie, včetně aktů v přenesené pravomoci podle odvětvových předpisů, použije se v případě, je-li zohledňování nákladů životního cyklu zahrnuto do kritérií pro udělení uvedených v čl. 39 odst. 4. | |
| Seznam těchto legislativních aktů a aktů v přenesené pravomoci je uveden v příloze II. Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 46 akty v přenesené pravomoci za účelem aktualizace tohoto seznamu, jsou-li tyto změny nezbytné v důsledku přijetí nových právních předpisů a zrušení nebo změny těchto právních předpisů. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 40

Náklady životního cyklu

Článek 40

Náklady životního cyklu

3.   V případě přijetí společné metodiky pro výpočet nákladů životního cyklu v rámci legislativního aktu Unie, včetně aktů v přenesené pravomoci podle odvětvových předpisů, použije se v případě, je-li zohledňování nákladů životního cyklu zahrnuto do kritérií pro udělení uvedených v čl. 39 odst. 4.

Seznam těchto legislativních aktů a aktů v přenesené pravomoci je uveden v příloze II. Komise je zmocněna přijímat v souladu s článkem 46 akty v přenesené pravomoci za účelem aktualizace tohoto seznamu, jsou-li tyto změny nezbytné v důsledku přijetí nových právních předpisů a zrušení nebo změny těchto právních předpisů.

Odůvodnění

Je třeba uvítat, že Komise veřejné zadavatele pobízí k tomu, aby při udělování koncesí zohledňovali náklady životního cyklu. Toto stanovení povinnosti ovšem zachází příliš daleko, když odkazuje na budoucí metodiku výpočtu, která zatím nebyla zavedena. Stanovení zákonné povinnosti zohledňovat neexistující metodiku je třeba odmítnout kvůli nepředvídatelnosti.

Pozměňovací návrh 30

Čl. 42 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 42


  Změna koncesí v době jejich platnosti


  4.   Jestliže lze hodnotu změny vyjádřit v penězích, nepovažuje se změna za podstatnou ve smyslu odstavce 1 v případě, že její hodnota nepřekračuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a pohybuje se pod 5 % hodnoty původní smlouvy, za předpokladu, že tato změna nemění celkovou povahu smlouvy. Je-li provedeno několik postupných změn, posuzují se tyto změny na základě kumulativní hodnoty postupných změn. | Článek 42


  Změna koncesí v době jejich platnosti


  4.   Jestliže lze hodnotu změny vyjádřit v penězích, nepovažuje se změna za podstatnou ve smyslu odstavce 1 v případě, že její hodnota nepřekračuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a pohybuje se pod  % hodnoty původní smlouvy, za předpokladu, že tato změna nemění celkovou povahu smlouvy. Je-li provedeno několik postupných změn, posuzují se tyto změny na základě kumulativní hodnoty postupných změn. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 42

Změna koncesí v době jejich platnosti

4.   Jestliže lze hodnotu změny vyjádřit v penězích, nepovažuje se změna za podstatnou ve smyslu odstavce 1 v případě, že její hodnota nepřekračuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a pohybuje se pod 5 % hodnoty původní smlouvy, za předpokladu, že tato změna nemění celkovou povahu smlouvy. Je-li provedeno několik postupných změn, posuzují se tyto změny na základě kumulativní hodnoty postupných změn.

Článek 42

Změna koncesí v době jejich platnosti

4.   Jestliže lze hodnotu změny vyjádřit v penězích, nepovažuje se změna za podstatnou ve smyslu odstavce 1 v případě, že její hodnota nepřekračuje prahové hodnoty stanovené v článku 5 a pohybuje se pod  % hodnoty původní smlouvy, za předpokladu, že tato změna nemění celkovou povahu smlouvy. Je-li provedeno několik postupných změn, posuzují se tyto změny na základě kumulativní hodnoty postupných změn.

Odůvodnění

Výbor doporučuje vyšší procento přijatelných změn. Je totiž vhodné zohlednit skutečnost, že koncese trvají delší dobu než veřejné zakázky.

Pozměňovací návrh 31

Příloha 3, odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| PŘÍLOHA III
  ČINNOSTI VYKONÁVANÉ ZADAVATELI PODLE ČLÁNKU 4
  Ustanovení této směrnice upravující koncese udělované zadavateli se vztahují na tyto činnosti: | PŘÍLOHA III
  ČINNOSTI VYKONÁVANÉ ZADAVATELI PODLE ČLÁNKU 4
  Ustanovení této směrnice upravující koncese udělované zadavateli se vztahují na tyto činnosti: |
| ... | ... |
| 3. | Pokud jde o vodu: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

PŘÍLOHA III

ČINNOSTI VYKONÁVANÉ ZADAVATELI PODLE ČLÁNKU 4

Ustanovení této směrnice upravující koncese udělované zadavateli se vztahují na tyto činnosti:

PŘÍLOHA III

ČINNOSTI VYKONÁVANÉ ZADAVATELI PODLE ČLÁNKU 4

Ustanovení této směrnice upravující koncese udělované zadavateli se vztahují na tyto činnosti:

...

...

3.

Pokud jde o vodu:

| | |
| --- | --- |

a)

| a) | poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody; |
| --- | --- |

poskytování nebo provoz pevných sítí určených k poskytování služby veřejnosti v souvislosti s výrobou, dopravou nebo distribucí pitné vody;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | dodávky pitné vody do takových sítí. |
| --- | --- |

dodávky pitné vody do takových sítí.

| | |
| --- | --- |

Tato směrnice se vztahuje rovněž na koncese, které udělují nebo organizují subjekty provozující výše uvedenou činnost a které souvisejí s:

a)

| a) | projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo |
| --- | --- |

projekty vodohospodářských děl, zavlažováním nebo odvodňováním půdy za předpokladu, že množství vody určené pro dodávky pitné vody představuje více než 20 % celkového množství vody, jež má být získána takovými projekty nebo zavlažovacími či odvodňovacími zařízeními, nebo

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | čištěním a úpravou odpadních vod. |
| --- | --- |

čištěním a úpravou odpadních vod.

| | |
| --- | --- |

Dodávka pitné vody do sítí, které poskytují službu veřejnosti prostřednictvím zadavatele podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 a odst. 2 se nepovažují za činnost ve smyslu prvního pododstavce, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

a)

| a) | dotčený subjekt pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání jiné činnosti, než které jsou uvedeny v bodech 1 až 4 této přílohy; |
| --- | --- |

dotčený subjekt pitnou vodu vyrábí, protože její spotřeba je nezbytná pro vykonávání jiné činnosti, než které jsou uvedeny v bodech 1 až 4 této přílohy;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody subjektu za poslední tři roky včetně běžného roku. |
| --- | --- |

dodávka do veřejné sítě závisí pouze na vlastní spotřebě subjektu a nepřesahuje 30 % celkové průměrné výroby pitné vody subjektu za poslední tři roky včetně běžného roku.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Soulad s pozměňovacími návrhy 1, 5 a 15.

Pozměňovací návrh 32

Příloha IV, nadpis

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Výbor doporučuje, aby postupy zůstaly flexibilní, a za tím účelem doporučuje stanovit, aby informace obsažené v oznámení o koncesi mohly figurovat v koncesní dokumentaci namísto zveřejňování dlouhého oznámení o koncesi. Z praxe vyplývá, že tyto oblasti si žádají vysvětlení, které má více prostoru v přiložené koncesní dokumentaci. Transparentnost je zaručena tím, že posledně uvedený dokument je nejdříve zaslán všem zúčastněným stranám.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 21.1.1998, s. 14.

3

(4)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 3.

4

(5)  Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství.

6

(7)  Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3.

7

(8)  Úř. věst. L 315, 3.12.2007.

8

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/96

---

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení o evropské územní spolupráci

2012/C 277/10

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS) jež významně přispěje k cíli územní soudržnosti, a rovněž související zvýšení rozpočtových zdrojů; VR dále naléhavě žádá, aby fondy EU byly přidělovány podle programů spolupráce a nikoli členskými státy; |
| --- | --- |

—

vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS) jež významně přispěje k cíli územní soudržnosti, a rovněž související zvýšení rozpočtových zdrojů; VR dále naléhavě žádá, aby fondy EU byly přidělovány podle programů spolupráce a nikoli členskými státy;

| — | připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti; |
| --- | --- |

—

připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti;

| — | lituje, že nové nařízení není přizpůsobeno malým projektům, a žádá Evropskou komisi, aby udělila výjimky malým přeshraničním programům a operacím, zejména takovým, jež nepřesahují 35 000 EUR; |
| --- | --- |

—

lituje, že nové nařízení není přizpůsobeno malým projektům, a žádá Evropskou komisi, aby udělila výjimky malým přeshraničním programům a operacím, zejména takovým, jež nepřesahují 35 000 EUR;

| — | domnívá se, že na EÚS by se nemělo automaticky vztahovat tematické soustředění, neboť se obává, že kdyby EÚS byla úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu; proto doporučuje zvýšit počet tematických cílů ze 4 na 5 a rozšířit seznam investičních priorit; vyzývá proto, aby byly tematické cíle rozšířeny na další oblasti, jako je cestovní ruch, ekologická námořní doprava, kultura nebo demografická změna; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že na EÚS by se nemělo automaticky vztahovat tematické soustředění, neboť se obává, že kdyby EÚS byla úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu; proto doporučuje zvýšit počet tematických cílů ze 4 na 5 a rozšířit seznam investičních priorit; vyzývá proto, aby byly tematické cíle rozšířeny na další oblasti, jako je cestovní ruch, ekologická námořní doprava, kultura nebo demografická změna;

| — | je toho názoru, že VR by měl hrát aktivní roli při podpoře EÚS a při vymezování a překonávání překážek jejího provádění; |
| --- | --- |

—

je toho názoru, že VR by měl hrát aktivní roli při podpoře EÚS a při vymezování a překonávání překážek jejího provádění;

| — | požaduje nastavení míry spolufinancování pro méně rozvinuté regiony na 85 %, jak je uvedeno ve stávajícím obecném nařízení č. 1083/2006; |
| --- | --- |

—

požaduje nastavení míry spolufinancování pro méně rozvinuté regiony na 85 %, jak je uvedeno ve stávajícím obecném nařízení č. 1083/2006;

| — | souhlasí s udělením výjimky nejvzdálenějším regionům, pokud jde o míru spolufinancování a financování, a požaduje stanovení specifických podmínek pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství; |
| --- | --- |

—

souhlasí s udělením výjimky nejvzdálenějším regionům, pokud jde o míru spolufinancování a financování, a požaduje stanovení specifických podmínek pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství;

| — | žádá posílení koordinačních mechanismů mezi všemi fondy a programy územní spolupráce; zdůrazňuje rovněž potřebu lepší koordinace EÚS s vnějšími finančními programy EU a ujasnění pravidel týkajících se zapojení třetích zemí do programů EÚS; |
| --- | --- |

—

žádá posílení koordinačních mechanismů mezi všemi fondy a programy územní spolupráce; zdůrazňuje rovněž potřebu lepší koordinace EÚS s vnějšími finančními programy EU a ujasnění pravidel týkajících se zapojení třetích zemí do programů EÚS;

| — | zdůrazňuje klíčový význam ESÚS pro posílení územní spolupráce a naléhavě vyzývá členské státy k odstranění překážek, které odrazují od zřizování ESÚS, či brzdí jejich fungování. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje klíčový význam ESÚS pro posílení územní spolupráce a naléhavě vyzývá členské státy k odstranění překážek, které odrazují od zřizování ESÚS, či brzdí jejich fungování.

| Zpravodaj | Petr OSVALD (CZ/SES), zastupitel města Plzeň |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce
  COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD) |

Zpravodaj

Petr OSVALD (CZ/SES), zastupitel města Plzeň

Odkaz

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zvláštních ustanoveních týkajících se podpory z Evropského fondu pro regionální rozvoj pro cíl Evropská územní spolupráce

COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecně k návrhu nařízení

| 1. | vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS), které umožní zohlednit specifický účel, zvláštní aspekty a status územní spolupráce jako druhého cíle politiky soudržnosti; toto samostatné nařízení zviditelňuje příspěvek EÚS k podpoře nového cíle územní soudržnosti obsaženého ve Smlouvě a k dosažení cílů politiky soudržnosti obecně a posiluje význam EÚS z hlediska jejího zaměření na přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci; |
| --- | --- |

1.

vítá samostatné nařízení k Evropské územní spolupráci (EÚS), které umožní zohlednit specifický účel, zvláštní aspekty a status územní spolupráce jako druhého cíle politiky soudržnosti; toto samostatné nařízení zviditelňuje příspěvek EÚS k podpoře nového cíle územní soudržnosti obsaženého ve Smlouvě a k dosažení cílů politiky soudržnosti obecně a posiluje význam EÚS z hlediska jejího zaměření na přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráci;

| 2. | souhlasí s tím, že role Evropské územní spolupráce je mnohem důležitější vzhledem k tomu, že problémy, se kterými se členské státy a regiony potýkají, čím dál častěji protínají vnitrostátní/regionální hranice a vyžadují společná kooperativní opatření na příslušné územní úrovni, a může tedy významně přispět k podpoře nového cíle Smlouvy, kterým je územní soudržnost; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s tím, že role Evropské územní spolupráce je mnohem důležitější vzhledem k tomu, že problémy, se kterými se členské státy a regiony potýkají, čím dál častěji protínají vnitrostátní/regionální hranice a vyžadují společná kooperativní opatření na příslušné územní úrovni, a může tedy významně přispět k podpoře nového cíle Smlouvy, kterým je územní soudržnost;

| 3. | v zásadě podporuje návrhy Komise, jež usilují o sladění územní spolupráce se strategií Evropa 2020, přičemž je třeba ponechat dostatečnou flexibilitu pro reakci na místní potřeby, a proto vítá zachování všech tří složek EÚS (přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce) ve všech regionech Evropy. Spolupráce na projektech a strukturách přesahujících hranice již nyní přispívá k evropské integraci. Výbor také oceňuje posílené zapojení třetích zemí; |
| --- | --- |

3.

v zásadě podporuje návrhy Komise, jež usilují o sladění územní spolupráce se strategií Evropa 2020, přičemž je třeba ponechat dostatečnou flexibilitu pro reakci na místní potřeby, a proto vítá zachování všech tří složek EÚS (přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce) ve všech regionech Evropy. Spolupráce na projektech a strukturách přesahujících hranice již nyní přispívá k evropské integraci. Výbor také oceňuje posílené zapojení třetích zemí;

| 4. | domnívá se, že v rámci Evropské územní spolupráce by měla i nadále hrát klíčovou roli přeshraniční spolupráce, a proto se v zásadě ztotožňuje s návrhem na rozdělení zdrojů mezi jednotlivé typy EÚS; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že v rámci Evropské územní spolupráce by měla i nadále hrát klíčovou roli přeshraniční spolupráce, a proto se v zásadě ztotožňuje s návrhem na rozdělení zdrojů mezi jednotlivé typy EÚS;

| 5. | upozorňuje, že především pro malé programy přeshraniční spolupráce je nařízení příliš náročné, komplikované a detailní, což může znemožnit realizaci malých, ale často velmi efektivních operací. Žádá proto Evropskou komisi, aby zvážila, zda je nezbytné všechna ustanovení tohoto nařízení uplatňovat i na tyto programy. Pro dosažení maximální efektivity nelze mít stejné nároky na malé jako na velké programy a operace; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje, že především pro malé programy přeshraniční spolupráce je nařízení příliš náročné, komplikované a detailní, což může znemožnit realizaci malých, ale často velmi efektivních operací. Žádá proto Evropskou komisi, aby zvážila, zda je nezbytné všechna ustanovení tohoto nařízení uplatňovat i na tyto programy. Pro dosažení maximální efektivity nelze mít stejné nároky na malé jako na velké programy a operace;

| 6. | podporuje současnou metodiku vymezení regionů pro přeshraniční spolupráci, vyzývá k rozšíření klasifikace území pro přeshraniční spolupráci (zaměření A), aby funkční přeshraniční vazby byly také zohledněny při stanovování způsobilosti území pro daný program. V této souvislosti by také k zapojení funkčních odpovídajících regionů, jež mají pro dosažení cíle obzvláštní význam, nemělo docházet až po zahájení postupu schvalování daného programu. Podporuje rovněž větší umožnění realizace vícestranných projektů v oblastech, kde nebudou vytvářeny vícestranné programy spolupráce; |
| --- | --- |

6.

podporuje současnou metodiku vymezení regionů pro přeshraniční spolupráci, vyzývá k rozšíření klasifikace území pro přeshraniční spolupráci (zaměření A), aby funkční přeshraniční vazby byly také zohledněny při stanovování způsobilosti území pro daný program. V této souvislosti by také k zapojení funkčních odpovídajících regionů, jež mají pro dosažení cíle obzvláštní význam, nemělo docházet až po zahájení postupu schvalování daného programu. Podporuje rovněž větší umožnění realizace vícestranných projektů v oblastech, kde nebudou vytvářeny vícestranné programy spolupráce;

| 7. | zdůrazňuje zásadní úlohu EÚS pro rozvoj spolupráce nadnárodní, zejména pro podporu integrovaného územního rozvoje ucelených území a pro podporu projektů zaměřených na rozvíjení makroregionálních strategií; oceňuje, že osvědčené oblasti nadnárodní spolupráce (zaměření B) jsou v podstatě zachovány a že makrostrategie EU nevedou k vytvoření nových oblastí spolupráce ani k vyloučení oblastí z nadnárodní spolupráce. V zásadě dále vítá také podporu rozvoje a provádění makroregionálních strategií v rámci nadnárodní spolupráce; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje zásadní úlohu EÚS pro rozvoj spolupráce nadnárodní, zejména pro podporu integrovaného územního rozvoje ucelených území a pro podporu projektů zaměřených na rozvíjení makroregionálních strategií; oceňuje, že osvědčené oblasti nadnárodní spolupráce (zaměření B) jsou v podstatě zachovány a že makrostrategie EU nevedou k vytvoření nových oblastí spolupráce ani k vyloučení oblastí z nadnárodní spolupráce. V zásadě dále vítá také podporu rozvoje a provádění makroregionálních strategií v rámci nadnárodní spolupráce;

| 8. | poukazuje na potenciál meziregionální spolupráce, zejména díky pákovému účinku využití strukturálních fondů; podporu meziregionální spolupráce (zaměření C) považuje za skvělý prostředek k podpoře výměny zkušeností a spolupráce místních a regionálních orgánů v oblasti politiky soudržnosti a vyzývá k tomu, aby se přínos těchto výměn zkušeností využíval lépe než doposud pro rozvoj místních a regionálních rozvojových strategií (kapitalizace); |
| --- | --- |

8.

poukazuje na potenciál meziregionální spolupráce, zejména díky pákovému účinku využití strukturálních fondů; podporu meziregionální spolupráce (zaměření C) považuje za skvělý prostředek k podpoře výměny zkušeností a spolupráce místních a regionálních orgánů v oblasti politiky soudržnosti a vyzývá k tomu, aby se přínos těchto výměn zkušeností využíval lépe než doposud pro rozvoj místních a regionálních rozvojových strategií (kapitalizace);

Účel EÚS a tematické soustředění

| 9. | upozorňuje však, že Evropská územní spolupráce by měla především:






  — | řešit spoluprací problémy všech dotčených regionů, |
| --- | --- | --- |

9.

upozorňuje však, že Evropská územní spolupráce by měla především:

—

řešit spoluprací problémy všech dotčených regionů,

| — | sloužit jako účinný mechanismus sdílení osvědčených postupů a učení se, |
| --- | --- |

—

sloužit jako účinný mechanismus sdílení osvědčených postupů a učení se,

| — | zajistit, aby řešení konkrétního problému bylo účinnější díky úsporám z rozsahu a dosažení kritického množství, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby řešení konkrétního problému bylo účinnější díky úsporám z rozsahu a dosažení kritického množství,

| — | zlepšit správu věcí veřejných v důsledku koordinace odvětvových politik, opatření a investic v přeshraničním a nadnárodním měřítku, |
| --- | --- |

—

zlepšit správu věcí veřejných v důsledku koordinace odvětvových politik, opatření a investic v přeshraničním a nadnárodním měřítku,

| — | přispět k bezpečnosti, stabilitě a ke vzájemně prospěšným vztahům, |
| --- | --- |

—

přispět k bezpečnosti, stabilitě a ke vzájemně prospěšným vztahům,

| — | tam, kde je to potřebné, napomoci podpoře růstu, zaměstnanosti a řízení založeného na ochraně ekosystému, |
| --- | --- |

—

tam, kde je to potřebné, napomoci podpoře růstu, zaměstnanosti a řízení založeného na ochraně ekosystému,

jak je uvedeno v důvodové zprávě návrhu nařízení;

| 10. | zastává názor, že by tedy Evropská územní spolupráce měla napomáhat vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti, odstraňování předsudků a rozvoji území dotčených regionů. Z toho důvodu se Výbor regionů domnívá, že na Evropskou územní spolupráci nelze automaticky aplikovat tematické soustředění a je třeba zohlednit úroveň a potenciál jednotlivých regionů, nepokoušet se tedy aplikovat princip „one size fits all“, tzn. stejné priority pro všechny, ale naopak uplatnit „place based approach“. Výbor regionů se obává, že kdyby byla Evropská územní spolupráce a především přeshraniční spolupráce úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020 a tematické cíle, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu, a stala by se pouhou obdobou základní politiky soudržnosti s jinou formou distribuce; |
| --- | --- |

10.

zastává názor, že by tedy Evropská územní spolupráce měla napomáhat vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti, odstraňování předsudků a rozvoji území dotčených regionů. Z toho důvodu se Výbor regionů domnívá, že na Evropskou územní spolupráci nelze automaticky aplikovat tematické soustředění a je třeba zohlednit úroveň a potenciál jednotlivých regionů, nepokoušet se tedy aplikovat princip „one size fits all“, tzn. stejné priority pro všechny, ale naopak uplatnit „place based approach“. Výbor regionů se obává, že kdyby byla Evropská územní spolupráce a především přeshraniční spolupráce úzce zaměřena pouze na základní priority strategie Evropa 2020 a tematické cíle, nebyla by schopna plnit svoji odlišnou a jedinečnou úlohu, a stala by se pouhou obdobou základní politiky soudržnosti s jinou formou distribuce;

| 11. | žádá, aby demografická změna a její dopad na služby obecného zájmu stejně jako udržitelný regionální rozvoj byly do EÚS začleněny jako samostatná témata. Prioritu by měly dostat nové formy partnerství města a venkova jako základ územní soudržnosti na regionální úrovni (v souladu s Územní agendou 2020). Kromě toho důležitá témata jako cestovní ruch, ekologická námořní doprava a kultura v návrhu chybí; |
| --- | --- |

11.

žádá, aby demografická změna a její dopad na služby obecného zájmu stejně jako udržitelný regionální rozvoj byly do EÚS začleněny jako samostatná témata. Prioritu by měly dostat nové formy partnerství města a venkova jako základ územní soudržnosti na regionální úrovni (v souladu s Územní agendou 2020). Kromě toho důležitá témata jako cestovní ruch, ekologická námořní doprava a kultura v návrhu chybí;

| 12. | se domnívá, že u přeshraniční spolupráce je nezbytné definovat rozvojový potenciál každé přeshraniční oblasti vzhledem k současné úrovni příslušných regionů. Evropská územní spolupráce, a především přeshraniční spolupráce by neměla prioritně sloužit k naplňování strategie EU 2020, ale především k vytváření podmínek pro její co nejlepší plošnou, tedy celoevropskou realizaci. Především programy přeshraniční spolupráce by proto měly mít možnost zvolit více tematických cílů a neměly by být omezovány jejich předem definovaným zaměřením; |
| --- | --- |

12.

se domnívá, že u přeshraniční spolupráce je nezbytné definovat rozvojový potenciál každé přeshraniční oblasti vzhledem k současné úrovni příslušných regionů. Evropská územní spolupráce, a především přeshraniční spolupráce by neměla prioritně sloužit k naplňování strategie EU 2020, ale především k vytváření podmínek pro její co nejlepší plošnou, tedy celoevropskou realizaci. Především programy přeshraniční spolupráce by proto měly mít možnost zvolit více tematických cílů a neměly by být omezovány jejich předem definovaným zaměřením;

| 13. | konstatuje, že udržitelné územní soudržnosti lze dosáhnout pouze zapojením a zmobilizováním občanů v regionech. Proto by měla existovat možnost, aby programy Evropské územní spolupráce dále mohly podporovat opatření v oblasti občanské společnosti a kultury (např. konkrétní projekty setkání). K tomu existují ve stávajících programech některé velmi úspěšné iniciativy. Proto Výbor doporučuje doplnit odpovídající tematické cíle; |
| --- | --- |

13.

konstatuje, že udržitelné územní soudržnosti lze dosáhnout pouze zapojením a zmobilizováním občanů v regionech. Proto by měla existovat možnost, aby programy Evropské územní spolupráce dále mohly podporovat opatření v oblasti občanské společnosti a kultury (např. konkrétní projekty setkání). K tomu existují ve stávajících programech některé velmi úspěšné iniciativy. Proto Výbor doporučuje doplnit odpovídající tematické cíle;

| 14. | vítá návrh Komise zajistit kontinuitu oblasti nadnárodní spolupráce; lituje však, že doplňující investiční priorita v oblasti nadnárodní spolupráce je omezena na přípravu a provádění makroregionálních strategií a strategií pro přímořské oblasti. Vzhledem k četným problémům, jež musí regiony nyní řešit, a k existujícím nedostatkům potřebují také další regiony, oblasti a funkční oblasti vlastní investiční priority; |
| --- | --- |

14.

vítá návrh Komise zajistit kontinuitu oblasti nadnárodní spolupráce; lituje však, že doplňující investiční priorita v oblasti nadnárodní spolupráce je omezena na přípravu a provádění makroregionálních strategií a strategií pro přímořské oblasti. Vzhledem k četným problémům, jež musí regiony nyní řešit, a k existujícím nedostatkům potřebují také další regiony, oblasti a funkční oblasti vlastní investiční priority;

| 15. | souhlasí s tím, že by cílem meziregionální spolupráce mělo být posílení účinnosti politiky soudržnosti díky podpoře výměny zkušeností mezi regiony a využití výsledků této výměny v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“. Domnívá se, že tato výměna zkušeností by měla mít široký základ, a nesmí být pouhým doplňkem 7. rámcového programu; |
| --- | --- |

15.

souhlasí s tím, že by cílem meziregionální spolupráce mělo být posílení účinnosti politiky soudržnosti díky podpoře výměny zkušeností mezi regiony a využití výsledků této výměny v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“. Domnívá se, že tato výměna zkušeností by měla mít široký základ, a nesmí být pouhým doplňkem 7. rámcového programu;

| 16. | domnívá se, že Výbor regionů se musí aktivně podílet na prosazování EÚS a na identifikaci a odstraňování překážek na úrovni jejího provádění tak, aby byla zajištěna součinnost s ostatními oblastmi politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že Výbor regionů se musí aktivně podílet na prosazování EÚS a na identifikaci a odstraňování překážek na úrovni jejího provádění tak, aby byla zajištěna součinnost s ostatními oblastmi politiky soudržnosti;

Finanční zdroje a míra spolufinancování

| 17. | vítá navrhované navýšení zdrojů vyčleněných na Evropskou územní spolupráci; |
| --- | --- |

17.

vítá navrhované navýšení zdrojů vyčleněných na Evropskou územní spolupráci;

| 18. | domnívá se, že není účelné, aby navržená míra spolufinancování 75 % pro operační programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce, stanovená v obecném nařízení, byla nižší než míra spolufinancování pro méně rozvinuté regiony v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost. Tato nižší míra spolufinancování může činit programy Evropské územní spolupráce v těchto méně rozvinutých regionech neatraktivními. Výbor regionů považuje takový rozdíl za neodůvodněný a požaduje nastavení míry spolufinancování pro oba cíle shodně na 85 %. Dále považuje za neodůvodněné, aby míra spolufinancování používaná u dodatečného přidělování prostředků na meziregionální spolupráci v nejvzdálenějších regionech dosahovala 50 %, a žádá její zvýšení na 85 %; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že není účelné, aby navržená míra spolufinancování 75 % pro operační programy v rámci cíle Evropská územní spolupráce, stanovená v obecném nařízení, byla nižší než míra spolufinancování pro méně rozvinuté regiony v rámci cíle Investice pro růst a zaměstnanost. Tato nižší míra spolufinancování může činit programy Evropské územní spolupráce v těchto méně rozvinutých regionech neatraktivními. Výbor regionů považuje takový rozdíl za neodůvodněný a požaduje nastavení míry spolufinancování pro oba cíle shodně na 85 %. Dále považuje za neodůvodněné, aby míra spolufinancování používaná u dodatečného přidělování prostředků na meziregionální spolupráci v nejvzdálenějších regionech dosahovala 50 %, a žádá její zvýšení na 85 %;

| 19. | připomíná, že spolufinancování se ne vždy uskutečňuje prostřednictvím partnerů v programu, členských států nebo jiných veřejných orgánů, ale také prostřednictvím příjemců. Proto není možné obecně vyžadovat, aby se zúčastněné členské státy zavázaly k poskytnutí prostředků potřebných ke spolufinancování naplnění programu spolupráce. Proto by zamýšlené prohlášení o závazku mělo být v návrhu Komise zrušeno; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že spolufinancování se ne vždy uskutečňuje prostřednictvím partnerů v programu, členských států nebo jiných veřejných orgánů, ale také prostřednictvím příjemců. Proto není možné obecně vyžadovat, aby se zúčastněné členské státy zavázaly k poskytnutí prostředků potřebných ke spolufinancování naplnění programu spolupráce. Proto by zamýšlené prohlášení o závazku mělo být v návrhu Komise zrušeno;

| 20. | považuje za potřebné pro udržení kvality spolupráce zachovat v obecném nařízení současné podmínky pro míru spolufinancování, stanovené nařízením Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení), čl. 53 odstavce 3 a 4: „3. V případě operačních programů v rámci cíle‚ Evropská územní spolupráce‘, jejichž alespoň jeden účastník pochází z členského státu, jehož průměrný HDP na obyvatele za období 2001–2003 byl nižší než 85 % průměru EU-25 za stejné období, nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 85 % způsobilých nákladů. U všech ostatních operačních programů nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 75 % způsobilých výdajů spolufinancovaných z tohoto fondu. 4. Příspěvek z fondů na úrovni prioritní osy není omezen stropy stanovenými v odstavci 3 a příloze III. Tento příspěvek se však stanoví tak, aby bylo zajištěno dodržování maximální výše příspěvku z fondů a maximální míry příspěvku pro každý fond stanovených na úrovni operačního programu.“; |
| --- | --- |

20.

považuje za potřebné pro udržení kvality spolupráce zachovat v obecném nařízení současné podmínky pro míru spolufinancování, stanovené nařízením Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení), čl. 53 odstavce 3 a 4: „3. V případě operačních programů v rámci cíle‚ Evropská územní spolupráce‘, jejichž alespoň jeden účastník pochází z členského státu, jehož průměrný HDP na obyvatele za období 2001–2003 byl nižší než 85 % průměru EU-25 za stejné období, nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 85 % způsobilých nákladů. U všech ostatních operačních programů nepřevýší příspěvek z Evropského fondu pro regionální rozvoj 75 % způsobilých výdajů spolufinancovaných z tohoto fondu. 4. Příspěvek z fondů na úrovni prioritní osy není omezen stropy stanovenými v odstavci 3 a příloze III. Tento příspěvek se však stanoví tak, aby bylo zajištěno dodržování maximální výše příspěvku z fondů a maximální míry příspěvku pro každý fond stanovených na úrovni operačního programu.“;

| 21. | nepovažuje za vhodné stanovovat maximální míru spolufinancování na úrovni každé prioritní osy, jak je uvedeno v obecném nařízení. Mělo by být možné diferencovat výši spolufinancování v rámci jednotlivých prioritních os, za účelem motivování příjemců k plnění některých strategických priorit. Bylo by vhodné, aby každý program stanovil míru spolufinancování pro jednotlivá opatření v závislosti na jejich typu s tím, že ne všechna opatření by měla získat maximální míru podpory; |
| --- | --- |

21.

nepovažuje za vhodné stanovovat maximální míru spolufinancování na úrovni každé prioritní osy, jak je uvedeno v obecném nařízení. Mělo by být možné diferencovat výši spolufinancování v rámci jednotlivých prioritních os, za účelem motivování příjemců k plnění některých strategických priorit. Bylo by vhodné, aby každý program stanovil míru spolufinancování pro jednotlivá opatření v závislosti na jejich typu s tím, že ne všechna opatření by měla získat maximální míru podpory;

| 22. | souhlasí s tím, aby programy spolupráce zahrnující nejvzdálenější regiony obdržely nejméně 150 % podpory z EFRR, kterou obdržely v období 2007–2013, a aby bylo kromě toho na spolupráci nejvzdálenějších regionů vyčleněno 50 000 000 EUR z prostředků na meziregionální spolupráci; |
| --- | --- |

22.

souhlasí s tím, aby programy spolupráce zahrnující nejvzdálenější regiony obdržely nejméně 150 % podpory z EFRR, kterou obdržely v období 2007–2013, a aby bylo kromě toho na spolupráci nejvzdálenějších regionů vyčleněno 50 000 000 EUR z prostředků na meziregionální spolupráci;

| 23. | požaduje, aby byly stanoveny specifické podmínky pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství a ode dne následujícího po uvedeném dni jimi již nejsou, jak je tomu v současném programovém období podle článku 52 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení). Sedm let podpory nelze považovat za dostatečnou dobu pro odstranění problémů těchto oblastí. Výbor regionů upozorňuje na to, že zvýšená podpora oblastí bývalých hranic EU neplní pouze úlohu, jakou je zvýšení hospodářské úrovně příslušných regionů, ale má značný dopad na vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti a odstraňování předsudků; |
| --- | --- |

23.

požaduje, aby byly stanoveny specifické podmínky pro oblasti, které byly do 30. dubna 2004 a do 31. prosince 2006 vnějšími hranicemi Společenství a ode dne následujícího po uvedeném dni jimi již nejsou, jak je tomu v současném programovém období podle článku 52 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (obecné nařízení). Sedm let podpory nelze považovat za dostatečnou dobu pro odstranění problémů těchto oblastí. Výbor regionů upozorňuje na to, že zvýšená podpora oblastí bývalých hranic EU neplní pouze úlohu, jakou je zvýšení hospodářské úrovně příslušných regionů, ale má značný dopad na vytváření evropské sounáležitosti, propojenosti a odstraňování předsudků;

Tvorba programů

| 24. | lituje, že jsou v čl. 7 odst. 2 písm. a) stanoveny požadavky, jež pro tvorbu programů oproti stávajícímu programovému období představují značnou dodatečnou zátěž, aniž by vytvářely podstatnou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

24.

lituje, že jsou v čl. 7 odst. 2 písm. a) stanoveny požadavky, jež pro tvorbu programů oproti stávajícímu programovému období představují značnou dodatečnou zátěž, aniž by vytvářely podstatnou přidanou hodnotu;

| 25. | připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti; |
| --- | --- |

25.

připomíná, že EÚS kvůli jejímu mnohostrannému charakteru nelze řídit prostřednictvím smluv o partnerství. Proto by měla být výslovně vyloučena z jejich oblasti působnosti;

| 26. | považuje za velmi důležité, aby byla vytvořena směrnice pro konkrétní provádění předpisů o státní podpoře pro programy EÚS, a žádá, aby mezi možné příjemce opatření přeshraniční a nadnárodní spolupráce byly zahrnuty také soukromé subjekty, zejména malé a střední podniky, tam, kde se na tom dohodnou všechny členské státy příslušného programu; |
| --- | --- |

26.

považuje za velmi důležité, aby byla vytvořena směrnice pro konkrétní provádění předpisů o státní podpoře pro programy EÚS, a žádá, aby mezi možné příjemce opatření přeshraniční a nadnárodní spolupráce byly zahrnuty také soukromé subjekty, zejména malé a střední podniky, tam, kde se na tom dohodnou všechny členské státy příslušného programu;

| 27. | vyzývá, aby při vymezování cílových skupin pro programy EÚS byly lépe zohledněny struktury místní a regionální správy, jež jsou v celé Evropě velmi rozdílné. Cílem musí být lepší zohlednění rozmanitých forem organizace veřejných aktérů v regionech členských států. Zejména existence soukromé právní organizační struktury by neměla vést k vyloučení veřejného orgánu z účasti na programu; |
| --- | --- |

27.

vyzývá, aby při vymezování cílových skupin pro programy EÚS byly lépe zohledněny struktury místní a regionální správy, jež jsou v celé Evropě velmi rozdílné. Cílem musí být lepší zohlednění rozmanitých forem organizace veřejných aktérů v regionech členských států. Zejména existence soukromé právní organizační struktury by neměla vést k vyloučení veřejného orgánu z účasti na programu;

Sledování a hodnocení

| 28. | konstatuje, že povinnosti podávat zprávy jsou z hlediska rozsahu i frekvence rozšířeny a požaduje jejich omezení na striktní minimum. Výbor proto nesouhlasí s přesunem lhůty pro předložení výroční zprávy o provádění ze 30. června na 30. dubna následujícího roku. Jednání s řadou programových partnerů, navíc v několika jazycích, představuje větší zátěž, a vyžaduje tedy i více času; |
| --- | --- |

28.

konstatuje, že povinnosti podávat zprávy jsou z hlediska rozsahu i frekvence rozšířeny a požaduje jejich omezení na striktní minimum. Výbor proto nesouhlasí s přesunem lhůty pro předložení výroční zprávy o provádění ze 30. června na 30. dubna následujícího roku. Jednání s řadou programových partnerů, navíc v několika jazycích, představuje větší zátěž, a vyžaduje tedy i více času;

| 29. | vítá stanovení společných ukazatelů pro výstup a výsledky za účelem účinnějšího dosahování cílů, lepší orientace na účinnost a umožnění horizontálního vyhodnocení programů. Ukazatele navržené v příloze návrhu nařízení o EÚS jsou totiž velmi málo zaměřeny na specifické požadavky EÚS a nenabízejí dostatečnou možnost popsat či měřit její kvalitu. Výbor proto žádá, aby byl seznam ukazatelů přepracován tak, že specifické výsledky EÚS bude možné přiměřeně zachytit; |
| --- | --- |

29.

vítá stanovení společných ukazatelů pro výstup a výsledky za účelem účinnějšího dosahování cílů, lepší orientace na účinnost a umožnění horizontálního vyhodnocení programů. Ukazatele navržené v příloze návrhu nařízení o EÚS jsou totiž velmi málo zaměřeny na specifické požadavky EÚS a nenabízejí dostatečnou možnost popsat či měřit její kvalitu. Výbor proto žádá, aby byl seznam ukazatelů přepracován tak, že specifické výsledky EÚS bude možné přiměřeně zachytit;

| 30. | v zásadě vítá stanovení technické pomoci na 6 % celkové částky, nejméně však na 1,5 milionu EUR. Výbor však považuje povinný přechod do 31. prosince 2014 na systémy elektronické výměny údajů ve všech výměnách informací, jež mohou být financovány z titulu technické pomoci, za problematický; |
| --- | --- |

30.

v zásadě vítá stanovení technické pomoci na 6 % celkové částky, nejméně však na 1,5 milionu EUR. Výbor však považuje povinný přechod do 31. prosince 2014 na systémy elektronické výměny údajů ve všech výměnách informací, jež mohou být financovány z titulu technické pomoci, za problematický;

Řízení, kontrola a akreditace

| 31. | souhlasí s celkovým zachováním správních struktur, které byly v programovém období 2007–2013 prováděním operačních programů pověřeny a osvědčily se, s rozsáhlým pokračováním struktur a s jasnějším vymezením úkolů a pravomocí různých orgánů v rámci provádění programu; |
| --- | --- |

31.

souhlasí s celkovým zachováním správních struktur, které byly v programovém období 2007–2013 prováděním operačních programů pověřeny a osvědčily se, s rozsáhlým pokračováním struktur a s jasnějším vymezením úkolů a pravomocí různých orgánů v rámci provádění programu;

| 32. | vítá možnost kumulovat funkce řídicího a certifikačního orgánu (stanovenou v článku 113 nařízení o společných ustanoveních), nesouhlasí však s tím, aby se tato možnost stala v rámci EÚS povinnou (článek 22 nařízení o EÚS); rozhodně odmítá plánovanou akreditaci řídicích a akreditačních orgánů; |
| --- | --- |

32.

vítá možnost kumulovat funkce řídicího a certifikačního orgánu (stanovenou v článku 113 nařízení o společných ustanoveních), nesouhlasí však s tím, aby se tato možnost stala v rámci EÚS povinnou (článek 22 nařízení o EÚS); rozhodně odmítá plánovanou akreditaci řídicích a akreditačních orgánů;

Koordinace fondů

| 33. | vítá snahu o lepší koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a ostatními nástroji politiky soudržnosti, v tomto smyslu je třeba posílit výnosnost financování Unie u projektů spolupráce prostřednictvím rozšíření výsledků těchto projektů a snahou o znásobení dopadů a zamezení duplicity u činností, které se již osvědčily a byly vyzkoušeny; |
| --- | --- |

33.

vítá snahu o lepší koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a ostatními nástroji politiky soudržnosti, v tomto smyslu je třeba posílit výnosnost financování Unie u projektů spolupráce prostřednictvím rozšíření výsledků těchto projektů a snahou o znásobení dopadů a zamezení duplicity u činností, které se již osvědčily a byly vyzkoušeny;

| 34. | upozorňuje však, že k tomu, aby mohl vzniknout mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy a dalšími nástroji, je nezbytné, aby došlo ke koordinaci mezi těmito fondy a nástroji na úrovni EU a na implementační úrovni v jednotlivých členských zemích. Je nezbytné, aby byly zavedeny shodné a koordinované postupy, shodné řízení, monitorování kontroly, uznatelnost nákladů, metodika vykazování indikátorů atd. Bylo by též velmi vhodné, aby byla zajištěna koordinace mezi jednotlivými státy, jelikož na programech Evropské územní spolupráce se podílí vždy více států. Zvláštní pozornost je třeba věnovat koordinaci s vnějšími finančními nástroji. Výbor regionů proto žádá Evropskou komisi, aby vytvořila metodiku pro koordinaci programů; |
| --- | --- |

34.

upozorňuje však, že k tomu, aby mohl vzniknout mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy a dalšími nástroji, je nezbytné, aby došlo ke koordinaci mezi těmito fondy a nástroji na úrovni EU a na implementační úrovni v jednotlivých členských zemích. Je nezbytné, aby byly zavedeny shodné a koordinované postupy, shodné řízení, monitorování kontroly, uznatelnost nákladů, metodika vykazování indikátorů atd. Bylo by též velmi vhodné, aby byla zajištěna koordinace mezi jednotlivými státy, jelikož na programech Evropské územní spolupráce se podílí vždy více států. Zvláštní pozornost je třeba věnovat koordinaci s vnějšími finančními nástroji. Výbor regionů proto žádá Evropskou komisi, aby vytvořila metodiku pro koordinaci programů;

| 35. | upozorňuje na to, že v čl. 10 návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu COM(2011) 607 final je řešena nadnárodní spolupráce, což je totožný termín jako v nařízení k EÚS, avšak bez jakékoli vazby s nařízením k Evropské územní spolupráci. Přitom právě koordinaci mezi Evropskou územní spoluprací financovanou z EFRR a ESF považuje Výbor regionů za nejdůležitější, poněvadž vhodným kombinováním aktivit obou těchto fondů lze dosáhnout potřebných synergií. Velkou efektivitu aktivit obecně prováděných v rámci ESF lze předpokládat zejména v přeshraniční spolupráci, jelikož příhraniční území sousedících zemí obvykle vykazují obdobný stav z pohledu trhu práce, sociálních problémů atd. Aktivity tematicky odpovídající ESF jsou velmi důležitou součástí všech programů Evropské územní spolupráce, a proto Výbor regionů žádá Evropskou komisi, aby jejich koordinaci věnovala náležitou pozornost. Pokud nebude zajištěna vyšší forma koordinace, mělo by být minimálně umožněno financovat z EFRR v rámci EÚS aktivity tematicky patřící do ESF; |
| --- | --- |

35.

upozorňuje na to, že v čl. 10 návrhu nařízení o Evropském sociálním fondu COM(2011) 607 final je řešena nadnárodní spolupráce, což je totožný termín jako v nařízení k EÚS, avšak bez jakékoli vazby s nařízením k Evropské územní spolupráci. Přitom právě koordinaci mezi Evropskou územní spoluprací financovanou z EFRR a ESF považuje Výbor regionů za nejdůležitější, poněvadž vhodným kombinováním aktivit obou těchto fondů lze dosáhnout potřebných synergií. Velkou efektivitu aktivit obecně prováděných v rámci ESF lze předpokládat zejména v přeshraniční spolupráci, jelikož příhraniční území sousedících zemí obvykle vykazují obdobný stav z pohledu trhu práce, sociálních problémů atd. Aktivity tematicky odpovídající ESF jsou velmi důležitou součástí všech programů Evropské územní spolupráce, a proto Výbor regionů žádá Evropskou komisi, aby jejich koordinaci věnovala náležitou pozornost. Pokud nebude zajištěna vyšší forma koordinace, mělo by být minimálně umožněno financovat z EFRR v rámci EÚS aktivity tematicky patřící do ESF;

| 36. | považuje za velmi vhodné koordinovat nový nástroj pro propojení Evropy s programy Evropské územní spolupráce, jelikož tento nový nástroj by měl zohledňovat přeshraniční a mezinárodní vazby; |
| --- | --- |

36.

považuje za velmi vhodné koordinovat nový nástroj pro propojení Evropy s programy Evropské územní spolupráce, jelikož tento nový nástroj by měl zohledňovat přeshraniční a mezinárodní vazby;

Zapojení třetích zemí

| 37. | považuje za velmi důležité zajistit koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a nástroji finanční pomoci EU poskytovanými třetím zemím. V těchto programech by měl být přímo zapracován systém, kterým budou koordinovány s jednotlivými programy Evropské územní spolupráce, aby nic nebránilo zapojení subjektů z třetích zemí do společných projektů. Tento systém by měl mimo jiné zajistit soulad postupů, uznatelnosti nákladů atd. mezi programy EÚS v členských zemích a předvstupními programy a programy sousedství. Měl by také zajistit, aby třetí země zajistily přístup, administraci a vyčlenění dostatečného množství prostředků na programy v rámci EÚS z předvstupních programů nebo programů sousedství; |
| --- | --- |

37.

považuje za velmi důležité zajistit koordinaci mezi programy Evropské územní spolupráce a nástroji finanční pomoci EU poskytovanými třetím zemím. V těchto programech by měl být přímo zapracován systém, kterým budou koordinovány s jednotlivými programy Evropské územní spolupráce, aby nic nebránilo zapojení subjektů z třetích zemí do společných projektů. Tento systém by měl mimo jiné zajistit soulad postupů, uznatelnosti nákladů atd. mezi programy EÚS v členských zemích a předvstupními programy a programy sousedství. Měl by také zajistit, aby třetí země zajistily přístup, administraci a vyčlenění dostatečného množství prostředků na programy v rámci EÚS z předvstupních programů nebo programů sousedství;

| 38. | souhlasí s tím, že je třeba vyjasnit platná pravidla pro finanční řízení, programování, monitorování, posuzování a kontrolu týkající se účasti třetích zemí v programech nadnárodní a meziregionální spolupráce, a s tím, že by tato pravidla měla být stanovena v příslušných programech spolupráce nebo případně v příslušné finanční dohodě mezi Komisí, každou ze třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídící orgán příslušného programu spolupráce. Výbor regionů však upozorňuje, že je třeba zajistit, aby v případě problémů nebo liknavosti třetí země nedocházelo ke zpoždění nadnárodních a meziregionálních programů, a nebyla tak ohrožena jejich celková realizace; |
| --- | --- |

38.

souhlasí s tím, že je třeba vyjasnit platná pravidla pro finanční řízení, programování, monitorování, posuzování a kontrolu týkající se účasti třetích zemí v programech nadnárodní a meziregionální spolupráce, a s tím, že by tato pravidla měla být stanovena v příslušných programech spolupráce nebo případně v příslušné finanční dohodě mezi Komisí, každou ze třetích zemí a členským státem, v němž sídlí řídící orgán příslušného programu spolupráce. Výbor regionů však upozorňuje, že je třeba zajistit, aby v případě problémů nebo liknavosti třetí země nedocházelo ke zpoždění nadnárodních a meziregionálních programů, a nebyla tak ohrožena jejich celková realizace;

Úloha ESÚS

| 39. | zdůrazňuje úlohu ESÚS coby klíčového nástroje k posílení územní spolupráce. Připomíná proto svůj požadavek, aby revidované nařízení o ESÚS, jež nemá zvláštní dopad na rozpočet Evropské unie, bylo přijato co nejdříve a bez očekávání přijetí celého legislativního balíčku k politice soudržnosti na období po roce 2013. Vybízí též členské státy, aby odstranily veškeré překážky administrativního typu, které odrazují od zřizování ESÚS, tj. diskriminují volbu ESÚS zejména v oblasti zdanění a náboru zaměstnanců ve srovnání s jinými právními nástroji; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje úlohu ESÚS coby klíčového nástroje k posílení územní spolupráce. Připomíná proto svůj požadavek, aby revidované nařízení o ESÚS, jež nemá zvláštní dopad na rozpočet Evropské unie, bylo přijato co nejdříve a bez očekávání přijetí celého legislativního balíčku k politice soudržnosti na období po roce 2013. Vybízí též členské státy, aby odstranily veškeré překážky administrativního typu, které odrazují od zřizování ESÚS, tj. diskriminují volbu ESÚS zejména v oblasti zdanění a náboru zaměstnanců ve srovnání s jinými právními nástroji;

| 40. | upozorňuje na to, že členské státy by sice měly být podporovány, aby úlohou řídících orgánů pověřovaly ESÚS, Evropská komise by měla navrhnout obecné mechanizmy za účelem vyjasnění ustanovení čl. 25 odst. 3 tohoto návrhu nařízení, které dává povinnost členským státům, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, nahradit neoprávněně vyplacené částky od příjemců z jiných zemí. Tímto závazkem států, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, může být jejich vůle přenášet pravomoce v řízení programu na ESÚS značně omezena, jelikož mohou ručit za něco, co de facto nemohou ovlivnit. Výbor regionů se proto domnívá, že by se mělo potvrdit, že orgán v členském státě příjemce neoprávněně vyplacené částky může být požádán orgánem členského státu, na jehož území je ESÚS zaregistrováno, o náhradu částky, nebo uplatnit podmínky platné v současném programovém období, kdy odpovědnost nese členský stát, ve kterém se nachází příjemce dotčený povinností navrácení neoprávněně vyplacených prostředků; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje na to, že členské státy by sice měly být podporovány, aby úlohou řídících orgánů pověřovaly ESÚS, Evropská komise by měla navrhnout obecné mechanizmy za účelem vyjasnění ustanovení čl. 25 odst. 3 tohoto návrhu nařízení, které dává povinnost členským státům, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, nahradit neoprávněně vyplacené částky od příjemců z jiných zemí. Tímto závazkem států, na jejichž území je zaregistrováno ESÚS nebo na jejichž území se nachází hlavní příjemce, může být jejich vůle přenášet pravomoce v řízení programu na ESÚS značně omezena, jelikož mohou ručit za něco, co de facto nemohou ovlivnit. Výbor regionů se proto domnívá, že by se mělo potvrdit, že orgán v členském státě příjemce neoprávněně vyplacené částky může být požádán orgánem členského státu, na jehož území je ESÚS zaregistrováno, o náhradu částky, nebo uplatnit podmínky platné v současném programovém období, kdy odpovědnost nese členský stát, ve kterém se nachází příjemce dotčený povinností navrácení neoprávněně vyplacených prostředků;

Další připomínky

| 41. | vítá zavedení paušálů na zaměstnance jako velmi dobrý krok, který zajistí značné zjednodušení pro příjemce. Paušály na zaměstnance by měly být totožné pro všechny země operace, jelikož odvádějí stejnou práci. Měla by též být sjednocena metodika kontroly a uznatelnost nákladů; nesouhlasí však s návrhem omezit paušální náklady na zaměstnance na příspěvek maximálně ve výši 15 % celkových nákladů, neboť územní spolupráce ze své podstaty vyžaduje rozsáhlé lidské zdroje a 15 % podíl určený na náklady na zaměstnance se nachází hluboko pod současným průměrem; |
| --- | --- |

41.

vítá zavedení paušálů na zaměstnance jako velmi dobrý krok, který zajistí značné zjednodušení pro příjemce. Paušály na zaměstnance by měly být totožné pro všechny země operace, jelikož odvádějí stejnou práci. Měla by též být sjednocena metodika kontroly a uznatelnost nákladů; nesouhlasí však s návrhem omezit paušální náklady na zaměstnance na příspěvek maximálně ve výši 15 % celkových nákladů, neboť územní spolupráce ze své podstaty vyžaduje rozsáhlé lidské zdroje a 15 % podíl určený na náklady na zaměstnance se nachází hluboko pod současným průměrem;

| 42. | přestože považuje ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění klimatické změny a adaptaci na ni, předcházení rizikům a jejich řízení, podporu rovných příležitostí, předcházení diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, postižení, věku nebo sexuální orientace, podporu rovných příležitostí žen a mužů atd. za velmi důležité, nepovažuje za vhodné uplatnit požadavky na popis jejich uplatnění v každém programu. Obzvláště malé programy přeshraniční spolupráce mohou tato ustanovení nařízení velmi zkomplikovat a paralyzovat. Výbor regionů proto doporučuje, aby nebyla uplatňována plošně, ale pouze u priorit a operací, kde je to účelné a relevantní; mohlo by totiž také docházet k povinnému, ale zároveň nesmyslnému a nelogickému zdůvodňování zcela nesouvisejících operací; |
| --- | --- |

42.

přestože považuje ochranu životního prostředí, účinnost zdrojů, zmírnění klimatické změny a adaptaci na ni, předcházení rizikům a jejich řízení, podporu rovných příležitostí, předcházení diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženství nebo víry, postižení, věku nebo sexuální orientace, podporu rovných příležitostí žen a mužů atd. za velmi důležité, nepovažuje za vhodné uplatnit požadavky na popis jejich uplatnění v každém programu. Obzvláště malé programy přeshraniční spolupráce mohou tato ustanovení nařízení velmi zkomplikovat a paralyzovat. Výbor regionů proto doporučuje, aby nebyla uplatňována plošně, ale pouze u priorit a operací, kde je to účelné a relevantní; mohlo by totiž také docházet k povinnému, ale zároveň nesmyslnému a nelogickému zdůvodňování zcela nesouvisejících operací;

| 43. | považuje za důležité, aby příjemci spolupracovali na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. Především u malých projektů (do 35 000 EUR dotace z EFRR) však splnění všech 4 kritérií spolupráce může zkomplikovat jejich vznik a realizaci, a proto u těchto projektů považuje za vhodné, aby tato podmínka nebyla vyžadována. Navrhuje, aby u malých projektů nadále platila podmínka splnění alespoň 2 ze 4 kritérií; |
| --- | --- |

43.

považuje za důležité, aby příjemci spolupracovali na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. Především u malých projektů (do 35 000 EUR dotace z EFRR) však splnění všech 4 kritérií spolupráce může zkomplikovat jejich vznik a realizaci, a proto u těchto projektů považuje za vhodné, aby tato podmínka nebyla vyžadována. Navrhuje, aby u malých projektů nadále platila podmínka splnění alespoň 2 ze 4 kritérií;

Návrhy

| 44. | vzhledem k důrazu na koordinaci, efektivitu, odstraňování disparit a integrovanost navrhuje pro nové programové období zřízení nové iniciativy, která by podporovala přeshraniční koordinaci tematických a rozvojových strategií (dopravy, energetiky, trhů práce, ochrany životního prostředí, vědy a výzkumu atd.) a vytváření integrovaných přístupů. Tím by se podařilo identifikovat přeshraniční nedostatky, rozvojový potenciál a jejich integrované řešení. Do řešení takovýchto jasně identifikovaných problémových oblastí a na využití identifikovaného rozvojové potenciálu by bylo vhodné zapojit jak veřejné, tak privátní subjekty a finanční prostředky z různých zdrojů. Pro tento nástroj se jeví jako velmi vhodné využít potenciálu ESÚS a euroregionů. Na tuto iniciativu by měl být v rámci Evropské územní spolupráce vyčleněn dostatečný objem finančních prostředků, aby byla zajištěna její efektivita. |
| --- | --- |

44.

vzhledem k důrazu na koordinaci, efektivitu, odstraňování disparit a integrovanost navrhuje pro nové programové období zřízení nové iniciativy, která by podporovala přeshraniční koordinaci tematických a rozvojových strategií (dopravy, energetiky, trhů práce, ochrany životního prostředí, vědy a výzkumu atd.) a vytváření integrovaných přístupů. Tím by se podařilo identifikovat přeshraniční nedostatky, rozvojový potenciál a jejich integrované řešení. Do řešení takovýchto jasně identifikovaných problémových oblastí a na využití identifikovaného rozvojové potenciálu by bylo vhodné zapojit jak veřejné, tak privátní subjekty a finanční prostředky z různých zdrojů. Pro tento nástroj se jeví jako velmi vhodné využít potenciálu ESÚS a euroregionů. Na tuto iniciativu by měl být v rámci Evropské územní spolupráce vyčleněn dostatečný objem finančních prostředků, aby byla zajištěna její efektivita.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 3 odst. 1

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zeměpisné pokrytí | Zeměpisné pokrytí |
| Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013. | Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013. |
| Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. | Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. |
| V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o NPP]. | V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o NPP]. |
| Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci, a žádost zdůvodní. | Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci , a a . |
| [...] | [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zeměpisné pokrytí

Zeměpisné pokrytí

Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013.

Pro účely přeshraniční spolupráce mezi podporované regiony patří regiony Unie úrovně NUTS 3 nacházející se podél všech vnitřních a vnějších pozemních hranic, na něž se nevztahují programy v rámci vnějších finančních nástrojů Unie, a všechny regiony Unie úrovně NUTS 3 podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny nejvýše kilometrů, aniž jsou dotčeny případné úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity oblastí programu spolupráce zřízených pro programové období 2007–2013.

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2.

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů seznam přeshraničních oblastí, jež mohou získat podporu, rozdělených podle programů spolupráce. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2.

V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o NPP].

V seznamu se vymezí rovněž regiony úrovně NUTS 3 v rámci Unie, na něž se vztahují příspěvky z EFRR na přeshraniční spolupráci na všech vnitřních hranicích a těch vnějších hranicích, na něž se uplatní vnější finanční nástroje Unie, jako jsou evropský nástroj sousedství podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o evropském nástroji sousedství] a nástroj předvstupní pomoci podle nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o NPP].

Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci, a žádost zdůvodní.

Při předkládání předloh programů přeshraniční spolupráce mohou členské státy požádat, aby do dané přeshraniční oblasti byly přidány další regiony úrovně NUTS 3 přilehlé k regionům uvedeným v rozhodnutí zmíněném v druhém pododstavci , a a .

[...]

[...]

Odůvodnění

Co se vzdálenosti 300 km (místo 150 km) týče, se v praxi ukázalo, že důvody pro přeshraniční námořní spolupráci nezávisejí přímo na krátké vzdálenosti, nýbrž na vztazích mezi danými dvěma zeměmi. Kromě toho současné sdělovací a dopravní prostředky vzdálenost relativizují.

Co se úrovní NUTS týče, jsou např. francouzské regiony obecně pro zachování prostorů v podobě, v jaké existují v současném programovém období. Nicméně, vzhledem k rozdílům mezi těmito prostory se domnívají, že je zapotřebí určité flexibility v definici zeměpisného pokrytí projektů. Jedná se zejména o podporu posílené nadnárodní spolupráce regionů úrovně NUTS 2 (bez úpravy jejich vymezení) a o rozšíření zeměpisného pokrytí určitých přeshraničních programů za úroveň NUTS 3 (až na úroveň NUTS 2, pokud to bude odůvodněné a aniž by to mělo dopad na výši financování oblastí ležících přímo na hranici). Vyzývají rovněž Komisi, aby zvážila nové prostory posílené spolupráce, jež představují euroregiony.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 4 odst. 3

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zdroje pro Evropskou územní spolupráci | Zdroje pro Evropskou územní spolupráci |
| Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. | Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2. |
| Jako kritérium pro roční rozdělení podle členských států se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci. | Jako kritérium pro rozdělení podle se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci. |
| [...] | [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zdroje pro Evropskou územní spolupráci

Zdroje pro Evropskou územní spolupráci

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2.

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů jediné rozhodnutí, kterým stanoví seznam všech programů spolupráce a uvede výši celkové podpory z EFRR na jednotlivé programy a příspěvek na jednotlivé programy na rok 2014. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 30 odst. 2.

Jako kritérium pro roční rozdělení podle členských států se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci.

Jako kritérium pro rozdělení podle se použije počet obyvatel v oblastech uvedených v čl. 3 odst. 1 třetím pododstavci a čl. 3 odst. 3 prvním pododstavci.

[...]

[...]

Odůvodnění

Je třeba důsledně žádat o přidělování evropských prostředků podle programů spolupráce. S použitím současného systému rozdělování podle států (které jsou zodpovědné za rozdělení prostředků určených na spolupráci mezi různé prostory, jež pod ně spadají) je spojeno dvojí riziko: jednak riziko nevyvážených vnitrostátních přídělů pro stejný prostor, jednak riziko toho, že z logiky „spravedlivého vyrovnání“ se může každý členský stát navzdory logice spolupráce domnívat, že má pro daný prostor „znovu získat“ prostředky ve výši minimálně odpovídající výši prostředků, které tomuto prostoru přidělil.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 4 odst. 7

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zdroje pro Evropskou územní spolupráci
  V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy. | Zdroje pro Evropskou územní spolupráci
  V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zdroje pro Evropskou územní spolupráci

V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy.

Zdroje pro Evropskou územní spolupráci

V roce 2015 a v roce 2016 se roční příspěvek z EFRR na programy v rámci evropského nástroje sousedství a NPP, pro který není Komisi předložen žádný program nejpozději do 30. června v rámci programů přeshraniční spolupráce a spolupráce přímořských oblastí podle evropského nástroje sousedství a NPP, přidělí na programy přeshraniční spolupráce podle odst. 1 písm. a), jichž se účastní dotčené členské státy.

Odůvodnění

Podle návrhu Komise se na rozdíl od současnosti při nesplnění termínu pro předložení programů nevyužité prostředky Evropského fondu pro regionální rozvoj budou moci přidělit pouze na vnitřní programy přeshraniční spolupráce, kterých se účastní daný členský stát. Vzhledem k tomu, že by to mohlo poškodit některý region, v případě, že nebude možné dodržet termíny, a to i v případě, že za nedodržení není daný region zodpovědný, navrhuje se ponechání současné situace.

Pozměňovací návrh 4

Článek 5

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematické soustředění
  Tematické cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] se soustředí takto:






  a) | pro každý program přeshraniční spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tematické soustředění

Tematické cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] se soustředí takto:

a)

pro každý program přeshraniční spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle;

| b) | pro každý program nadnárodní spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle; |
| --- | --- |

b)

pro každý program nadnárodní spolupráce jsou vybrány až 4 tematické cíle;

| c) | pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle. |
| --- | --- |

c)

pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle.

Tematické soustředění

Tematické cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] se soustředí takto:

| a) | pro každý program přeshraniční spolupráce ; |
| --- | --- |

a)

pro každý program přeshraniční spolupráce ;

| b) | pro každý program nadnárodní spolupráce ; |
| --- | --- |

b)

pro každý program nadnárodní spolupráce ;

| c) | pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle. |
| --- | --- |

c)

pro programy meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) lze vybrat všechny tematické cíle.

Odůvodnění

Smyslem programů přeshraniční spolupráce je pomoci překonat periferní postavení hraničních regionů a z něj vyplývajících problémů tím, že bude iniciována a podporována přeshraniční spolupráce ve všech oblastech lidského života (integrace příhraničních území). Podporována je jak spolupráce, jejíž cílem je společné odstraňování problémů, tak spolupráce podporující integraci v různých oblastech. Pro hraniční regiony je tedy zásadní, aby byl co možná nejvíce zachován široký rozsah podporovaných aktivit, který bude odpovídat širokému spektru oblastí přeshraniční spolupráce. Pro nadnárodní spolupráci lze použít stejné odůvodnění jako pro přeshraniční spolupráci. U každého druhu spolupráce je velmi důležité zachovat co nejširší škálu oblastí spolupráce.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 6 písm. a)

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Investiční priority | Investiční priority |
| [...] | [...] |
| v rámci přeshraniční spolupráce: | v rámci přeshraniční spolupráce: |
| i) | integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil), |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Investiční priority

Investiční priority

[...]

[...]

v rámci přeshraniční spolupráce:

v rámci přeshraniční spolupráce:

i)

integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil),

| i) | integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil), |
| --- | --- |

i)

integraci přeshraničních trhů práce, včetně přeshraniční mobility, společných místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a společného odborného vzdělávání (v rámci tematického cíle podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil),

| ii) | přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě), |
| --- | --- |

ii)

přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě),

| ii) | přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě), |
| --- | --- |

ii)

přeshraniční podporu rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí a přeshraniční podporu sociálního začlenění (v rámci tematického cíle podpory sociálního začlenění a boje proti chudobě),

| iii) | vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení), |
| --- | --- |

iii)

vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení),

| iii) | vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení), |
| --- | --- |

iii)

vypracování a naplňování společných programů vzdělávání a odborné přípravy (v rámci tematického cíle investic do dovedností, vzdělávání a celoživotního učení),

| iv) | podporu právní a správní spolupráce a spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy), |
| --- | --- |

iv)

podporu právní a správní spolupráce a spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy),

| iv) | podporu mezikulturní, právní a správní spolupráce spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy), |
| --- | --- |

iv)

podporu mezikulturní, právní a správní spolupráce spolupráce mezi občany a institucemi (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy),

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Viz odstavec 9 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 6 písm. b)

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy). | v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy).

v rámci nadnárodní spolupráce: rozvoj a provádění strategií pro makroregiony a přímořské oblasti (v rámci tematického cíle zvyšování institucionální kapacity a účinné veřejné správy).

Odůvodnění

Viz odstavec 14 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 6 nové písm. c)

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Viz odstavec 11 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 7 odst. 2 písm. c)

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obsah programů spolupráce | Obsah programů spolupráce |
| [...] | [...] |
| příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující: | příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující: |
| i) | mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obsah programů spolupráce

Obsah programů spolupráce

[...]

[...]

příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující:

příspěvek k integrované strategii územního rozvoje stanovené ve smlouvě o partnerství zahrnující:

i)

mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB);

| i) | mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB); |
| --- | --- |

i)

mechanismus zajišťující koordinaci mezi fondy, EZFRV, EMFF a dalšími nástroji financování Unie a jednotlivých států a Evropské investiční banky (EIB);

| ii) | je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních]. |
| --- | --- |

ii)

je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních].

| ii) | je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních]. |
| --- | --- |

ii)

je-li to vhodné, plánovaný integrovaný přístup k územnímu rozvoji městských, venkovských, pobřežních oblastí a oblastí se zvláštními územními rysy, zejména prováděcí ustanovení k článkům 28 a 29 nařízení (EU) č. / 2012 [nařízení o společných ustanoveních].

| iii) | v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR]; |
| --- | --- |

iii)

v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR];

| iii) | v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR]; |
| --- | --- |

iii)

v případě potřeby seznam měst, kde budou přijata integrovaná opatření k udržitelnému rozvoji měst; předběžný roční příspěvek podpory z EFRR na tato opatření, včetně zdrojů přidělených městům na řízení podle čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. /2012 [EFRR];

| iv) | stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit; |
| --- | --- |

iv)

stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit;

| iv) | stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit; |
| --- | --- |

iv)

stanovení oblastí, v nichž se bude provádět místní rozvoj se zapojením místních komunit;

| v) | případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti; |
| --- | --- |

v)

případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;

| v) | případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti; |
| --- | --- |

v)

případně přínos plánovaných zásahů pro makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;

Odůvodnění

Uvádění informací ohledně specifických forem podpory územního rozvoje tak, jak jsou popsány v čl. 7 odst. 2 písm. c), považujeme za relevantní a na úrovni programového dokumentu povinné pouze v těch případech, kde budou v rámci operačního programu tyto mechanismy aktivně využívány, nebo kdy existuje jiný důvod pro popis v programovém dokumentu. Proto by měly být programy EÚS povinny tyto oblasti popisovat nikoli obligatorně, ale pouze v relevantních a vhodných případech, shodně s významem úpravy dle kompromisního návrhu dánského předsednictví k obecnému nařízení (čl. 87 odst. 2) pro programy Cíle 1.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 7 odst. 2 písm. g) bod iv)

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| postupu zřízení společného sekretariátu; | postupu zřízení společného sekretariátu ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

postupu zřízení společného sekretariátu;

postupu zřízení společného sekretariátu ;

Odůvodnění

V řadě programů se zřízení zprostředkujících subjektů projevuje jako velmi efektivní. Výbor regionů proto požaduje, aby, tam kde se tento způsob osvědčil, mohl zůstat zachován.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 11 odst. 2

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výběr operací | Výběr operací |
| [...] | [...] |
| Operace vybrané v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti. | Operace vybrané v rámci přeshraniční spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti. |
| Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy. | Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výběr operací

Výběr operací

[...]

[...]

Operace vybrané v rámci přeshraniční a nadnárodní spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti.

Operace vybrané v rámci přeshraniční spolupráce zahrnují příjemce alespoň ze dvou zúčastněných zemí, přičemž přinejmenším jeden z nich je z členského státu. Operaci lze uskutečňovat v jedné zemi za předpokladu, že je to ve prospěch programové oblasti.

Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy.

Operace, které se týkají meziregionální spolupráce podle čl. 2 odst. 3 písm. a) a b), zahrnují příjemce alespoň ze tří zemí, přičemž přinejmenším dvě jsou členskými státy.

Odůvodnění

Nadnárodní spolupráce je podle návrhu EK v obdobném režimu jako přeshraniční spolupráce, tedy příjemci mohou být pouze ze dvou států a bylo by možné uskutečňovat operace pouze v jedné zemi. Domníváme se, že by tím nenaplňovala svůj nadnárodní rozměr a měla by pro ni platit pravidla jako u meziregionální spolupráce uvedená v tomto odstavci.

Některé současné programy nadnárodní spolupráce jsou navíc určeny pro nejvzdálenější regiony. V těchto programech by bylo velmi komplikované požadovat zapojení příjemců ze třech zemí.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 11 odst. 4

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. | Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací.

Příjemci spolupracují na rozvoji, uskutečňování, personálním obsazení a financování operací.

Odůvodnění

Je zapotřebí zmírnit přísné podmínky přeshraničnosti především u malých projektů, kde je realizováno velké množství kvalitních projektů jednoznačně přispívajících k rozvoji přeshraničních vazeb a pro které je nicméně obtížné splnit všechna 4 kritéria.

Pozměňovací návrh 12

Článek 15

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce | Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce |
| Společné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022. | polečné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022. |
| [...] | [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce

Ukazatele pro cíl Evropská územní spolupráce

Společné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022.

polečné ukazatele stanovené v příloze tohoto nařízení se používají, je-li to potřeba, a v souladu s čl. 24 odst. 3 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních]. Jejich základní hodnoty jsou stanoveny na nulu a vytyčí se kumulativní cíle na rok 2022.

[...]

[...]

Odůvodnění

Společné ukazatele uvedené v příloze je třeba vnímat pouze jako příklad. Měly by se stanovit individuálně pro program, cíl a prioritu, aby byly relevantní. Takovéto obecné stanovení nezajišťuje efektivitu ani konkrétního programu ani operací. Kromě toho ukazatele v příloze předjímají priority a typy operací pro všechny programy.

Pozměňovací návrh 13

Článek 16

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Technická pomoc
  Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR. | Technická pomoc
  Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce , avšak není nižší než 1 500 000 EUR. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Technická pomoc

Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR.

Technická pomoc

Výše prostředků z EFRR přidělených na technickou pomoc je omezena na 6 % celkové částky přidělené na programy spolupráce , avšak není nižší než 1 500 000 EUR.

Odůvodnění

Čtyři panevropské programy územní spolupráce (ESPON, INTERACT, INTERREG IV C a URBACT) mají určitě nižší náklady než investiční projekty, ale z povahy jejich činnosti (studie, expertízy, výměna osvědčených postupů) jsou jejich administrativní náklady vyšší.

Pozměňovací návrh 14

Článek 18

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše 15 % jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace. | Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše 15 % jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace.

Náklady na zaměstnance v rámci operace lze vypočítat paušálně až do výše jiných přímých nákladů, než jsou náklady na zaměstnance v rámci uvedené operace.

Odůvodnění

Viz odstavec 41 v části „Politická doporučení“.

Pozměňovací návrh 15

Článek 19 nový odstavec 4

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě | Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě |
| | [...] |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě

Způsobilost operací v programech spolupráce v závislosti na lokalitě

[...]

Odůvodnění

I když současná nařízení umožňují využívání tzv. pravidla flexibility v programech přeshraniční spolupráce, nebyla tato možnost často členskými státy (resp. řídícími a národními orgány) při přípravě programů využita. To komplikuje realizaci projektů ve vícestranných regionech (euroregionech).

Pozměňovací návrh 16

Článek 26

Změnit

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Použití eura | Použití eura |
| Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy vznikly. | Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy . |
| Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází. | Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Použití eura

Použití eura

Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy vznikly.

Odchylně od článku 123 nařízení (EU) č. [...]/2012 [nařízení o společných ustanoveních] jsou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech převedeny příjemci na eura v měsíci, kdy .

Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází.

Převod ověří řídící orgán nebo kontrolor v členském státě či třetí zemi, ve které se příjemce nachází.

Odůvodnění

Máme za to, že okamžikem rozhodným pro přepočet národních měn na euro by měl být okamžik (resp. měl by být použit kurs platný v daném měsíci), kdy došlo k předložení výdajů ke kontrole dle čl. 114 odst. 4 písm. a) obecného nařízení. Jakkoli se jedná o technickou záležitost, považujeme stávající ustanovení o přepočtu dle kursu v době realizace výdaje za nešťastné a komplikující (a tím zvyšující riziko chybovosti), zejména s ohledem na fakt, že ke kontrole jsou obvykle předkládány výdaje z různých časových období. V rámci jednoho balíku předkládaných výdajů by tak bylo použito pro přepočet několik různých kurzů. Jako technicky nejsnazší a nejméně rizikové se jeví přepočítat všechny předkládané výdaje jedním kurzem, a to kurzem platným v měsíci jejich předložení ke kontrole. Navíc navrhovaná modifikace bude zvyšovat jistotu příjemců ohledně objemu obdržených prostředků, protože se tím zkrátí časové rozpětí mezi přepočtem národní měny na eura a vyplacením dotace.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/110

---

Stanovisko Výboru regionů Letištní balíček

2012/C 277/11

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá cíl vytváření rámcových podmínek pro účinnější využívání stávající infrastruktury, ale konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci; |
| --- | --- |

—

vítá cíl vytváření rámcových podmínek pro účinnější využívání stávající infrastruktury, ale konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci;

| — | žádá zlepšení multimodálního propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvýší konkurenceschopnost a zajistí dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy; |
| --- | --- |

—

žádá zlepšení multimodálního propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvýší konkurenceschopnost a zajistí dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy;

| — | souhlasí, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku, ale zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená; |
| --- | --- |

—

souhlasí, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku, ale zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená;

| — | vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Povede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích; |
| --- | --- |

—

vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Povede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích;

| — | vítá záměr Evropské komise zavést tržně založené nástroje pro lepší využití omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích, ale zdůrazňuje, že musí zůstat zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu. |
| --- | --- |

—

vítá záměr Evropské komise zavést tržně založené nástroje pro lepší využití omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích, ale zdůrazňuje, že musí zůstat zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu.

| Zpravodaj | Roland WERNER (DE/ALDE), státní tajemník v saském ministerstvu hospodářství, práce a dopravy |
| --- | --- |
| Odkazy | | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
  Politika týkající se letišť v Evropské unii – řešení problémů kapacity a kvality s cílem podpořit růst, konektivitu a udržitelnou mobilitu
  COM(2011) 823 final |

Zpravodaj

Roland WERNER (DE/ALDE), státní tajemník v saském ministerstvu hospodářství, práce a dopravy

Odkazy

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů

Politika týkající se letišť v Evropské unii – řešení problémů kapacity a kvality s cílem podpořit růst, konektivitu a udržitelnou mobilitu

COM(2011) 823 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Unie v rámci vyváženého přístupu, kterým se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/30/ES
  COM(2011) 828 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Unie v rámci vyváženého přístupu, kterým se zrušuje směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2002/30/ES

COM(2011) 828 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách pozemního odbavování na letištích Unie a o zrušení směrnice Rady 96/67/ES
  COM(2011) 824 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o službách pozemního odbavování na letištích Unie a o zrušení směrnice Rady 96/67/ES

COM(2011) 824 final

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Evropské unie (přepracované znění)
  COM(2011) 827 final |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Evropské unie (přepracované znění)

COM(2011) 827 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky (ke COM(2011) 823 final)

| 1. | sdílí názor, že letiště jsou nedílnou součástí moderní a výkonné dopravní sítě. Vychází z nich důležité impulzy pro hospodářský rozvoj, trh práce a cestovní ruch v jednotlivých regionech. Zároveň posilují územní soudržnost v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

1.

sdílí názor, že letiště jsou nedílnou součástí moderní a výkonné dopravní sítě. Vychází z nich důležité impulzy pro hospodářský rozvoj, trh práce a cestovní ruch v jednotlivých regionech. Zároveň posilují územní soudržnost v rámci Evropské unie;

| 2. | sdílí názor, že stále větší počet občanů EU trpí hlukem z letadel v blízkosti letišť, zejména v nočních hodinách, a že ke zmírnění nežádoucích dopadů je proto nezbytná strategie aktivní regulace hluku; |
| --- | --- |

2.

sdílí názor, že stále větší počet občanů EU trpí hlukem z letadel v blízkosti letišť, zejména v nočních hodinách, a že ke zmírnění nežádoucích dopadů je proto nezbytná strategie aktivní regulace hluku;

| 3. | podporuje cíl Evropské komise využívat a rozvíjet co nejlépe možnosti letecké dopravy, a zejména jejího předpokládaného nárůstu; |
| --- | --- |

3.

podporuje cíl Evropské komise využívat a rozvíjet co nejlépe možnosti letecké dopravy, a zejména jejího předpokládaného nárůstu;

| 4. | zdůrazňuje, že by EU mohla podporovat investice do modernizace sítě letišť a výstavby nových letišť zejména na základě využití inovačních finančních nástrojů, s cílem zajistit trvalý hospodářský růst EU a zlepšit hospodářské vztahy EU se zbytkem světa; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že by EU mohla podporovat investice do modernizace sítě letišť a výstavby nových letišť zejména na základě využití inovačních finančních nástrojů, s cílem zajistit trvalý hospodářský růst EU a zlepšit hospodářské vztahy EU se zbytkem světa;

| 5. | je toho názoru, že kapacita infrastruktury letišť a neustále se zvyšující poptávka po cestování, resp. přepravě, jsou v rostoucím nepoměru. Již dnes jsou některá evropská letiště přetížená nebo fungují na hranici svých kapacitních možností. Zejména na centrálních letištích nemohou být nové kapacity vždy zajišťovány v takovém měřítku, jak si žádá poptávka. Z tohoto důvodu lze očekávat, že se budou problémy s kapacitou v příštích letech dále přiostřovat; |
| --- | --- |

5.

je toho názoru, že kapacita infrastruktury letišť a neustále se zvyšující poptávka po cestování, resp. přepravě, jsou v rostoucím nepoměru. Již dnes jsou některá evropská letiště přetížená nebo fungují na hranici svých kapacitních možností. Zejména na centrálních letištích nemohou být nové kapacity vždy zajišťovány v takovém měřítku, jak si žádá poptávka. Z tohoto důvodu lze očekávat, že se budou problémy s kapacitou v příštích letech dále přiostřovat;

| 6. | vítá cíl čelit rostoucím problémům s kapacitou a vytvářet rámcové podmínky pro účinnější využívání stávající infrastruktury. Výbor však poukazuje na to, že opatření navrhovaná v letištním balíčku pro to nejsou dostatečná; |
| --- | --- |

6.

vítá cíl čelit rostoucím problémům s kapacitou a vytvářet rámcové podmínky pro účinnější využívání stávající infrastruktury. Výbor však poukazuje na to, že opatření navrhovaná v letištním balíčku pro to nejsou dostatečná;

| 7. | poukazuje na to, že na mnoha regionálních letištích je k dispozici infrastruktura s dostatečnými kapacitami, jež by mohla účinně odlehčit letištím s kapacitními problémy, a tím zlepšit napojení regionů; |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že na mnoha regionálních letištích je k dispozici infrastruktura s dostatečnými kapacitami, jež by mohla účinně odlehčit letištím s kapacitními problémy, a tím zlepšit napojení regionů;

| 8. | konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci. Kromě toho musí být malá regionální letiště rozhodným způsobem podporována, aby doplňovala velká letiště a optimálně využívala existující infrastrukturu; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že pro dostatečné pokrytí rostoucí poptávky po kapacitě je nezbytné učinit další kroky. Zejména je důležité rozšířit infrastrukturu na přetížených letištích, více zohlednit volné kapacity regionálních letišť, urychlit vytvoření jednotného evropského nebe a zajistit konkurenceschopné provozní časy, a to i v noci. Kromě toho musí být malá regionální letiště rozhodným způsobem podporována, aby doplňovala velká letiště a optimálně využívala existující infrastrukturu;

| 9. | poukazuje na nutnost zlepšit multimodální propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvyšuje konkurenceschopnost a zajišťuje dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na nutnost zlepšit multimodální propojení letišť s dalšími druhy dopravy. To zvyšuje konkurenceschopnost a zajišťuje dostatečné napojení regionů na evropskou a celosvětovou síť letecké dopravy;

| 10. | vidí v efektivnějším přidělování letištních časů vhodnou možnost, jak lépe využívat omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích. Vítá záměr Evropské komise zavést za tímto účelem tržně založené nástroje, přičemž je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu; |
| --- | --- |

10.

vidí v efektivnějším přidělování letištních časů vhodnou možnost, jak lépe využívat omezené kapacity infrastruktury na vytížených letištích. Vítá záměr Evropské komise zavést za tímto účelem tržně založené nástroje, přičemž je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu;

| 11. | podporuje návrh na přepracování pravidel a postupů pro zavádění protihlukových provozních omezení. Cíl harmonizovat postupy pro uplatňování vyváženého přístupu má v souladu se směrnicí 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí vést k lepší úrovni ochrany pro občany, kteří jsou obtěžováni hlukem z leteckého provozu; |
| --- | --- |

11.

podporuje návrh na přepracování pravidel a postupů pro zavádění protihlukových provozních omezení. Cíl harmonizovat postupy pro uplatňování vyváženého přístupu má v souladu se směrnicí 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí vést k lepší úrovni ochrany pro občany, kteří jsou obtěžováni hlukem z leteckého provozu;

| 12. | vítá cíl liberalizovat trh pro pozemní odbavovací služby. Vede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě služeb. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích. Kromě toho je třeba dbát na to, aby tato pravidla nevedla k nerovnému zacházení s podniky poskytujícími služby. Cíle Evropské komise zabránit nepřípustnému narušení hospodářské soutěže lze dosáhnout jen tehdy, budou-li pro všechny zúčastněné platit stejné podmínky; |
| --- | --- |

12.

vítá cíl liberalizovat trh pro pozemní odbavovací služby. Vede to k posílení hospodářské soutěže a v důsledku k ještě lepší kvalitě služeb. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích. Kromě toho je třeba dbát na to, aby tato pravidla nevedla k nerovnému zacházení s podniky poskytujícími služby. Cíle Evropské komise zabránit nepřípustnému narušení hospodářské soutěže lze dosáhnout jen tehdy, budou-li pro všechny zúčastněné platit stejné podmínky;

| 13. | je znepokojen návrhem Komise a ještě dalekosáhlejšími návrhy uvedenými v obecném přístupu Rady, které se týkají úpravy poplatků za infrastrukturu pro pozemní odbavování v souladu s ustanoveními směrnice o letištních poplatcích (směrnice 2009/12/ES) a nad rámec těchto ustanovení. Tyto poplatky obvykle představují jen velmi malé procento celkových příjmů letišť, zejména u regionálních letišť, která jsou těsně nad nově navrhovanou hranicí dvou milionů cestujících ročně, a i v absolutním vyjádření jde o malé částky. Je docela možné, že administrativní náklady převáží jakékoliv potenciální výhody vzhledem k tomu, že letiště již nyní musí tyto poplatky stanovovat objektivním a transparentním způsobem; |
| --- | --- |

13.

je znepokojen návrhem Komise a ještě dalekosáhlejšími návrhy uvedenými v obecném přístupu Rady, které se týkají úpravy poplatků za infrastrukturu pro pozemní odbavování v souladu s ustanoveními směrnice o letištních poplatcích (směrnice 2009/12/ES) a nad rámec těchto ustanovení. Tyto poplatky obvykle představují jen velmi malé procento celkových příjmů letišť, zejména u regionálních letišť, která jsou těsně nad nově navrhovanou hranicí dvou milionů cestujících ročně, a i v absolutním vyjádření jde o malé částky. Je docela možné, že administrativní náklady převáží jakékoliv potenciální výhody vzhledem k tomu, že letiště již nyní musí tyto poplatky stanovovat objektivním a transparentním způsobem;

| 14. | zdůrazňuje význam všeobecného letectví pro leteckou dopravu v EU. Umožňuje podnikatelům, kteří vytvářejí bohatství a pracovní místa, maximální flexibilitu při cestování a zvyšuje hospodářskou sílu okrajových a nejvzdálenějších regionů. To je zvlášť důležité pro otázku letištních časů a dostupnosti letišť; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje význam všeobecného letectví pro leteckou dopravu v EU. Umožňuje podnikatelům, kteří vytvářejí bohatství a pracovní místa, maximální flexibilitu při cestování a zvyšuje hospodářskou sílu okrajových a nejvzdálenějších regionů. To je zvlášť důležité pro otázku letištních časů a dostupnosti letišť;

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

| 15. | vítá záměr vysvětlit postupy a pravidla pro zavádění provozních omezení ke snížení hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. To má zabránit dosud nejednotnému provádění směrnice v členských státech. Kromě toho se dostane občanům obtěžovaných hlukem z leteckého provozu srovnatelné úrovně ochrany. Výbor však konstatuje, že návrh nařízení zatím není sladěn se směrnicí 2002/49/ES o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí, zejména pokud jde o posuzování hluku a analýzu nákladové efektivity, a že by proto vedl k větší administrativní zátěži, jež je spojena s vyššími náklady a poškodila by akceptovanost letecké dopravy; |
| --- | --- |

15.

vítá záměr vysvětlit postupy a pravidla pro zavádění provozních omezení ke snížení hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. To má zabránit dosud nejednotnému provádění směrnice v členských státech. Kromě toho se dostane občanům obtěžovaných hlukem z leteckého provozu srovnatelné úrovně ochrany. Výbor však konstatuje, že návrh nařízení zatím není sladěn se směrnicí 2002/49/ES o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí, zejména pokud jde o posuzování hluku a analýzu nákladové efektivity, a že by proto vedl k větší administrativní zátěži, jež je spojena s vyššími náklady a poškodila by akceptovanost letecké dopravy;

| 16. | očekává, že změnou dosavadní směrnice v nařízení se zvýší účinnost opatření na ochranu před hlukem a že bude zamezeno narušení hospodářské soutěže v Evropské unii; |
| --- | --- |

16.

očekává, že změnou dosavadní směrnice v nařízení se zvýší účinnost opatření na ochranu před hlukem a že bude zamezeno narušení hospodářské soutěže v Evropské unii;

| 17. | souhlasí s názorem Evropské komise, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku. Při tom je ovšem třeba brát co největší ohled rovněž na zdraví a bezpečnost obyvatel žijících v blízkosti letišť, a nepřihlížet k těmto aspektům pouze volitelně. To členským států umožní sladit hospodářské dopady opatření ke snížení hluku s oprávněnými požadavky občanů obtěžovaných hlukem z leteckého provozu na ochranu; |
| --- | --- |

17.

souhlasí s názorem Evropské komise, že v rámci vyváženého přístupu je třeba zvolit nejrentabilnější způsob pro dosažení cílů týkajících se zmírnění hluku. Při tom je ovšem třeba brát co největší ohled rovněž na zdraví a bezpečnost obyvatel žijících v blízkosti letišť, a nepřihlížet k těmto aspektům pouze volitelně. To členským států umožní sladit hospodářské dopady opatření ke snížení hluku s oprávněnými požadavky občanů obtěžovaných hlukem z leteckého provozu na ochranu;

| 18. | v zásadě podporuje záměr zpřísnit limit pro letadla vyhovujících předpisům v rámci tolerance. Tím bude podpořen technický pokrok při vývoji tišších letadel. Výbor však upozorňuje, že nákladní letadla splňují přísnější limit 10 EPNdB (Effective Perceived Noise v decibelech) méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou. Výbor proto navrhuje menší zpřísnění tohoto limitu během přiměřeného přechodného období. Již při zpřísnění limitu na 8 EPNdB je možné počítat s citelným snížením hluku; |
| --- | --- |

18.

v zásadě podporuje záměr zpřísnit limit pro letadla vyhovujících předpisům v rámci tolerance. Tím bude podpořen technický pokrok při vývoji tišších letadel. Výbor však upozorňuje, že nákladní letadla splňují přísnější limit 10 EPNdB (Effective Perceived Noise v decibelech) méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou. Výbor proto navrhuje menší zpřísnění tohoto limitu během přiměřeného přechodného období. Již při zpřísnění limitu na 8 EPNdB je možné počítat s citelným snížením hluku;

| 19. | považuje nezávislý odvolací orgán na úrovni členských států za nezbytný; |
| --- | --- |

19.

považuje nezávislý odvolací orgán na úrovni členských států za nezbytný;

| 20. | vítá použití vyváženého přístupu při snižování, resp. omezování obtěžujícího hluku. To zajišťuje členským státům nezbytnou flexibilitu při regulaci hluku. Výbor se zde ztotožňuje s názorem Evropské komise, že provozní omezení by měla být pouze krajním opatřením; |
| --- | --- |

20.

vítá použití vyváženého přístupu při snižování, resp. omezování obtěžujícího hluku. To zajišťuje členským státům nezbytnou flexibilitu při regulaci hluku. Výbor se zde ztotožňuje s názorem Evropské komise, že provozní omezení by měla být pouze krajním opatřením;

| 21. | vítá záměr vysvětlit pravidla procesu posuzování hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. Plánovaná konzultace občanů obtěžovaných hlukem povede k lepší akceptaci při provádění opatření ke zmírňování hluku. Výbor však doporučuje, aby byla členským státům ponechána přiměřená volnost při zřizování „fóra pro technickou spolupráci“ plánovaného v návrhu nařízení. Pokud již v členských státech podobné komise existují, mělo by být možné je uznat, a nezřizovat žádná další grémia; |
| --- | --- |

21.

vítá záměr vysvětlit pravidla procesu posuzování hluku a zvýšit transparentnost procesu posuzování. Plánovaná konzultace občanů obtěžovaných hlukem povede k lepší akceptaci při provádění opatření ke zmírňování hluku. Výbor však doporučuje, aby byla členským státům ponechána přiměřená volnost při zřizování „fóra pro technickou spolupráci“ plánovaného v návrhu nařízení. Pokud již v členských státech podobné komise existují, mělo by být možné je uznat, a nezřizovat žádná další grémia;

| 22. | domnívá se, že metoda posuzování hluku uvedená v příloze I návrhu nařízení, která byla vypracována podle zprávy ECAC Doc 29 nazvané „Zpráva o standardní metodě výpočtu hlukových pásem kolem civilních letišť“, není vhodná ke zvýšení transparentnosti postupu pro posuzování hluku. Další metoda posuzování by vedla k tomu, že odpadne možnost srovnání např. se směrnicí o hluku ve venkovním prostředí nebo s vnitrostátními předpisy pro výpočet a že vznikne zbytečná administrativní zátěž. Pro posuzování hluku by se tudíž mělo odkazovat na směrnici o hluku ve venkovním prostředí (směrnice 2002/49/ES); |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že metoda posuzování hluku uvedená v příloze I návrhu nařízení, která byla vypracována podle zprávy ECAC Doc 29 nazvané „Zpráva o standardní metodě výpočtu hlukových pásem kolem civilních letišť“, není vhodná ke zvýšení transparentnosti postupu pro posuzování hluku. Další metoda posuzování by vedla k tomu, že odpadne možnost srovnání např. se směrnicí o hluku ve venkovním prostředí nebo s vnitrostátními předpisy pro výpočet a že vznikne zbytečná administrativní zátěž. Pro posuzování hluku by se tudíž mělo odkazovat na směrnici o hluku ve venkovním prostředí (směrnice 2002/49/ES);

| 23. | zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise spočívající v přezkumu provozních omezení před jejich zavedením a případně při jejich zastavení překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená. Kromě toho to nijak nepřispívá k dosažení cíle nařízení, totiž snížit počet lidí obtěžovaných hlukem z leteckého provozu; |
| --- | --- |

23.

zastává názor, že plánovaná kontrolní pravomoc Evropské komise spočívající v přezkumu provozních omezení před jejich zavedením a případně při jejich zastavení překračuje míru pravomocí Komise přípustnou podle zásady subsidiarity. Provozní omezení musí stanovit místní orgány s ohledem na místní situaci a místních zvláštnosti. Nová kontrolní pravomoc Evropské komise není ani nutná, ani přiměřená. Kromě toho to nijak nepřispívá k dosažení cíle nařízení, totiž snížit počet lidí obtěžovaných hlukem z leteckého provozu;

| 24. | považuje definici pojmů „letadlo“ a „letadla vyhovující předpisům v rámci tolerance“, aktualizaci hlukových limitů, postupů pro vydávání osvědčení a změnu metody a technické zprávy za zásadní body nařízení. Tyto body nejsou nicméně vhodné k tomu, aby byla Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

24.

považuje definici pojmů „letadlo“ a „letadla vyhovující předpisům v rámci tolerance“, aktualizaci hlukových limitů, postupů pro vydávání osvědčení a změnu metody a technické zprávy za zásadní body nařízení. Tyto body nejsou nicméně vhodné k tomu, aby byla Komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie;

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

| 25. | sdílí názor Evropské komise, že služby pozemního odbavování plní v řetězci letecké dopravy klíčovou funkci. Účinné a kvalitní služby pozemního odbavování zásadní měrou přispívají k zabezpečení výkonného a konkurenceschopného leteckého systému; |
| --- | --- |

25.

sdílí názor Evropské komise, že služby pozemního odbavování plní v řetězci letecké dopravy klíčovou funkci. Účinné a kvalitní služby pozemního odbavování zásadní měrou přispívají k zabezpečení výkonného a konkurenceschopného leteckého systému;

| 26. | vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Dá se díky tomu očekávat další zlepšení kvality pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Přinese to stejný prospěch leteckým společnostem, speditérům i cestujícím. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích; |
| --- | --- |

26.

vítá další otevírání a harmonizaci přístupu na trh pozemních odbavovacích služeb. Dá se díky tomu očekávat další zlepšení kvality pozemích odbavovacích služeb nabízených veřejnosti na letištích Unie. Přinese to stejný prospěch leteckým společnostem, speditérům i cestujícím. Aby se zamezilo negativním dopadům na stávající podmínky zaměstnanosti, na bezpečnost letecké dopravy a na kapacitu letišť, mělo by být možné náležitým způsobem zohlednit místní zvláštnosti na letištích;

| 27. | vítá pravidla pro převod zaměstnanců mezi poskytovateli služeb. V této souvislosti žádá o to, aby se prozkoumalo, zda zadavatelé mohou využívat možnosti převodu zaměstnanců, který určují členské státy, přímo na základě čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1370/2007, aniž by členské státy musely přijímat další prováděcí akty, a také zda by mohly být definovány parametry pro přejímání zaměstnanců; |
| --- | --- |

27.

vítá pravidla pro převod zaměstnanců mezi poskytovateli služeb. V této souvislosti žádá o to, aby se prozkoumalo, zda zadavatelé mohou využívat možnosti převodu zaměstnanců, který určují členské státy, přímo na základě čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1370/2007, aniž by členské státy musely přijímat další prováděcí akty, a také zda by mohly být definovány parametry pro přejímání zaměstnanců;

| 28. | poukazuje na to, že ne všechna pravidla schvalovacích postupů jsou dostatečně propracována. O vylepšení je třeba usilovat zejména pokud jde o stanovení časové posloupnosti jednotlivých kroků řízení, zvláštních ustanovení, jež odstraňují problém prodlev v důsledku žalob, pravomoci při provádění schvalovacího postupu a kritéria pro zadávání; |
| --- | --- |

28.

poukazuje na to, že ne všechna pravidla schvalovacích postupů jsou dostatečně propracována. O vylepšení je třeba usilovat zejména pokud jde o stanovení časové posloupnosti jednotlivých kroků řízení, zvláštních ustanovení, jež odstraňují problém prodlev v důsledku žalob, pravomoci při provádění schvalovacího postupu a kritéria pro zadávání;

| 29. | sdílí názor Evropské komise, že letiště hraje při koordinaci poskytovatelů služeb pozemního odbavování rozhodující úlohu. Výbor však upozorňuje, že letiště mohou tuto úlohu plnit jen tehdy, pokud k tomu budou v členských státech zajištěny nezbytné zákonné rámcové podmínky. Kromě toho způsobují tyto úkoly dodatečné náklady, jejichž krytí mohou letiště jen těžko získat na trhu; |
| --- | --- |

29.

sdílí názor Evropské komise, že letiště hraje při koordinaci poskytovatelů služeb pozemního odbavování rozhodující úlohu. Výbor však upozorňuje, že letiště mohou tuto úlohu plnit jen tehdy, pokud k tomu budou v členských státech zajištěny nezbytné zákonné rámcové podmínky. Kromě toho způsobují tyto úkoly dodatečné náklady, jejichž krytí mohou letiště jen těžko získat na trhu;

| 30. | zdůrazňuje, že další otevírání trhu nesmí přinášet negativní dopady na bezpečnost leteckého provozu. Pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti veřejnosti na letištích je nezbytný dostatečný výcvik zaměstnanců; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že další otevírání trhu nesmí přinášet negativní dopady na bezpečnost leteckého provozu. Pro zajištění vysoké úrovně bezpečnosti veřejnosti na letištích je nezbytný dostatečný výcvik zaměstnanců;

| 31. | považuje za důležité stanovit dobu výcviku tak, aby byla zajištěna dostatečná kvalita služeb pozemního odbavování. Vzhledem k tomu, že mají služby pozemního odbavování dostávat schválení, jež bude uznáváno ve všech členských státech EU, navrhuje Výbor nastavit výcvik tak, aby byly vytvářeny srovnatelné kvalifikační standardy. Je nezbytné zde zohlednit rovněž nákladovou účinnost a podporu zaměstnanosti; |
| --- | --- |

31.

považuje za důležité stanovit dobu výcviku tak, aby byla zajištěna dostatečná kvalita služeb pozemního odbavování. Vzhledem k tomu, že mají služby pozemního odbavování dostávat schválení, jež bude uznáváno ve všech členských státech EU, navrhuje Výbor nastavit výcvik tak, aby byly vytvářeny srovnatelné kvalifikační standardy. Je nezbytné zde zohlednit rovněž nákladovou účinnost a podporu zaměstnanosti;

| 32. | zaznamenává, že zadávání subdodávek by mělo být vyhrazeno pouze třetím stranám. Provozovatelé a uživatelé letišť by tuto možnost mít neměli. To je podle názoru Výboru diskriminace znamenající narušení hospodářské soutěže, což je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž. Se zohledněním jednoznačnějších pravidel by všichni poskytovatelé služeb pozemního odbavování měli být oprávněni zadávat subdodávky; |
| --- | --- |

32.

zaznamenává, že zadávání subdodávek by mělo být vyhrazeno pouze třetím stranám. Provozovatelé a uživatelé letišť by tuto možnost mít neměli. To je podle názoru Výboru diskriminace znamenající narušení hospodářské soutěže, což je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž. Se zohledněním jednoznačnějších pravidel by všichni poskytovatelé služeb pozemního odbavování měli být oprávněni zadávat subdodávky;

Letištní časy (ke COM(2011) 827 final)

| 33. | je přesvědčen, že přepracování nařízení je významným příspěvkem k ještě účinnějšímu využívání omezených kapacit infrastruktury. Vzhledem k předpokládanému nárůstu letecké dopravy a neúměrně rostoucí letištní infrastruktuře vznikají leteckým společnostem stále nová omezení při dostatečném uspokojování poptávky po dopravních službách. To představuje brzdu hospodářského rozvoje letecké dopravy, a tím i regionů; |
| --- | --- |

33.

je přesvědčen, že přepracování nařízení je významným příspěvkem k ještě účinnějšímu využívání omezených kapacit infrastruktury. Vzhledem k předpokládanému nárůstu letecké dopravy a neúměrně rostoucí letištní infrastruktuře vznikají leteckým společnostem stále nová omezení při dostatečném uspokojování poptávky po dopravních službách. To představuje brzdu hospodářského rozvoje letecké dopravy, a tím i regionů;

| 34. | domnívá se, že v případech, kdy byl nezávislý dozorový orgán požádán, aby rozhodl o výši poplatků za využívání centralizované infrastruktury, by řídící orgán centralizované infrastruktury měl být oprávněn vybírat poplatky od uživatelů v původně stanovené výši, dokud nezávislý dozorový orgán nevydá své konečné rozhodnutí. Odrazovalo by to od svévolného napadání rozhodnutí o výši poplatků; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že v případech, kdy byl nezávislý dozorový orgán požádán, aby rozhodl o výši poplatků za využívání centralizované infrastruktury, by řídící orgán centralizované infrastruktury měl být oprávněn vybírat poplatky od uživatelů v původně stanovené výši, dokud nezávislý dozorový orgán nevydá své konečné rozhodnutí. Odrazovalo by to od svévolného napadání rozhodnutí o výši poplatků;

| 35. | v zásadě vítá zavedení tržních nástrojů pro přidělování letištních časů. Zajišťuje to, že letištní časy obdrží ty letecké společnosti, jež je také mohou nejlépe využít. Je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu; |
| --- | --- |

35.

v zásadě vítá zavedení tržních nástrojů pro přidělování letištních časů. Zajišťuje to, že letištní časy obdrží ty letecké společnosti, jež je také mohou nejlépe využít. Je třeba dbát na to, aby zůstalo zachováno napojení regionů na síť leteckého provozu;

| 36. | upozorňuje, že ne všechny důsledky trhu s letištními časy jsou dostatečně podchyceny. Evropská komise zejména neuvádí, jaký bude mít trh s letištními časy dopad na regionální letiště, a tím na regionální konektivitu; |
| --- | --- |

36.

upozorňuje, že ne všechny důsledky trhu s letištními časy jsou dostatečně podchyceny. Evropská komise zejména neuvádí, jaký bude mít trh s letištními časy dopad na regionální letiště, a tím na regionální konektivitu;

| 37. | považuje za možné, že letecké společnosti využijí své letištní časy, jimiž disponují na přetížených centrálních letištích, přednostně pro dálkový provoz. To by oslabilo napojení regionálních letišť na centrální letiště. Výbor proto požaduje zavedení vhodných opatření, jež zajistí napojení regionů na celosvětovou síť leteckého provozu; |
| --- | --- |

37.

považuje za možné, že letecké společnosti využijí své letištní časy, jimiž disponují na přetížených centrálních letištích, přednostně pro dálkový provoz. To by oslabilo napojení regionálních letišť na centrální letiště. Výbor proto požaduje zavedení vhodných opatření, jež zajistí napojení regionů na celosvětovou síť leteckého provozu;

| 38. | je potěšen úmyslem posílit nezávislost koordinátora letištních časů. Návrh nařízení umožňuje leteckým společnostem, aby své letištních časy do budoucna převáděly i za peněžní náhradu. Tento převod je vázán na souhlas koordinátora letištních časů, který jej musí potvrdit. Proto je podle názoru Výboru o to důležitější, aby přijímal svá rozhodnutí nezávisle a objektivně; |
| --- | --- |

38.

je potěšen úmyslem posílit nezávislost koordinátora letištních časů. Návrh nařízení umožňuje leteckým společnostem, aby své letištních časy do budoucna převáděly i za peněžní náhradu. Tento převod je vázán na souhlas koordinátora letištních časů, který jej musí potvrdit. Proto je podle názoru Výboru o to důležitější, aby přijímal svá rozhodnutí nezávisle a objektivně;

| 39. | domnívá se, že bezplatné přidělování letištních časů, jen aby mohly být následně prodány, by nemohlo vést k žádoucímu cíli. Souhlas s obchodem s letištními časy by měly letecké společnosti obdržet zejména tehdy, pokud mohou prokázat, že tyto časy již dříve pravidelně využívaly; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že bezplatné přidělování letištních časů, jen aby mohly být následně prodány, by nemohlo vést k žádoucímu cíli. Souhlas s obchodem s letištními časy by měly letecké společnosti obdržet zejména tehdy, pokud mohou prokázat, že tyto časy již dříve pravidelně využívaly;

| 40. | považuje změnu minimálních pravidel pro využívání letištních časů za přijatelnou. Toto opatření zvyšuje tlak na to, aby byly přidělené letištních časy lépe využívány. Zároveň je nutné zajistit zohlednění mimořádných událostí (např. stávek, sopečného popela apod.). Lze očekávat, že v budoucnu bude více letištních časů vraceno do fondu letištních časů nebo prodáváno jiným leteckým společnostem. To usnadní přístup leteckých společností na přetížená letiště; |
| --- | --- |

40.

považuje změnu minimálních pravidel pro využívání letištních časů za přijatelnou. Toto opatření zvyšuje tlak na to, aby byly přidělené letištních časy lépe využívány. Zároveň je nutné zajistit zohlednění mimořádných událostí (např. stávek, sopečného popela apod.). Lze očekávat, že v budoucnu bude více letištních časů vraceno do fondu letištních časů nebo prodáváno jiným leteckým společnostem. To usnadní přístup leteckých společností na přetížená letiště;

| 41. | vítá možnost, že letiště budou mít prostřednictvím systému letištních poplatků vliv na co nejvčasnější vracení nevyužitých, resp. rezervovaných letištních časů. To zajišťuje, že letištní časy nebudou blokovány, ale budou moci být využity jinými leteckými společnostmi; |
| --- | --- |

41.

vítá možnost, že letiště budou mít prostřednictvím systému letištních poplatků vliv na co nejvčasnější vracení nevyužitých, resp. rezervovaných letištních časů. To zajišťuje, že letištní časy nebudou blokovány, ale budou moci být využity jinými leteckými společnostmi;

| 42. | uznává důležitost stanovení místních pravidel, aby bylo zajištěno, že regulační rámec bude poskytovat dostatečnou flexibilitu těm regionům a jejich letištím, v nichž musí být náležitě zohledněny zvláštní podmínky. Za takových okolností je nezbytné zapojení regionů, aby bylo zaručeno optimální a efektivní využívání kapacity jednotlivých letišť; |
| --- | --- |

42.

uznává důležitost stanovení místních pravidel, aby bylo zajištěno, že regulační rámec bude poskytovat dostatečnou flexibilitu těm regionům a jejich letištím, v nichž musí být náležitě zohledněny zvláštní podmínky. Za takových okolností je nezbytné zapojení regionů, aby bylo zaručeno optimální a efektivní využívání kapacity jednotlivých letišť;

| 43. | domnívá se, že návrh, aby Komise měla právo určovat jednotlivá síťová letiště, čímž může od členských států požadovat, aby k jednotlivým letištím přistupovaly odlišně a odděleně, znamená překročení pravomocí Komise ve smyslu zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

43.

domnívá se, že návrh, aby Komise měla právo určovat jednotlivá síťová letiště, čímž může od členských států požadovat, aby k jednotlivým letištím přistupovaly odlišně a odděleně, znamená překročení pravomocí Komise ve smyslu zásady subsidiarity;

| 44. | s obavami sleduje záměr Evropské komise zavést funkci „manažera struktury vzdušného prostoru“ a zejména návrh svěřit mu významné a rozsáhlé pravomoci, aniž by bylo řízení tohoto subjektu jasně definováno. |
| --- | --- |

44.

s obavami sleduje záměr Evropské komise zavést funkci „manažera struktury vzdušného prostoru“ a zejména návrh svěřit mu významné a rozsáhlé pravomoci, aniž by bylo řízení tohoto subjektu jasně definováno.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (4)   „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než 10 EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy; | (4)   „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(4)   „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než 10 EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy;

(4)   „letadlem vyhovujícím předpisům v rámci tolerance“ se rozumí civilní letadlo, které splňuje hodnoty pro vydání osvědčení stanovené ve svazku 1 části II hlavy 3 přílohy 16 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (Chicagské úmluvy) kumulativní hodnotou tolerance menší než EPNdB (decibelů skutečně vnímaného hluku), kde kumulativní hodnota tolerance je hodnota vyjádřená v EPNdB získaná jako součet jednotlivých hodnot tolerancí (tj. rozdílů mezi hladinou hluku, pro kterou bylo vydáno osvědčení, a nejvyšší přípustnou hladinou hluku) na třech referenčních měřících bodech, jak je stanoveno ve svazku 1 části II hlavě 4 přílohy 16 Chicagské úmluvy;

Odůvodnění

| 1. | Nákladní letadla splňují limit 10 EPNdB navrhovaný v návrhu nařízení méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou. |
| --- | --- |

1.

Nákladní letadla splňují limit 10 EPNdB navrhovaný v návrhu nařízení méně často než letadla pro přepravu cestujících. Společnosti provozující nákladní dopravu proto nejsou možným zákazem „letadel vyhovujících předpisům v rámci tolerance“ postiženy stejnou měrou.

| 2. | Stanovením přiměřeného přechodného období získají letecké společnosti možnost naplánovat a provést případnou nezbytnou modernizaci své letecké flotily se zohledněním ekonomických hledisek. |
| --- | --- |

2.

Stanovením přiměřeného přechodného období získají letecké společnosti možnost naplánovat a provést případnou nezbytnou modernizaci své letecké flotily se zohledněním ekonomických hledisek.

Pozměňovací návrh 2

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kontrolní pravomoci | |
| 1.   Na žádost členského státu či z vlastní iniciativy může Komise, aniž je tím dotčeno probíhající odvolací řízení, přezkoumat rozhodnutí o provozním omezení před jeho provedením. Pokud Komise zjistí, že rozhodnutí nesplňuje požadavky stanovené v tomto nařízení nebo jinak odporuje právu Unie, může pozastavit účinnost daného rozhodnutí. | |
| 2.   Příslušné orgány poskytnou Komisi informace dokládající dodržování tohoto nařízení. | |
| 3.   Komise rozhodne, v souladu s poradním postupem stanoveným v čl. 13 odst. 2, zejména s přihlédnutím ke kritériím v příloze II, zda daný příslušný orgán může pokračovat v zavádění provozního omezení. Komise sdělí své rozhodnutí Radě a příslušnému členskému státu. | |
| 4.   V případě, že Komise ve lhůtě šesti měsíců od doby, kdy obdržela informace uvedené v odstavci 2, nepřijala žádné rozhodnutí, může příslušný orgán zamýšlené rozhodnutí o provozním omezení uskutečnit. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kontrolní pravomoci

1.   Na žádost členského státu či z vlastní iniciativy může Komise, aniž je tím dotčeno probíhající odvolací řízení, přezkoumat rozhodnutí o provozním omezení před jeho provedením. Pokud Komise zjistí, že rozhodnutí nesplňuje požadavky stanovené v tomto nařízení nebo jinak odporuje právu Unie, může pozastavit účinnost daného rozhodnutí.

2.   Příslušné orgány poskytnou Komisi informace dokládající dodržování tohoto nařízení.

3.   Komise rozhodne, v souladu s poradním postupem stanoveným v čl. 13 odst. 2, zejména s přihlédnutím ke kritériím v příloze II, zda daný příslušný orgán může pokračovat v zavádění provozního omezení. Komise sdělí své rozhodnutí Radě a příslušnému členskému státu.

4.   V případě, že Komise ve lhůtě šesti měsíců od doby, kdy obdržela informace uvedené v odstavci 2, nepřijala žádné rozhodnutí, může příslušný orgán zamýšlené rozhodnutí o provozním omezení uskutečnit.

Odůvodnění

| 1. | Možnost rozhodovat o provozních omezeních by – jako tomu bylo doposud – měly mít pouze členské státy. Rada se již v tomto smyslu vyjádřila a vyškrtla příslušný článek z návrhu Komise. Navrhované vyškrtnutí je navíc v souladu s odstavcem 23 stanoviska. |
| --- | --- |

1.

Možnost rozhodovat o provozních omezeních by – jako tomu bylo doposud – měly mít pouze členské státy. Rada se již v tomto smyslu vyjádřila a vyškrtla příslušný článek z návrhu Komise. Navrhované vyškrtnutí je navíc v souladu s odstavcem 23 stanoviska.

| 2. | V současném znění by článek 10 mohl zpochybnit regionální dohody o zprostředkování. Tyto dohody mezi letištěm, příslušným regionem a občany bývají často uzavírány po letech obtížných a vyčerpávajících vyjednávání. Německá Spolková rada, rakouská Spolková rada, francouzský senát a nizozemská první komora dospěly k závěru, že právo Komise na přezkum stanovené v článku 10 je v rozporu se zásadou subsidiarity Evropské unie |
| --- | --- |

2.

V současném znění by článek 10 mohl zpochybnit regionální dohody o zprostředkování. Tyto dohody mezi letištěm, příslušným regionem a občany bývají často uzavírány po letech obtížných a vyčerpávajících vyjednávání. Německá Spolková rada, rakouská Spolková rada, francouzský senát a nizozemská první komora dospěly k závěru, že právo Komise na přezkum stanovené v článku 10 je v rozporu se zásadou subsidiarity Evropské unie

Pozměňovací návrh 3

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise je v souladu s článkem 12 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, které se týkají: | |
| a) | změn definic letadla v článku 2 bodě 3 a letadla vyhovujícího předpisům v článku 2 bodě 4 v rámci tolerance; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise je v souladu s článkem 12 zmocněna k přijetí aktů v přenesené pravomoci, které se týkají:

a)

změn definic letadla v článku 2 bodě 3 a letadla vyhovujícího předpisům v článku 2 bodě 4 v rámci tolerance;

| | |
| --- | --- |

b)

| b) | změn a aktualizací norem pro vydávání osvědčení hlukové způsobilosti, stanovených v článcích 4 a 8, a postupu pro vydávání osvědčení uvedeného v čl. 6 odst. 1. |
| --- | --- |

změn a aktualizací norem pro vydávání osvědčení hlukové způsobilosti, stanovených v článcích 4 a 8, a postupu pro vydávání osvědčení uvedeného v čl. 6 odst. 1.

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | změn metody a technické zprávy stanovených v příloze I. |
| --- | --- |

změn metody a technické zprávy stanovených v příloze I.

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Definice pojmů „letadlo“ a „letadla vyhovující předpisům v rámci tolerance“, změna hlukových limitů, postupů pro vydávání osvědčení a změna metody a technické zprávy jsou zásadními body nařízení. Tyto body nejsou nicméně vhodné k tomu, aby byla Evropská komise zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pozměňovací návrh 4

Provozní omezení ke snížení hluku (ke COM(2011) 828 final)

Článek 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku. | |
| 2.   Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 je svěřeno na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. | |
| 3.   Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 může být zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Zrušením se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Nabývá účinnosti dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. | |
| 4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. | |
| 5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 11 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.

2.   Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 je svěřeno na dobu neurčitou ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Přenesení pravomocí uvedené v článku 11 může být zrušeno Evropským parlamentem nebo Radou. Zrušením se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Nabývá účinnosti dnem následujícím po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 11 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud Evropský parlament a Rada před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Odůvodnění

Pozměňovací návrhy 3 a 4 spolu přímo souvisí. Podmínkou pro navrhované vyškrtnutí článku 12 je vyškrtnutí článku 11.

Pozměňovací návrh 5

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 13

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 13


  Ostrovní letiště | Článek 13


  Ostrovní letiště |
| V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud: | V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud: |
| a) | se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 13

Ostrovní letiště

Článek 13

Ostrovní letiště

V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud:

V rámci výběru poskytovatelů služeb pozemního odbavování na letišti v souladu s ustanovením článků 7 až 10 může členský stát rozšířit závazek veřejné služby na jiná letiště v tomto členském statě, pokud:

a)

se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti;

| a) | se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti; |
| --- | --- |

a)

se tato letiště nacházejí na ostrovech ve stejné zeměpisné oblasti;

| b) | každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a |
| --- | --- |

b)

každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a

| b) | každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a |
| --- | --- |

b)

každé z těchto letišť vykazuje objem provozu nejméně 100 000 cestujících ročně a

| c) | toto rozšíření je schváleno Komisí. |
| --- | --- |

c)

toto rozšíření je schváleno Komisí.

| c) | toto rozšíření je schváleno Komisí. |
| --- | --- |

c)

toto rozšíření je schváleno Komisí.

Rozhodnutí o schválení rozšíření představuje prováděcí akt, který se přijímá poradním postupem podle čl. 43 odst. 2. Tímto ustanovením nejsou dotčena pravidla EU pro státní podporu.

Rozhodnutí o schválení rozšíření představuje prováděcí akt, který se přijímá poradním postupem podle čl. 43 odst. 2. Tímto ustanovením nejsou dotčena pravidla EU pro státní podporu.

Odůvodnění

Článek 13 návrhu, jenž se týká možnosti rozšířit závazek veřejné služby na ostrovní letiště, by měl být doplněn tak, že v případě ostrovních letišť má řídící orgán povinnost poskytovat služby stanovené v čl. 5 odst. 2 návrhu, tedy odbavování zavazadel, manipulace na rampě, manipulace s pohonnými hmotami a oleji a odbavování nákladu a pošty. A pokud provozování těchto služeb nebude ekonomicky výnosné a podniky proto nebudou mít zájem tyto služby poskytovat, ani letecké společnosti samy sobě prostřednictvím odbavování vlastními silami, potom to bude řídící orgán letiště, který převezme povinnost poskytovat tyto služby za zohlednění zásadní povahy, jež tyto infrastruktury mají nejen pro zajištění dostupnosti a propojení ostrova s okolním světem, který nemá jiná řešení, ale i proto, že jsou nezbytné pro poskytování základních veřejných služeb, k nimž patří lékařská pohotovostní služba, hašení požárů, námořní záchranářské hlídky a další služby, které jsou z těchto letišť poskytovány za použití helikoptér a které by jinak (např. bez zásobování pohonnými hmotami) nemohly být provedeny.

Pozměňovací návrh 6

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 28 – nový odstavec 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem, který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku rozhodl nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu. | Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem , který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem, který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku rozhodl nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu.

Nesouhlasí-li výbor uživatelů letiště s některým poplatkem , který stanovil řídící orgán letiště nebo případně řídící orgán centralizované infrastruktury, může požádat, aby o výši poplatku nezávislý dozorový orgán dotčeného členského státu.

Odůvodnění

Tento návrh v podstatě zavádí podrobné odvolací řízení v případě neshody o poplatcích s potenciálními významnými náklady – jak z hlediska finančního, tak z hlediska času vynaloženého na řízení. V případě některých letišť, jejichž příjmy z pozemního odbavování činí méně než 1 % celkových příjmů, je tento přístup nepřiměřený.

Pozměňovací návrh 7

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 28 – nový odstavec 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Aby nedocházelo ke svévolnému napadání rozhodnutí pouze s cílem odložit uplatňování poplatku, dokud nebudou vyjasněny veškeré neshody na straně uživatelů, je důležité, aby mohly letištní orgány vybírat poplatky v původně určené výši od okamžiku, kdy byla stanovena. Je to důležité pro regionální letiště, která mají často omezené příjmy z neleteckých služeb, obzvláště pokud na nich převažují dopravci uplatňující pravidlo jednoho zavazadla. Jednalo by se o příjmově neutrální způsob podpory spolupráce v tomto odvětví, podobně jako je tomu u systému poplatků, kterým mohou letiště ovlivňovat vracení nevyužitých či rezervovaných letištních časů.

Pozměňovací návrh 8

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 32 – nový odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů. | Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů.

Poskytovatelé služeb pozemního odbavování a uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami musí tyto minimální normy kvality dodržovat. Uživatelé letiště a poskytovatelé služeb pozemního odbavování musí kromě toho dodržovat minimální normy kvality stanovené v rámci jejich smluvních vztahů.

Odůvodnění

S ohledem na význam pozemního odbavování pro plynulý provoz letišť jsou vhodná a přiměřená donucovací opatření pro zajištění dodržování minimálních standardů nezbytná.

Pozměňovací návrh 9

Služby pozemního odbavování (ke COM(2011) 824 final)

Článek 35

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2, 3 a 4, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele. | 1.   Aniž j dotčen odstavc 3, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele. |
| 2.   Uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami mohou zadat služby pozemního odbavování subdodavateli jen tehdy, nejsou-li dočasně schopni provádět odbavování vlastními silami z důvodu vyšší moci. | |
| 3.   Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli. | 2.   Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli. |
| 4.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování uvedený v čl. 11 odst. 1 nesmí zadat služby pozemního odbavování subdodavateli vyjma případů, kdy není dočasně schopen tyto služby pozemního odbavování poskytovat z důvodu vyšší moci. | |
| 5.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení. | 3.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení. |
| | |
| | |
| 6.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště. | 6.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště. |
| 7.   Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít. | 7.   Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2, 3 a 4, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele.

1.   Aniž j dotčen odstavc 3, poskytovatelé služeb pozemního odbavování mohou najmout subdodavatele.

2.   Uživatelé letiště provádějící odbavování vlastními silami mohou zadat služby pozemního odbavování subdodavateli jen tehdy, nejsou-li dočasně schopni provádět odbavování vlastními silami z důvodu vyšší moci.

3.   Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli.

2.   Subdodavatelé nesmějí služby pozemního odbavování zadat jinému subdodavateli.

4.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování uvedený v čl. 11 odst. 1 nesmí zadat služby pozemního odbavování subdodavateli vyjma případů, kdy není dočasně schopen tyto služby pozemního odbavování poskytovat z důvodu vyšší moci.

5.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení.

3.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, zajistí, aby tito subdodavatelé plnili povinnosti, jež poskytovatelům služeb pozemního odbavování ukládá toto nařízení.

6.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště.

6.   Poskytovatel služeb pozemního odbavování a uživatel letiště provádějící odbavování vlastními silami, který používá jednoho nebo více subdodavatelů, oznámí jméno a činnost příslušných subdodavatelů řídícímu orgánu letiště.

7.   Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít.

7.   Požádá-li poskytovatel služeb pozemního odbavování o oprávnění k poskytování služeb pozemního odbavování na základě výběrového řízení stanoveného v článku 7, uvede počet, činnost a jména subdodavatelů, kterých hodlá využít.

Odůvodnění

| 1. | Zákaz pro letiště a jejich uživatele najímat subdodavatele vede k jejich diskriminaci vůči ostatním poskytovatelům služeb pozemního odbavování, a narušuje hospodářskou soutěž. To je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

1.

Zákaz pro letiště a jejich uživatele najímat subdodavatele vede k jejich diskriminaci vůči ostatním poskytovatelům služeb pozemního odbavování, a narušuje hospodářskou soutěž. To je v rozporu s cílem návrhu nařízení posílit hospodářskou soutěž.

| 2. | Subdodavatelé musejí splňovat požadavky na kvalitu a spolehlivost služeb ve stejném rozsahu jako zadavatelé. Letiště by navíc měla mít možnost omezit počet subdodavatelů, je-li to z důvodů místa nezbytné. |
| --- | --- |

2.

Subdodavatelé musejí splňovat požadavky na kvalitu a spolehlivost služeb ve stejném rozsahu jako zadavatelé. Letiště by navíc měla mít možnost omezit počet subdodavatelů, je-li to z důvodů místa nezbytné.

Pozměňovací návrh 10

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 3 bod ii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu letiště s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111. | na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu letiště s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111.

na žádost Komise, zejména pokud nově vstupující dopravci čelí závažným obtížím v zajištění možnosti přistání nebo vzletů na dotčeném letišti nebo pokud to manažer struktury vzdušného prostoru považuje za nezbytné pro zajištění soudržnosti provozního plánu s operačním plánem sítě v souladu s čl. 6 odst. 7 nařízení Komise (EU) č. 677/20111.

Odůvodnění

Manažer struktury vzdušného prostoru by měl zastávat úlohu koordinátora na úrovni sítě, spíše než vydávat pokyny na místní úrovni. Odpovědnost za provozní plán letiště nese dané letiště, nikoli manažer struktury vzdušného prostoru.

Pozměňovací návrh 11

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na žádost Komise, jež může jednat z vlastní iniciativy nebo z iniciativy manažera struktury vzdušného prostoru, a po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4, dbá členský stát na to, aby letiště, které nemá určeno postavení, bylo určeno jako síťové letiště. Rozhodnutí se sdělí Komisi. Pokud má Komise za to, že letiště již pro síť není významné, členský stát po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4 změní jeho určení na letiště, které nemá určeno postavení. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na žádost Komise, jež může jednat z vlastní iniciativy nebo z iniciativy manažera struktury vzdušného prostoru, a po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4, dbá členský stát na to, aby letiště, které nemá určeno postavení, bylo určeno jako síťové letiště. Rozhodnutí se sdělí Komisi. Pokud má Komise za to, že letiště již pro síť není významné, členský stát po konzultaci se subjekty uvedenými v odstavci 4 změní jeho určení na letiště, které nemá určeno postavení.

Odůvodnění

Definice „síťového letiště“ uvedená ve stávajícím návrhu Komise je velmi široká a opravňuje Komisi k tomu, aby subjektivně rozhodovala o tom, zda určité letiště „může ovlivnit fungování evropské sítě uspořádání letového provozu“. Obzvláště u regionálních letišť je větší pravděpodobnost „náhlého a výrazného zvýšení objemu dopravy“, proto by měl být pojem „síťového letiště“ a souvisejících povinností vyškrtnut nebo by měl být alespoň definován úžeji. Vložení tohoto odstavce nemá žádné opodstatnění, neboť pojem síťových letišť není pro toto nařízení relevantní.

Pozměňovací návrh 12

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 3 odst. 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6, 8 nebo 9, sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu. | Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6 8 , sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6, 8 nebo 9, sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu.

Pokud je přijato rozhodnutí podle odstavců 6 8 , sdělí je členský stát subjektům uvedeným v odstavci 4 nejpozději 1. dubna pro zimní období letového řádu a nejpozději 1. září pro letní období letového řádu.

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh 11.

Pozměňovací návrh 13

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský stát příslušný pro síťové letiště, letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště. | Členský stát příslušný pro letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členský stát příslušný pro síťové letiště, letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště.

Členský stát příslušný pro letiště s plánovaným provozem nebo pro koordinované letiště zajistí určení způsobilé fyzické nebo právnické osoby jako letištního zprostředkovatele nebo jako koordinátora letiště po konzultaci s leteckými dopravci, kteří pravidelně používají letiště, jejich zastupujícími organizacemi, řídícím orgánem letiště a koordinačním výborem, pokud takový výbor existuje. Stejný letištní zprostředkovatel nebo koordinátor může být určen pro více než jedno letiště.

Odůvodnění

Členské státy – a nikoli Komise – zodpovídají za všechna svá letiště, ať již jde o letiště s plánovaným provozem nebo koordinovaná letiště.

Pozměňovací návrh 14

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Článek 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 6
  Transparentnost činností koordinace a plánování provozu | Článek 6
  Transparentnost činností koordinace a plánování provozu |
| 1.   Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení. | 1.   Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení. |
| 2.   Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2. | 2.   Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2. |
| 3.   Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace: | 3.   Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 6

Transparentnost činností koordinace a plánování provozu

Článek 6

Transparentnost činností koordinace a plánování provozu

1.   Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení.

1.   Koordinátor nebo letištní zprostředkovatel na konci každého období letového řádu předává dotyčným členským státům a Komisi zprávu o činnosti, představující obecnou situaci v oblasti přidělování letištních časů a/nebo plánování provozu. Zpráva se týká zejména uplatňování čl. 9 odst. 5 a článků 13 a 18 a všech stížností podaných koordinačnímu výboru, které se vztahují k použití článků 9 a 10, a opatření k jejich řešení.

2.   Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2.

2.   Komise může přijmout vzor zprávy o činnosti uvedené v odstavci 1. Tento prováděcí akt se přijímá v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 16 odst. 2.

3.   Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace:

3.   Koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem, obsahující tyto informace:

Odůvodnění

Co se týče transparentnosti informací a přístupnosti k nim, v článku 6 návrhu se uvádí, že koordinátor udržuje aktualizovanou databázi s bezplatným přístupem. Je třeba výslovně doplnit, že tato informace by měla být k dispozici pro všechny a ne pouze pro letiště a letecké společnosti. V předchozím nařízení (EHS 95/93) byla tato informace omezena na zúčastněné strany (letecké společnosti), zejména na členy nebo pozorovatele koordinačního výboru a ostatní zájemci, např. územní orgány, nebyli zahrnuti. To již bylo opraveno v návrhu (viz poslední vyškrtnutý odstavec na straně 33 COM(2011) 287 final), je však třeba trvat na tom, aby se výslovně uvedlo, že informace z databáze musí být poskytnuta všem zájemcům (místní orgány, univerzitní studijní a výzkumná centra nebo dokonce konzultační firmy, jež pracují na zlepšování veřejných politik a podnikatelských iniciativ). Toto otevření v žádném případě nenarušuje předpisy o hospodářské soutěži, ani se netýká důvěrnosti a nutné ochrany podnikatelských strategií, neboť všechny tyto informace již byly poskytnuty leteckým společnostem. Informační a komunikační technologie na druhé straně umožňují, aby tyto informace byly shromažďovány a poskytnuty jakémukoliv zájemci přímo a bezplatně či za zanedbatelný poplatek. Tato informace musí být proto poskytnuta veřejnosti, protože je hodnotným nástrojem, jehož prostřednictvím se nejen zlepšuje transparentnost fungování přidělování letištních časů, nýbrž prospívá plánování dotčených hospodářských odvětví (hotely, volný čas, stravování) a usnadňuje koordinovaný výkon administrativních pravomocí, např.: plánování reklamních kampaní v oblasti cestovního ruchu regionálními orgány, vyjednávací strategie s velkoobchodníky apod.

Pozměňovací návrh 15

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 7 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na síťovém letišti, letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2. | Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na síťovém letišti, letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2.

Letečtí dopravci, kteří provozují nebo hodlají provozovat služby na letišti s plánovaným provozem nebo na koordinovaném letišti, poskytnou letištnímu zprostředkovateli nebo koordinátorovi všechny relevantní důležité informace, které požadují. Pokud se tyto informace změní, letečtí dopravci o tom neprodleně informují letištního zprostředkovatele a koordinátora. Všechny významné informace se poskytnou v podobě a ve lhůtě, kterou stanoví letištní zprostředkovatel nebo koordinátor. Při podání žádosti o přidělení letištního času letecký dopravce informuje koordinátora zejména o tom, zda by měl ve vztahu k požadovaným letištním časům postavení nově vstupujícího dopravce v souladu s čl. 2 bodem 2.

Odůvodnění

Viz pozměňovací návrh 11.

Pozměňovací návrh 16

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 8 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu. | Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu.

Členský stát zajistí, aby byl na koordinovaném letišti zřízen koordinační výbor. Stejný koordinační výbor může být určen pro více než jedno letiště. Účast ve výboru je otevřena přinejmenším leteckým dopravcům, kteří pravidelně užívají dotyčné letiště nebo dotyčná letiště, jejich zastupujícím organizacím, řídícímu orgánu letiště, příslušným orgánům řízení letového provozu a zástupcům všeobecného letectví, kteří letiště pravidelně užívají, manažerovi struktury vzdušného prostoru, orgánu pro kontrolu výkonnosti a vnitrostátnímu dozorovému orgánu dotčeného členského státu.

Odůvodnění

Požadavek, aby byli do koordinačního výboru zahrnuti i zástupci místní správy (obcí, regionů), není účelné. Členské státy již mají povinnost vyslat do grémia zástupce vnitrostátních orgánů dozoru. Místní správa by měla být zapojena jen tehdy, pokud to vyžadují mimořádné okolnosti.

Pozměňovací návrh 17

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 9 odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie, směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště a byly předem oznámeny Komisi a Komise je schválila. | Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie a směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie, směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště a byly předem oznámeny Komisi a Komise je schválila.

Koordinátor rovněž bere v úvahu další zásady, které jsou celosvětově nebo v rámci Unie stanoveny odvětvím letecké dopravy, jakož i místní zásady, které navrhl koordinační výbor a které byly schváleny členským státem nebo kterýmkoli příslušným orgánem odpovídajícím za dotyčné letiště, pokud tyto zásady neovlivní nezávislé postavení koordinátora, jsou v souladu s právem Unie a směřují ke zlepšení účinného užívání kapacity letiště.

Odůvodnění

Místní pravidla existují a mají zásadní význam pro zohlednění zvláštních / místních podmínek na určitém místním letišti (např. životní prostředí, dostupnost, zeměpisná rozmanitost, zvláštní povětrnostní podmínky). Stejně jako je nutné zohledňovat místní situaci a zvláštnosti při zvažování omezení provozu z důvodu hluku, musí být zvláštní podmínky brány v potaz i při přidělování letištních časů, aby bylo zaručeno, že bude regulační rámec dostatečně flexibilní, aby skutečně umožňoval optimální a efektivní využívání kapacity jednotlivých letišť.

Pozměňovací návrh 18

Přidělování letištních časů (ke COM(2011) 827 final)

Čl. 12 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu. | Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.

Jestliže se v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č. 1008/2008 na trať vztahují závazky veřejné služby, může si na koordinovaném letišti členský stát vyhradit letištní časy požadované pro očekávaný provoz na této trati. Jestliže nejsou vyhrazené letištní časy na dotyčné trati využity, jsou v souladu s odstavcem 2 dány k dispozici jinému leteckému dopravci, který má zájem trať provozovat v souladu se závazky veřejné služby. Nemá-li žádný jiný dopravce zájem o provozování tratě a dotyčný členský stát nevyhlásí nabídkové řízení podle čl. 16 odst. 10, čl. 17 odst. 3 až 7 a čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1008/2008, jsou letištní časy buď vyhrazeny pro jinou trať podléhající závazkům veřejné služby, nebo vráceny do fondu.

Odůvodnění

Zpřísnění pravidel pro rezervaci není nutné. Stávající návrh nařízení již členským státům vyhrazuje dostatečné rezervační pravomoci. Pokud žádné závazky veřejné služby neexistují, neměla by existovat rezervace letištních časů ani u ostrovních letišť, aby nebyla zbytečně omezována hospodářská soutěž.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/125 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/125

---

Stanovisko Výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy

2012/C 277/12

VÝBOR REGIONŮ

| — | připomíná důležitost evropské politiky v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikací jakožto klíčového nástroje, který zajistí vyšší konkurenceschopnost měst a regionů a napomůže k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU; |
| --- | --- |

—

připomíná důležitost evropské politiky v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikací jakožto klíčového nástroje, který zajistí vyšší konkurenceschopnost měst a regionů a napomůže k dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU;

| — | podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy coby společného právního rámce a jednotného nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací; |
| --- | --- |

—

podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy coby společného právního rámce a jednotného nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací;

| — | vítá zaměření tohoto nástroje na doplnění chybějících spojení, odstranění úzkých míst a zajištění odpovídajících přeshraničních spojení a zavedení inovativních finančních nástrojů s cílem zajistit co největší pákový efekt veřejných výdajů a přinést občanům EU vyšší přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

—

vítá zaměření tohoto nástroje na doplnění chybějících spojení, odstranění úzkých míst a zajištění odpovídajících přeshraničních spojení a zavedení inovativních finančních nástrojů s cílem zajistit co největší pákový efekt veřejných výdajů a přinést občanům EU vyšší přidanou hodnotu;

| — | vyzývá k tomu, aby byl tento nástroj v souladu se zásadou subsidiarity prováděn v úzké spolupráci s členskými státy, místními a regionálními orgány a místními subjekty; |
| --- | --- |

—

vyzývá k tomu, aby byl tento nástroj v souladu se zásadou subsidiarity prováděn v úzké spolupráci s členskými státy, místními a regionálními orgány a místními subjekty;

| — | domnívá se, že by provádění tohoto nástroje mělo být také v souladu s cíli strategie Evropa 2020 i politiky soudržnosti a že by měla být zajištěna jeho doplňkovost a slučitelnost s fondy politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že by provádění tohoto nástroje mělo být také v souladu s cíli strategie Evropa 2020 i politiky soudržnosti a že by měla být zajištěna jeho doplňkovost a slučitelnost s fondy politiky soudržnosti;

| — | požaduje, aby byly prostředky spravedlivě rozdělovány mezi všechny členské státy a regiony v EU a aby byly současně brány v potaz specifické územní podmínky EU; |
| --- | --- |

—

požaduje, aby byly prostředky spravedlivě rozdělovány mezi všechny členské státy a regiony v EU a aby byly současně brány v potaz specifické územní podmínky EU;

| — | požaduje, aby Komise ujasnila, že částka 10 miliard eur, jež má být přesunuta z Fondu soudržnosti, je v souladu s nařízením o Fondu soudržnosti, včetně vnitrostátních kvót platných pro členské státy. |
| --- | --- |

—

požaduje, aby Komise ujasnila, že částka 10 miliard eur, jež má být přesunuta z Fondu soudržnosti, je v souladu s nařízením o Fondu soudržnosti, včetně vnitrostátních kvót platných pro členské státy.

| Zpravodaj | pan Ivan ŽAGAR (SI/ELS), starosta města Slovenska Bistrica |
| --- | --- |
| Odkazy | | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy
  COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD) |

Zpravodaj

pan Ivan ŽAGAR (SI/ELS), starosta města Slovenska Bistrica

Odkazy

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se vytváří nástroj pro propojení Evropy

COM(2011) 665 final/3 – 2011/0302 (COD)

| | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
  COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD) |
| --- | --- |

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí

COM(2011) 659 final/2 – 2011/0301 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Celkové hodnocení

| 1. | připomíná, že evropská politika v oblasti dopravy, telekomunikací a digitálních zařízení by měla být pojímána jako klíčový nástroj pro zajištění vyšší konkurenceschopnosti měst a regionů, volného pohybu zboží a osob, integrace jednotného trhu, hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU a jejího propojení se zbytkem světa; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že evropská politika v oblasti dopravy, telekomunikací a digitálních zařízení by měla být pojímána jako klíčový nástroj pro zajištění vyšší konkurenceschopnosti měst a regionů, volného pohybu zboží a osob, integrace jednotného trhu, hospodářské, sociální a územní soudržnosti EU a jejího propojení se zbytkem světa;

| 2. | vítá potenciální roli nástroje pro propojení Evropy při stimulování růstu a zaměstnanosti a při zvyšování konkurenceschopnosti Evropy (1) a podporuje skutečnost, že se Komise zaměřila na doplnění chybějících spojení, odstranění úzkých míst a zajištění odpovídajících přeshraničních spojení; |
| --- | --- |

2.

vítá potenciální roli nástroje pro propojení Evropy při stimulování růstu a zaměstnanosti a při zvyšování konkurenceschopnosti Evropy (1) a podporuje skutečnost, že se Komise zaměřila na doplnění chybějících spojení, odstranění úzkých míst a zajištění odpovídajících přeshraničních spojení;

| 3. | podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy (CEF) coby společného právního rámce a nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací; |
| --- | --- |

3.

podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy (CEF) coby společného právního rámce a nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací;

| 4. | vyzývá k tomu, aby byl tento nástroj v souladu se zásadou subsidiarity prováděn v úzké spolupráci s členskými státy, místními a regionálními orgány a místními subjekty; |
| --- | --- |

4.

vyzývá k tomu, aby byl tento nástroj v souladu se zásadou subsidiarity prováděn v úzké spolupráci s členskými státy, místními a regionálními orgány a místními subjekty;

| 5. | vyzývá k transparentnějšímu, jednotnějšímu a jednoduššímu přístupu k financování EU, který umožní přilákat finanční prostředky ze soukromého sektoru, což je v současnosti nezbytné, má-li být dosaženo cílů EU; |
| --- | --- |

5.

vyzývá k transparentnějšímu, jednotnějšímu a jednoduššímu přístupu k financování EU, který umožní přilákat finanční prostředky ze soukromého sektoru, což je v současnosti nezbytné, má-li být dosaženo cílů EU;

| 6. | domnívá se, že by provádění nástroje pro propojení Evropy mělo rovněž přispět k posílení cílů hospodářské, sociální a územní soudržnosti a mělo by být propojeno s fondy politiky soudržnosti tak, aby se tyto nástroje doplňovaly a byly ve vzájemném souladu; |
| --- | --- |

6.

domnívá se, že by provádění nástroje pro propojení Evropy mělo rovněž přispět k posílení cílů hospodářské, sociální a územní soudržnosti a mělo by být propojeno s fondy politiky soudržnosti tak, aby se tyto nástroje doplňovaly a byly ve vzájemném souladu;

| 7. | vítá návrhy Komise na vyčlenění 10 miliard eur z Fondu soudržnosti pro nástroj pro propojení Evropy na podporu koordinovaného provádění projektů dopravní infrastruktury v rámci hlavní sítě TEN-T v členských státech, které jsou podporovány v rámci politiky soudržnosti. Zdůrazňuje, že je nutné respektovat v co nejvyšší možné míře vnitrostátní příděly z Fondu soudržnosti, aby bylo možné zajistit příznivé podmínky finanční podpory poskytované z Fondu soudržnosti pro všechny druhy způsobilých projektů, včetně silničních přeshraničních projektů; |
| --- | --- |

7.

vítá návrhy Komise na vyčlenění 10 miliard eur z Fondu soudržnosti pro nástroj pro propojení Evropy na podporu koordinovaného provádění projektů dopravní infrastruktury v rámci hlavní sítě TEN-T v členských státech, které jsou podporovány v rámci politiky soudržnosti. Zdůrazňuje, že je nutné respektovat v co nejvyšší možné míře vnitrostátní příděly z Fondu soudržnosti, aby bylo možné zajistit příznivé podmínky finanční podpory poskytované z Fondu soudržnosti pro všechny druhy způsobilých projektů, včetně silničních přeshraničních projektů;

| 8. | domnívá se, že by projekty v rámci tohoto nástroje měly sledovat priority inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, tedy cíle strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že by projekty v rámci tohoto nástroje měly sledovat priority inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, tedy cíle strategie Evropa 2020;

| 9. | zdůrazňuje, že pro řadu členských států je obtížné, aby samy realizovaly komplexní projekty přeshraničních dopravních infrastruktur, zatímco na úrovni EU existuje dostatečně velká poptávka po větší synergii mezi různými programy financování a oblastmi politiky, která musí zajistit co největší pákový efekt veřejných výdajů s vyšší přidanou hodnotou pro občany EU; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že pro řadu členských států je obtížné, aby samy realizovaly komplexní projekty přeshraničních dopravních infrastruktur, zatímco na úrovni EU existuje dostatečně velká poptávka po větší synergii mezi různými programy financování a oblastmi politiky, která musí zajistit co největší pákový efekt veřejných výdajů s vyšší přidanou hodnotou pro občany EU;

Právní rámec

Nástroj pro propojení Evropy – obecné souvislosti

| 10. | podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy coby společného právního rámce a jednotného nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací; |
| --- | --- |

10.

podporuje vytvoření nového nástroje pro propojení Evropy coby společného právního rámce a jednotného nástroje financování pro odvětví dopravy, energetiky a telekomunikací;

| 11. | zdůrazňuje, že u dopravních projektů by se mělo zvážit jejich propojení s dalšími druhy dopravy, co se týče dopravních uzlů, např. letecké dopravy, metra atd. Musí být zaručen přístup k rychlé širokopásmové síti a širokopásmovým službám, obzvláště v oblastech, jež jsou z obchodního hlediska nezajímavé, jako jsou venkovské oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, v nichž mohou IKT usnadnit poskytování veřejných služeb a přispět k udržení obyvatelstva a k územní soudržnosti; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že u dopravních projektů by se mělo zvážit jejich propojení s dalšími druhy dopravy, co se týče dopravních uzlů, např. letecké dopravy, metra atd. Musí být zaručen přístup k rychlé širokopásmové síti a širokopásmovým službám, obzvláště v oblastech, jež jsou z obchodního hlediska nezajímavé, jako jsou venkovské oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, v nichž mohou IKT usnadnit poskytování veřejných služeb a přispět k udržení obyvatelstva a k územní soudržnosti;

| 12. | uvítal by ujasnění přístupu k regionům s odlišným ukazatelem rozvoje. Tento přístup by měl odrážet specifické územní podmínky EU, včetně regionů, které jsou trvale a závažně znevýhodněny demografickými a přírodními podmínkami, a nejvzdálenějších regionů, a měl by vyváženou formou zahrnovat všechny evropské regiony; |
| --- | --- |

12.

uvítal by ujasnění přístupu k regionům s odlišným ukazatelem rozvoje. Tento přístup by měl odrážet specifické územní podmínky EU, včetně regionů, které jsou trvale a závažně znevýhodněny demografickými a přírodními podmínkami, a nejvzdálenějších regionů, a měl by vyváženou formou zahrnovat všechny evropské regiony;

Odvětvové cíle

| 13. | podporuje úsilí o prosazení ekologických a udržitelných dopravních systémů – především v oblasti železniční a námořní dopravy, což jsou účinné a konkurenceschopné druhy dopravy, jež musí mít k dispozici vhodnou infrastrukturu a dobře zorganizované služby. V zájmu zajištění řádného fungování těchto udržitelných druhů dopravy je rovněž nezbytné rozvíjet vnitrostátní logistická centra, jež by umožnila optimální intermodální výměnu a efektivitu systému jako celku; |
| --- | --- |

13.

podporuje úsilí o prosazení ekologických a udržitelných dopravních systémů – především v oblasti železniční a námořní dopravy, což jsou účinné a konkurenceschopné druhy dopravy, jež musí mít k dispozici vhodnou infrastrukturu a dobře zorganizované služby. V zájmu zajištění řádného fungování těchto udržitelných druhů dopravy je rovněž nezbytné rozvíjet vnitrostátní logistická centra, jež by umožnila optimální intermodální výměnu a efektivitu systému jako celku;

| 14. | domnívá se, že musí být náležitě zohledněna zvláštní situace různých oblastí EU, včetně regionů v nových členských státech EU s doposud málo rozvinutou infrastrukturou a nedostatečnými finančními zdroji, a to zejména tam, kde na regionální úrovni vzniká velká přidaná hodnota, např. v přeshraniční dopravě; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že musí být náležitě zohledněna zvláštní situace různých oblastí EU, včetně regionů v nových členských státech EU s doposud málo rozvinutou infrastrukturou a nedostatečnými finančními zdroji, a to zejména tam, kde na regionální úrovni vzniká velká přidaná hodnota, např. v přeshraniční dopravě;

| 15. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat propojení energetických sítí a fungování vnitřního trhu s energií v EU, považovat energetickou soběstačnost EU za jednu z klíčových priorit tohoto nástroje a posílit bezpečnost dodávek energie; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je třeba podporovat propojení energetických sítí a fungování vnitřního trhu s energií v EU, považovat energetickou soběstačnost EU za jednu z klíčových priorit tohoto nástroje a posílit bezpečnost dodávek energie;

| 16. | podtrhuje skutečnost, že investice do širokopásmové telekomunikační sítě a do platforem infrastruktury digitálních služeb mají zásadní význam pro provádění digitální agendy EU, uskutečňování cílů strategie Evropa 2020 a pro poskytování evropských veřejných služeb; |
| --- | --- |

16.

podtrhuje skutečnost, že investice do širokopásmové telekomunikační sítě a do platforem infrastruktury digitálních služeb mají zásadní význam pro provádění digitální agendy EU, uskutečňování cílů strategie Evropa 2020 a pro poskytování evropských veřejných služeb;

Rozpočtové otázky

| 17. | vítá vytvoření nástroje pro propojení Evropy a jeho finanční zajištění, jež není možné zpochybňovat, má-li být zachována účinnost tohoto nástroje a jeho pákový efekt působící na další veřejné i soukromé zdroje financování. Varuje ovšem před jakýmikoliv kroky, které by mohly být v neprospěch strukturálních fondů; |
| --- | --- |

17.

vítá vytvoření nástroje pro propojení Evropy a jeho finanční zajištění, jež není možné zpochybňovat, má-li být zachována účinnost tohoto nástroje a jeho pákový efekt působící na další veřejné i soukromé zdroje financování. Varuje ovšem před jakýmikoliv kroky, které by mohly být v neprospěch strukturálních fondů;

| 18. | vzhledem k situaci na finančních trzích má obavy, pokud jde o dosažení očekávaného dopadu a pákového efektu opatření financování v rámci nástroje pro propojení Evropy na místní a regionální financování z veřejných zdrojů určené k investicím do infrastruktury; |
| --- | --- |

18.

vzhledem k situaci na finančních trzích má obavy, pokud jde o dosažení očekávaného dopadu a pákového efektu opatření financování v rámci nástroje pro propojení Evropy na místní a regionální financování z veřejných zdrojů určené k investicím do infrastruktury;

| 19. | požaduje, aby byly prostředky spravedlivě rozdělovány mezi všechny členské státy a regiony v EU a aby se při tom přihlíželo ke kvalitě a přidané hodnotě projektů v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikačních sítí financovaných z nástroje pro propojení Evropy pro nejslabší regiony, včetně regionů trvale znevýhodněných geografickými nebo přírodními podmínkami, regionů s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, ostrovních, přeshraničních a horských regionů, a mělo by se náležitě dbát na efektivitu a pákový efekt navrhovaných projektů; |
| --- | --- |

19.

požaduje, aby byly prostředky spravedlivě rozdělovány mezi všechny členské státy a regiony v EU a aby se při tom přihlíželo ke kvalitě a přidané hodnotě projektů v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikačních sítí financovaných z nástroje pro propojení Evropy pro nejslabší regiony, včetně regionů trvale znevýhodněných geografickými nebo přírodními podmínkami, regionů s velmi nízkou hustotou obyvatelstva, ostrovních, přeshraničních a horských regionů, a mělo by se náležitě dbát na efektivitu a pákový efekt navrhovaných projektů;

| 20. | požaduje, aby Komise ujasnila, že částka 10 miliard eur, jež má být přesunuta z Fondu soudržnosti, je v souladu s nařízením o Fondu soudržnosti, včetně vnitrostátních kvót platných pro členské státy; |
| --- | --- |

20.

požaduje, aby Komise ujasnila, že částka 10 miliard eur, jež má být přesunuta z Fondu soudržnosti, je v souladu s nařízením o Fondu soudržnosti, včetně vnitrostátních kvót platných pro členské státy;

| 21. | zdůrazňuje, že je třeba rozšířit pravidla pro způsobilost, co se týče správních nákladů; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je třeba rozšířit pravidla pro způsobilost, co se týče správních nákladů;

Formy financování a finanční ustanovení

| 22. | podporuje transparentnější, jednotnější a jednodušší přístup k financování EU s cílem přilákat finanční prostředky ze soukromého sektoru. Z tohoto důvodu požaduje, aby byly mezi způsobilé výdaje zařazeny správní náklady, aby tak bylo možné účinněji dosáhnout daných cílů, a zdůrazňuje, že nové zdroje financování by v žádném případě neměly nahrazovat tradiční financování EU, ale měly by ho spíše doplňovat; |
| --- | --- |

22.

podporuje transparentnější, jednotnější a jednodušší přístup k financování EU s cílem přilákat finanční prostředky ze soukromého sektoru. Z tohoto důvodu požaduje, aby byly mezi způsobilé výdaje zařazeny správní náklady, aby tak bylo možné účinněji dosáhnout daných cílů, a zdůrazňuje, že nové zdroje financování by v žádném případě neměly nahrazovat tradiční financování EU, ale měly by ho spíše doplňovat;

| 23. | vítá zavedení inovativních finančních nástrojů, zejména využívání projektových dluhopisů EU, které přilákají soukromé investory a podpoří partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU. Vzhledem k situaci na finančních trzích by za tyto dluhopisy měla ručit Komise; |
| --- | --- |

23.

vítá zavedení inovativních finančních nástrojů, zejména využívání projektových dluhopisů EU, které přilákají soukromé investory a podpoří partnerství veřejného a soukromého sektoru v EU. Vzhledem k situaci na finančních trzích by za tyto dluhopisy měla ručit Komise;

| 24. | vyzývá Komisi, aby navrhla opatření k budování kapacity pro využívání inovativních finančních nástrojů s cílem podpořit zapojení veřejných orgánů, jež nemají potřebné znalosti, a to zejména na místní a regionální úrovni. Vítá přijetí nařízení dne 6. července 2012, jímž se zahajuje pilotní fáze 2012–2013 iniciativy projektových dluhopisů EU, jejímž cílem je mobilizovat až 4,5 miliardy eur ze soukromého sektoru na financování klíčových strategických projektů infrastruktury (2). Podporuje záměr, aby na pilotní fázi v případě jejího úspěchu navázala provozní fáze 2014–2020 v rámci nástroje EU pro propojení Evropy; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby navrhla opatření k budování kapacity pro využívání inovativních finančních nástrojů s cílem podpořit zapojení veřejných orgánů, jež nemají potřebné znalosti, a to zejména na místní a regionální úrovni. Vítá přijetí nařízení dne 6. července 2012, jímž se zahajuje pilotní fáze 2012–2013 iniciativy projektových dluhopisů EU, jejímž cílem je mobilizovat až 4,5 miliardy eur ze soukromého sektoru na financování klíčových strategických projektů infrastruktury (2). Podporuje záměr, aby na pilotní fázi v případě jejího úspěchu navázala provozní fáze 2014–2020 v rámci nástroje EU pro propojení Evropy;

Granty

| 25. | vítá pracovní programy jakožto nástroje využívající formu grantů, které se používají u zvláštních opatření; |
| --- | --- |

25.

vítá pracovní programy jakožto nástroje využívající formu grantů, které se používají u zvláštních opatření;

| 26. | podotýká, že způsobilost výdajů tak, jak je definována v nástroji pro propojení Evropy, může omezovat provádění projektů. Z tohoto důvodu je třeba provést úpravy, pokud jde o dobu způsobilosti a jednotlivé položky způsobilých nákladů, např. náklady na přípravu, DPH bez nároku na odpočet, nákup pozemků; |
| --- | --- |

26.

podotýká, že způsobilost výdajů tak, jak je definována v nástroji pro propojení Evropy, může omezovat provádění projektů. Z tohoto důvodu je třeba provést úpravy, pokud jde o dobu způsobilosti a jednotlivé položky způsobilých nákladů, např. náklady na přípravu, DPH bez nároku na odpočet, nákup pozemků;

| 27. | je znepokojen tím, že pro všechny návrhy na udělení grantu je vyžadována jenom dohoda členských států. Výbor regionů proto žádá, aby se na výběru případně podílely místní a regionální orgány v souladu s jejich zákonnými pravomocemi; |
| --- | --- |

27.

je znepokojen tím, že pro všechny návrhy na udělení grantu je vyžadována jenom dohoda členských států. Výbor regionů proto žádá, aby se na výběru případně podílely místní a regionální orgány v souladu s jejich zákonnými pravomocemi;

| 28. | zdůrazňuje, že vzhledem k současné situaci, jíž čelí místní a regionální orgány, nebudou moci příjemci zahájit práce včas. Ustanovení týkající se rušení projektů by tedy neměla být příliš restriktivní a měla by umožnit tříleté období namísto dvouletého, jež navrhuje Komise; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že vzhledem k současné situaci, jíž čelí místní a regionální orgány, nebudou moci příjemci zahájit práce včas. Ustanovení týkající se rušení projektů by tedy neměla být příliš restriktivní a měla by umožnit tříleté období namísto dvouletého, jež navrhuje Komise;

Zadávání zakázek

| 29. | připomíná, že 10 miliard eur, jež mají být vyčleněny z Fondu soudržnosti, se musí spravovat podle pravidel přímého řízení, nikoli podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. Zdůrazňuje, že tato zásada může prohloubit nerovnováhu těch zemí EU podporovaných v rámci politiky soudržnosti, které se potýkají s většími obtížemi v oblasti správních, personálních a finančních podmínek. To může pro některé členské státy a regiony představovat překážku bránící předložení propracovaných projektů; |
| --- | --- |

29.

připomíná, že 10 miliard eur, jež mají být vyčleněny z Fondu soudržnosti, se musí spravovat podle pravidel přímého řízení, nikoli podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. Zdůrazňuje, že tato zásada může prohloubit nerovnováhu těch zemí EU podporovaných v rámci politiky soudržnosti, které se potýkají s většími obtížemi v oblasti správních, personálních a finančních podmínek. To může pro některé členské státy a regiony představovat překážku bránící předložení propracovaných projektů;

| 30. | navrhuje, aby pravidla pro způsobilost k čerpání 10 miliard eur, které mají být přesunuty z Fondu soudržnosti, byla v souladu s nařízením o tomto fondu; |
| --- | --- |

30.

navrhuje, aby pravidla pro způsobilost k čerpání 10 miliard eur, které mají být přesunuty z Fondu soudržnosti, byla v souladu s nařízením o tomto fondu;

Finanční nástroje

| 31. | vyzývá k tomu, aby – aniž by tím byla dotčena otázka pravomocí – byla finanční podpora projektů na úrovni nižší, než jsou transevropské sítě, v souladu se zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

31.

vyzývá k tomu, aby – aniž by tím byla dotčena otázka pravomocí – byla finanční podpora projektů na úrovni nižší, než jsou transevropské sítě, v souladu se zásadou subsidiarity;

Plánování, provádění a kontrola

| 32. | podporuje víceleté pracovní programy, o nichž je třeba informovat všechny zainteresované strany. Do přípravy pracovních programů by v souladu se zásadami víceúrovňové správy měli být zapojeni partneři na všech úrovních; |
| --- | --- |

32.

podporuje víceleté pracovní programy, o nichž je třeba informovat všechny zainteresované strany. Do přípravy pracovních programů by v souladu se zásadami víceúrovňové správy měli být zapojeni partneři na všech úrovních;

Víceúrovňová správa

| 33. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány ze zákona zodpovídají za řadu oblastí, na něž se nástroj pro propojení Evropy vztahuje, a že se jich přímo dotýkají navrhovaná opatření k financování transevropských dopravních, energetických a telekomunikačních infrastruktur. Je tudíž naprosto nezbytné respektovat zásady víceúrovňové správy, aby byl zaručen vyvážený územní rozvoj; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány ze zákona zodpovídají za řadu oblastí, na něž se nástroj pro propojení Evropy vztahuje, a že se jich přímo dotýkají navrhovaná opatření k financování transevropských dopravních, energetických a telekomunikačních infrastruktur. Je tudíž naprosto nezbytné respektovat zásady víceúrovňové správy, aby byl zaručen vyvážený územní rozvoj;

| 34. | je toho názoru, že návrh nástroje pro propojení Evropy zjevně nevyvolává otázky týkající se jeho souladu se zásadou subsidiarity (3). Připomíná, že svým rozsahem a účinky mohou projekty nástroje pro propojení Evropy zahrnovat nadnárodní rozměr, a proto se budou muset realizovat na nejvhodnější úrovni: unijní, celostátní, regionální, či místní; |
| --- | --- |

34.

je toho názoru, že návrh nástroje pro propojení Evropy zjevně nevyvolává otázky týkající se jeho souladu se zásadou subsidiarity (3). Připomíná, že svým rozsahem a účinky mohou projekty nástroje pro propojení Evropy zahrnovat nadnárodní rozměr, a proto se budou muset realizovat na nejvhodnější úrovni: unijní, celostátní, regionální, či místní;

| 35. | požaduje, aby byly místní a regionální orgány a další relevantní subjekty zapojeny do rozhodovacího procesu a do procesu plánování v jednotlivých členských státech ohledně orientačního seznamu projektů, které by případně mohly být financovány v rámci nástroje pro propojení Evropy; |
| --- | --- |

35.

požaduje, aby byly místní a regionální orgány a další relevantní subjekty zapojeny do rozhodovacího procesu a do procesu plánování v jednotlivých členských státech ohledně orientačního seznamu projektů, které by případně mohly být financovány v rámci nástroje pro propojení Evropy;

| 36. | požaduje, aby byly místní a regionální orgány co nejdříve informovány o návrzích v rámci nástroje pro propojení Evropy a aby byly aktivně podporovány při začleňování těchto návrhů do přípravy projektů a do územních strategií rozvoje. Je rovněž zásadní, aby všechny zainteresované strany v jednotlivých regionech spolupracovaly na přípravě budoucích projektů v rámci nástroje pro propojení Evropy a na jejich provádění; |
| --- | --- |

36.

požaduje, aby byly místní a regionální orgány co nejdříve informovány o návrzích v rámci nástroje pro propojení Evropy a aby byly aktivně podporovány při začleňování těchto návrhů do přípravy projektů a do územních strategií rozvoje. Je rovněž zásadní, aby všechny zainteresované strany v jednotlivých regionech spolupracovaly na přípravě budoucích projektů v rámci nástroje pro propojení Evropy a na jejich provádění;

| 37. | je toho názoru, že je nutné do konce roku 2012 vypracovat strategická opatření pro povzbuzení regionálních a celostátních orgánů k tomu, aby připravily seznamy navrhovaných investic v oblasti energetiky a telekomunikací, protože jen tak budou mít jednotlivé členské státy dostatek času na přípravu své projektové dokumentace; |
| --- | --- |

37.

je toho názoru, že je nutné do konce roku 2012 vypracovat strategická opatření pro povzbuzení regionálních a celostátních orgánů k tomu, aby připravily seznamy navrhovaných investic v oblasti energetiky a telekomunikací, protože jen tak budou mít jednotlivé členské státy dostatek času na přípravu své projektové dokumentace;

Řízení a provádění

| 38. | zdůrazňuje, že u nových technologií (např. infrastruktury v oblasti alternativních paliv) existují vyšší vstupní překážky než u tradičních infrastruktur, jako je silniční či železniční infrastruktura. Měly by být proto povoleny granty až do výše 50 % místo 20 %; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že u nových technologií (např. infrastruktury v oblasti alternativních paliv) existují vyšší vstupní překážky než u tradičních infrastruktur, jako je silniční či železniční infrastruktura. Měly by být proto povoleny granty až do výše 50 % místo 20 %;

| 39. | zdůrazňuje, že výkonná agentura Evropské komise coby řídící orgán by při provádění nástroje pro propojení Evropy měla úzce spolupracovat s dalšími relevantními veřejnými orgány. Mělo by se zamezit vzniku dodatečných nákladů na zřízení a činnost této agentury; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že výkonná agentura Evropské komise coby řídící orgán by při provádění nástroje pro propojení Evropy měla úzce spolupracovat s dalšími relevantními veřejnými orgány. Mělo by se zamezit vzniku dodatečných nákladů na zřízení a činnost této agentury;

| 40. | zdůrazňuje, že je nutné definovat pravidla pro finanční prostředky v rámci nástroje pro propojení Evropy pro případ, že se jednotliví partneři z různých členských států nebudou schopni dohodnout na provádění určitého projektu; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je nutné definovat pravidla pro finanční prostředky v rámci nástroje pro propojení Evropy pro případ, že se jednotliví partneři z různých členských států nebudou schopni dohodnout na provádění určitého projektu;

| 41. | v souvislosti s tím navrhuje, aby Komise prozkoumala, zda by ESÚS mohla napomoci při řešení potenciálních problémů s prováděním přeshraničních projektů, jež vyplývají z odlišnosti vnitrostátních právních předpisů a z kombinace různých finančních zdrojů definovaných v různých nařízeních; |
| --- | --- |

41.

v souvislosti s tím navrhuje, aby Komise prozkoumala, zda by ESÚS mohla napomoci při řešení potenciálních problémů s prováděním přeshraničních projektů, jež vyplývají z odlišnosti vnitrostátních právních předpisů a z kombinace různých finančních zdrojů definovaných v různých nařízeních;

Soulad s dalšími politikami EU – politika soudržnosti

| 42. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit celkovou slučitelnost projektů, jež jsou financovány ze strukturálních fondů, z Fondu soudržnosti a z nástroje pro propojení Evropy, a očekávaný účinek nástroje pro propojení Evropy na menší projekty; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že je nutné zajistit celkovou slučitelnost projektů, jež jsou financovány ze strukturálních fondů, z Fondu soudržnosti a z nástroje pro propojení Evropy, a očekávaný účinek nástroje pro propojení Evropy na menší projekty;

| 43. | vyzývá Komisi, aby přijala jednoznačná opatření, která zaručí koordinaci a soulad mezi nařízeními týkajícími se strukturálních fondů, zejména pokud jde o navrhování společného strategického rámce a smluv o partnerství, ale také co se pravidel pro způsobilost a možného překrývání financovaných projektů týče; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby přijala jednoznačná opatření, která zaručí koordinaci a soulad mezi nařízeními týkajícími se strukturálních fondů, zejména pokud jde o navrhování společného strategického rámce a smluv o partnerství, ale také co se pravidel pro způsobilost a možného překrývání financovaných projektů týče;

| 44. | upozorňuje na dopad nástroje pro propojení Evropy na územní plánování a na strategie místního a regionálního rozvoje a podporuje opatření k budování kapacity, která místním a regionálním orgánům umožní, aby se náležitě připravily a byly schopny předložit propracované projekty, jež mají být financovány v rámci tohoto nástroje; |
| --- | --- |

44.

upozorňuje na dopad nástroje pro propojení Evropy na územní plánování a na strategie místního a regionálního rozvoje a podporuje opatření k budování kapacity, která místním a regionálním orgánům umožní, aby se náležitě připravily a byly schopny předložit propracované projekty, jež mají být financovány v rámci tohoto nástroje;

| 45. | požaduje, aby byly včas schváleny operační programy a nařízení pro programové období 2014–2020, aby se tak začátkem roku 2014 mohlo zahájit provádění projektů; |
| --- | --- |

45.

požaduje, aby byly včas schváleny operační programy a nařízení pro programové období 2014–2020, aby se tak začátkem roku 2014 mohlo zahájit provádění projektů;

Obecná a závěrečná ustanovení

| 46. | podporuje návrh Komise soustředit se více na výsledky prostřednictvím jasných a měřitelných cílů a ukazatelů výsledků, jež byly předem dohodnuty. Mělo by být definováno několik jasných a spolehlivých ukazatelů, které by měly být všeobecné, spravedlivé a přiměřené a měly by vycházet ze zásady rovného přístupu. Místní a regionální orgány tudíž budou muset mít k dispozici nástroje strategického plánování, aby se zamezilo vzniku dodatečné administrativní zátěže při podávání zpráv. Navíc je třeba provést posouzení zahrnující také dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost; |
| --- | --- |

46.

podporuje návrh Komise soustředit se více na výsledky prostřednictvím jasných a měřitelných cílů a ukazatelů výsledků, jež byly předem dohodnuty. Mělo by být definováno několik jasných a spolehlivých ukazatelů, které by měly být všeobecné, spravedlivé a přiměřené a měly by vycházet ze zásady rovného přístupu. Místní a regionální orgány tudíž budou muset mít k dispozici nástroje strategického plánování, aby se zamezilo vzniku dodatečné administrativní zátěže při podávání zpráv. Navíc je třeba provést posouzení zahrnující také dopad na hospodářskou, sociální a územní soudržnost;

| 47. | vyzývá členské státy, aby více využívaly technické podpory, která je dostupná pro operační programy, s cílem zlepšit schopnost místních a regionálních orgánů a dalších účastníků čerpat prostředky EU. V rámci nástroje pro propojení Evropy je zvlášť důležité, aby i méně rozvinuté členské státy připravily kvalitní projekty s využitím nástrojů technické podpory a aby tak při výzvách k předkládání návrhů na spolufinancování ze strany EU nebyly v nevýhodě oproti jiným členským státům; |
| --- | --- |

47.

vyzývá členské státy, aby více využívaly technické podpory, která je dostupná pro operační programy, s cílem zlepšit schopnost místních a regionálních orgánů a dalších účastníků čerpat prostředky EU. V rámci nástroje pro propojení Evropy je zvlášť důležité, aby i méně rozvinuté členské státy připravily kvalitní projekty s využitím nástrojů technické podpory a aby tak při výzvách k předkládání návrhů na spolufinancování ze strany EU nebyly v nevýhodě oproti jiným členským státům;

| 48. | požaduje podrobnější vymezení, pokud jde o přípravu projektové dokumentace, přípravu projektů, zahajovací postupy a žádosti jednotlivých účastníků (rozdělení úkolů mezi celostátními a místními a regionálními orgány) v rámci nástroje pro propojení Evropy. |
| --- | --- |

48.

požaduje podrobnější vymezení, pokud jde o přípravu projektové dokumentace, přípravu projektů, zahajovací postupy a žádosti jednotlivých účastníků (rozdělení úkolů mezi celostátními a místními a regionálními orgány) v rámci nástroje pro propojení Evropy.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

COM(2011) 665 final/3

Pozměňovací návrh 1

Doplnit nový bod odůvodnění za 2. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Sociální a územní soudržnost Evropy ve značné míře závisí na schopnosti EU dosáhnout rovnováhy mezi různými územními oblastmi a zachovat jejich vynikající propojení. Strukturování evropského území formou velkých dopravních sítí udržitelných z hlediska životního prostředí musí zohlednit nejen potřebu napojit již rozvinuté oblasti: komunikační osy musí samy o sobě také plnit úlohu strukturujících prvků, jež oživí ze sociálně ekonomického hlediska nejvíce znevýhodněná území. Zavedení nástroje pro propojení Evropy musí být rovněž klíčovým prvkem pro územní plánování a rovnováhu mezi regiony.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 3 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| přispívat k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění budováním moderních a vysoce výkonných transevropských sítí, které přinesou další výhody pro celou Evropskou unii, pokud jde o konkurenceschopnost a ekonomickou, sociální a územní soudržnost v rámci jednotného trhu, a vytvoří prostředí více podporující soukromé a veřejné investice kombinací finančních nástrojů a přímé podpory Unie i využitím synergií napříč odvětvími. | přispívat k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění budováním moderních a vysoce výkonných transevropských sítí, které přinesou další výhody pro celou Evropskou unii, pokud jde o konkurenceschopnost a ekonomickou, sociální a územní soudržnost v rámci jednotného trhu, a vytvoří prostředí více podporující soukromé a veřejné investice kombinací finančních nástrojů a přímé podpory Unie i využitím synergií napříč odvětvími. |
| [...] | [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

přispívat k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění budováním moderních a vysoce výkonných transevropských sítí, které přinesou další výhody pro celou Evropskou unii, pokud jde o konkurenceschopnost a ekonomickou, sociální a územní soudržnost v rámci jednotného trhu, a vytvoří prostředí více podporující soukromé a veřejné investice kombinací finančních nástrojů a přímé podpory Unie i využitím synergií napříč odvětvími.

přispívat k inteligentnímu, udržitelnému růstu podporujícímu začlenění budováním moderních a vysoce výkonných transevropských sítí, které přinesou další výhody pro celou Evropskou unii, pokud jde o konkurenceschopnost a ekonomickou, sociální a územní soudržnost v rámci jednotného trhu, a vytvoří prostředí více podporující soukromé a veřejné investice kombinací finančních nástrojů a přímé podpory Unie i využitím synergií napříč odvětvími.

[...]

[...]

Odůvodnění

Viz odstavec 12.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Finanční krytí nástroje pro propojení Evropy lze uplatnit na výdaje související s přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními i hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí přímo k řízení programu a dosažení jeho cílů, a to zejména na studie, schůzky odborníků, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, na výdaje spojené se sítěmi IT a zaměřené na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi výdaji, jež vzniknou Komisi v souvislosti s technickou a administrativní pomocí při řízení programu. | Finanční krytí nástroje pro propojení Evropy lze uplatnit na výdaje související s přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními i hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí přímo k řízení programu a dosažení jeho cílů, a to zejména na studie, schůzky odborníků, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, na výdaje spojené se sítěmi IT a zaměřené na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi výdaji, jež vzniknou Komisi v souvislosti s technickou a administrativní pomocí při řízení programu. |
| [...] | [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Finanční krytí nástroje pro propojení Evropy lze uplatnit na výdaje související s přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními i hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí přímo k řízení programu a dosažení jeho cílů, a to zejména na studie, schůzky odborníků, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, na výdaje spojené se sítěmi IT a zaměřené na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi výdaji, jež vzniknou Komisi v souvislosti s technickou a administrativní pomocí při řízení programu.

Finanční krytí nástroje pro propojení Evropy lze uplatnit na výdaje související s přípravnými, monitorovacími, kontrolními, auditními i hodnotícími činnostmi, kterých je zapotřebí přímo k řízení programu a dosažení jeho cílů, a to zejména na studie, schůzky odborníků, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení, na výdaje spojené se sítěmi IT a zaměřené na zpracování a výměnu informací, spolu se všemi výdaji, jež vzniknou Komisi v souvislosti s technickou a administrativní pomocí při řízení programu.

[...]

[...]

Odůvodnění

Viz odstavec 22.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 7 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V odvětví dopravy jsou pro podporu prostřednictvím finanční pomoci formou zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], jakož i podpůrná opatření programu. Pro získání finanční pomoci Unie podle tohoto nařízení formou grantů jsou způsobilá pouze tato opatření: | V odvětví dopravy jsou pro podporu prostřednictvím finanční pomoci formou zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], jakož i podpůrná opatření programu. Pro získání finanční pomoci Unie podle tohoto nařízení formou grantů jsou způsobilá pouze tato opatření: |
| a) | opatření zavádějící hlavní síť podle kapitoly III nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], včetně zavedení nových technologií a inovací podle článku 39 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V odvětví dopravy jsou pro podporu prostřednictvím finanční pomoci formou zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], jakož i podpůrná opatření programu. Pro získání finanční pomoci Unie podle tohoto nařízení formou grantů jsou způsobilá pouze tato opatření:

V odvětví dopravy jsou pro podporu prostřednictvím finanční pomoci formou zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá pouze opatření přispívající k projektům společného zájmu podle nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], jakož i podpůrná opatření programu. Pro získání finanční pomoci Unie podle tohoto nařízení formou grantů jsou způsobilá pouze tato opatření:

a)

opatření zavádějící hlavní síť podle kapitoly III nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], včetně zavedení nových technologií a inovací podle článku 39 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| a) | opatření zavádějící hlavní síť podle kapitoly III nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], včetně zavedení nových technologií a inovací podle článku 39 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

a)

opatření zavádějící hlavní síť podle kapitoly III nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T], včetně zavedení nových technologií a inovací podle článku 39 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| b) | studie k projektům veřejného zájmu definovaným v čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

b)

studie k projektům veřejného zájmu definovaným v čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| | |
| --- | --- |

c)

| c) | opatření na podporu projektů veřejného zájmu definovaných v čl. 8 odst. 1 písm. a) a d) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

opatření na podporu projektů veřejného zájmu definovaných v čl. 8 odst. 1 písm. a) a d) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| | studie k projektům veřejného zájmu definovaným v čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

studie k projektům veřejného zájmu definovaným v čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| d) | opatření na podporu systémů řízení dopravy v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

d)

opatření na podporu systémů řízení dopravy v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| | opatření na podporu projektů veřejného zájmu definovaných v čl. 8 odst. 1 písm. a) a d) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

opatření na podporu projektů veřejného zájmu definovaných v čl. 8 odst. 1 písm. a) a d) nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| e) | opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 38 nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

e)

opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 38 nařízení (EU) č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| | opatření na podporu systémů řízení dopravy v souladu s článkem 37 nařízení (EU)
  č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

opatření na podporu systémů řízení dopravy v souladu s článkem 37 nařízení (EU)

č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| f) | opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy modernizací stávajícího vozového parku; |
| --- | --- |

f)

opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy modernizací stávajícího vozového parku;

| | opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 38 nařízení (EU)
  č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T]; |
| --- | --- |

opatření na podporu služeb nákladní dopravy v souladu s článkem 38 nařízení (EU)

č. XXX/2012 [hlavní směry pro TEN-T];

| g) | podpůrná opatření programu. |
| --- | --- |

g)

podpůrná opatření programu.

| | opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy modernizací stávajícího vozového parku; |
| --- | --- |

opatření ke snížení hlučnosti železniční nákladní dopravy modernizací stávajícího vozového parku;

| | podpůrná opatření programu. |
| --- | --- |

podpůrná opatření programu.

[...]

[...]

Pozměňovací návrh 5

Čl. 7 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V odvětví telekomunikací jsou pro získání finanční pomoci Unie formou grantu, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se provádějí projekty společného zájmu, a podpůrná opatření programu stanovená v příloze nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro INFSO]. | V odvětví telekomunikací jsou pro získání finanční pomoci Unie formou grantu, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se provádějí projekty společného zájmu, a podpůrná opatření programu stanovená v příloze nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro INFSO]. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V odvětví telekomunikací jsou pro získání finanční pomoci Unie formou grantu, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se provádějí projekty společného zájmu, a podpůrná opatření programu stanovená v příloze nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro INFSO].

V odvětví telekomunikací jsou pro získání finanční pomoci Unie formou grantu, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů podle tohoto nařízení způsobilá všechna opatření, jimiž se provádějí projekty společného zájmu, a podpůrná opatření programu stanovená v příloze nařízení (EU) č. XXXX/2012 [hlavní směry pro INFSO].

Odůvodnění

Čl. 2 odst. 9 návrhu nařízení stanoví, že i veřejné orgány přicházejí v úvahu jako (přímí) příjemci finanční podpory. To je nutné přivítat. Dostupné prostředky by měly být poskytnuty rovněž členským státům a regionům jako finanční podpora programů na rozšíření širokopásmového připojení.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 8 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výdaje mohou být způsobilé ode dne, kdy byla podána žádost o pomoc. [Výdaje na opatření z projektů zahrnutých do prvního víceletého programu mohou být způsobilé od 1. ledna 2014]. | Výdaje mohou být způsobilé ode dne, kdy byla podána žádost o pomoc. [Výdaje na opatření z projektů zahrnutých do prvního víceletého programu mohou být způsobilé od 1. ledna 2014]. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výdaje mohou být způsobilé ode dne, kdy byla podána žádost o pomoc. [Výdaje na opatření z projektů zahrnutých do prvního víceletého programu mohou být způsobilé od 1. ledna 2014].

Výdaje mohou být způsobilé ode dne, kdy byla podána žádost o pomoc. [Výdaje na opatření z projektů zahrnutých do prvního víceletého programu mohou být způsobilé od 1. ledna 2014].

Odůvodnění

Viz odstavec 26.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 8 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výdaje související s nákupem pozemků se za způsobilé náklady nepovažují. | Výdaje související s nákupem pozemků způsobil náklady . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výdaje související s nákupem pozemků se za způsobilé náklady nepovažují.

Výdaje související s nákupem pozemků způsobil náklady .

Odůvodnění

Viz odstavec 26.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 8 odst. 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| DPH se za způsobilý náklad nepovažuje. | DPH bez nároku na odpočet se za způsobilý náklad. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

DPH se za způsobilý náklad nepovažuje.

DPH bez nároku na odpočet se za způsobilý náklad.

Odůvodnění

Viz odstavec 26.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 9 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Návrhy může předkládat jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací, společných podniků nebo veřejných či soukromých podniků nebo orgánů zřízených v členských státech. | Návrhy může předkládat jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací, společných podniků nebo veřejných či soukromých podniků nebo orgánů zřízených v členských státech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Návrhy může předkládat jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací, společných podniků nebo veřejných či soukromých podniků nebo orgánů zřízených v členských státech.

Návrhy může předkládat jeden nebo více členských států, mezinárodních organizací, společných podniků nebo veřejných či soukromých podniků nebo orgánů zřízených v členských státech.

Odůvodnění

Viz odstavec 27.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 10 odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ve vztahu ke grantům na práce:






  i) | železnice a vnitrozemské vodní cesty: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 20 % způsobilých nákladů;míru financování lze zvýšit na 30 % u opatření řešících úzká místa; míru financování lze zvýšit na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ve vztahu ke grantům na práce:

i)

železnice a vnitrozemské vodní cesty: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 20 % způsobilých nákladů;míru financování lze zvýšit na 30 % u opatření řešících úzká místa; míru financování lze zvýšit na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků;

ve vztahu ke grantům na práce:

| i) | železnice a vnitrozemské vodní cesty: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 20 % způsobilých nákladů;míru financování lze zvýšit na 30 % u opatření řešících úzká místa; míru financování lze zvýšit na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků ; |
| --- | --- |

i)

železnice a vnitrozemské vodní cesty: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 20 % způsobilých nákladů;míru financování lze zvýšit na 30 % u opatření řešících úzká místa; míru financování lze zvýšit na 40 % u opatření týkajících se přeshraničních úseků ;

[...]

[...]

Odůvodnění

V některých zemích, jako je Španělsko, je třeba vyvinout větší úsilí, pokud má být dosaženo standardů evropské železniční interoperability, a to s ohledem na výchozí situaci, mimo jiné na odlišný rozchod kolejí a rozdílnou elektrickou soustavu. V této souvislosti máme za to, že je nezbytné upřednostňovat opatření, jež umožní efektivní zahájení interoperability, příchod provozovatelů z podnikatelské části odvětví dopravy a logistiky, kteří budou muset využívat navrhovaných sítí, a vznik optimálního vozového parku atd. Proto se domníváme, že již probíhající zavádění technických řešení, jako je třetí kolejnice (tři kolejnice na pražec, což umožňuje dva rozchody), na stávajících trasách umožní existenci interoperabilních dopravních služeb, aniž by bylo nutné čekat na dokončení koridorů navržených výhradně pro tyto standardy; toto čekání by totiž mohlo vyústit v to, že tyto služby budou skutečně zahájeny až po roce 2020. Taková opatření by měla být vnímána jako jakési „první vlaštovky“ na cestě k dosažení celkové interoperability stanovených koridorů, jež budou doplňovány v průběhu delšího časového období; proto by měly být prioritou pro nástroje financování. Jednou z možností je dát těmto opatřením stejné postavení, jaké mají přeshraniční úseky. Tento návrh je jistým způsobem v souladu s odstavcem 17 v části Politická doporučení, neboť v oblasti železniční dopravy je Španělsko kvůli odlišnému rozchodu kolejí jeden z „nejslabších regionů, jenž se potýká s největšímu potížemi“. Odpovídá také odstavci 26, protože pokud jde o konvenční železniční síť, patří Španělsko kvůli odlišnému rozchodu kolejí do skupiny „zaostávajících regionů“.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 10 odst. 4 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| opatření v oblasti širokopásmových sítí: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 50 % způsobilých nákladů; | opatření v oblasti širokopásmových sítí: výše finanční pomoci Unie nepřekročí % způsobilých nákladů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

opatření v oblasti širokopásmových sítí: výše finanční pomoci Unie nepřekročí 50 % způsobilých nákladů;

opatření v oblasti širokopásmových sítí: výše finanční pomoci Unie nepřekročí % způsobilých nákladů;

Odůvodnění

Zavedení širokopásmových sítí v oblastech s nízkou hustotou obyvatelstva vyžaduje velkou finanční investici. Hospodářské subjekty přitom mají malý či dokonce žádný zájem rozšiřovat své obchodní aktivity na těchto územích. Vzhledem k navrhované míře spolufinancování bude mít odvětví elektronických komunikací potíže plnit cíle vytyčené evropskou digitální agendou, pokud jde o poskytování přístupu k širokopásmovým sítím.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 10 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výše uvedené míry spolufinancování mohou být navýšeny až o 10 procentních bodů u opatření, která mají meziodvětvové synergie, dosahují cílů zmírnění klimatu, zvyšují odolnost vůči klimatu nebo snižují emise skleníkových plynů. Toto navýšení by se nemělo vztahovat na míru spolufinancování uvedenou v článku 11. | Výše uvedené míry spolufinancování mohou být navýšeny až o 10 procentních bodů u opatření, která mají meziodvětvové synergie, dosahují cílů zmírnění klimatu, zvyšují odolnost vůči klimatu nebo snižují emise skleníkových plynů. Toto navýšení by se nemělo vztahovat na míru spolufinancování uvedenou v článku 11. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výše uvedené míry spolufinancování mohou být navýšeny až o 10 procentních bodů u opatření, která mají meziodvětvové synergie, dosahují cílů zmírnění klimatu, zvyšují odolnost vůči klimatu nebo snižují emise skleníkových plynů. Toto navýšení by se nemělo vztahovat na míru spolufinancování uvedenou v článku 11.

Výše uvedené míry spolufinancování mohou být navýšeny až o 10 procentních bodů u opatření, která mají meziodvětvové synergie, dosahují cílů zmírnění klimatu, zvyšují odolnost vůči klimatu nebo snižují emise skleníkových plynů. Toto navýšení by se nemělo vztahovat na míru spolufinancování uvedenou v článku 11.

Odůvodnění

Je třeba stanovit diferencovaný přístup jak k méně rozvinutým regionům, tak k regionům, jež jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými a přírodními podmínkami, jelikož všechna tato kritéria ovlivňují regionální rozvoj, a tudíž je třeba je stejnou měrou zohledňovat při určování míry spolufinancování. V tomto smyslu zahrnula Komise do návrhu nařízení týkajícího se Evropského fondu pro regionální rozvoj na příští programové období zvláštní ustanovení požadující, aby se věnovala zvláštní pozornost specifickým obtížím regionů s těmito zvláštními územními podmínkami, a to na základě článku 174 SFEU.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 11 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na tyto zvláštní výzvy se uplatňují pravidla tohoto nařízení platná pro odvětví dopravy. Při provádění těchto výzev se nejvíce upřednostňují projekty zohledňující vnitrostátní prostředky přidělené v rámci Fondu soudržnosti. | Na tyto zvláštní výzvy se uplatňují pravidla tohoto nařízení platná pro odvětví dopravy. Při provádění těchto výzev se zohlední vnitrostátní prostředky přidělené v rámci Fondu soudržnosti.. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na tyto zvláštní výzvy se uplatňují pravidla tohoto nařízení platná pro odvětví dopravy. Při provádění těchto výzev se nejvíce upřednostňují projekty zohledňující vnitrostátní prostředky přidělené v rámci Fondu soudržnosti.

Na tyto zvláštní výzvy se uplatňují pravidla tohoto nařízení platná pro odvětví dopravy. Při provádění těchto výzev se zohlední vnitrostátní prostředky přidělené v rámci Fondu soudržnosti..

Odůvodnění

Viz odstavec 7.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 12 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| S výjimkou řádně odůvodněných případů Komise zruší finanční pomoc poskytnutou na opatření, jež nebyla zahájena do jednoho roku ode dne zahájení opatření stanoveného v podmínkách poskytnutí finanční pomoci. | S výjimkou řádně odůvodněných případů Komise zruší finanční pomoc poskytnutou na opatření, jež nebyla zahájena do ode dne zahájení opatření stanoveného v podmínkách poskytnutí finanční pomoci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

S výjimkou řádně odůvodněných případů Komise zruší finanční pomoc poskytnutou na opatření, jež nebyla zahájena do jednoho roku ode dne zahájení opatření stanoveného v podmínkách poskytnutí finanční pomoci.

S výjimkou řádně odůvodněných případů Komise zruší finanční pomoc poskytnutou na opatření, jež nebyla zahájena do ode dne zahájení opatření stanoveného v podmínkách poskytnutí finanční pomoci.

Odůvodnění

Zajistí to větší flexibilitu nezbytnou k tomu, aby se příjemcům pomohlo překonat překážky bránící provádění projektů.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 12 odst. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| po zhodnocení pokroku projektu, zejména v případě značných zpoždění při provádění opatření. | po zhodnocení pokroku projektu, zejména v případě značných zpoždění při provádění opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

po zhodnocení pokroku projektu, zejména v případě značných zpoždění při provádění opatření.

po zhodnocení pokroku projektu, zejména v případě značných zpoždění při provádění opatření.

Odůvodnění

Viz odstavec 28.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 12 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise může požadovat vrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do dvou let ode dne dokončení stanoveného v podmínkách pro poskytnutí finanční pomoci nebylo provádění opatření, na něž byla daná finanční pomoc poskytnuta, dokončeno. | Komise může požadovat vrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do let ode dne dokončení stanoveného v podmínkách pro poskytnutí finanční pomoci nebylo provádění opatření, na něž byla daná finanční pomoc poskytnuta, dokončeno. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise může požadovat vrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do dvou let ode dne dokončení stanoveného v podmínkách pro poskytnutí finanční pomoci nebylo provádění opatření, na něž byla daná finanční pomoc poskytnuta, dokončeno.

Komise může požadovat vrácení poskytnuté finanční pomoci, pokud do let ode dne dokončení stanoveného v podmínkách pro poskytnutí finanční pomoci nebylo provádění opatření, na něž byla daná finanční pomoc poskytnuta, dokončeno.

Odůvodnění

Viz odstavec 28.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 12 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Dříve než Komise přijme některé rozhodnutí podle odstavce 1, 2 a 3, přezkoumá aktuální případ a informuje dotčené příjemce tak, aby mohli předložit svá zjištění ve stanovené lhůtě. | Dříve než Komise přijme některé rozhodnutí podle odstavce 1, 2 a 3, přezkoumá aktuální případ a informuje dotčené příjemce tak, aby mohli předložit svá zjištění ve lhůtě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Dříve než Komise přijme některé rozhodnutí podle odstavce 1, 2 a 3, přezkoumá aktuální případ a informuje dotčené příjemce tak, aby mohli předložit svá zjištění ve stanovené lhůtě.

Dříve než Komise přijme některé rozhodnutí podle odstavce 1, 2 a 3, přezkoumá aktuální případ a informuje dotčené příjemce tak, aby mohli předložit svá zjištění ve lhůtě.

Odůvodnění

Viz odstavec 28.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 17 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise přijme víceleté a roční pracovní programy pro jednotlivá odvětví. Komise také může přijmout víceleté a roční pracovní programy pro více než jedno odvětví. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. | Komise přijme víceleté a roční pracovní programy pro jednotlivá odvětví. Komise také může přijmout víceleté a roční pracovní programy pro více než jedno odvětví. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise přijme víceleté a roční pracovní programy pro jednotlivá odvětví. Komise také může přijmout víceleté a roční pracovní programy pro více než jedno odvětví. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

Komise přijme víceleté a roční pracovní programy pro jednotlivá odvětví. Komise také může přijmout víceleté a roční pracovní programy pro více než jedno odvětví. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 24 odst. 2.

Odůvodnění

Viz odstavec 32.

Pozměňovací návrh 19

Článek 17 (nový odstavec 8)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

U nových technologií (např. infrastruktury v oblasti alternativních paliv) existují vyšší vstupní překážky než u tradičních infrastruktur, jako je silniční či železniční infrastruktura. Jsou součástí nových pokynů pro síť TEN-T, ovšem v nástroji pro propojení Evropy chybí ustanovení o jejich financování. Tyto projekty je náročnější financovat. Na druhé straně napomáhají nezávislosti na ropě a podporují cíle bílé knihy o dopravě spočívající ve snížení počtu vozidel používajících tradiční paliva do roku 2030 ve městech o polovinu. Z toho důvodu se domníváme, že není konzistentní, aby byly inovace v dopravě omezeny na 20 % granty, což je nejméně ze všech druhů dopravy.

Pozměňovací návrh 20

Článek 17 (nový odstavec 9)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pozměňovací návrh 21

Čl. 26 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinnosti využívání zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, a to s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení těchto opatření. Hodnocení se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Hodnocení zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření. | Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinnosti využívání zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, a to s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení těchto opatření. Hodnocení se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Hodnocení zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinnosti využívání zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, a to s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení těchto opatření. Hodnocení se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Hodnocení zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření.

Nejpozději do poloviny roku 2018 vypracuje Komise hodnotící zprávu o dosažení cílů všech opatření (na úrovni výsledků a dopadů), účinnosti využívání zdrojů a jejich evropské přidané hodnoty, a to s ohledem na rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení těchto opatření. Hodnocení se navíc zaměří na prostor ke zjednodušení, na vnitřní a vnější soudržnost, na trvalou relevantnost všech cílů, jakož i na příspěvek opatření k naplňování priorit Unie v oblasti inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění. Hodnocení zohlední také výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu předcházejících opatření.

Odůvodnění

Viz odstavec 46.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Tuto roli zdůraznily závěry Evropské rady ze dne 28. a 29. června 2012 („Jak k růstu a zaměstnanosti přispějí evropské politiky“, s. 9).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí.

2

(3)  Stanovisko VR k nástroji pro propojení Evropy bere v potaz konzultaci provedenou sítí Výboru regionů pro monitorování subsidiarity. Zpráva o konzultaci je k dispozici na internetové stránce VR: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

3

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/137

---

Stanovisko Výboru regionů Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES

2012/C 277/13

VÝBOR REGIONŮ

| — | upozorňuje na to, že u sítí vysokého a velmi vysokého napětí je třeba vyřešit otázku levné a efektivní přepravy elektrické energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři a na pevnině do regionů s největší potřebou energie a že v oblasti sítí nízkého a středně vysokého napětí musí být vytvořeny infrastrukturní předpoklady pro řadu nových dodavatelů energie z decentralizovaných zdrojů; |
| --- | --- |

—

upozorňuje na to, že u sítí vysokého a velmi vysokého napětí je třeba vyřešit otázku levné a efektivní přepravy elektrické energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři a na pevnině do regionů s největší potřebou energie a že v oblasti sítí nízkého a středně vysokého napětí musí být vytvořeny infrastrukturní předpoklady pro řadu nových dodavatelů energie z decentralizovaných zdrojů;

| — | zdůrazňuje, že Komise musí členským státům, hospodářství, bankovnímu sektoru a partnerům z celého světa vyslat jasný politický signál, že započaté zvyšování podílu obnovitelných zdrojů na budoucí skladbě zdrojů energie nelze zvrátit a že je výhodné především i pro soukromé investice; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že Komise musí členským státům, hospodářství, bankovnímu sektoru a partnerům z celého světa vyslat jasný politický signál, že započaté zvyšování podílu obnovitelných zdrojů na budoucí skladbě zdrojů energie nelze zvrátit a že je výhodné především i pro soukromé investice;

| — | zdůrazňuje, že pro dosažení cílů EU pro rok 2020 by se mělo důrazněji podporovat rozšiřování inteligentních sítí na místní a regionální úrovni, jak VR požadoval ve svých předchozích stanoviscích (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Tarify pro koncové odběratele závislé na výrobě a poptávce v rámci počítačového řízení zátěže musí být stanoveny tak, aby motivovaly k úsporné spotřebě energie a lépe sladily decentralizovanou výrobu energie s její decentralizovanou spotřebou; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že pro dosažení cílů EU pro rok 2020 by se mělo důrazněji podporovat rozšiřování inteligentních sítí na místní a regionální úrovni, jak VR požadoval ve svých předchozích stanoviscích (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Tarify pro koncové odběratele závislé na výrobě a poptávce v rámci počítačového řízení zátěže musí být stanoveny tak, aby motivovaly k úsporné spotřebě energie a lépe sladily decentralizovanou výrobu energie s její decentralizovanou spotřebou;

| — | vyzývá k posouzení, zda by nebylo vhodnější zvolit mírnější prostředek v podobě návrhu méně podrobných hlavních směrů, jimiž by se řídili vnitrostátní rozhodující činitelé. Komise by tím členským státům poskytla co nejširší prostor pro rozhodování ohledně konkrétního zapojení stávajících struktur, čímž by se usnadnila a upřednostnila vzájemná propojení v případech, kdy má stát zdroje ke zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. To se týká vnitrostátních orgánů pro územní plánování, udělování stavebního povolení a schvalování, jež mohou mít federální uspořádání, stejně jako již existujících regionálních uskupení v rámci třetího balíčku opatření pro vnitřní trh. V zásadě by se měla dávat přednost zapojení institucí, které již úspěšně fungují, před vytvářením nových struktur. |
| --- | --- |

—

vyzývá k posouzení, zda by nebylo vhodnější zvolit mírnější prostředek v podobě návrhu méně podrobných hlavních směrů, jimiž by se řídili vnitrostátní rozhodující činitelé. Komise by tím členským státům poskytla co nejširší prostor pro rozhodování ohledně konkrétního zapojení stávajících struktur, čímž by se usnadnila a upřednostnila vzájemná propojení v případech, kdy má stát zdroje ke zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. To se týká vnitrostátních orgánů pro územní plánování, udělování stavebního povolení a schvalování, jež mohou mít federální uspořádání, stejně jako již existujících regionálních uskupení v rámci třetího balíčku opatření pro vnitřní trh. V zásadě by se měla dávat přednost zapojení institucí, které již úspěšně fungují, před vytvářením nových struktur.

| Zpravodaj | pan Heinz LEHMANN (DE/ELS), poslanec zemského sněmu Saska |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES
  COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD) |

Zpravodaj

pan Heinz LEHMANN (DE/ELS), poslanec zemského sněmu Saska

Odkaz

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o hlavních směrech transevropské energetické infrastruktury a o zrušení rozhodnutí č. 1364/2006/ES

COM(2011) 658 final – 2011/0300 (COD)

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá zaměření nařízení na úplnou integraci vnitřního trhu s energií, která má zajistit, aby žádný z členských států a žádný z regionů nebyl izolován od evropské sítě, a má zaručit bezpečnost dodávek energie, solidaritu mezi členskými státy a dodržování zásad udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí. To je důležitý předpoklad pro to, aby bylo do roku 2020 možné dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů, 20 % zvýšení energetické účinnosti a 20 % zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie; |
| --- | --- |

1.

vítá zaměření nařízení na úplnou integraci vnitřního trhu s energií, která má zajistit, aby žádný z členských států a žádný z regionů nebyl izolován od evropské sítě, a má zaručit bezpečnost dodávek energie, solidaritu mezi členskými státy a dodržování zásad udržitelného rozvoje a ochrany životního prostředí. To je důležitý předpoklad pro to, aby bylo do roku 2020 možné dosáhnout 20 % snížení emisí skleníkových plynů, 20 % zvýšení energetické účinnosti a 20 % zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie;

| 2. | podtrhuje zásadní význam této iniciativy, která má zajistit energetickou bezpečnost při využívání všech druhů technických řešení vhodných k dosažení tohoto cíle, zejména rozvoje přenosových a distribučních soustav, všech druhů dostupných a perspektivních zdrojů energie za využití dostupných podpůrných opatření; |
| --- | --- |

2.

podtrhuje zásadní význam této iniciativy, která má zajistit energetickou bezpečnost při využívání všech druhů technických řešení vhodných k dosažení tohoto cíle, zejména rozvoje přenosových a distribučních soustav, všech druhů dostupných a perspektivních zdrojů energie za využití dostupných podpůrných opatření;

| 3. | očekává, že tento návrh přispěje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a přinese celé Evropské unii rozhodující výhody v podobě konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

3.

očekává, že tento návrh přispěje k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a přinese celé Evropské unii rozhodující výhody v podobě konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti;

| 4. | vítá skutečnost, že pro rychlejší dosažení cílů týkajících se infrastruktury je na období do roku 2020 a na další období určen omezený počet prioritních transevropských koridorů a oblastí, které zahrnují elektrické a plynárenské sítě i infrastrukturu pro přepravu ropy, zemního plynu, oxidu uhličitého a biometanu (upravený bioplyn z bioplynárny), kde jsou opatření EU nejvíc zapotřebí. Zjednodušení a zkrácení postupů při udělování povolení, zlepšení přijímání těchto projektů včasným zapojením veřejnosti, usnadnění regulačního ošetření projektů, spravedlivé rozdělování nákladů v závislosti na jejich přínosech, které zajišťuje soulad výnosů a rizik, a poskytnutí nezbytné tržní podpory a přímé finanční podpory EU udržitelným způsobem přispěje k rychlejšímu provádění projektů společného zájmu; |
| --- | --- |

4.

vítá skutečnost, že pro rychlejší dosažení cílů týkajících se infrastruktury je na období do roku 2020 a na další období určen omezený počet prioritních transevropských koridorů a oblastí, které zahrnují elektrické a plynárenské sítě i infrastrukturu pro přepravu ropy, zemního plynu, oxidu uhličitého a biometanu (upravený bioplyn z bioplynárny), kde jsou opatření EU nejvíc zapotřebí. Zjednodušení a zkrácení postupů při udělování povolení, zlepšení přijímání těchto projektů včasným zapojením veřejnosti, usnadnění regulačního ošetření projektů, spravedlivé rozdělování nákladů v závislosti na jejich přínosech, které zajišťuje soulad výnosů a rizik, a poskytnutí nezbytné tržní podpory a přímé finanční podpory EU udržitelným způsobem přispěje k rychlejšímu provádění projektů společného zájmu;

| 5. | připomíná, že společná evropská energetická síť musí splňovat vyšší bezpečnostní normy. Obzvláště je nutné vyloučit, že kybernetické či fyzické útoky ohrozí bezpečnost dodávek energie v Evropě a negativně ovlivní hospodářskou výkonnost členských států; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že společná evropská energetická síť musí splňovat vyšší bezpečnostní normy. Obzvláště je nutné vyloučit, že kybernetické či fyzické útoky ohrozí bezpečnost dodávek energie v Evropě a negativně ovlivní hospodářskou výkonnost členských států;

A.   
  Výchozí situace

| 6. | konstatuje, že každý členský stát EU má v současnosti svou skladbu zdrojů energie, která je dána zeměpisnými, geologickými a technickými podmínkami, energetickou politikou a potřebami příslušné země. Tuto skladbu tvoří oblast základního zatížení, do níž je doposud dodávána energie především z fosilních zdrojů a energie z jaderných elektráren a určitého podílu obnovitelných zdrojů (vodní energie, tuhé biomasy), a proměnlivého zatížení, kde se využívá některých flexibilních fosilních zdrojů a určitého podílu energie z obnovitelných zdrojů v závislosti na meteorologických podmínkách, který zatím ještě kolísá. Za účelem dosažení dohodnutých cílů v oblasti klimatu bude nutné především zlepšit energetickou účinnost snížením spotřeby tepelné energie, snížit spotřebu pohonných hmot (jež nejsou zohledněny v bilancích primárních paliv) a zvyšovat podíl obnovitelných zdrojů na celkové výrobě energie. Z toho plynoucí přirozené kolísání dodávek je nutné kompenzovat řadou opatření, např. modernizací stávajících elektráren, výstavbou nových, vysoce flexibilních elektráren na zemní plyn s kombinovanou výrobou elektřiny a tepla, rozšířením kapacity pro skladování elektřiny z vodních elektráren nebo využitím jiných skladovacích technologií a zdokonalením a rozšiřováním stávajících přenosových a distribučních systémů. Modernizace je zapotřebí na všech úrovních struktury sítě. Zatímco v oblasti sítí nízkého a středně vysokého napětí musí být vytvořeny infrastrukturní předpoklady pro řadu nových dodavatelů energie z decentralizovaných zdrojů, u sítí vysokého a velmi vysokého napětí je třeba vyřešit otázku levné a efektivní přepravy elektrické energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři a na pevnině do regionů s největší potřebou energie; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že každý členský stát EU má v současnosti svou skladbu zdrojů energie, která je dána zeměpisnými, geologickými a technickými podmínkami, energetickou politikou a potřebami příslušné země. Tuto skladbu tvoří oblast základního zatížení, do níž je doposud dodávána energie především z fosilních zdrojů a energie z jaderných elektráren a určitého podílu obnovitelných zdrojů (vodní energie, tuhé biomasy), a proměnlivého zatížení, kde se využívá některých flexibilních fosilních zdrojů a určitého podílu energie z obnovitelných zdrojů v závislosti na meteorologických podmínkách, který zatím ještě kolísá. Za účelem dosažení dohodnutých cílů v oblasti klimatu bude nutné především zlepšit energetickou účinnost snížením spotřeby tepelné energie, snížit spotřebu pohonných hmot (jež nejsou zohledněny v bilancích primárních paliv) a zvyšovat podíl obnovitelných zdrojů na celkové výrobě energie. Z toho plynoucí přirozené kolísání dodávek je nutné kompenzovat řadou opatření, např. modernizací stávajících elektráren, výstavbou nových, vysoce flexibilních elektráren na zemní plyn s kombinovanou výrobou elektřiny a tepla, rozšířením kapacity pro skladování elektřiny z vodních elektráren nebo využitím jiných skladovacích technologií a zdokonalením a rozšiřováním stávajících přenosových a distribučních systémů. Modernizace je zapotřebí na všech úrovních struktury sítě. Zatímco v oblasti sítí nízkého a středně vysokého napětí musí být vytvořeny infrastrukturní předpoklady pro řadu nových dodavatelů energie z decentralizovaných zdrojů, u sítí vysokého a velmi vysokého napětí je třeba vyřešit otázku levné a efektivní přepravy elektrické energie vyrobené z obnovitelných zdrojů na moři a na pevnině do regionů s největší potřebou energie;

| 7. | k zajištění energetické bezpečnosti členských států je třeba zavádět řešení spočívající v modernizaci, dalším využívání a rozšiřování existujících komerčně využívaných konvenčních a alternativních zdrojů, protože rozhodujícím způsobem zajišťují stabilní fungování elektroenergetických soustav, např. na místní a celostátní úrovni; |
| --- | --- |

7.

k zajištění energetické bezpečnosti členských států je třeba zavádět řešení spočívající v modernizaci, dalším využívání a rozšiřování existujících komerčně využívaných konvenčních a alternativních zdrojů, protože rozhodujícím způsobem zajišťují stabilní fungování elektroenergetických soustav, např. na místní a celostátní úrovni;

| 8. | znovu zdůrazňuje, že pozornost se zde musí zaměřit na testování výkonnějších přenosových a skladovacích technologií, na využití informačních a komunikačních technologií a na podporu sestavování místních a regionálních energetických plánů; |
| --- | --- |

8.

znovu zdůrazňuje, že pozornost se zde musí zaměřit na testování výkonnějších přenosových a skladovacích technologií, na využití informačních a komunikačních technologií a na podporu sestavování místních a regionálních energetických plánů;

| 9. | konstatuje, že v příštích desetiletích může hrát v Evropě důležitou úlohu pro výrobu elektřiny při proměnlivé zátěži také zemní plyn. Z tohoto důvodu je nutné diverzifikovat dovoz zemního plynu, rozvinout jeho výrobu v členských státech EU s využitím konvenčních a nekonvenčních ložisek, a také vyrábět biometan (upravený bioplyn) získávaný z bioplynáren, doplnit plynárenské sítě o dálkové plynovody a zvýšit skladovací kapacity. Základem pro provoz dalších plynových elektráren pro regulaci výkonu je posílení odpovídající infrastruktury pro rozvod plynu v členských státech, v nichž je zemní plyn významným zdrojem energie; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že v příštích desetiletích může hrát v Evropě důležitou úlohu pro výrobu elektřiny při proměnlivé zátěži také zemní plyn. Z tohoto důvodu je nutné diverzifikovat dovoz zemního plynu, rozvinout jeho výrobu v členských státech EU s využitím konvenčních a nekonvenčních ložisek, a také vyrábět biometan (upravený bioplyn) získávaný z bioplynáren, doplnit plynárenské sítě o dálkové plynovody a zvýšit skladovací kapacity. Základem pro provoz dalších plynových elektráren pro regulaci výkonu je posílení odpovídající infrastruktury pro rozvod plynu v členských státech, v nichž je zemní plyn významným zdrojem energie;

| 10. | uznává, že i v dohledné budoucnosti bude muset být část energie v Evropě nevyhnutelně vyráběna z fosilních paliv, i když se má tento podíl neustále snižovat. Technologie pro zachycování a ukládání uhlíku (CCS) může během této doby přispět ke snižování emisí oxidu uhličitého, to však vyžaduje její zdokonalení do podoby technicky proveditelného systému, který lze provozovat za rozumnou cenu a dostatečně bezpečně. Je ovšem třeba pokračovat v jejím výzkumu a vývoji při praktickém ověřování, zejména s ohledem na technické a ekonomické aspekty technologie CCS a s tím spojené dopady na životní prostředí. V zájmu budoucího rozvoje sítě pro přepravu oxidu uhličitého, včetně přeshraniční sítě, by však měly být již nyní učiněny kroky na evropské úrovni; |
| --- | --- |

10.

uznává, že i v dohledné budoucnosti bude muset být část energie v Evropě nevyhnutelně vyráběna z fosilních paliv, i když se má tento podíl neustále snižovat. Technologie pro zachycování a ukládání uhlíku (CCS) může během této doby přispět ke snižování emisí oxidu uhličitého, to však vyžaduje její zdokonalení do podoby technicky proveditelného systému, který lze provozovat za rozumnou cenu a dostatečně bezpečně. Je ovšem třeba pokračovat v jejím výzkumu a vývoji při praktickém ověřování, zejména s ohledem na technické a ekonomické aspekty technologie CCS a s tím spojené dopady na životní prostředí. V zájmu budoucího rozvoje sítě pro přepravu oxidu uhličitého, včetně přeshraniční sítě, by však měly být již nyní učiněny kroky na evropské úrovni;

B.   
  Subsidiarita

| 11. | zdůrazňuje, že se EU dohodla na cílích v oblasti klimatu, jejichž plnění vyžaduje značné úsilí ze strany všech členských států. Jedním z úkolů je výstavba co nejinteligentnější energetické infrastruktury. Vedle začlenění množství drobných a malých výrobců elektrické energie z obnovitelných zdrojů do stávajících sítí a vývoje inteligentních rozvodných sítí, schopných decentralizovaně dosahovat vyváženého stavu, a vedle rozšíření a usnadnění vzájemných propojení se zeměmi s energetickými zdroji, aby byl zvýšen objem výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, je rovněž nutné účinněji a především flexibilněji propojit vnitrostátní infrastruktury. Touto myšlenkou se Komise zabývala již před lety v návrhu týkajícím se transevropské energetické infrastruktury TEN-E; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že se EU dohodla na cílích v oblasti klimatu, jejichž plnění vyžaduje značné úsilí ze strany všech členských států. Jedním z úkolů je výstavba co nejinteligentnější energetické infrastruktury. Vedle začlenění množství drobných a malých výrobců elektrické energie z obnovitelných zdrojů do stávajících sítí a vývoje inteligentních rozvodných sítí, schopných decentralizovaně dosahovat vyváženého stavu, a vedle rozšíření a usnadnění vzájemných propojení se zeměmi s energetickými zdroji, aby byl zvýšen objem výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů, je rovněž nutné účinněji a především flexibilněji propojit vnitrostátní infrastruktury. Touto myšlenkou se Komise zabývala již před lety v návrhu týkajícím se transevropské energetické infrastruktury TEN-E;

| 12. | je si vědom toho, že souběžně s tím vypracovaly členské státy vnitrostátní plány pro zvýšení podílu obnovitelných zdrojů na výrobě energie a vydaly příslušné zákony. Kromě toho probíhá od vstupu třetího energetického balíčku EU v platnost úspěšná spolupráce řady nadnárodních institucí a uskupení; |
| --- | --- |

12.

je si vědom toho, že souběžně s tím vypracovaly členské státy vnitrostátní plány pro zvýšení podílu obnovitelných zdrojů na výrobě energie a vydaly příslušné zákony. Kromě toho probíhá od vstupu třetího energetického balíčku EU v platnost úspěšná spolupráce řady nadnárodních institucí a uskupení;

| 13. | podotýká, že přes existenci těchto již zavedených struktur vznikají při konkrétních přeshraničních energetických projektech problémy, které vyplývají z charakteru vnitrostátních infrastruktur, ze specifických priorit v oblasti energetické politiky či z rozdílných pravomocí. Tento nesoulad vedl k průtahům při plánování, financování a výstavbě projektů TEN-E; |
| --- | --- |

13.

podotýká, že přes existenci těchto již zavedených struktur vznikají při konkrétních přeshraničních energetických projektech problémy, které vyplývají z charakteru vnitrostátních infrastruktur, ze specifických priorit v oblasti energetické politiky či z rozdílných pravomocí. Tento nesoulad vedl k průtahům při plánování, financování a výstavbě projektů TEN-E;

| 14. | konstatuje, že Komise chce tímto návrhem nařízení zajistit, aby bylo možné tento nesoulad co nejdříve identifikovat a co nejrychleji překonat prostřednictvím navrhovaného koordinačního postupu. Cílem návrhu Komise je urychlit omezený počet klíčových přeshraničních projektů a vnitrostátních projektů s výrazným přeshraničním dopadem, jež je třeba chápat jako základní kameny budoucí evropské vysokovýkonnostní přenosové soustavy; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že Komise chce tímto návrhem nařízení zajistit, aby bylo možné tento nesoulad co nejdříve identifikovat a co nejrychleji překonat prostřednictvím navrhovaného koordinačního postupu. Cílem návrhu Komise je urychlit omezený počet klíčových přeshraničních projektů a vnitrostátních projektů s výrazným přeshraničním dopadem, jež je třeba chápat jako základní kameny budoucí evropské vysokovýkonnostní přenosové soustavy;

| 15. | bere na vědomí, že mnohem rozsáhlejší úkol přípravy vnitrostátních sítí pro budoucí dodávky energie zůstává i nadále na jednotlivých členských státech a toto nařízení se jím zabývá pouze nepřímo. Tento postup se řídí evropskými Smlouvami (články 170 až 172 SFEU). Návrh se tedy sice dotýká zásady subsidiarity, ale neporušuje ji, a to kvůli omezenému počtu projektů přeshraničního rozsahu, na něž se vztahuje; |
| --- | --- |

15.

bere na vědomí, že mnohem rozsáhlejší úkol přípravy vnitrostátních sítí pro budoucí dodávky energie zůstává i nadále na jednotlivých členských státech a toto nařízení se jím zabývá pouze nepřímo. Tento postup se řídí evropskými Smlouvami (články 170 až 172 SFEU). Návrh se tedy sice dotýká zásady subsidiarity, ale neporušuje ji, a to kvůli omezenému počtu projektů přeshraničního rozsahu, na něž se vztahuje;

| 16. | zdůrazňuje, že kromě vypracování evropského rámcového plánu pro přeshraniční energetické sítě spočívá užitek v tom, že Komise vysílá členským státům, hospodářství, bankovnímu sektoru a partnerům z celého světa jasný politický signál, že započaté zvyšování podílu obnovitelných zdrojů na budoucí skladbě zdrojů energie nelze zvrátit a že je výhodné především i pro soukromé investice; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že kromě vypracování evropského rámcového plánu pro přeshraniční energetické sítě spočívá užitek v tom, že Komise vysílá členským státům, hospodářství, bankovnímu sektoru a partnerům z celého světa jasný politický signál, že započaté zvyšování podílu obnovitelných zdrojů na budoucí skladbě zdrojů energie nelze zvrátit a že je výhodné především i pro soukromé investice;

| 17. | konstatuje, že jako právní nástroj Komise navrhuje nařízení, které je pro všechny členské státy přímo použitelné a závazné v celém rozsahu. VR je v zásadě považuje za úměrné cíli, kterým je urychlení procesu udělování povolení; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že jako právní nástroj Komise navrhuje nařízení, které je pro všechny členské státy přímo použitelné a závazné v celém rozsahu. VR je v zásadě považuje za úměrné cíli, kterým je urychlení procesu udělování povolení;

| 18. | upozorňuje ovšem na to, že zjednodušení postupů při udělování povolení pro infrastrukturní projekty může představovat značný zásah do pravomocí členských států týkajících se plánování a do práva zúčastněných stran a veřejnosti na zapojení. Ústavou zaručená příslušnost spolkových zemí ve federálních systémech pro prosazování a navrhování plánovacích a povolovacích postupů musí být respektována i u projektů společného zájmu. Nedomnívá se, že lze na veškerá podrobná ustanovení uvedená v kapitole III ještě nahlížet jako na „hlavní směry“ resp. „hlavní rysy“ oblasti transevropských sítí ve smyslu článku 171 SFEU a tudíž jako na opravdu nezbytné minimální sladění vnitrostátních správních řízení; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje ovšem na to, že zjednodušení postupů při udělování povolení pro infrastrukturní projekty může představovat značný zásah do pravomocí členských států týkajících se plánování a do práva zúčastněných stran a veřejnosti na zapojení. Ústavou zaručená příslušnost spolkových zemí ve federálních systémech pro prosazování a navrhování plánovacích a povolovacích postupů musí být respektována i u projektů společného zájmu. Nedomnívá se, že lze na veškerá podrobná ustanovení uvedená v kapitole III ještě nahlížet jako na „hlavní směry“ resp. „hlavní rysy“ oblasti transevropských sítí ve smyslu článku 171 SFEU a tudíž jako na opravdu nezbytné minimální sladění vnitrostátních správních řízení;

| 19. | v této souvislosti vyzývá k posouzení, zda by nebylo vhodnější zvolit mírnější prostředek v podobě návrhu méně podrobných hlavních směrů, jimiž by se řídili vnitrostátní rozhodující činitelé. Komise by tím členským státům poskytla co nejširší prostor pro rozhodování ohledně konkrétního zapojení stávajících struktur, čímž by se usnadnila a upřednostnila vzájemná propojení v případech, kdy má stát zdroje ke zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. To se týká vnitrostátních orgánů pro územní plánování, udělování stavebního povolení a schvalování, jež mohou mít federální uspořádání, stejně jako již existujících regionálních uskupení v rámci třetího balíčku opatření pro vnitřní trh. V zásadě by se měla dávat přednost zapojení institucí, které již úspěšně fungují, před vytvářením nových struktur; |
| --- | --- |

19.

v této souvislosti vyzývá k posouzení, zda by nebylo vhodnější zvolit mírnější prostředek v podobě návrhu méně podrobných hlavních směrů, jimiž by se řídili vnitrostátní rozhodující činitelé. Komise by tím členským státům poskytla co nejširší prostor pro rozhodování ohledně konkrétního zapojení stávajících struktur, čímž by se usnadnila a upřednostnila vzájemná propojení v případech, kdy má stát zdroje ke zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. To se týká vnitrostátních orgánů pro územní plánování, udělování stavebního povolení a schvalování, jež mohou mít federální uspořádání, stejně jako již existujících regionálních uskupení v rámci třetího balíčku opatření pro vnitřní trh. V zásadě by se měla dávat přednost zapojení institucí, které již úspěšně fungují, před vytvářením nových struktur;

| 20. | staví se kriticky k apodikticky stanoveným lhůtám ve správním řízení. Právě u projektů společného zájmu musí být důležitější kvalita než rychlost, protože ta bude mít vedle bezpečnosti dodávek nezanedbatelný vliv na ceny pro koncového odběratele. Vedle zájmů investorů jsou důležitým faktorem pro danou lokalitu také náklady pro místní malé a střední podniky a občany; |
| --- | --- |

20.

staví se kriticky k apodikticky stanoveným lhůtám ve správním řízení. Právě u projektů společného zájmu musí být důležitější kvalita než rychlost, protože ta bude mít vedle bezpečnosti dodávek nezanedbatelný vliv na ceny pro koncového odběratele. Vedle zájmů investorů jsou důležitým faktorem pro danou lokalitu také náklady pro místní malé a střední podniky a občany;

| 21. | vybízí k tomu, aby se k problémům při plánování a provádění projektů společného zájmu přistupovalo zdola nahoru, tedy v souladu se zásadou subsidiarity, a aby byly náležitě prozkoumány všechny varianty řešení. Evropský koordinátor projektů by měl zasáhnout pouze tehdy, když místní, regionální, celostátní či nadnárodní orgány nebudou schopny včas dospět ke shodě. V minulosti se již vyskytly případy, v nichž pomohlo zapojení evropského koordinátora. Existence evropského koordinátora coby pomocníka při řešení obtížných situací se sama o sobě nejeví v rozporu se zásadou subsidiarity. Jeho jmenování či případně prodloužení jeho mandátu by ovšem mělo probíhat na základě společného usnesení Rady ministrů a Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

21.

vybízí k tomu, aby se k problémům při plánování a provádění projektů společného zájmu přistupovalo zdola nahoru, tedy v souladu se zásadou subsidiarity, a aby byly náležitě prozkoumány všechny varianty řešení. Evropský koordinátor projektů by měl zasáhnout pouze tehdy, když místní, regionální, celostátní či nadnárodní orgány nebudou schopny včas dospět ke shodě. V minulosti se již vyskytly případy, v nichž pomohlo zapojení evropského koordinátora. Existence evropského koordinátora coby pomocníka při řešení obtížných situací se sama o sobě nejeví v rozporu se zásadou subsidiarity. Jeho jmenování či případně prodloužení jeho mandátu by ovšem mělo probíhat na základě společného usnesení Rady ministrů a Evropského parlamentu;

| 22. | vítá zřízení vnitrostátního orgánu pro udělování povolení (jednotného kontaktního místa). Mělo by být ponecháno na dané zemi, zda si zvolí integrovaný či koordinovaný systém udělování povolení; |
| --- | --- |

22.

vítá zřízení vnitrostátního orgánu pro udělování povolení (jednotného kontaktního místa). Mělo by být ponecháno na dané zemi, zda si zvolí integrovaný či koordinovaný systém udělování povolení;

| 23. | podporuje navrhované ustanovení o přeshraničním rozdělování nákladů se zapojením Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). Totéž platí i pro povinnost vnitrostátních regulačních orgánů poskytovat investiční pobídky pro projekty společného zájmu prostřednictvím poplatků. Tyto pobídky by měly být přiměřené riziku; |
| --- | --- |

23.

podporuje navrhované ustanovení o přeshraničním rozdělování nákladů se zapojením Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). Totéž platí i pro povinnost vnitrostátních regulačních orgánů poskytovat investiční pobídky pro projekty společného zájmu prostřednictvím poplatků. Tyto pobídky by měly být přiměřené riziku;

| 24. | považuje za nezbytné, aby byl seznam projektů společného zájmu pravidelně přezkoumáván a přizpůsobován změněným požadavkům; |
| --- | --- |

24.

považuje za nezbytné, aby byl seznam projektů společného zájmu pravidelně přezkoumáván a přizpůsobován změněným požadavkům;

C.   
  Akceptace

| 25. | výslovně konstatuje, že technické předpoklady pro dosažení našich ambiciózních cílů v oblasti energetiky a klimatu lze úspěšně vytvořit pouze za účasti občanů, nikdy ne proti nim. Z tohoto důvodu je nutné jednoznačně uvítat včasné informování, zapojení a účast občanů, obcí a místních orgánů; |
| --- | --- |

25.

výslovně konstatuje, že technické předpoklady pro dosažení našich ambiciózních cílů v oblasti energetiky a klimatu lze úspěšně vytvořit pouze za účasti občanů, nikdy ne proti nim. Z tohoto důvodu je nutné jednoznačně uvítat včasné informování, zapojení a účast občanů, obcí a místních orgánů;

| 26. | zdůrazňuje, že přechod na výrobu elektrické energie s nízkými emisemi oxidu uhličitého si žádá změnu uspořádání struktury sítí. Zatímco zapojení nových malých dodavatelů do sítí nízkého a středně vysokého napětí a jejich inteligentní řízení lze v maximální míře uskutečnit bez zásahů do krajiny, pro dokončení nových evropských elektrických dálnic pro velmi vysoké napětí je nezbytné postavit nová vedení, přičemž by se měla upřednostnit vedení, jež by umožnila posílit propojení se státy, které mohou zajistit zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. Náklady na výstavbu těchto systémů nakonec ponesou odběratelé elektrického proudu, proto je důležité, aby bylo jejich technické provedení co nejinteligentnější a nejúčinnější. Sem patří také minimalizace využití půdy. Tuto souvislost je třeba občanům co nejdříve a neustále objasňovat; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že přechod na výrobu elektrické energie s nízkými emisemi oxidu uhličitého si žádá změnu uspořádání struktury sítí. Zatímco zapojení nových malých dodavatelů do sítí nízkého a středně vysokého napětí a jejich inteligentní řízení lze v maximální míře uskutečnit bez zásahů do krajiny, pro dokončení nových evropských elektrických dálnic pro velmi vysoké napětí je nezbytné postavit nová vedení, přičemž by se měla upřednostnit vedení, jež by umožnila posílit propojení se státy, které mohou zajistit zvýšení objemu výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. Náklady na výstavbu těchto systémů nakonec ponesou odběratelé elektrického proudu, proto je důležité, aby bylo jejich technické provedení co nejinteligentnější a nejúčinnější. Sem patří také minimalizace využití půdy. Tuto souvislost je třeba občanům co nejdříve a neustále objasňovat;

| 27. | požaduje, aby vlády jednotlivých zemí vytvořily vhodné pobídky pro spravedlivou kompenzaci ostatních dopadů na občany, obce a místní orgány. Zkušenosti z obcí, ve kterých byly v minulosti prováděny nové stavební projekty tohoto rozsahu, ukázaly, že transparentnost a přítomnost stálé kontaktní osoby zastupující navrhovatele projektu přímo na místě je důležitým předpokladem pro to, aby plánování a výstavba probíhaly podle stanoveného harmonogramu; |
| --- | --- |

27.

požaduje, aby vlády jednotlivých zemí vytvořily vhodné pobídky pro spravedlivou kompenzaci ostatních dopadů na občany, obce a místní orgány. Zkušenosti z obcí, ve kterých byly v minulosti prováděny nové stavební projekty tohoto rozsahu, ukázaly, že transparentnost a přítomnost stálé kontaktní osoby zastupující navrhovatele projektu přímo na místě je důležitým předpokladem pro to, aby plánování a výstavba probíhaly podle stanoveného harmonogramu;

| 28. | zdůrazňuje, že příručka, jež má být vypracována, je důležitým prostředkem pro informování občanů o výhodách rozvoje infrastruktury a inteligentních sítí, pokud jde o bezpečnost dodávek, snižování emisí skleníkových plynů a energetickou účinnost. Nesmí se při tom zamlčovat stinné stránky. Jen na základě úplných a transparentních informací mohou občané pochopit dosah projektu a lépe přijmout jeho případné negativní důsledky. Tok informací se musí řídit danou situací a musí občanům dodávat podstatné informace; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že příručka, jež má být vypracována, je důležitým prostředkem pro informování občanů o výhodách rozvoje infrastruktury a inteligentních sítí, pokud jde o bezpečnost dodávek, snižování emisí skleníkových plynů a energetickou účinnost. Nesmí se při tom zamlčovat stinné stránky. Jen na základě úplných a transparentních informací mohou občané pochopit dosah projektu a lépe přijmout jeho případné negativní důsledky. Tok informací se musí řídit danou situací a musí občanům dodávat podstatné informace;

| 29. | požaduje, aby – vedle hmotného odškodnění občanů, obcí a místních orgánů, jež obzvláště zasáhlo provádění projektů, – byla zveřejňována přijatá preventivní opatření a bylo prováděno posouzení socioekonomických a ekologických dopadů. Zajištění transparentnosti a spravedlivý systém kompenzací jsou nezbytným předpokladem pro akceptaci rychlejšího rozšiřování energetických sítí v budoucnu; |
| --- | --- |

29.

požaduje, aby – vedle hmotného odškodnění občanů, obcí a místních orgánů, jež obzvláště zasáhlo provádění projektů, – byla zveřejňována přijatá preventivní opatření a bylo prováděno posouzení socioekonomických a ekologických dopadů. Zajištění transparentnosti a spravedlivý systém kompenzací jsou nezbytným předpokladem pro akceptaci rychlejšího rozšiřování energetických sítí v budoucnu;

D.   
  Financování

| 30. | bere na vědomí, že dosavadní nástroje pro financování TEN-E se podle Komise neukázaly být dostatečně úspěšné. Má je nahradit nástroj pro propojení Evropy (Connecting Europe Facility). Z prostředků určených v nařízení o infrastruktuře na víceletý finanční rámec ve výši 50 miliard EUR připadají během sedmiletého období na energetiku 9,1 miliardy EUR. Díky tomu jsou k dispozici prostředky na vypracování studií a nástroje pro financování projektů týkajících se elektřiny, zemního plynu a oxidu uhličitého, a také na nevratné granty u těch projektů v oblasti elektřiny a zemního plynu, které pozitivně působí na bezpečnost dodávek, solidaritu a inovace, v jejichž obchodních plánech je prokázána chybějící obchodní životaschopnost a jež získaly rozhodnutí o přeshraničním rozdělení nákladů. Vedle toho mohou být prostřednictvím grantů financovány i ty inteligentní sítě, měřicí zařízení a projekty týkající se oxidu uhličitého, jejichž obchodní životaschopnost prokázat nelze; |
| --- | --- |

30.

bere na vědomí, že dosavadní nástroje pro financování TEN-E se podle Komise neukázaly být dostatečně úspěšné. Má je nahradit nástroj pro propojení Evropy (Connecting Europe Facility). Z prostředků určených v nařízení o infrastruktuře na víceletý finanční rámec ve výši 50 miliard EUR připadají během sedmiletého období na energetiku 9,1 miliardy EUR. Díky tomu jsou k dispozici prostředky na vypracování studií a nástroje pro financování projektů týkajících se elektřiny, zemního plynu a oxidu uhličitého, a také na nevratné granty u těch projektů v oblasti elektřiny a zemního plynu, které pozitivně působí na bezpečnost dodávek, solidaritu a inovace, v jejichž obchodních plánech je prokázána chybějící obchodní životaschopnost a jež získaly rozhodnutí o přeshraničním rozdělení nákladů. Vedle toho mohou být prostřednictvím grantů financovány i ty inteligentní sítě, měřicí zařízení a projekty týkající se oxidu uhličitého, jejichž obchodní životaschopnost prokázat nelze;

| 31. | vítá, že v nástroji pro propojení Evropy je kladen větší důraz na energeticky významné projekty infrastruktury, jež však nejsou komerčně velmi atraktivní. Úspěšné provádění takových projektů by značně přispělo k uskutečnění vnitřního trhu EU a k zabezpečení dodávek energie; |
| --- | --- |

31.

vítá, že v nástroji pro propojení Evropy je kladen větší důraz na energeticky významné projekty infrastruktury, jež však nejsou komerčně velmi atraktivní. Úspěšné provádění takových projektů by značně přispělo k uskutečnění vnitřního trhu EU a k zabezpečení dodávek energie;

| 32. | vzhledem k tomu, že velká část 12 prioritních infrastrukturních projektů v rámci nástroje pro propojení Evropy se týká plynovodů a ropovodů vyžadujících investice s dlouhou dobou návratnosti, se domnívá, že Komise vysílá signál, který je z hlediska energetické politiky jednoznačně chybný, jelikož doposud chybí logické zdůvodnění, jak lze sladit upřednostnění fosilních zdrojů energie s cíli EU pro rok 2020 a s dlouhodobějšími cíli v oblasti ochrany klimatu do roku 2030 a 2050; |
| --- | --- |

32.

vzhledem k tomu, že velká část 12 prioritních infrastrukturních projektů v rámci nástroje pro propojení Evropy se týká plynovodů a ropovodů vyžadujících investice s dlouhou dobou návratnosti, se domnívá, že Komise vysílá signál, který je z hlediska energetické politiky jednoznačně chybný, jelikož doposud chybí logické zdůvodnění, jak lze sladit upřednostnění fosilních zdrojů energie s cíli EU pro rok 2020 a s dlouhodobějšími cíli v oblasti ochrany klimatu do roku 2030 a 2050;

| 33. | zdůrazňuje, že pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 je vedle rychlejšího rozšiřování velkých přenosových sítí třeba důrazněji podporovat také rozšiřování inteligentních sítí na místní a regionální úrovni, jak VR požadoval ve svých předchozích stanoviscích (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Tarify pro koncové odběratele závislé na výrobě a poptávce v rámci počítačového řízení zátěže musí být stanoveny tak, aby motivovaly k úsporné spotřebě energie a lépe sladily decentralizovanou výrobu energie s její decentralizovanou spotřebou. V této souvislosti, pokud zdanění energie představuje jeden z nástrojů, který mohou členské státy využít k boji proti změně klimatu, za podmínek stanovených směrnicí Rady 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, je VR toho názoru, že možné zavedení systému daňového rozlišení se nesmí týkat pouze regionů, ale systém musí být rozšířen na místní orgány, které jsou v EU rovněž uznávány coby plnohodnotní partneři v oblasti udržitelného rozvoje. Tyto orgány by tedy měly mít možnost – zejména v členských státech, kde přispívají k rozvoji inteligentních sítí za účelem zvýšení bezpečnosti dodávek, snížení emisí skleníkových plynů a zlepšení energetické účinnosti – stanovit obecné sazby zdanění spotřeby energie odlišné od příslušných sazeb na celostátní úrovni, pokud bude zachováno rovné zacházení s konkurujícími si zdroji energie a tyto odlišnosti v úrovni zdanění neohrozí řádné fungování vnitřního trhu a výměnu energetických produktů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 je vedle rychlejšího rozšiřování velkých přenosových sítí třeba důrazněji podporovat také rozšiřování inteligentních sítí na místní a regionální úrovni, jak VR požadoval ve svých předchozích stanoviscích (CdR 160/2008 fin, CdR 8/2009 fin, CdR 244/2010 fin, CdR 312/2010 fin, CdR 7/2011 fin a CdR 104/2011 fin). Tarify pro koncové odběratele závislé na výrobě a poptávce v rámci počítačového řízení zátěže musí být stanoveny tak, aby motivovaly k úsporné spotřebě energie a lépe sladily decentralizovanou výrobu energie s její decentralizovanou spotřebou. V této souvislosti, pokud zdanění energie představuje jeden z nástrojů, který mohou členské státy využít k boji proti změně klimatu, za podmínek stanovených směrnicí Rady 2003/96/ES, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny, je VR toho názoru, že možné zavedení systému daňového rozlišení se nesmí týkat pouze regionů, ale systém musí být rozšířen na místní orgány, které jsou v EU rovněž uznávány coby plnohodnotní partneři v oblasti udržitelného rozvoje. Tyto orgány by tedy měly mít možnost – zejména v členských státech, kde přispívají k rozvoji inteligentních sítí za účelem zvýšení bezpečnosti dodávek, snížení emisí skleníkových plynů a zlepšení energetické účinnosti – stanovit obecné sazby zdanění spotřeby energie odlišné od příslušných sazeb na celostátní úrovni, pokud bude zachováno rovné zacházení s konkurujícími si zdroji energie a tyto odlišnosti v úrovni zdanění neohrozí řádné fungování vnitřního trhu a výměnu energetických produktů mezi členskými státy;

| 34. | vzhledem k potřebnému začlenění obnovitelných zdrojů do trhu s energií je nanejvýš znepokojen tím, že jsou z financování v rámci nástroje pro propojení Evropy vyloučeny projekty skladování elektřiny z vodních elektráren (nebo využití jiných technologií). Skladovatelnost energie vyrobené z obnovitelných zdrojů, kterou právě tyto elektrárny umožňují, má klíčový význam při regulaci nestálých zdrojů větrné a solární energie; |
| --- | --- |

34.

vzhledem k potřebnému začlenění obnovitelných zdrojů do trhu s energií je nanejvýš znepokojen tím, že jsou z financování v rámci nástroje pro propojení Evropy vyloučeny projekty skladování elektřiny z vodních elektráren (nebo využití jiných technologií). Skladovatelnost energie vyrobené z obnovitelných zdrojů, kterou právě tyto elektrárny umožňují, má klíčový význam při regulaci nestálých zdrojů větrné a solární energie;

| 35. | vyjadřuje politování nad tím, že Komise zatím dopodrobna nerozpracovala nové finanční nástroje, jež mají být k dispozici od roku 2014. Při výběru těchto nástrojů je třeba dbát na jejich dodatečný užitek. Mají doplnit doposud obvyklé granty a vytvořit konzistentní a jednotný rámec pro financování železničních, energetických a telekomunikačních sítí, který bude vycházet ze zkušeností s finančním nástrojem pro sdílení rizik (Risk Sharing Finance Facility), nástrojem pro úvěrové záruky (Loan Guarantee Instrument) a fondem Marguerite; |
| --- | --- |

35.

vyjadřuje politování nad tím, že Komise zatím dopodrobna nerozpracovala nové finanční nástroje, jež mají být k dispozici od roku 2014. Při výběru těchto nástrojů je třeba dbát na jejich dodatečný užitek. Mají doplnit doposud obvyklé granty a vytvořit konzistentní a jednotný rámec pro financování železničních, energetických a telekomunikačních sítí, který bude vycházet ze zkušeností s finančním nástrojem pro sdílení rizik (Risk Sharing Finance Facility), nástrojem pro úvěrové záruky (Loan Guarantee Instrument) a fondem Marguerite;

| 36. | bere na vědomí, že při financování mají být využívány jak nástroje vlastního a rizikového kapitálu, tak i nástroje cizího kapitálu. Patří sem záruky pro zprostředkovatele, kteří pak poskytují finanční prostředky příjemcům s finančními obtížemi, jakož i sdílení rizik s finančními institucemi za účelem navýšení objemu financování. Jsou zde zahrnuty i projektové dluhopisy (Project Bonds); |
| --- | --- |

36.

bere na vědomí, že při financování mají být využívány jak nástroje vlastního a rizikového kapitálu, tak i nástroje cizího kapitálu. Patří sem záruky pro zprostředkovatele, kteří pak poskytují finanční prostředky příjemcům s finančními obtížemi, jakož i sdílení rizik s finančními institucemi za účelem navýšení objemu financování. Jsou zde zahrnuty i projektové dluhopisy (Project Bonds);

| 37. | co se týče posouzení dopadů, přijímá názor Komise, že navrhované finanční nástroje nevedou k narušení finančního trhu, poněvadž jsou z hospodářského hlediska proveditelné, v jednotlivých případech se jim však nedostává dostatečného financování trhem; |
| --- | --- |

37.

co se týče posouzení dopadů, přijímá názor Komise, že navrhované finanční nástroje nevedou k narušení finančního trhu, poněvadž jsou z hospodářského hlediska proveditelné, v jednotlivých případech se jim však nedostává dostatečného financování trhem;

| 38. | konstatuje, že z toho plyne určitý rozpor s článkem 15 nařízení, v němž se stanoví, že problémy s financováním nemají být kritériem pro způsobilost k podpoře z finančních nástrojů; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že z toho plyne určitý rozpor s článkem 15 nařízení, v němž se stanoví, že problémy s financováním nemají být kritériem pro způsobilost k podpoře z finančních nástrojů;

| 39. | jako v zásadě pozitivní hodnotí to, že z nástroje pro propojení Evropy má být během programového období vyčleněno až 20 % dostupných prostředků na sdílení rizik a nástroje vlastního kapitálu. Při pečlivém propracování se tím rozšiřují možnosti financování a zároveň to na rozdíl od grantů podporuje vlastní odpovědnost podniků. Je ovšem nutné zajistit, aby byla jak při analýze nákladů a přínosů konkrétních projektů, tak při posuzování obchodní životaschopnosti projektů společného zájmu uplatňována přísná kritéria; |
| --- | --- |

39.

jako v zásadě pozitivní hodnotí to, že z nástroje pro propojení Evropy má být během programového období vyčleněno až 20 % dostupných prostředků na sdílení rizik a nástroje vlastního kapitálu. Při pečlivém propracování se tím rozšiřují možnosti financování a zároveň to na rozdíl od grantů podporuje vlastní odpovědnost podniků. Je ovšem nutné zajistit, aby byla jak při analýze nákladů a přínosů konkrétních projektů, tak při posuzování obchodní životaschopnosti projektů společného zájmu uplatňována přísná kritéria;

| 40. | kriticky se zamýšlí nad vhodností navrhovaných finančních nástrojů pro projekty v oblasti rozšiřování energetických sítí; |
| --- | --- |

40.

kriticky se zamýšlí nad vhodností navrhovaných finančních nástrojů pro projekty v oblasti rozšiřování energetických sítí;

| 41. | podtrhuje, že je nezbytné, aby byla kritéria způsobilosti v rámci nástroje pro propojení Evropy uzpůsobena tak, aby zajistila přístup nejvzdálenějších regionů k financování projektů zaměřených na větší energetickou nezávislost těchto území; |
| --- | --- |

41.

podtrhuje, že je nezbytné, aby byla kritéria způsobilosti v rámci nástroje pro propojení Evropy uzpůsobena tak, aby zajistila přístup nejvzdálenějších regionů k financování projektů zaměřených na větší energetickou nezávislost těchto území;

E.   
  Projektové dluhopisy

| 42. | bere na vědomí, že je na období 2012–2013 plánována pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy pod vedením Evropské investiční banky. V úvahu přicházejí projekty, v jejichž plánování se v kontextu hlavních směrů pro TEN-E již značně pokročilo. V posouzení dopadů Komise očekává, že se v pilotní fázi kvalifikuje pouze jeden jediný energetický projekt; |
| --- | --- |

42.

bere na vědomí, že je na období 2012–2013 plánována pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy pod vedením Evropské investiční banky. V úvahu přicházejí projekty, v jejichž plánování se v kontextu hlavních směrů pro TEN-E již značně pokročilo. V posouzení dopadů Komise očekává, že se v pilotní fázi kvalifikuje pouze jeden jediný energetický projekt;

| 43. | sdílí názor Rady evropských energetických regulačních orgánů (CEER), že projektové dluhopisy lze na investice do stávajících sítí použít jen v omezené míře, a to z důvodu problematického vymezení. Mohly by být užitečným nástrojem pro napojení elektráren na moři a pro přeshraniční propojovací vedení; |
| --- | --- |

43.

sdílí názor Rady evropských energetických regulačních orgánů (CEER), že projektové dluhopisy lze na investice do stávajících sítí použít jen v omezené míře, a to z důvodu problematického vymezení. Mohly by být užitečným nástrojem pro napojení elektráren na moři a pro přeshraniční propojovací vedení;

| 44. | připomíná, že tento způsob financování projektů je u provozovatelů sítí zatím neobvyklý. Mohlo by to tedy nějakou dobu trvat, než investoři tento nový druh aktiv přijmou. Komise a EIB by měly vybrat spolehlivě propočtené projekty, aby tak získaly důvěru potenciálních investorů. Cílem musí být dosažení ratingu na stupni „investment grade“, aby byly tyto dluhopisy atraktivní i pro velké institucionální investory; |
| --- | --- |

44.

připomíná, že tento způsob financování projektů je u provozovatelů sítí zatím neobvyklý. Mohlo by to tedy nějakou dobu trvat, než investoři tento nový druh aktiv přijmou. Komise a EIB by měly vybrat spolehlivě propočtené projekty, aby tak získaly důvěru potenciálních investorů. Cílem musí být dosažení ratingu na stupni „investment grade“, aby byly tyto dluhopisy atraktivní i pro velké institucionální investory;

| 45. | z hlediska využití rozpočtových prostředků oceňuje to, že jako doplněk grantů mají být nyní využívány také finanční nástroje. Musí být ovšem zajištěno, aby byly financovány výhradně takové projekty, jež jsou skutečně potřebné, tzn. projekty, které jsou nezbytné a u nichž navíc byla prokázána absence obchodní životaschopnosti. V žádném případě by neměly být nadměrně podporovány projekty, jež jsou tak jako tak životaschopné, a nemělo by se tak vytlačovat financování ze soukromých zdrojů. Obzvláště je třeba zajistit, aby byl podřízený cizí kapitál poskytován pouze na takové projekty, jež jsou spolehlivě propočtené. V žádném případě nesmí vzniknout umělý trh, který by byl udržován při životě jen díky spolufinancování ze strany EU a do něhož by musely být investovány další a další prostředky, aby se zabránilo platební neschopnosti. Během pilotní fáze se musí pravidelně přezkoumávat, zda by z makroekonomického hlediska nebyly výhodnější jiné způsoby podpory. Namísto plánovaných dluhopisů by v úvahu přicházelo konsorciální financování; |
| --- | --- |

45.

z hlediska využití rozpočtových prostředků oceňuje to, že jako doplněk grantů mají být nyní využívány také finanční nástroje. Musí být ovšem zajištěno, aby byly financovány výhradně takové projekty, jež jsou skutečně potřebné, tzn. projekty, které jsou nezbytné a u nichž navíc byla prokázána absence obchodní životaschopnosti. V žádném případě by neměly být nadměrně podporovány projekty, jež jsou tak jako tak životaschopné, a nemělo by se tak vytlačovat financování ze soukromých zdrojů. Obzvláště je třeba zajistit, aby byl podřízený cizí kapitál poskytován pouze na takové projekty, jež jsou spolehlivě propočtené. V žádném případě nesmí vzniknout umělý trh, který by byl udržován při životě jen díky spolufinancování ze strany EU a do něhož by musely být investovány další a další prostředky, aby se zabránilo platební neschopnosti. Během pilotní fáze se musí pravidelně přezkoumávat, zda by z makroekonomického hlediska nebyly výhodnější jiné způsoby podpory. Namísto plánovaných dluhopisů by v úvahu přicházelo konsorciální financování;

| 46. | zdůrazňuje, že financování naléhavě nutného rozšiřování energetické infrastruktury musí zůstat především úkolem podniků. Úkolem EU a členských států je podpořit opatření v oblasti infrastruktury a vytvořit potřebný rámec pro tržní subjekty. Komise by se měla snažit konkretizovat své domněnky, aby vyvrátila existující pochyby ohledně rozsahu nezbytných celkových investic. V každém případě musí být prostřednictvím přiměřených síťových tarifů zaručeno zúročení vloženého kapitálu podle tržních podmínek; |
| --- | --- |

46.

zdůrazňuje, že financování naléhavě nutného rozšiřování energetické infrastruktury musí zůstat především úkolem podniků. Úkolem EU a členských států je podpořit opatření v oblasti infrastruktury a vytvořit potřebný rámec pro tržní subjekty. Komise by se měla snažit konkretizovat své domněnky, aby vyvrátila existující pochyby ohledně rozsahu nezbytných celkových investic. V každém případě musí být prostřednictvím přiměřených síťových tarifů zaručeno zúročení vloženého kapitálu podle tržních podmínek;

F.   
  Souběh s jinými evropskými nařízeními

| 47. | podporuje Komisi v záměru zajistit zjednodušením postupu při udělování povolení, který má být koordinován jediným vnitrostátním orgánem, aby byly projekty společného zájmu dokončovány v kratší lhůtě. Podmínkou je, že v těchto procesech bude vyčleněn potřebný prostor vnitrostátním plánovacím postupům. Pro tento účel má být nejdůležitějším projektům udělen prioritní status. Hlavním předmětem návrhu nařízení jsou procedurální a organizační otázky; |
| --- | --- |

47.

podporuje Komisi v záměru zajistit zjednodušením postupu při udělování povolení, který má být koordinován jediným vnitrostátním orgánem, aby byly projekty společného zájmu dokončovány v kratší lhůtě. Podmínkou je, že v těchto procesech bude vyčleněn potřebný prostor vnitrostátním plánovacím postupům. Pro tento účel má být nejdůležitějším projektům udělen prioritní status. Hlavním předmětem návrhu nařízení jsou procedurální a organizační otázky;

| 48. | konstatuje, že by bylo důsledné přizpůsobit tomuto prioritnímu statusu konkrétní normy, jimž projekty společného zájmu podléhají. Ve své současné podobě nepřináší návrh nařízení žádné podstatné usnadnění. V souladu s požadavky směrnice o stanovištích a rámcové směrnice EU o vodě mají být tyto projekty sice v převažujícím veřejném zájmu, to se však nesmí dotknout konkrétních ustanovení výše uvedených právních předpisů. V tomto směru je návrh nařízení ambivalentní. I nadále je zapotřebí stanoviska Komise podle čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/ES o stanovištích, ačkoliv má Komise sestavit seznam projektů společného zájmu. To se jeví jako zbytečná dvojí kontrola; |
| --- | --- |

48.

konstatuje, že by bylo důsledné přizpůsobit tomuto prioritnímu statusu konkrétní normy, jimž projekty společného zájmu podléhají. Ve své současné podobě nepřináší návrh nařízení žádné podstatné usnadnění. V souladu s požadavky směrnice o stanovištích a rámcové směrnice EU o vodě mají být tyto projekty sice v převažujícím veřejném zájmu, to se však nesmí dotknout konkrétních ustanovení výše uvedených právních předpisů. V tomto směru je návrh nařízení ambivalentní. I nadále je zapotřebí stanoviska Komise podle čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/ES o stanovištích, ačkoliv má Komise sestavit seznam projektů společného zájmu. To se jeví jako zbytečná dvojí kontrola;

| 49. | konstatuje, že stanovením lhůt pro délku procesu udělování povolení se odpovědnost za zjednodušení tohoto procesu uvaluje hlavně na národní či regionální orgány, které toto povolení udělují. Tyto orgány mají přizpůsobit svůj administrativní postup prioritnímu statusu. Konkrétní normy, jež stanovila EU, zůstávají nicméně naproti tomu v zásadě zachovány. Evropská komise by v úzké spolupráci s orgány, které udělují povolení, měla vypracovat praktické návrhy na provedení těchto ustanovení, které by zohledňovaly praktické požadavky na účinné a transparentní postupy. Návrh tak požaduje zjednodušení postupů, aniž by byl v této věci skutečně nápomocen. |
| --- | --- |

49.

konstatuje, že stanovením lhůt pro délku procesu udělování povolení se odpovědnost za zjednodušení tohoto procesu uvaluje hlavně na národní či regionální orgány, které toto povolení udělují. Tyto orgány mají přizpůsobit svůj administrativní postup prioritnímu statusu. Konkrétní normy, jež stanovila EU, zůstávají nicméně naproti tomu v zásadě zachovány. Evropská komise by v úzké spolupráci s orgány, které udělují povolení, měla vypracovat praktické návrhy na provedení těchto ustanovení, které by zohledňovaly praktické požadavky na účinné a transparentní postupy. Návrh tak požaduje zjednodušení postupů, aniž by byl v této věci skutečně nápomocen.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/143 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/143

---

Stanovisko Výboru regionů Horizont 2020 (rámcový program pro výzkum a inovace)

2012/C 277/14

VÝBOR REGIONŮ

formuluje tato klíčová sdělení:

| — | návrh nařízení Rady a programy pro provedení programu Horizont 2020 musí mít silnější zaměření a dopad na každodenní praxi, místní a regionální úroveň tedy musí být vyzvány k aktivní účasti na dosažení cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

návrh nařízení Rady a programy pro provedení programu Horizont 2020 musí mít silnější zaměření a dopad na každodenní praxi, místní a regionální úroveň tedy musí být vyzvány k aktivní účasti na dosažení cílů strategie Evropa 2020;

| — | systém programu Horizont 2020 se třemi prioritami je pro evropský výzkum značným přínosem; |
| --- | --- |

—

systém programu Horizont 2020 se třemi prioritami je pro evropský výzkum značným přínosem;

| — | program Horizont 2020 by měl financovat výzkum a vývoj koncepcí, metod a dalších forem duševního kapitálu potřebných ke spolupráci regionů a měst, univerzit a podniků zaměřené na inovace a zhodnocení znalostí; |
| --- | --- |

—

program Horizont 2020 by měl financovat výzkum a vývoj koncepcí, metod a dalších forem duševního kapitálu potřebných ke spolupráci regionů a měst, univerzit a podniků zaměřené na inovace a zhodnocení znalostí;

| — | regiony a města by z činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI) měly učinit zásadní součást svého ústředního politického programu. Program Horizont 2020 a financování v rámci soudržnosti by měly být využívány k tvorbě koncepcí, nástrojů a dalších předpokladů, s jejichž pomocí mohou místní a regionální orgány aktivně podporovat inovace, brát na sebe riziko a investovat do praktických aplikací činností VaVaI, aby byla zajištěna regionálně přizpůsobená opatření; |
| --- | --- |

—

regiony a města by z činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI) měly učinit zásadní součást svého ústředního politického programu. Program Horizont 2020 a financování v rámci soudržnosti by měly být využívány k tvorbě koncepcí, nástrojů a dalších předpokladů, s jejichž pomocí mohou místní a regionální orgány aktivně podporovat inovace, brát na sebe riziko a investovat do praktických aplikací činností VaVaI, aby byla zajištěna regionálně přizpůsobená opatření;

| — | VR navrhuje, aby strategickým cílem programu Horizont 2020 bylo vytvoření evropské kultury otevřené inovace prostřednictvím zacílených programů a dalších nástrojů. Inovační ekosystémy, klíčové technologie, veřejné zakázky a výzkumná infrastruktura vyžadují rozsáhlý rozvoj; |
| --- | --- |

—

VR navrhuje, aby strategickým cílem programu Horizont 2020 bylo vytvoření evropské kultury otevřené inovace prostřednictvím zacílených programů a dalších nástrojů. Inovační ekosystémy, klíčové technologie, veřejné zakázky a výzkumná infrastruktura vyžadují rozsáhlý rozvoj;

| — | při obnově rámcového programu je třeba zjednodušit postupy v rámci tohoto programu a zvýšit dopad projektů VaVaI financovaných EU; |
| --- | --- |

—

při obnově rámcového programu je třeba zjednodušit postupy v rámci tohoto programu a zvýšit dopad projektů VaVaI financovaných EU;

| — | k dosažení stanovených cílů je rovněž zapotřebí změna smýšlení. VR vyzývá průkopnické regiony, aby vytvořily evropská konsorcia slučující různé schopnosti k vytvoření průlomových společenských inovací pro celoevropské využití; |
| --- | --- |

—

k dosažení stanovených cílů je rovněž zapotřebí změna smýšlení. VR vyzývá průkopnické regiony, aby vytvořily evropská konsorcia slučující různé schopnosti k vytvoření průlomových společenských inovací pro celoevropské využití;

| — | Evropský inovační a technologický institut (EIT) může být specifickým přínosem také pro regionální úroveň. |
| --- | --- |

—

Evropský inovační a technologický institut (EIT) může být specifickým přínosem také pro regionální úroveň.

| Zpravodaj | pan Markku MARKKULA (FI/ELS), člen rady města Espoo |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)
  COM(2011) 809 final |

Zpravodaj

pan Markku MARKKULA (FI/ELS), člen rady města Espoo

Odkaz

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)

COM(2011) 809 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

1.   klíčové sdělení:

Návrh nařízení Rady a programy pro provedení programu Horizont 2020 musí mít silnější zaměření a dopad na každodenní praxi, místní a regionální úroveň tedy musí být vyzvány k aktivní účasti na dosažení cílů strategie Evropa 2020.

| 1. | Návrh Komise je skvělým výchozím bodem pro definování činností EU v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „VaVaI“) v příštím programovém období 2014–2020. Všechny regiony a všechny subjekty v rámci regionu mohou a měly by účinně využívat znalosti. Proto má nesmírný význam šíření a další rozvoj výsledků činností VaVaI v celé Evropě. |
| --- | --- |

1.

Návrh Komise je skvělým výchozím bodem pro definování činností EU v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „VaVaI“) v příštím programovém období 2014–2020. Všechny regiony a všechny subjekty v rámci regionu mohou a měly by účinně využívat znalosti. Proto má nesmírný význam šíření a další rozvoj výsledků činností VaVaI v celé Evropě.

| 2. | K dosažení cílů strategie Evropa 2020 je důležité, aby politika soudržnosti EU přispívala k posílení dovednostní základny a činností v oblasti inovací na místní úrovni a také k rozvoji nástrojů a spolupráce podporujících meziregionální spolupráci v rámci Evropy. Tyto nástroje a spolupráce jsou zapotřebí pro zavádění výsledků programu Horizont 2020 na místní a regionální úrovni. Všechny regionální výzkumné činnosti financované z programu Horizont 2020 by měly zahrnovat rozměr „celosvětové excelence“, což usnadňují zásady inteligentní specializace. Kromě toho by se užší provázání programu Horizont 2020 se strukturálními fondy mělo také patřičně odrazit v operačních programech a ve strategiích pro výzkum, inovace a inteligentní specializaci. |
| --- | --- |

2.

K dosažení cílů strategie Evropa 2020 je důležité, aby politika soudržnosti EU přispívala k posílení dovednostní základny a činností v oblasti inovací na místní úrovni a také k rozvoji nástrojů a spolupráce podporujících meziregionální spolupráci v rámci Evropy. Tyto nástroje a spolupráce jsou zapotřebí pro zavádění výsledků programu Horizont 2020 na místní a regionální úrovni. Všechny regionální výzkumné činnosti financované z programu Horizont 2020 by měly zahrnovat rozměr „celosvětové excelence“, což usnadňují zásady inteligentní specializace. Kromě toho by se užší provázání programu Horizont 2020 se strukturálními fondy mělo také patřičně odrazit v operačních programech a ve strategiích pro výzkum, inovace a inteligentní specializaci.

| 3. | Návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Opatření programu Horizont 2020 jsou zaměřena tak, aby při provedení na úrovni EU umožnila dosažení co největší možné přidané hodnoty a dopadu. Tyto činnosti mohou posílit obecné zásady výzkumu a inovací, podpořit funkce členských států v oblasti výzkumu a zamezit překrývání. Je zvláště důležité, aby program pomohl dosáhnout kritické míry v klíčových oblastech a realizovat vysoce rizikový a dlouhodobý výzkum a vývoj, neboť to umožňuje sdílet riziko a dosáhnout šířky záběru a úspor z rozsahu, jakých by jinak nebylo možné docílit. |
| --- | --- |

3.

Návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Opatření programu Horizont 2020 jsou zaměřena tak, aby při provedení na úrovni EU umožnila dosažení co největší možné přidané hodnoty a dopadu. Tyto činnosti mohou posílit obecné zásady výzkumu a inovací, podpořit funkce členských států v oblasti výzkumu a zamezit překrývání. Je zvláště důležité, aby program pomohl dosáhnout kritické míry v klíčových oblastech a realizovat vysoce rizikový a dlouhodobý výzkum a vývoj, neboť to umožňuje sdílet riziko a dosáhnout šířky záběru a úspor z rozsahu, jakých by jinak nebylo možné docílit.

VÝBOR REGIONŮ

| 4. | zdůrazňuje význam programu Horizont 2020. Plánovaná výše financování 80 miliard EUR je zcela odůvodněná a minimální nutná vzhledem k úloze programu při provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a rovněž při realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru. Nicméně se zdůrazněním, že Evropa potřebuje překonat finanční krizi a vytvořit pevný základ pro vybrané priority ve svém celosvětovém působení, by program Horizont 2020 měl obsahovat nástroje zaměřené na změny v každodenní praxi a zajistit rychlejší společenské výsledky v podobě nových pracovních míst, inteligentního růstu a většího blahobytu jak v krátkodobém, tak i dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje význam programu Horizont 2020. Plánovaná výše financování 80 miliard EUR je zcela odůvodněná a minimální nutná vzhledem k úloze programu při provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a rovněž při realizaci a fungování Evropského výzkumného prostoru. Nicméně se zdůrazněním, že Evropa potřebuje překonat finanční krizi a vytvořit pevný základ pro vybrané priority ve svém celosvětovém působení, by program Horizont 2020 měl obsahovat nástroje zaměřené na změny v každodenní praxi a zajistit rychlejší společenské výsledky v podobě nových pracovních míst, inteligentního růstu a většího blahobytu jak v krátkodobém, tak i dlouhodobém horizontu;

| 5. | vítá cíl programu Horizont 2020 získat více inovací z výzkumu při zohlednění inovačního potenciálu. Je tedy otázkou zásadního významu, aby již před zahájením nového programového období regionální političtí činitelé, univerzity s vazbou na místní úroveň a výzkumné ústavy začaly aktivně vyvíjet společné regionální inovační strategie a prováděcí programy strategicky orientované na inteligentní specializaci a financované společně z různých zdrojů včetně obecních rozpočtů, příspěvků podniků a řady finančních nástrojů EU. V tomto smyslu je důležité, aby se evropská agenda pro výzkum a inovace a vnitrostátní a regionální inovační strategie vzájemně doplňovaly; |
| --- | --- |

5.

vítá cíl programu Horizont 2020 získat více inovací z výzkumu při zohlednění inovačního potenciálu. Je tedy otázkou zásadního významu, aby již před zahájením nového programového období regionální političtí činitelé, univerzity s vazbou na místní úroveň a výzkumné ústavy začaly aktivně vyvíjet společné regionální inovační strategie a prováděcí programy strategicky orientované na inteligentní specializaci a financované společně z různých zdrojů včetně obecních rozpočtů, příspěvků podniků a řady finančních nástrojů EU. V tomto smyslu je důležité, aby se evropská agenda pro výzkum a inovace a vnitrostátní a regionální inovační strategie vzájemně doplňovaly;

| 6. | žádá, aby plány tvořící program Horizont 2020 (co do obsahu, zacílení financování a nástrojů) byly hodnoceny z hlediska jejich dopadu a zejména jejich podpůrného účinku jako součást všech činností VaVaI probíhajících v Evropě. Horizont 2020 je z finančního hlediska obrovský program (80 miliard EUR na období 2014–2020). Co se akcí Marie Curie týče, lze však konstatovat pokles z téměř 1 miliardy eur v roce 2013 na pouhé 0,7 miliardy v roce 2014. Vzhledem k zásluhám programu by měly finanční náklady na tyto akce být srovnatelnější s náklady na Evropskou radu pro výzkum. Kromě toho představuje program Horizont 2020 pouze několik procent celkové evropské činnosti VaVaI, by rozhodování mělo zdůrazňovat evropský systém VaVaI jako celek a pro používání fondů programu Horizont 2020 stanovit jednoznačné priority; |
| --- | --- |

6.

žádá, aby plány tvořící program Horizont 2020 (co do obsahu, zacílení financování a nástrojů) byly hodnoceny z hlediska jejich dopadu a zejména jejich podpůrného účinku jako součást všech činností VaVaI probíhajících v Evropě. Horizont 2020 je z finančního hlediska obrovský program (80 miliard EUR na období 2014–2020). Co se akcí Marie Curie týče, lze však konstatovat pokles z téměř 1 miliardy eur v roce 2013 na pouhé 0,7 miliardy v roce 2014. Vzhledem k zásluhám programu by měly finanční náklady na tyto akce být srovnatelnější s náklady na Evropskou radu pro výzkum. Kromě toho představuje program Horizont 2020 pouze několik procent celkové evropské činnosti VaVaI, by rozhodování mělo zdůrazňovat evropský systém VaVaI jako celek a pro používání fondů programu Horizont 2020 stanovit jednoznačné priority;

| 7. | opakuje (1), že je třeba učinit smělé kroky na praktické úrovni a dát všem úrovním správy v členských státech – místní a regionální, ale také ústřední – větší odpovědnost a zapojit všechny ostatní zainteresované strany. V národních programech reforem je třeba uznat významnou úlohu místních a regionálních orgánů v přípravě a provádění strategie Evropa 2020. Kromě toho to vyžaduje sdílenou odpovědnost všech zúčastněných klíčových aktérů, kteří se prostřednictvím územních paktů zapojují do regionálních činností VaVaI; |
| --- | --- |

7.

opakuje (1), že je třeba učinit smělé kroky na praktické úrovni a dát všem úrovním správy v členských státech – místní a regionální, ale také ústřední – větší odpovědnost a zapojit všechny ostatní zainteresované strany. V národních programech reforem je třeba uznat významnou úlohu místních a regionálních orgánů v přípravě a provádění strategie Evropa 2020. Kromě toho to vyžaduje sdílenou odpovědnost všech zúčastněných klíčových aktérů, kteří se prostřednictvím územních paktů zapojují do regionálních činností VaVaI;

| 8. | žádá, aby se města a regiony ujaly zásadní role ve vytváření nových typů smluv o společném podniku partnerství veřejného a soukromého sektoru s jednotlivci, v nichž bude kladen důraz na silnější postavení uživatelů, na otevřenou inovaci a na zhodnocení excelentních znalostí v zájmu podpory činností VaVaI, jež jsou nezbytné k nalezení inovativních řešení společenských problémů. Jak je již uvedeno v programu Horizont 2020, k dosažení stanoveného cíle, aby se Evropa dostala do vedoucí pozice v řešení velkých společenských problémů, musí být činnosti VaVaI ze své povahy multidisciplinární, víceodvětvové, vícerozměrové a multikulturní, což vyžaduje silné každodenní zapojení. Laboratoře přestaly být tradičním univerzitním zařízením, ale fungují jako regionální inovační ekosystémy a zkušební prostředí pro rychlé testování prototypů mnoha druhů inovací zaměřených na uživatele: nových produktů, postupů, struktur a systémů transformační a přenositelné povahy. Ty nelze vytvářet a udržovat bez aktivního zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby se města a regiony ujaly zásadní role ve vytváření nových typů smluv o společném podniku partnerství veřejného a soukromého sektoru s jednotlivci, v nichž bude kladen důraz na silnější postavení uživatelů, na otevřenou inovaci a na zhodnocení excelentních znalostí v zájmu podpory činností VaVaI, jež jsou nezbytné k nalezení inovativních řešení společenských problémů. Jak je již uvedeno v programu Horizont 2020, k dosažení stanoveného cíle, aby se Evropa dostala do vedoucí pozice v řešení velkých společenských problémů, musí být činnosti VaVaI ze své povahy multidisciplinární, víceodvětvové, vícerozměrové a multikulturní, což vyžaduje silné každodenní zapojení. Laboratoře přestaly být tradičním univerzitním zařízením, ale fungují jako regionální inovační ekosystémy a zkušební prostředí pro rychlé testování prototypů mnoha druhů inovací zaměřených na uživatele: nových produktů, postupů, struktur a systémů transformační a přenositelné povahy. Ty nelze vytvářet a udržovat bez aktivního zapojení místních a regionálních orgánů;

| 9. | zdůrazňuje význam regionální složky v programu Horizont 2020 pro realizaci cíle synergií mezi regionální politikou a politikou výzkumu. Výbor proto žádá zachování nástrojů a programů v rámci Horizontu 2020, jako jsou regiony znalostí a živé laboratoře. Tyto programy mají silný regionální rozměr, regionální účast a regionální dopad, posilují regionální inovační potenciál a přesahují rozměr pouhé „výměny znalostí“; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje význam regionální složky v programu Horizont 2020 pro realizaci cíle synergií mezi regionální politikou a politikou výzkumu. Výbor proto žádá zachování nástrojů a programů v rámci Horizontu 2020, jako jsou regiony znalostí a živé laboratoře. Tyto programy mají silný regionální rozměr, regionální účast a regionální dopad, posilují regionální inovační potenciál a přesahují rozměr pouhé „výměny znalostí“;

| 10. | trvá na tom, že program regiony znalostí nesmí být ukončen, a to ani z toho důvodu, že podobné iniciativy jsou organizovány a ve značné míře dotovány z fondů politiky soudržnosti. Naopak, program regiony znalostí by měl být využíván jako nástroj pro rozvoj regionální excelence a jeho objem by měl být výrazně zvýšen. Tento program může mít zásadní význam při pobízení a podpoře regionů k inteligentní specializaci, aby se staly bránou k intenzivnější evropské spolupráci a učení založenému na referenčním srovnávání. Učení založené na referenčním srovnávání je procesem, který se zaměřuje na společné vytváření systémových změn pomocí referenčního srovnávání a učení prostřednictvím spolupráce; |
| --- | --- |

10.

trvá na tom, že program regiony znalostí nesmí být ukončen, a to ani z toho důvodu, že podobné iniciativy jsou organizovány a ve značné míře dotovány z fondů politiky soudržnosti. Naopak, program regiony znalostí by měl být využíván jako nástroj pro rozvoj regionální excelence a jeho objem by měl být výrazně zvýšen. Tento program může mít zásadní význam při pobízení a podpoře regionů k inteligentní specializaci, aby se staly bránou k intenzivnější evropské spolupráci a učení založenému na referenčním srovnávání. Učení založené na referenčním srovnávání je procesem, který se zaměřuje na společné vytváření systémových změn pomocí referenčního srovnávání a učení prostřednictvím spolupráce;

| 11. | navrhuje, že v zájmu plodné evropské spolupráce by program regiony znalostí měl zastávat zvláštní funkci spočívající ve financování výzkumu o začlenění regionálních aktivit do jednotlivých stěžejních iniciativ. Jedním z cílů programu regiony znalostí by tedy měla být podpora konkurenceschopnosti regionálních ekosystémů orientovaných na výzkum v oblastech digitální agendy a technologií účinně využívajících zdroje, a to jak v evropském, tak v celosvětovém měřítku, což následně vytvoří nové obchodní příležitosti pro zúčastněné malé a střední podniky, které mají klíčovou úlohu při uvádění inovačních produktů na trh a při jejich zavádění; |
| --- | --- |

11.

navrhuje, že v zájmu plodné evropské spolupráce by program regiony znalostí měl zastávat zvláštní funkci spočívající ve financování výzkumu o začlenění regionálních aktivit do jednotlivých stěžejních iniciativ. Jedním z cílů programu regiony znalostí by tedy měla být podpora konkurenceschopnosti regionálních ekosystémů orientovaných na výzkum v oblastech digitální agendy a technologií účinně využívajících zdroje, a to jak v evropském, tak v celosvětovém měřítku, což následně vytvoří nové obchodní příležitosti pro zúčastněné malé a střední podniky, které mají klíčovou úlohu při uvádění inovačních produktů na trh a při jejich zavádění;

| 12. | je znepokojen tím, že ani víceletý finanční rámec Evropské unie navržený pro období 2014–2020, ani program Horizont 2020 nezmiňuje budoucnost programu Inteligentní energie – Evropa, který byl v současném programovém období pro inovace zásadní, pokud jde o místní řízení, finanční inženýrství, přilákání místních subjektů a občanů, dlouhodobou vizi a vytváření sítí, a umožnil zahájení iniciativ jako Pakt starostů a primátorů. Vyzývá proto k vytvoření zvláštního rozpočtového okruhu určeného pro netechnologická řešení v rámci programu Horizont 2020 v duchu programu Inteligentní energie – Evropa a v souladu s ním; |
| --- | --- |

12.

je znepokojen tím, že ani víceletý finanční rámec Evropské unie navržený pro období 2014–2020, ani program Horizont 2020 nezmiňuje budoucnost programu Inteligentní energie – Evropa, který byl v současném programovém období pro inovace zásadní, pokud jde o místní řízení, finanční inženýrství, přilákání místních subjektů a občanů, dlouhodobou vizi a vytváření sítí, a umožnil zahájení iniciativ jako Pakt starostů a primátorů. Vyzývá proto k vytvoření zvláštního rozpočtového okruhu určeného pro netechnologická řešení v rámci programu Horizont 2020 v duchu programu Inteligentní energie – Evropa a v souladu s ním;

2.   klíčové sdělení:

Systém programu Horizont 2020 se třemi prioritami je pro evropský výzkum značným přínosem.

| 13. | V zájmu umocnění regionálního dopadu evropských činností v oblasti VaVaI je třeba se zabývat několika aspekty. Jsou to:






  a) | zlepšování informovanosti veřejnosti o inovacích a dopadu a přenositelnosti činností VaVaI, |
| --- | --- | --- |

13.

V zájmu umocnění regionálního dopadu evropských činností v oblasti VaVaI je třeba se zabývat několika aspekty. Jsou to:

a)

zlepšování informovanosti veřejnosti o inovacích a dopadu a přenositelnosti činností VaVaI,

| b) | vypracování způsobu měření hodnot, jenž napomůže ke zvýšení regionální spolupráce při řešení velkých společenských problémů a vytvořením a provozováním společných platforem pro otevřenou inovaci a partnerství veřejného a soukromého sektoru s jednotlivci, |
| --- | --- |

b)

vypracování způsobu měření hodnot, jenž napomůže ke zvýšení regionální spolupráce při řešení velkých společenských problémů a vytvořením a provozováním společných platforem pro otevřenou inovaci a partnerství veřejného a soukromého sektoru s jednotlivci,

| c) | podpora dialogu mezi vědou a společností, vedoucí k hlubšímu porozumění systémové povahy inovací a prognózy; |
| --- | --- |

c)

podpora dialogu mezi vědou a společností, vedoucí k hlubšímu porozumění systémové povahy inovací a prognózy;

VÝBOR REGIONŮ

| 14. | připomíná, že klíčové otázky v souvislosti s VaVaI v regionech v celé Evropě jsou tyto:






  a) | definování úlohy VaVaI v obnově tradičních postupů ve veřejném sektoru, včetně rozhodování, |
| --- | --- | --- |

14.

připomíná, že klíčové otázky v souvislosti s VaVaI v regionech v celé Evropě jsou tyto:

a)

definování úlohy VaVaI v obnově tradičních postupů ve veřejném sektoru, včetně rozhodování,

| b) | zvýšení významu a využitelnosti výsledků stěžejních iniciativ EU a na tomto základě urychlení provádění těchto činností, |
| --- | --- |

b)

zvýšení významu a využitelnosti výsledků stěžejních iniciativ EU a na tomto základě urychlení provádění těchto činností,

| c) | osvojování schopnosti využívat a uvádět na trh existující poznatky z výzkumu a inovací prostřednictvím partnerství soukromého a veřejného sektoru a sdílením osvědčených postupů a dalších relevantních poznatků; |
| --- | --- |

c)

osvojování schopnosti využívat a uvádět na trh existující poznatky z výzkumu a inovací prostřednictvím partnerství soukromého a veřejného sektoru a sdílením osvědčených postupů a dalších relevantních poznatků;

| 15. | zdůrazňuje, že struktura programu Horizont 2020 se třemi prioritami vytváří příležitosti k dosažení strategických cílů strategie Evropa 2020. Máme-li na paměti, že program Horizont 2020 se soustředí na činnosti VaVaI na úrovni EU, jež by měly být katalyzátorem činností VaVaI v členských státech a regionech, měla by být při reformulaci nařízení o programu Horizont 2020 a souvisejících postupů zohledněna tato doporučení:






  a) | co se týče kritérií pro posuzování a financování, důraz je kladen na celosvětovou excelenci, všechny činnosti čerpají z vědeckých poznatků. Mělo by se však připomenout, že každá priorita potřebuje vlastní kritéria excelence: v první prioritě by mělo jít o vědeckou excelenci, ve druhé prioritě o excelenci průmyslových inovací a obnovu podniků, ve třetí prioritě pak o excelenci a dopad společenských inovací; |
| --- | --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že struktura programu Horizont 2020 se třemi prioritami vytváří příležitosti k dosažení strategických cílů strategie Evropa 2020. Máme-li na paměti, že program Horizont 2020 se soustředí na činnosti VaVaI na úrovni EU, jež by měly být katalyzátorem činností VaVaI v členských státech a regionech, měla by být při reformulaci nařízení o programu Horizont 2020 a souvisejících postupů zohledněna tato doporučení:

a)

co se týče kritérií pro posuzování a financování, důraz je kladen na celosvětovou excelenci, všechny činnosti čerpají z vědeckých poznatků. Mělo by se však připomenout, že každá priorita potřebuje vlastní kritéria excelence: v první prioritě by mělo jít o vědeckou excelenci, ve druhé prioritě o excelenci průmyslových inovací a obnovu podniků, ve třetí prioritě pak o excelenci a dopad společenských inovací;

| b) | v prioritě vynikající věda by měl být kladen větší důraz na význam multidisciplinární povahu budoucích a vznikajících technologií. Kritéria posouzení dopadu by kromě vědeckých publikací a patentů měla zahrnovat také další formy toku poznatků mezi různými aktéry od tvůrců poznatků přes uživatele poznatků až po koncové příjemce; |
| --- | --- |

b)

v prioritě vynikající věda by měl být kladen větší důraz na význam multidisciplinární povahu budoucích a vznikajících technologií. Kritéria posouzení dopadu by kromě vědeckých publikací a patentů měla zahrnovat také další formy toku poznatků mezi různými aktéry od tvůrců poznatků přes uživatele poznatků až po koncové příjemce;

| c) | v prioritě vedoucí postavení v průmyslu by měl být kladen silný důraz na kombinování několika technologií v činnostech VaVaI ke zvýšení potenciálu růstu evropských podniků a zejména malých a středních podniků. Lze podporovat účast malých a středních podniků v konsorciích veřejného a soukromého sektoru. Řešení komplexních průmyslových otázek vyžaduje také větší flexibilitu v činnostech VaVaI, k čemuž je nutné intenzivnější zapojení malých a středních podniků. Technologie by měly být považovány za prostředky usnadňující rychlý rozvoj, i kdyby mělo jít o radikální změnu. Proto by měl být hlavní důraz kladen na integraci digitalizace, lidského chování a dynamiky trhu; |
| --- | --- |

c)

v prioritě vedoucí postavení v průmyslu by měl být kladen silný důraz na kombinování několika technologií v činnostech VaVaI ke zvýšení potenciálu růstu evropských podniků a zejména malých a středních podniků. Lze podporovat účast malých a středních podniků v konsorciích veřejného a soukromého sektoru. Řešení komplexních průmyslových otázek vyžaduje také větší flexibilitu v činnostech VaVaI, k čemuž je nutné intenzivnější zapojení malých a středních podniků. Technologie by měly být považovány za prostředky usnadňující rychlý rozvoj, i kdyby mělo jít o radikální změnu. Proto by měl být hlavní důraz kladen na integraci digitalizace, lidského chování a dynamiky trhu;

| d) | v prioritě společenské výzvy by měl být hlavní důraz kladen na kombinování nejlepších evropských poznatků v projektech velkého rozsahu založených na společné tvorbě, jež Evropě umožní provést velké systémové změny v obnově struktury, přesahující tradiční hranice. Výzkum orientovaný na jednu disciplínu není postačující pro vytvoření poznatků k řešení velkých společenských výzev. Hlavní zájem by se měl přesunout do multidisciplinárních činností VaVaI, které přinášejí koncepce a složky potřebné pro tyto systémové změny v obnově struktury. Těžištěm výzkumu jsou pokusy a pilotní aktivity. Pěkným příkladem je rozsáhlé pole působnosti iniciativy inteligentní města. Zásadní součástí této činnosti je přenositelnost výsledků do jiných podmínek po celé Evropě; |
| --- | --- |

d)

v prioritě společenské výzvy by měl být hlavní důraz kladen na kombinování nejlepších evropských poznatků v projektech velkého rozsahu založených na společné tvorbě, jež Evropě umožní provést velké systémové změny v obnově struktury, přesahující tradiční hranice. Výzkum orientovaný na jednu disciplínu není postačující pro vytvoření poznatků k řešení velkých společenských výzev. Hlavní zájem by se měl přesunout do multidisciplinárních činností VaVaI, které přinášejí koncepce a složky potřebné pro tyto systémové změny v obnově struktury. Těžištěm výzkumu jsou pokusy a pilotní aktivity. Pěkným příkladem je rozsáhlé pole působnosti iniciativy inteligentní města. Zásadní součástí této činnosti je přenositelnost výsledků do jiných podmínek po celé Evropě;

| e) | vzhledem k tomu, že i v krátkodobém horizontu jsou požadovány výsledky světové kvality, by měla být zejména priorita společenské výzvy využita k obnově stávající nedostatečně flexibilní rámcové politiky, jež je rovněž příliš vzdálena praxi v reálných podmínkách. Jednotlivé programy využívají různé způsoby financování v závislosti na svých cílech. Jedním z řešení by mohla být vícefázová politika financování, kde by každá fáze byla účinně financována a výsledky vyhodnocovány na základě kritérií zdůrazňujících potřebu špičkové kvality. Pouze úspěšné projekty splňující tyto požadavky na špičkovou kvalitu by pokračovaly do další fáze. Fáze projektu by mohly být stanoveny po úrovních: 1) proveditelnost, 2) testování, 3) společná tvorba poznatků a 4) zavedení a přenos. První fáze se zaměří na hledání řešení pomocí široké a otevřené výměny. Cílem druhé fáze bude testování různých alternativ a konceptualizace systému. Ve třetí fázi špičkoví vědečtí pracovníci rozpracují požadované složky. Čtvrtá fáze sestává z několika paralelních, aplikovaných a současně vzájemně provázaných testů, jež zvýší společenský dopad projektu; |
| --- | --- |

e)

vzhledem k tomu, že i v krátkodobém horizontu jsou požadovány výsledky světové kvality, by měla být zejména priorita společenské výzvy využita k obnově stávající nedostatečně flexibilní rámcové politiky, jež je rovněž příliš vzdálena praxi v reálných podmínkách. Jednotlivé programy využívají různé způsoby financování v závislosti na svých cílech. Jedním z řešení by mohla být vícefázová politika financování, kde by každá fáze byla účinně financována a výsledky vyhodnocovány na základě kritérií zdůrazňujících potřebu špičkové kvality. Pouze úspěšné projekty splňující tyto požadavky na špičkovou kvalitu by pokračovaly do další fáze. Fáze projektu by mohly být stanoveny po úrovních: 1) proveditelnost, 2) testování, 3) společná tvorba poznatků a 4) zavedení a přenos. První fáze se zaměří na hledání řešení pomocí široké a otevřené výměny. Cílem druhé fáze bude testování různých alternativ a konceptualizace systému. Ve třetí fázi špičkoví vědečtí pracovníci rozpracují požadované složky. Čtvrtá fáze sestává z několika paralelních, aplikovaných a současně vzájemně provázaných testů, jež zvýší společenský dopad projektu;

| f) | výše popsané provádění vícefázových projektů – bude-li probíhat transparentně a budou-li jeho výsledky šířeny efektivně – by i regionům a dalším příjemcům dotací v rámci soudržnosti poskytlo obrovské množství užitečných informací o již existujících poznatcích a potenciálních aktérech v rozvojových činnostech. |
| --- | --- |

f)

výše popsané provádění vícefázových projektů – bude-li probíhat transparentně a budou-li jeho výsledky šířeny efektivně – by i regionům a dalším příjemcům dotací v rámci soudržnosti poskytlo obrovské množství užitečných informací o již existujících poznatcích a potenciálních aktérech v rozvojových činnostech.

3.   klíčové sdělení:

Regiony a města by z činnosti VaVaI měly učinit zásadní součást svého ústředního politického programu. Program Horizont 2020 a financování v rámci soudržnosti by měly být využívány k tvorbě koncepcí, nástrojů a dalších předpokladů, s jejichž pomocí mohou místní a regionální orgány aktivně podporovat inovace, brát na sebe riziko a investovat do praktických aplikací činností VaVaI, aby byla zajištěna regionálně přizpůsobená opatření.

| 16. | Regiony by měly zvýšit svou připravenost využívat výsledky výzkumu. Na to je třeba zaměřit větší pozornost a financování. Rozvinuté kompetence, postupy a nástroje by měly poté být použity tak, aby znásobily výsledky výzkumu a ty měly celoevropské využití. Toho lze dosáhnout pouze intenzivnější součinností ve využívání všech nástrojů financování, tedy programu Horizont 2020, politiky soudržnosti a také vnitrostátních, regionálních a místních zdrojů. Společné využívání prostředků však nestačí, mimo něj jsou zapotřebí změny v operační kultuře a správních postupech. Zejména je zapotřebí posílit regionální spolupráci a společné učení v souvislosti s účinným využíváním strategií RIS3 (národní / regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci). |
| --- | --- |

16.

Regiony by měly zvýšit svou připravenost využívat výsledky výzkumu. Na to je třeba zaměřit větší pozornost a financování. Rozvinuté kompetence, postupy a nástroje by měly poté být použity tak, aby znásobily výsledky výzkumu a ty měly celoevropské využití. Toho lze dosáhnout pouze intenzivnější součinností ve využívání všech nástrojů financování, tedy programu Horizont 2020, politiky soudržnosti a také vnitrostátních, regionálních a místních zdrojů. Společné využívání prostředků však nestačí, mimo něj jsou zapotřebí změny v operační kultuře a správních postupech. Zejména je zapotřebí posílit regionální spolupráci a společné učení v souvislosti s účinným využíváním strategií RIS3 (národní / regionální inovační strategie pro inteligentní specializaci).

| 17. | Doplňkovost programu Horizont 2020 s jinými programy financování EU včetně strukturálních fondů však musí zajistit, že také regiony a města, jež nejsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z těchto fondů, budou podpořeny v rámci tzv. modelu „trojité šroubovice“ (zahrnující místní a regionální orgány, vzdělávací instituce a průmysl), pokud jde o inovace a zhodnocení znalostí. Za tímto účelem a s ohledem na význam programu Horizont 2020 pro EU jako celek by měl rozpočet určený na tento program předpokládat vyčlenění specifických prostředků na výzkum a rozvoj těchto vzájemných vztahů. |
| --- | --- |

17.

Doplňkovost programu Horizont 2020 s jinými programy financování EU včetně strukturálních fondů však musí zajistit, že také regiony a města, jež nejsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z těchto fondů, budou podpořeny v rámci tzv. modelu „trojité šroubovice“ (zahrnující místní a regionální orgány, vzdělávací instituce a průmysl), pokud jde o inovace a zhodnocení znalostí. Za tímto účelem a s ohledem na význam programu Horizont 2020 pro EU jako celek by měl rozpočet určený na tento program předpokládat vyčlenění specifických prostředků na výzkum a rozvoj těchto vzájemných vztahů.

| 18. | K dosažení stanovených cílů je rovněž zapotřebí změna smýšlení. VR vyzývá průkopnické regiony, aby vytvořily evropská konsorcia slučující různé schopnosti k vytvoření průlomových společenských inovací pro celoevropské využití. Žádá také zvýšenou schopnost regionů a měst využívat program Horizont 2020 a další podobné iniciativy. Zvláštní důraz by měl být kladen na plné využití digitalizace a nových klíčových technologií při modernizaci regionální inovační politiky. Dále vybízí regiony, aby přešly k otevřené inovaci, v rámci vize partnerství mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru orientované na lidský prvek, v níž budou mít rozhodující úlohu vysoké školy a další znalostní instituce. |
| --- | --- |

18.

K dosažení stanovených cílů je rovněž zapotřebí změna smýšlení. VR vyzývá průkopnické regiony, aby vytvořily evropská konsorcia slučující různé schopnosti k vytvoření průlomových společenských inovací pro celoevropské využití. Žádá také zvýšenou schopnost regionů a měst využívat program Horizont 2020 a další podobné iniciativy. Zvláštní důraz by měl být kladen na plné využití digitalizace a nových klíčových technologií při modernizaci regionální inovační politiky. Dále vybízí regiony, aby přešly k otevřené inovaci, v rámci vize partnerství mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru orientované na lidský prvek, v níž budou mít rozhodující úlohu vysoké školy a další znalostní instituce.

VÝBOR REGIONŮ

| 19. | zdůrazňuje doplňkový charakter programu Horizont 2020 vůči činnostem VaVaI v členských státech. Provádění programu Horizont 2020 by zejména mělo mít za následek vznik programů a dalších finančních nástrojů, které budou na evropské inovační politiky účinkovat jako katalyzátor, podpoří inovativní činnost a zvýší zapojení podniků, zejména malých a středních podniků. To vyžaduje povzbuzování k nesení rizika, které bývá s významnými inovacemi často spjato, a žádá rovněž zvýšení financování pro malé a střední podniky, zejména při rychlém testování prototypů, uvádění inovačních produktů na trh a jejich zavádění; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje doplňkový charakter programu Horizont 2020 vůči činnostem VaVaI v členských státech. Provádění programu Horizont 2020 by zejména mělo mít za následek vznik programů a dalších finančních nástrojů, které budou na evropské inovační politiky účinkovat jako katalyzátor, podpoří inovativní činnost a zvýší zapojení podniků, zejména malých a středních podniků. To vyžaduje povzbuzování k nesení rizika, které bývá s významnými inovacemi často spjato, a žádá rovněž zvýšení financování pro malé a střední podniky, zejména při rychlém testování prototypů, uvádění inovačních produktů na trh a jejich zavádění;

| 20. | požaduje provést změny v úloze Společného výzkumného střediska (JRC), jež by mělo asistovat při přijímání rozhodnutí na místní a regionální úrovni o nejnovějších výsledcích činností VaVaI. Toto zaměření by mělo být realizováno v úzké koordinaci s nejnovějším vývojem platformy inteligentní specializace. Namísto zpráv a dalších publikací by se výsledky měly mnohem více týkat financování pokusů a rychlého testování prototypů, aplikování poznatků z výzkumu na praktické postupy vedoucí ke změně ve všech částech Evropy, což zvýší kapitál využitelný k obnově na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

20.

požaduje provést změny v úloze Společného výzkumného střediska (JRC), jež by mělo asistovat při přijímání rozhodnutí na místní a regionální úrovni o nejnovějších výsledcích činností VaVaI. Toto zaměření by mělo být realizováno v úzké koordinaci s nejnovějším vývojem platformy inteligentní specializace. Namísto zpráv a dalších publikací by se výsledky měly mnohem více týkat financování pokusů a rychlého testování prototypů, aplikování poznatků z výzkumu na praktické postupy vedoucí ke změně ve všech částech Evropy, což zvýší kapitál využitelný k obnově na regionální a místní úrovni;

| 21. | věnuje zvláštní pozornost možnostem zajištění rozvoje a využívání nových účinných nástrojů se silným regionálním rozměrem. Politické pokyny již v programu Horizont 2020 existují. Ve zvláštním programu pro provedení programu Horizont 2020 jsou výslovně uvedeny dva prvky: význam pro regionální úroveň a koordinace se zdroji financování soudržnosti. Priorita společenské výzvy obsahuje zmínku o odstranění rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v Evropě, např. využitím spolupráce mezi vynikajícími výzkumnými ústavy a méně rozvinutými regiony, odhalováním excelence v méně rozvinutých regionech a usnadněním přejímání poznatků z provádění dané politiky na regionální úrovni; |
| --- | --- |

21.

věnuje zvláštní pozornost možnostem zajištění rozvoje a využívání nových účinných nástrojů se silným regionálním rozměrem. Politické pokyny již v programu Horizont 2020 existují. Ve zvláštním programu pro provedení programu Horizont 2020 jsou výslovně uvedeny dva prvky: význam pro regionální úroveň a koordinace se zdroji financování soudržnosti. Priorita společenské výzvy obsahuje zmínku o odstranění rozdílů v oblasti výzkumu a inovací v Evropě, např. využitím spolupráce mezi vynikajícími výzkumnými ústavy a méně rozvinutými regiony, odhalováním excelence v méně rozvinutých regionech a usnadněním přejímání poznatků z provádění dané politiky na regionální úrovni;

| 22. | apeluje na místní a regionální orgány, aby zastávaly v rámci programu Horizont 2020 aktivní úlohu. K co nejlepšímu zužitkování programu Horizont 2020 se místní a regionální orgány musí vypořádat s otázkou rozvoje meziregionální a celoevropské spolupráce. K tomuto účelu musí také využívat potenciálu evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (2). Musí být zejména schopny rozvíjet společné platformy (jako inovační fóra a testovací prostředí pro spolupráci, jež integrují reálný a virtuální svět) k podpoře otevřené inovace a regionálních inovačních ekosystémů. Aktivní evropská spolupráce by umožnila úspory z rozsahu a vytvoření širších trhů pro místní podniky a další rozvoj na místní úrovni. Inteligentní specializace – jakožto hlavní zásada programu Horizont 2020 i politiky soudržnosti – otevírá těmto možnostem nové obzory; |
| --- | --- |

22.

apeluje na místní a regionální orgány, aby zastávaly v rámci programu Horizont 2020 aktivní úlohu. K co nejlepšímu zužitkování programu Horizont 2020 se místní a regionální orgány musí vypořádat s otázkou rozvoje meziregionální a celoevropské spolupráce. K tomuto účelu musí také využívat potenciálu evropského seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) (2). Musí být zejména schopny rozvíjet společné platformy (jako inovační fóra a testovací prostředí pro spolupráci, jež integrují reálný a virtuální svět) k podpoře otevřené inovace a regionálních inovačních ekosystémů. Aktivní evropská spolupráce by umožnila úspory z rozsahu a vytvoření širších trhů pro místní podniky a další rozvoj na místní úrovni. Inteligentní specializace – jakožto hlavní zásada programu Horizont 2020 i politiky soudržnosti – otevírá těmto možnostem nové obzory;

| 23. | zdůrazňuje, že provádění programu Horizont 2020 by mělo klást důraz na systémovou povahu řetězce činností VAVaI a jeho konečných článků, jinými slovy na komercializaci výsledků výzkumu na trzích. Nárůst iniciativ otevřené inovace vyžaduje více výzkumných činností orientovaných na inovativní přístup a inovační ekosystémy. Proto by multidisciplinární činnosti VAVaI měly být zaměřeny zejména na prostředky usnadňující inovační změnu, včetně prognóz, lidského kapitálu, kompetencí pro obnovu a systému měření pro hodnocení inovací; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že provádění programu Horizont 2020 by mělo klást důraz na systémovou povahu řetězce činností VAVaI a jeho konečných článků, jinými slovy na komercializaci výsledků výzkumu na trzích. Nárůst iniciativ otevřené inovace vyžaduje více výzkumných činností orientovaných na inovativní přístup a inovační ekosystémy. Proto by multidisciplinární činnosti VAVaI měly být zaměřeny zejména na prostředky usnadňující inovační změnu, včetně prognóz, lidského kapitálu, kompetencí pro obnovu a systému měření pro hodnocení inovací;

| 24. | navrhuje, aby strategickým cílem programu Horizont 2020 bylo vytvoření evropské kultury otevřené inovace prostřednictvím zacílených programů a dalších nástrojů, např. k zapojení koncových uživatelů, občanů a organizací občanské společnosti do rozvoje metod a nástrojů pro otevřenou inovaci založených na IKT. Cíl by měl zahrnovat aktivity k vytvoření přenositelných zkušeností s řízením, metodami a nástroji otevřené inovace a s prostředím jejího využití. Je zapotřebí experimentální přístup, zejména v oblastech, kde inovace související s digitalizací mohou mít obrovský dopad, což jsou např. inteligentní města a inteligentní mobilita. |
| --- | --- |

24.

navrhuje, aby strategickým cílem programu Horizont 2020 bylo vytvoření evropské kultury otevřené inovace prostřednictvím zacílených programů a dalších nástrojů, např. k zapojení koncových uživatelů, občanů a organizací občanské společnosti do rozvoje metod a nástrojů pro otevřenou inovaci založených na IKT. Cíl by měl zahrnovat aktivity k vytvoření přenositelných zkušeností s řízením, metodami a nástroji otevřené inovace a s prostředím jejího využití. Je zapotřebí experimentální přístup, zejména v oblastech, kde inovace související s digitalizací mohou mít obrovský dopad, což jsou např. inteligentní města a inteligentní mobilita.

4.   klíčové sdělení:

Při obnově rámcového programu je třeba zjednodušit postupy v rámci tohoto programu a zvýšit dopad projektů VaVaI financovaných EU.

| 25. | Jedním z nejvýznamnějších přínosů, jenž se od programu Horizont 2020 očekává, je racionalizace správních postupů. Cílem by měla být témata výzkumu a flexibilní a transparentní systémy financování, jež jsou natolik přitažlivé, aby to univerzitám, výzkumným ústavů a podnikům stálo za to hledat rozsáhlou evropskou spolupráci a vynaložit na toto úsilí značný objem vlastních finančních prostředků. Co se týče monitorování výdajů z dotací, za přiměřená kontrolní opatření lze považovat, pokud jsou založena na vedení právně platného účetnictví každým subjektem a na běžném auditu. To by značně snížilo počet auditů prováděných úředníky EU a správy členského státu, na úroveň ještě nižší, než se plánovalo. |
| --- | --- |

25.

Jedním z nejvýznamnějších přínosů, jenž se od programu Horizont 2020 očekává, je racionalizace správních postupů. Cílem by měla být témata výzkumu a flexibilní a transparentní systémy financování, jež jsou natolik přitažlivé, aby to univerzitám, výzkumným ústavů a podnikům stálo za to hledat rozsáhlou evropskou spolupráci a vynaložit na toto úsilí značný objem vlastních finančních prostředků. Co se týče monitorování výdajů z dotací, za přiměřená kontrolní opatření lze považovat, pokud jsou založena na vedení právně platného účetnictví každým subjektem a na běžném auditu. To by značně snížilo počet auditů prováděných úředníky EU a správy členského státu, na úroveň ještě nižší, než se plánovalo.

VÝBOR REGIONŮ

| 26. | žádá zjednodušení správy a zdůrazňuje, že administrativní postupy by vždy měly sloužit stanoveným cílům projektů. Zřízením jednotného kontaktního místa u Evropské komise lze zamezit roztříštění koordinace inovačních projektů. To je důležité zejména pro multidisciplinární projekty nebo projekty financované z různých evropských fondů; |
| --- | --- |

26.

žádá zjednodušení správy a zdůrazňuje, že administrativní postupy by vždy měly sloužit stanoveným cílům projektů. Zřízením jednotného kontaktního místa u Evropské komise lze zamezit roztříštění koordinace inovačních projektů. To je důležité zejména pro multidisciplinární projekty nebo projekty financované z různých evropských fondů;

| 27. | domnívá se, že je nezbytné změnit článek 24 návrhu nařízení o pravidlech pro účast (COM(2011) 810 final), jenž se týká nepřímých nákladů. Podle stávajícího navrhovaného modelu (paušální sazby) se nepřímé náklady stanoví za použití paušální sazby ve výši 20 % celkových přímých způsobilých nákladů. To by vytvářelo často zbytečné potíže s krytím skutečných nepřímých nákladů. Buď by měla být tato sazba výrazně zvýšena, nebo by mělo být i u nepřímých nákladů umožněno uznat skutečné náklady; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že je nezbytné změnit článek 24 návrhu nařízení o pravidlech pro účast (COM(2011) 810 final), jenž se týká nepřímých nákladů. Podle stávajícího navrhovaného modelu (paušální sazby) se nepřímé náklady stanoví za použití paušální sazby ve výši 20 % celkových přímých způsobilých nákladů. To by vytvářelo často zbytečné potíže s krytím skutečných nepřímých nákladů. Buď by měla být tato sazba výrazně zvýšena, nebo by mělo být i u nepřímých nákladů umožněno uznat skutečné náklady;

| 28. | vítá soulad programu Horizont 2020 a politiky soudržnosti a provázanost různých programů a finančních nástrojů EU. K zajištění nutných změn by však programy Horizontu 2020 měly být podrobněji definovány. To znamená, že každý program by měl přijmout kritéria zohledňující cíle daného programu, přitom by však všechny dodržovaly společnou zásadu, že projekt by měl zahrnovat účinná opatření zajišťující přenos výsledků výzkumu k využívání osobami nezapojenými do projektu. Ke zvýšení dopadu by využívání financování během projektu mělo být flexibilnější. Podstatné jsou výsledky, nikoli administrativa; |
| --- | --- |

28.

vítá soulad programu Horizont 2020 a politiky soudržnosti a provázanost různých programů a finančních nástrojů EU. K zajištění nutných změn by však programy Horizontu 2020 měly být podrobněji definovány. To znamená, že každý program by měl přijmout kritéria zohledňující cíle daného programu, přitom by však všechny dodržovaly společnou zásadu, že projekt by měl zahrnovat účinná opatření zajišťující přenos výsledků výzkumu k využívání osobami nezapojenými do projektu. Ke zvýšení dopadu by využívání financování během projektu mělo být flexibilnější. Podstatné jsou výsledky, nikoli administrativa;

| 29. | opakuje podporu přístupu navrženému Evropským parlamentem, jenž je založen na „vědě a technologii“, či „vědě a inovacích“, vychází z pevných vědeckých/technických kritérií kvality, spočívá na realistických postupech řízení, uznává společné rysy a rozdíly mezi vědou, technologickým rozvojem a šířením na trhu (3); |
| --- | --- |

29.

opakuje podporu přístupu navrženému Evropským parlamentem, jenž je založen na „vědě a technologii“, či „vědě a inovacích“, vychází z pevných vědeckých/technických kritérií kvality, spočívá na realistických postupech řízení, uznává společné rysy a rozdíly mezi vědou, technologickým rozvojem a šířením na trhu (3);

| 30. | zdůrazňuje význam úzké spolupráce mezi aktivitami financovanými z programu Horizont 2020 a fondů politiky soudržnosti. V novém programovém období by financování z politiky soudržnosti měl být využíváno na cíle, které VR popsal ve svém stanovisku Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum. VR vyzval k vytvoření nového mechanismu, s jehož pomocí lze místním a regionálním orgánům přidělovat finanční zdroje, aby mohly zakoupit výsledky úspěšných výzkumných projektů, a splnit tak požadavky na kompetenci v regionálním inovačním rozvoji (4); |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje význam úzké spolupráce mezi aktivitami financovanými z programu Horizont 2020 a fondů politiky soudržnosti. V novém programovém období by financování z politiky soudržnosti měl být využíváno na cíle, které VR popsal ve svém stanovisku Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum. VR vyzval k vytvoření nového mechanismu, s jehož pomocí lze místním a regionálním orgánům přidělovat finanční zdroje, aby mohly zakoupit výsledky úspěšných výzkumných projektů, a splnit tak požadavky na kompetenci v regionálním inovačním rozvoji (4);

| 31. | navrhuje uplatnit na velkou část programu Horizont 2020 tato opatření, přičemž každý program zdůrazní témata nejvíce relevantní pro své cíle:






  a) | jedním z největších nedostatků současného systému je nedostatečné využívání existujících poznatků. Na počátku projektu by měl být věnován dostatek času a dalších zdrojů na shromáždění a analýzu existujících poznatků souvisejících s daným tématem. Výsledky této fáze projektu by měly být zveřejněny, aby byly dostupné i osobám nepracujícím na projektu, čímž by se zlepšilo šíření informací a jejich všeobecná využitelnost, |
| --- | --- | --- |

31.

navrhuje uplatnit na velkou část programu Horizont 2020 tato opatření, přičemž každý program zdůrazní témata nejvíce relevantní pro své cíle:

a)

jedním z největších nedostatků současného systému je nedostatečné využívání existujících poznatků. Na počátku projektu by měl být věnován dostatek času a dalších zdrojů na shromáždění a analýzu existujících poznatků souvisejících s daným tématem. Výsledky této fáze projektu by měly být zveřejněny, aby byly dostupné i osobám nepracujícím na projektu, čímž by se zlepšilo šíření informací a jejich všeobecná využitelnost,

| b) | více než kdy dříve by měl být kladen důraz na dosažení výsledných cílů. V praxi to znamená, že např. popisy programů a projektové aplikace zviditelní společenský dopad činností VaVaI v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Mělo by být věnováno více prostředků na zvýšení dopadu a také je zapotřebí zintenzivnit pilotní aktivity a šíření výsledků, jež by měly provázet celý životní cyklus projektu. Měly by být přiděleny zdroje na začlenění nových partnerů během fází projektu, což by zapojilo zejména spolutvůrce poznatků a subjekty uplatňující výsledky z různých regionů a oborů, |
| --- | --- |

b)

více než kdy dříve by měl být kladen důraz na dosažení výsledných cílů. V praxi to znamená, že např. popisy programů a projektové aplikace zviditelní společenský dopad činností VaVaI v krátkodobém i dlouhodobém horizontu. Mělo by být věnováno více prostředků na zvýšení dopadu a také je zapotřebí zintenzivnit pilotní aktivity a šíření výsledků, jež by měly provázet celý životní cyklus projektu. Měly by být přiděleny zdroje na začlenění nových partnerů během fází projektu, což by zapojilo zejména spolutvůrce poznatků a subjekty uplatňující výsledky z různých regionů a oborů,

| c) | otevřenost, spolupráce a reakční citlivost v projektové kultuře by měly být rovněž posíleny vyčleněním části rozpočtu projektu (typicky 10–20 %) na nezacílená opatření přijímaná v průběhu projektu jako reakce na vnější změny a vývoj v oboru, tedy plánovaná během projektu. Toto financování by mohlo být rovněž využito k začlenění nových partnerů do projektu, jsou-li u subjektů původně nezapojených do projetu konstatovány odborné znalosti cenné pro daný projekt, |
| --- | --- |

c)

otevřenost, spolupráce a reakční citlivost v projektové kultuře by měly být rovněž posíleny vyčleněním části rozpočtu projektu (typicky 10–20 %) na nezacílená opatření přijímaná v průběhu projektu jako reakce na vnější změny a vývoj v oboru, tedy plánovaná během projektu. Toto financování by mohlo být rovněž využito k začlenění nových partnerů do projektu, jsou-li u subjektů původně nezapojených do projetu konstatovány odborné znalosti cenné pro daný projekt,

| d) | v rámci finančního nařízení by měl být vyvinut mechanismus umožňující vyčlenit malé množství dotací na další vývoj vynikajících výsledků projektů. Tato podpora by byla vázána na kritéria excelence a fungovala by v prvé řadě jako pobídka pro nasměrování vynikajících výsledků k další fázi inovačního cyklu (např. od výzkumu k demonstračnímu a komerčnímu využití), |
| --- | --- |

d)

v rámci finančního nařízení by měl být vyvinut mechanismus umožňující vyčlenit malé množství dotací na další vývoj vynikajících výsledků projektů. Tato podpora by byla vázána na kritéria excelence a fungovala by v prvé řadě jako pobídka pro nasměrování vynikajících výsledků k další fázi inovačního cyklu (např. od výzkumu k demonstračnímu a komerčnímu využití),

| e) | znalostní trojúhelník (synergie mezi výzkumem, vzděláváním a inovacemi) by měl být jednou z hlavních zásad nejen v Evropském inovačním a technologickém institutu (EIT), ale v celém programu Horizont 2020. Každý projekt by měl plánovat činnosti z hlediska provádění znalostního trojúhelníku. |
| --- | --- |

e)

znalostní trojúhelník (synergie mezi výzkumem, vzděláváním a inovacemi) by měl být jednou z hlavních zásad nejen v Evropském inovačním a technologickém institutu (EIT), ale v celém programu Horizont 2020. Každý projekt by měl plánovat činnosti z hlediska provádění znalostního trojúhelníku.

5.   klíčové sdělení:

Inovační ekosystémy, klíčové technologie, veřejné zakázky a výzkumná infrastruktura vyžadují rozsáhlý rozvoj.

| 32. | Program Horizont 2020 by měl zajistit, aby v partnerství mezi univerzitami a průmyslem ve všech částech Evropy byly používány pokročilé metody a postupy. Je třeba se orientovat na zvýšení potenciálu u výstupů, jež dodávají více forem inovací z výzkumu, a také na rentabilní podniky, včetně těch fungujících ve veřejném sektoru. |
| --- | --- |

32.

Program Horizont 2020 by měl zajistit, aby v partnerství mezi univerzitami a průmyslem ve všech částech Evropy byly používány pokročilé metody a postupy. Je třeba se orientovat na zvýšení potenciálu u výstupů, jež dodávají více forem inovací z výzkumu, a také na rentabilní podniky, včetně těch fungujících ve veřejném sektoru.

| 33. | Mezinárodně úspěšné produkty – ať už se jedná o výrobky v úzkém slova smyslu či o systémy, služby či širší operační rámce – jsou výsledkem odborných znalostí špičkové světové úrovně založených na hodnotových řetězcích a ekosystémech. Program Horizont 2020 musí umožňovat vytvoření podmínek pro funkční inovační řetězce. Pouze pak bude možné reagovat na velké společenské výzvy a na potřebu průmyslové obnovy. |
| --- | --- |

33.

Mezinárodně úspěšné produkty – ať už se jedná o výrobky v úzkém slova smyslu či o systémy, služby či širší operační rámce – jsou výsledkem odborných znalostí špičkové světové úrovně založených na hodnotových řetězcích a ekosystémech. Program Horizont 2020 musí umožňovat vytvoření podmínek pro funkční inovační řetězce. Pouze pak bude možné reagovat na velké společenské výzvy a na potřebu průmyslové obnovy.

VÝBOR REGIONŮ

| 34. | zdůrazňuje význam klíčových technologií v programu Horizont 2020. Technologie by však neměly být vyvíjeny pouze v jednotlivých vědeckých a technologických programech. Spíše by měly být hned ve fázi VaV propojeny s průmyslovými hodnotovými řetězci a globálními inovačními hodnotovými sítěmi a s činnostmi orientovanými na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních klastrů a posílení odborných znalostí. Podpořit by to mohl rozvoj kampusů na regionální úrovni. Tento aspekt je důležitý, neboť umožňuje malým, ale i větším podnikům překonat nelehké počáteční fáze vývoje výrobku; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje význam klíčových technologií v programu Horizont 2020. Technologie by však neměly být vyvíjeny pouze v jednotlivých vědeckých a technologických programech. Spíše by měly být hned ve fázi VaV propojeny s průmyslovými hodnotovými řetězci a globálními inovačními hodnotovými sítěmi a s činnostmi orientovanými na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních klastrů a posílení odborných znalostí. Podpořit by to mohl rozvoj kampusů na regionální úrovni. Tento aspekt je důležitý, neboť umožňuje malým, ale i větším podnikům překonat nelehké počáteční fáze vývoje výrobku;

| 35. | vybízí k plnému využití toho, že veřejný sektor potřebuje nové služby, produkty a technologie, a použít tuto potřebu jako podnět k vytvoření větší poptávky po inovacích prostřednictvím veřejných zakázek. VR si je vědom (5) obrovské kupní síly veřejných zakázek, jež představují 17 % HDP EU 27, a uznává zásadní roli veřejných zakázek jako hybné síly a zřejmého prostředku ke zvýšení sociálních, environmentálních a jiných standardů. Tento potenciál by se měl využít na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni správy a měl by být doplněn o vhodná opatření k budování kapacit; |
| --- | --- |

35.

vybízí k plnému využití toho, že veřejný sektor potřebuje nové služby, produkty a technologie, a použít tuto potřebu jako podnět k vytvoření větší poptávky po inovacích prostřednictvím veřejných zakázek. VR si je vědom (5) obrovské kupní síly veřejných zakázek, jež představují 17 % HDP EU 27, a uznává zásadní roli veřejných zakázek jako hybné síly a zřejmého prostředku ke zvýšení sociálních, environmentálních a jiných standardů. Tento potenciál by se měl využít na regionální, vnitrostátní a evropské úrovni správy a měl by být doplněn o vhodná opatření k budování kapacit;

| 36. | potvrzuje své přesvědčení, že Evropský výzkumný prostor (EVP) by mohl být posílen, kdyby veřejné zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje byly zahrnuty do postupů veřejných zakázek, pokud to nebude mít za následek vystavení těchto služeb konkurenci; připomíná stanovisko VR k zelené knize o veřejných zakázkách (6) a stanovisko VR k zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi (7); |
| --- | --- |

36.

potvrzuje své přesvědčení, že Evropský výzkumný prostor (EVP) by mohl být posílen, kdyby veřejné zakázky na služby v oblasti výzkumu a vývoje byly zahrnuty do postupů veřejných zakázek, pokud to nebude mít za následek vystavení těchto služeb konkurenci; připomíná stanovisko VR k zelené knize o veřejných zakázkách (6) a stanovisko VR k zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi (7);

| 37. | uznává zásadní úlohu měst, jež vytvářejí kontext pro rozsáhlé inovace umožňující změnu systému s velkým potenciálním dopadem, co do reakce na nelehké environmentální, sociální a hospodářské problémy naší doby. Politické a znalostní instituce by měly výrazněji podporovat transformační proces, jehož prostřednictvím se uskutečňuje vývoj inovací umožňujících změnu systému, jejich řízení a přenos; |
| --- | --- |

37.

uznává zásadní úlohu měst, jež vytvářejí kontext pro rozsáhlé inovace umožňující změnu systému s velkým potenciálním dopadem, co do reakce na nelehké environmentální, sociální a hospodářské problémy naší doby. Politické a znalostní instituce by měly výrazněji podporovat transformační proces, jehož prostřednictvím se uskutečňuje vývoj inovací umožňujících změnu systému, jejich řízení a přenos;

| 38. | zdůrazňuje, že plnohodnotné zapojení místních a regionálních orgánů na základě regionálně přizpůsobených opatření je klíčové pro provádění cílů strategie Evropa 2020 pro růst a zaměstnanost, zejména pro Unii inovací, a klade důraz také na jejich roli při sbližování podniků, univerzit a výzkumných center s veřejnými institucemi (prostřednictvím trojité šroubovice nebo podobných přístupů); |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že plnohodnotné zapojení místních a regionálních orgánů na základě regionálně přizpůsobených opatření je klíčové pro provádění cílů strategie Evropa 2020 pro růst a zaměstnanost, zejména pro Unii inovací, a klade důraz také na jejich roli při sbližování podniků, univerzit a výzkumných center s veřejnými institucemi (prostřednictvím trojité šroubovice nebo podobných přístupů);

| 39. | zdůrazňuje význam investic do celoevropských výzkumných infrastruktur. V zájmu zapojení místních a regionálních subjektů do plnění cílů strategie Evropa 2020 by měl být rozměr inovací řádně zastoupen ve všech aspektech rámce EVP, mělo by tedy dojít k přetvoření EVP v Evropský výzkumný a inovační prostor. Výzkumné infrastruktury představují nezbytné zdroje, jež doplní výzkumná zařízení a další vybavení univerzit. Výzkumné infrastruktury rovněž přitahují vynikající výzkumné pracovníky v globálním měřítku a měly by být považovány za společné platformy pro vědce z různých oborů, a jako takové za klíčová centra spolupráce mezi akademickými pracovníky, odborníky ze soukromých a veřejných podniků a dalšími subjekty společnosti. |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje význam investic do celoevropských výzkumných infrastruktur. V zájmu zapojení místních a regionálních subjektů do plnění cílů strategie Evropa 2020 by měl být rozměr inovací řádně zastoupen ve všech aspektech rámce EVP, mělo by tedy dojít k přetvoření EVP v Evropský výzkumný a inovační prostor. Výzkumné infrastruktury představují nezbytné zdroje, jež doplní výzkumná zařízení a další vybavení univerzit. Výzkumné infrastruktury rovněž přitahují vynikající výzkumné pracovníky v globálním měřítku a měly by být považovány za společné platformy pro vědce z různých oborů, a jako takové za klíčová centra spolupráce mezi akademickými pracovníky, odborníky ze soukromých a veřejných podniků a dalšími subjekty společnosti.

6.   klíčové sdělení:

Evropský inovační a technologický institut (EIT) může být specifickým přínosem také pro regionální úroveň.

| 40. | Komise zdůrazňuje (8), že centra společného umístění EIT mají obrovský význam pro posílení propojení místní a celosvětové úrovně znalostních a inovačních společenství jako celku, prostřednictvím intenzivní spolupráce s regionálními orgány, zejména těmi, jež jsou zapojeny do přípravy a provádění regionálních inovačních strategií pro inteligentní specializaci (RIS3). Skvělým příkladem rozvoje této koncepce jsou regionální inovační a prováděcí společenství v rámci Climate-KIC. Poskytují původní celoevropský model regionálních inovací, který regiony využívá jako zkušební stanoviště a propojuje rozvoj manažerských schopností a silných regionálních stránek s celosvětovými výzvami. |
| --- | --- |

40.

Komise zdůrazňuje (8), že centra společného umístění EIT mají obrovský význam pro posílení propojení místní a celosvětové úrovně znalostních a inovačních společenství jako celku, prostřednictvím intenzivní spolupráce s regionálními orgány, zejména těmi, jež jsou zapojeny do přípravy a provádění regionálních inovačních strategií pro inteligentní specializaci (RIS3). Skvělým příkladem rozvoje této koncepce jsou regionální inovační a prováděcí společenství v rámci Climate-KIC. Poskytují původní celoevropský model regionálních inovací, který regiony využívá jako zkušební stanoviště a propojuje rozvoj manažerských schopností a silných regionálních stránek s celosvětovými výzvami.

VÝBOR REGIONŮ

| 41. | vítá plány na zřízení nových znalostních a inovačních společenství, které Komise navrhuje v těchto tematických oblastech: v první vlně na inovace v oblasti zdravého životního stylu a aktivního stárnutí, surovin a potravy pro budoucnost, a ve druhé vlně na oblast městské mobility, zpracovatelského průmyslu s přidanou hodnotou a inteligentní bezpečné společnosti. Znalostní a inovační společenství jsou zvlášť důležitá při pobízení a podpoře otevřené inovace využitím prostředků pokročilé digitalizace, čímž se podporují inovace v celé Evropě; |
| --- | --- |

41.

vítá plány na zřízení nových znalostních a inovačních společenství, které Komise navrhuje v těchto tematických oblastech: v první vlně na inovace v oblasti zdravého životního stylu a aktivního stárnutí, surovin a potravy pro budoucnost, a ve druhé vlně na oblast městské mobility, zpracovatelského průmyslu s přidanou hodnotou a inteligentní bezpečné společnosti. Znalostní a inovační společenství jsou zvlášť důležitá při pobízení a podpoře otevřené inovace využitím prostředků pokročilé digitalizace, čímž se podporují inovace v celé Evropě;

| 42. | vyzývá EIT, aby dále plnil své poslání, jež má zásadní význam pro aktivní rozvoj a podporu šíření osvědčených postupů se začleňováním znalostního trojúhelníku, s cílem vybudovat kulturu společných inovací a sdílení znalostí. Do budoucna by měl EIT podporovat využitelnost zkušeností znalostních a inovačních společenství v evropských regionech a vytvořit kulturu spolupráce, jež může sloužit za vzor v Evropě i jinde; |
| --- | --- |

42.

vyzývá EIT, aby dále plnil své poslání, jež má zásadní význam pro aktivní rozvoj a podporu šíření osvědčených postupů se začleňováním znalostního trojúhelníku, s cílem vybudovat kulturu společných inovací a sdílení znalostí. Do budoucna by měl EIT podporovat využitelnost zkušeností znalostních a inovačních společenství v evropských regionech a vytvořit kulturu spolupráce, jež může sloužit za vzor v Evropě i jinde;

| 43. | podporuje plány strukturálního rozvoje řízení EIT. Zvláště významný je v nařízení uvedený návrh Komise (9), že EIT by měl přímo komunikovat se zástupci států a regionů a dalšími zainteresovanými subjekty z celého inovačního řetězce, což by bylo přínosné pro obě strany. Aby tento dialog a výměny byly systematičtější, mělo by být vytvořeno fórum zúčastněných stran EIT, kde se bude scházet širší společenství zúčastněných subjektů k jednání o průřezových tématech. VR by měl zastávat funkci mostu mezi tímto fórem a regiony; |
| --- | --- |

43.

podporuje plány strukturálního rozvoje řízení EIT. Zvláště významný je v nařízení uvedený návrh Komise (9), že EIT by měl přímo komunikovat se zástupci států a regionů a dalšími zainteresovanými subjekty z celého inovačního řetězce, což by bylo přínosné pro obě strany. Aby tento dialog a výměny byly systematičtější, mělo by být vytvořeno fórum zúčastněných stran EIT, kde se bude scházet širší společenství zúčastněných subjektů k jednání o průřezových tématech. VR by měl zastávat funkci mostu mezi tímto fórem a regiony;

| 44. | navrhuje, aby znalostní a inovační společenství EIT nesly odpovědnost za pořádání školení pro vedoucí manažery z řad regionálních rozhodujících činitelů, kteří by se měli naučit uplatňovat existující možnosti využití VaVaI a učinit z něj nedílnou součást rozhodování na úrovni nejbližší občanům a učení na základě referenčního srovnávání s ostatními evropskými regiony propojenými do sítě. Tento aspekt je nesmírně důležitý, neboť síť EIT je evropskou hnací silou inovací sdružující vedoucí představitele v oblasti vzdělávání, výzkumu a podniků. |
| --- | --- |

44.

navrhuje, aby znalostní a inovační společenství EIT nesly odpovědnost za pořádání školení pro vedoucí manažery z řad regionálních rozhodujících činitelů, kteří by se měli naučit uplatňovat existující možnosti využití VaVaI a učinit z něj nedílnou součást rozhodování na úrovni nejbližší občanům a učení na základě referenčního srovnávání s ostatními evropskými regiony propojenými do sítě. Tento aspekt je nesmírně důležitý, neboť síť EIT je evropskou hnací silou inovací sdružující vedoucí představitele v oblasti vzdělávání, výzkumu a podniků.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Bod (19) odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Jak je již uvedeno v programu Horizont, k dosažení stanoveného cíle, aby se Evropa dostala do vedoucí pozice v řešení velkých společenských problémů, musí mít aktivity v oblastech výzkumu, vývoje a inovací silnou regionální složku. Laboratoře zaměřené na inovace přestaly být tradičním univerzitním zařízením, ale fungují jako regionální inovační ekosystémy a zkušební prostředí pro rychlé testování prototypů mnoha druhů inovací zaměřených na uživatele: nových produktů, služeb, postupů, struktur a systémů, které musí být transformační a škálovatelné povahy.

Na podporu tohoto vývoje by měl rozpočet programu Horizont 2020 obsahovat zvláštní regionální složku určenou na modernizaci aktivit typu „trojité šroubovice“. Zvláštní důraz by měl být kladen na výzkum a inovaci koncepcí a metod potřebných k posílení společenského dopadu toku poznatků mezi různými aktéry od tvůrců poznatků přes uživatele poznatků až po koncové příjemce. Strukturální fondy lze využít na krytí části těchto nákladů. Doplňkovost strukturálních fondů s programem Horizont 2020 pokrývá pouze část nákladů na rozvoj, a to pouze těch regionů a měst, jež jsou k čerpání takového financování způsobilé. Tím vzniká problém pro regiony či města, jež nejsou způsobilé k jejich čerpání, nebo mohou čerpat pouze jejich nepatrnou část, a nemohou je tedy použít na rozvoj aktivit typu „trojité šroubovice“ v oblasti inovací a zhodnocení znalostí.

Pozměňovací návrh 2

Bod (26) odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem dosažení co největšího dopadu by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír, životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci. | Za účelem dosažení co největšího dopadu by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír, životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem dosažení co největšího dopadu by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír, životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci.

Za účelem dosažení co největšího dopadu by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír, životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci.

Pozměňovací návrh 3

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že vytváří společný strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy. | Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že vytváří společný strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že vytváří společný strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy.

Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění tím, že vytváří společný strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy.

Odůvodnění

Nejen strukturální fondy, ale také program Horizont 2020 by měl poskytovat finanční prostředky na rozvoj aktivit typu „trojité šroubovice“ v oblasti inovací a zhodnocení znalostí. Modernizace trojité šroubovice má zásadní význam při pobízení a podpoře regionů k inteligentní specializaci, aby se staly bránou k evropské excelenci prostřednictvím intenzivnější spolupráce a učení založeného na referenčním srovnávání. Za tím účelem je třeba, aby součástí programu Horizont 2020 bylo financování pro průkopnické univerzity a regiony, jimž se daří odstraňovat rozdíly v oblasti výzkumu a inovací v Evropě využitím spolupráce mezi vynikajícími výzkumnými ústavy a méně rozvinutými regiony, odhalováním excelence v méně rozvinutých regionech a usnadněním přejímání poznatků z provádění dané politiky na regionální úrovni.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 5


  Obecný cíl, priority a specifické cíle


  1.   Program Horizont 2020 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu k příloze I. | Článek 5


  Obecný cíl, priority a specifické cíle


  1.   Program Horizont 2020 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu k příloze I. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 5

Obecný cíl, priority a specifické cíle

1.   Program Horizont 2020 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu k příloze I.

Článek 5

Obecný cíl, priority a specifické cíle

1.   Program Horizont 2020 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu k příloze I.

Odůvodnění

Celý program Horizont 2020 zdůrazňuje význam inovací. Samotný výzkum není dostatečný, ale měl by vést k inovacím a k hospodářskému růstu a blahobytu. Jak navrhuje odstavec 39 stanoviska, vhodnější název EVP by byl Evropský výzkumný a inovační prostor (EVIP). Tato změna by měla být provedena na všech příslušných místech návrhu nařízení.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 5 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 5


  Obecný cíl, priority a specifické cíle


  3.   Společné výzkumné středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných činností jsou uvedeny v části IV přílohy I. | Článek 5


  Obecný cíl, priority a specifické cíle


  3.   Společné výzkumné středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných činností jsou uvedeny v části IV přílohy I. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 5

Obecný cíl, priority a specifické cíle

3.   Společné výzkumné středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných činností jsou uvedeny v části IV přílohy I.

Článek 5

Obecný cíl, priority a specifické cíle

3.   Společné výzkumné středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných činností jsou uvedeny v části IV přílohy I.

Odůvodnění

Jak je uvedeno v odstavci 20 stanoviska, Společné výzkumné středisko by mělo asistovat při přijímání rozhodnutí na místní a regionální úrovni pomocí nejnovějších výsledků činností VaVaI. Toto zaměření by mělo být realizováno v úzké koordinaci s nejnovějším vývojem platformy inteligentní specializace. Namísto zpráv a dalších publikací by se výsledky měly mnohem více týkat financování pokusů a rychlého testování prototypů, aplikování poznatků z výzkumu na praktické postupy vedoucí ke změně ve všech částech Evropy, což zvýší kapitál využitelný k obnově na regionální a místní úrovni.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 7 odst. 1 písm. (b) bod (ii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (b) (ii) | mají dobrou historii účasti ve výzkumných a inovačních programech Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(b) (ii)

mají dobrou historii účasti ve výzkumných a inovačních programech Unie;

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Toto automaticky vyřazuje nováčky.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 12 odst. 1 a čl. 12 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 12


  Externí poradenství a zapojení společnosti | Článek 12


  Externí poradenství a zapojení společnosti |
| 1.   Při provádění programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci, činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu odpovědného výzkumu a inovací. | 1.   Při provádění programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci, činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu odpovědného výzkumu a inovací. |
| 2.   V plné míře se zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného plánování a evropskými inovačními partnerstvími. | 2.   V plné míře se zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného plánování a evropskými inovačními partnerstvími. |
| | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 12

Externí poradenství a zapojení společnosti

Článek 12

Externí poradenství a zapojení společnosti

1.   Při provádění programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci, činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu odpovědného výzkumu a inovací.

1.   Při provádění programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci, činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu odpovědného výzkumu a inovací.

2.   V plné míře se zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného plánování a evropskými inovačními partnerstvími.

2.   V plné míře se zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného plánování a evropskými inovačními partnerstvími.

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh se opírá o odstavce 8–11 stanoviska.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 13 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 13


  Průřezové akce


  1.   Mezi prioritami programu Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím, společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům, podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků. | Článek 13


  Průřezové akce


  1.   Mezi prioritami programu Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím, společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům, podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 13

Průřezové akce

1.   Mezi prioritami programu Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím, společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům, podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků.

Článek 13

Průřezové akce

1.   Mezi prioritami programu Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím, společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům, podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků.

Odůvodnění

Jak je uvedeno v odstavci 34 stanoviska, mělo by se na úlohu klíčových základních technologií nahlížet v mnohem širším měřítku, než je technologický rozvoj, tj. technologie by měly být hned ve fázi VaV propojeny s průmyslovými hodnotovými řetězci a globálními inovačními hodnotovými sítěmi a s činnostmi orientovanými na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních klastrů a posílení odborných znalostí. Toto zaměření lze lépe definovat jako „klíčové základní kompetence a průmyslové technologie“.

Pozměňovací návrh 9

Článek 20

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 20


  Partnerství v rámci veřejného sektoru | Článek 20


  Partnerství v rámci veřejného sektoru |
| 1.   Program Horizont 2020 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru v případech, kdy se v rámci Unie společně provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.
  Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám společného plánování mezi členskými státy. | 1.   Program Horizont 2020 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru v případech, kdy se v rámci Unie společně provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.
  Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám společného plánování mezi členskými státy . |
| 2.   Partnerství v rámci veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména prostřednictvím: | 2.   Partnerství v rámci veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména prostřednictvím: |
| a) | nástroje ERA-NET s využitím grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí, navrhování, provádění a koordinaci společných činností, včetně doplňkového financování jednotlivých společných výzev a akcí nadnárodní povahy; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 20

Partnerství v rámci veřejného sektoru

Článek 20

Partnerství v rámci veřejného sektoru

1.   Program Horizont 2020 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru v případech, kdy se v rámci Unie společně provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.

Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám společného plánování mezi členskými státy.

1.   Program Horizont 2020 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru v případech, kdy se v rámci Unie společně provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.

Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám společného plánování mezi členskými státy .

2.   Partnerství v rámci veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména prostřednictvím:

2.   Partnerství v rámci veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména prostřednictvím:

a)

nástroje ERA-NET s využitím grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí, navrhování, provádění a koordinaci společných činností, včetně doplňkového financování jednotlivých společných výzev a akcí nadnárodní povahy;

| a) | nástroje ERA-NET s využitím grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí, navrhování, provádění a koordinaci společných činností, včetně doplňkového financování jednotlivých společných výzev a akcí nadnárodní povahy; |
| --- | --- |

a)

nástroje ERA-NET s využitím grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí, navrhování, provádění a koordinaci společných činností, včetně doplňkového financování jednotlivých společných výzev a akcí nadnárodní povahy;

| b) | účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| b) | účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie, . |
| --- | --- |

b)

účasti Unie v programech prováděných několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie, .

Pro účely písmene a) je doplňkové financování podmíněno značnými předchozími finančními závazky zúčastněných subjektů, pokud jde o společné výzvy a akce. Nástroj ERA-NET může zahrnovat cíl harmonizovat pravidla a způsoby provádění společných výzev a akcí. Může se také použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pro účely písmene a) je doplňkové financování podmíněno značnými předchozími finančními závazky zúčastněných subjektů, pokud jde o společné výzvy a akce. Nástroj ERA-NET může zahrnovat cíl harmonizovat pravidla a způsoby provádění společných výzev a akcí. Může se také použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Pro účely písmene b) se takové iniciativy navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy iniciativ uvedených v písmeni b) se kromě toho určí na základě všech těchto kritérií:

Pro účely písmene b) se takové iniciativy navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy iniciativ uvedených v písmeni b) se kromě toho určí na základě všech těchto kritérií:

| a) | jasné vymezení sledovaného cíle a jeho význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie; |
| --- | --- |

a)

jasné vymezení sledovaného cíle a jeho význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;

| a) | jasné vymezení sledovaného cíle a jeho význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie; |
| --- | --- |

a)

jasné vymezení sledovaného cíle a jeho význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;

| b) | jasné finanční závazky zúčastněných zemí včetně předchozích závazků sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

b)

jasné finanční závazky zúčastněných zemí včetně předchozích závazků sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního výzkumu a inovací;

| b) | jasné finanční závazky zúčastněných zemí včetně předchozích závazků sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního výzkumu a inovací; |
| --- | --- |

b)

jasné finanční závazky zúčastněných zemí včetně předchozích závazků sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního výzkumu a inovací;

| c) | přidaná hodnota akce na úrovni Unie; |
| --- | --- |

c)

přidaná hodnota akce na úrovni Unie;

| c) | přidaná hodnota akce na úrovni Unie; |
| --- | --- |

c)

přidaná hodnota akce na úrovni Unie;

| d) | kritická míra s ohledem na velikost a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich podíl na příslušném výzkumu; a |
| --- | --- |

d)

kritická míra s ohledem na velikost a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich podíl na příslušném výzkumu; a

| d) | kritická míra s ohledem na velikost a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich podíl na příslušném výzkumu; a |
| --- | --- |

d)

kritická míra s ohledem na velikost a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich podíl na příslušném výzkumu; a

| e) | účinnost článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů. |
| --- | --- |

e)

účinnost článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů.

| e) | účinnost článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů. |
| --- | --- |

e)

účinnost článku 185 Smlouvy o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení cílů.

Odůvodnění

Aktivní úloha regionů má zásadní význam pro dosažení cílů programu Horizont 2020. Je třeba poskytnout více flexibility a posílit úlohu regionů při vytváření iniciativ společného plánování.

Dalším cílem tohoto pozměňovacího návrhu je, aby se na účast EU v programech prováděných regionálními orgány uplatňovala stejná logika jako v případě členských států. Bylo by to v souladu s obsahem článku 185 SFEU.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 72/2011 fin.

1

(2)  CdR 230/2010 fin.

2

(3)  CdR 67/2011 fin.

3

(4)  CdR 230/2010 fin.

4

(5)  CdR 373/2010 fin.

5

(6)  CdR 70/2011 fin.

6

(7)  CdR 58/2008 fin.

7

(8)  COM(2011) 822 final.

8

(9)  COM(2011) 817 final.

9

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/156 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/156

---

Stanovisko Výboru regionů Tvůrčí Evropa

2012/C 277/15

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá program Tvůrčí Evropa jako nový rámcový program, který se týká kulturních a tvůrčích odvětví a s nímž počítá víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1). Tento program slučuje dohromady stávající programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň přináší zcela nový nástroj, který má umožnit snazší přístup k prostředkům; |
| --- | --- |

—

vítá program Tvůrčí Evropa jako nový rámcový program, který se týká kulturních a tvůrčích odvětví a s nímž počítá víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (1). Tento program slučuje dohromady stávající programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň přináší zcela nový nástroj, který má umožnit snazší přístup k prostředkům;

| — | naléhavě zdůrazňuje, že kultura má vlastní hodnotu, jež existuje nezávisle na ekonomických aspektech kulturních statků a služeb v oblasti kultury, a podoba programu musí tuto dvojí povahu zohlednit tím, že se nebude řídit výlučně ekonomickou využitelností kultury; |
| --- | --- |

—

naléhavě zdůrazňuje, že kultura má vlastní hodnotu, jež existuje nezávisle na ekonomických aspektech kulturních statků a služeb v oblasti kultury, a podoba programu musí tuto dvojí povahu zohlednit tím, že se nebude řídit výlučně ekonomickou využitelností kultury;

| — | vítá, že na období, které pokrývá víceletý finanční rámec 2014–2020, Evropská komise navrhuje významné zvýšení podpory kulturních a tvůrčích odvětví tak, aby tato podpora dosahovala celkem 1,801 miliardy eur, což znamená 37 % navýšení oproti současným výdajům; |
| --- | --- |

—

vítá, že na období, které pokrývá víceletý finanční rámec 2014–2020, Evropská komise navrhuje významné zvýšení podpory kulturních a tvůrčích odvětví tak, aby tato podpora dosahovala celkem 1,801 miliardy eur, což znamená 37 % navýšení oproti současným výdajům;

| — | domnívá se, že svobodná a nezávislá kultura má zásadní význam pro společenský rozvoj. Hájí totiž svobodu projevu a rozmanitost, nabízí možnosti účasti a vytváří prostor pro kritické a nezávislé diskuse, což je předpokladem živoucí demokracie. |
| --- | --- |

—

domnívá se, že svobodná a nezávislá kultura má zásadní význam pro společenský rozvoj. Hájí totiž svobodu projevu a rozmanitost, nabízí možnosti účasti a vytváří prostor pro kritické a nezávislé diskuse, což je předpokladem živoucí demokracie.

| Zpravodaj | pan Gábor BIHARY (HU/SES), člen zastupitelstva hlavního města Budapešti |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa
  COM(2011) 785 final |

Zpravodaj

pan Gábor BIHARY (HU/SES), člen zastupitelstva hlavního města Budapešti

Odkaz

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Tvůrčí Evropa

COM(2011) 785 final

I.   VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá program Tvůrčí Evropa jako nový rámcový program, který se týká kulturních a tvůrčích odvětví a s nímž počítá víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2). Tento program slučuje dohromady stávající programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň přináší zcela nový nástroj, který má umožnit snazší přístup k prostředkům; |
| --- | --- |

1.

vítá program Tvůrčí Evropa jako nový rámcový program, který se týká kulturních a tvůrčích odvětví a s nímž počítá víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (2). Tento program slučuje dohromady stávající programy Kultura, MEDIA a MEDIA Mundus a zároveň přináší zcela nový nástroj, který má umožnit snazší přístup k prostředkům;

| 2. | naléhavě zdůrazňuje, že kultura má vlastní hodnotu, jež existuje nezávisle na ekonomických aspektech kulturních statků a služeb v oblasti kultury, a podoba programu musí tuto dvojí povahu zohlednit tím, že se nebude řídit výlučně ekonomickou využitelností kultury; |
| --- | --- |

2.

naléhavě zdůrazňuje, že kultura má vlastní hodnotu, jež existuje nezávisle na ekonomických aspektech kulturních statků a služeb v oblasti kultury, a podoba programu musí tuto dvojí povahu zohlednit tím, že se nebude řídit výlučně ekonomickou využitelností kultury;

| 3. | uznává, že díky propojení kultury a médií může tento program usnadnit distribuci kulturních produktů, vytvořit jednotný on-line trh pro audiovizuální díla a pomoci rozvinout potenciál tvorby pracovních míst v odvětvích kultury a tvůrčí činnosti; |
| --- | --- |

3.

uznává, že díky propojení kultury a médií může tento program usnadnit distribuci kulturních produktů, vytvořit jednotný on-line trh pro audiovizuální díla a pomoci rozvinout potenciál tvorby pracovních míst v odvětvích kultury a tvůrčí činnosti;

| 4. | schvaluje snahu zjednodušit rámcový program a učinit z něj snadno přístupnou vstupní bránu pro evropské kulturní a tvůrčí pracovníky, jež bude nabízet prostor pro činnost jak v EU, tak mimo ni; |
| --- | --- |

4.

schvaluje snahu zjednodušit rámcový program a učinit z něj snadno přístupnou vstupní bránu pro evropské kulturní a tvůrčí pracovníky, jež bude nabízet prostor pro činnost jak v EU, tak mimo ni;

| 5. | souhlasí s konstatováními v posouzeních dopadu současných programů, zejména s tím, že existují čtyři společné problémy, které bude v zájmu dosažení požadovaných dopadů nutné řešit na úrovni EU prostřednictvím spojení programů a nového finančního nástroje, zasazených do jediného rámcového programu:






  a. | Rozdrobený trh, jenž je výsledkem kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy, což vede v současnosti k tomu, že nadnárodní pohyb děl a mobilita umělců a profesionálů nejsou optimální, a také k zeměpisné nerovnováze. Důsledkem je také omezení volby pro spotřebitele a přístupu k evropským kulturním dílům. |
| --- | --- | --- |

5.

souhlasí s konstatováními v posouzeních dopadu současných programů, zejména s tím, že existují čtyři společné problémy, které bude v zájmu dosažení požadovaných dopadů nutné řešit na úrovni EU prostřednictvím spojení programů a nového finančního nástroje, zasazených do jediného rámcového programu:

a.

Rozdrobený trh, jenž je výsledkem kulturní a jazykové rozmanitosti Evropy, což vede v současnosti k tomu, že nadnárodní pohyb děl a mobilita umělců a profesionálů nejsou optimální, a také k zeměpisné nerovnováze. Důsledkem je také omezení volby pro spotřebitele a přístupu k evropským kulturním dílům.

| b. | Nutnost, aby se tato odvětví přizpůsobila dopadu globalizace a přechodu k digitalizaci. V důsledku globalizace se zvyšuje koncentrace nabídky do rukou omezeného počtu velkých aktérů, což ohrožuje kulturní a jazykovou rozmanitost. Dané odvětví by prostřednictvím nadnárodních přístupů a řešení získalo. |
| --- | --- |

b.

Nutnost, aby se tato odvětví přizpůsobila dopadu globalizace a přechodu k digitalizaci. V důsledku globalizace se zvyšuje koncentrace nabídky do rukou omezeného počtu velkých aktérů, což ohrožuje kulturní a jazykovou rozmanitost. Dané odvětví by prostřednictvím nadnárodních přístupů a řešení získalo.

| c. | Nedostatek srovnatelných údajů o kulturním odvětví na evropské úrovni i úrovni jednotlivých států. To má důsledky pro evropskou koordinaci politik, která může být užitečnou hybnou silou pro rozvoj vnitrostátních politik a systémové změny, a to při nízkých nákladech pro rozpočet EU a při plném dodržení zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

c.

Nedostatek srovnatelných údajů o kulturním odvětví na evropské úrovni i úrovni jednotlivých států. To má důsledky pro evropskou koordinaci politik, která může být užitečnou hybnou silou pro rozvoj vnitrostátních politik a systémové změny, a to při nízkých nákladech pro rozpočet EU a při plném dodržení zásady subsidiarity.

| d. | Obtíže, které mají kulturní a tvůrčí malé a střední podniky z hlediska přístupu k financování. |
| --- | --- |

d.

Obtíže, které mají kulturní a tvůrčí malé a střední podniky z hlediska přístupu k financování.

| 6. | těší jej, že díky konkrétnímu zacílení na potřeby kulturních a tvůrčích odvětví, která vyvíjejí přeshraniční činnost a která mají silnou vazbu na podporu kulturní a jazykové rozmanitosti, bude program doplňovat ostatní programy EU, například podporu ze strukturálních fondů zaměřenou na investice do kulturních a tvůrčích odvětví, obnovu kulturního dědictví, kulturní infrastrukturu a služby, fondy na digitalizaci kulturního dědictví a nástroje v oblasti vnějších vztahů a rozšíření; |
| --- | --- |

6.

těší jej, že díky konkrétnímu zacílení na potřeby kulturních a tvůrčích odvětví, která vyvíjejí přeshraniční činnost a která mají silnou vazbu na podporu kulturní a jazykové rozmanitosti, bude program doplňovat ostatní programy EU, například podporu ze strukturálních fondů zaměřenou na investice do kulturních a tvůrčích odvětví, obnovu kulturního dědictví, kulturní infrastrukturu a služby, fondy na digitalizaci kulturního dědictví a nástroje v oblasti vnějších vztahů a rozšíření;

| 7. | je také potěšen tím, že kromě výše uvedených aspektů bude program stavět na zkušenostech a úspěších stávajících „značek“, jako jsou MEDIA, označení „evropské dědictví“ a evropská hlavní města kultury; |
| --- | --- |

7.

je také potěšen tím, že kromě výše uvedených aspektů bude program stavět na zkušenostech a úspěších stávajících „značek“, jako jsou MEDIA, označení „evropské dědictví“ a evropská hlavní města kultury;

| 8. | vítá, že na období, které pokrývá víceletý finanční rámec 2014–2020, Evropská komise navrhuje významné zvýšení podpory kulturních a tvůrčích odvětví tak, aby tato podpora dosahovala celkem 1,801 miliardy eur, což znamená 37 % navýšení oproti současným výdajům; |
| --- | --- |

8.

vítá, že na období, které pokrývá víceletý finanční rámec 2014–2020, Evropská komise navrhuje významné zvýšení podpory kulturních a tvůrčích odvětví tak, aby tato podpora dosahovala celkem 1,801 miliardy eur, což znamená 37 % navýšení oproti současným výdajům;

| 9. | podtrhuje, že toto navýšení je plně v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími stěžejními iniciativami, poněvadž investice do kulturního a tvůrčího odvětví přímo přispívají k dosažení cíle, který si strategie vytkla: k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Zároveň usnadňuje přístup k financování malým a středním podnikům v kulturních a tvůrčích odvětvích; |
| --- | --- |

9.

podtrhuje, že toto navýšení je plně v souladu se strategií Evropa 2020 a jejími stěžejními iniciativami, poněvadž investice do kulturního a tvůrčího odvětví přímo přispívají k dosažení cíle, který si strategie vytkla: k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění. Zároveň usnadňuje přístup k financování malým a středním podnikům v kulturních a tvůrčích odvětvích;

| 10. | považuje nicméně za potřebné přesnější definice, zvláště ve vztahu k právnímu rámci a kritériím uplatňování finanční facility; |
| --- | --- |

10.

považuje nicméně za potřebné přesnější definice, zvláště ve vztahu k právnímu rámci a kritériím uplatňování finanční facility;

| 11. | poukazuje na to, že podniky v tvůrčím a kulturním odvětví jsou často mikropodniky, malé a střední podniky a podniky osob samostatně výdělečně činných, které vyžadují iniciativy a organizaci na místní úrovni. Tento přístup na místní úrovni představuje pro regiony pozitivní aspekt, protože jednak přináší rozmach místní ekonomiky (tvořivost zvyšuje ekonomickou konkurenceschopnost), jednak napomáhá tomu, aby zde zůstávali talentovaní lidé a existovala pro ně odpovídající pracovní místa. Specifické situaci pracovníků a podnikatelů v kulturním odvětví by se proto měla věnovat pozornost; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že podniky v tvůrčím a kulturním odvětví jsou často mikropodniky, malé a střední podniky a podniky osob samostatně výdělečně činných, které vyžadují iniciativy a organizaci na místní úrovni. Tento přístup na místní úrovni představuje pro regiony pozitivní aspekt, protože jednak přináší rozmach místní ekonomiky (tvořivost zvyšuje ekonomickou konkurenceschopnost), jednak napomáhá tomu, aby zde zůstávali talentovaní lidé a existovala pro ně odpovídající pracovní místa. Specifické situaci pracovníků a podnikatelů v kulturním odvětví by se proto měla věnovat pozornost;

| 12. | vítá opatření, jejichž cílem je navýšení kapacit v kulturním odvětví, i ta, která mají stimulovat mezinárodní kulturní toky, ať již v rámci Evropy, či mimo její hranice. Kulturní rozmanitost může totiž představovat jeden ze zdrojů růstu; |
| --- | --- |

12.

vítá opatření, jejichž cílem je navýšení kapacit v kulturním odvětví, i ta, která mají stimulovat mezinárodní kulturní toky, ať již v rámci Evropy, či mimo její hranice. Kulturní rozmanitost může totiž představovat jeden ze zdrojů růstu;

| 13. | souhlasí s tím, že v době hospodářské a finanční krize může kultura hrát svou úlohu při plnění cílů sociální politiky tvořivým způsobem – formou podpory inovace za účelem dosažení výsledků v sociální oblasti (3); |
| --- | --- |

13.

souhlasí s tím, že v době hospodářské a finanční krize může kultura hrát svou úlohu při plnění cílů sociální politiky tvořivým způsobem – formou podpory inovace za účelem dosažení výsledků v sociální oblasti (3);

| 14. | domnívá se, že kultura a umění i kulturní média a audiovizuální odvětví jsou schopny dosáhnout změny chování lidí, protože vytvářejí nové sociální vztahy a podněcují jednotlivce k tomu, aby prozkoumali své tvůrčí schopnosti. Kultura a umění mohou zároveň hájit hodnoty demokratické společnosti; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že kultura a umění i kulturní média a audiovizuální odvětví jsou schopny dosáhnout změny chování lidí, protože vytvářejí nové sociální vztahy a podněcují jednotlivce k tomu, aby prozkoumali své tvůrčí schopnosti. Kultura a umění mohou zároveň hájit hodnoty demokratické společnosti;

| 15. | domnívá se, že svobodná a nezávislá kultura má zásadní význam pro společenský rozvoj. Hájí totiž svobodu projevu a rozmanitost, nabízí možnosti účasti a vytváří prostor pro kritické a nezávislé diskuse, což je předpokladem živoucí demokracie; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že svobodná a nezávislá kultura má zásadní význam pro společenský rozvoj. Hájí totiž svobodu projevu a rozmanitost, nabízí možnosti účasti a vytváří prostor pro kritické a nezávislé diskuse, což je předpokladem živoucí demokracie;

| 16. | vyzdvihuje, že na celém území Evropské unie nesou velkou odpovědnost za provádění kulturních politik místní a regionální orgány, protože rovněž plní zásadní úkol spočívající v propagaci a šíření kultury vlastní komunity, zejména v rámci zachovávání kulturního dědictví a podpory uměleckých inovací (4). Místní a regionální orgány nesou rovněž zvláštní odpovědnost za to, aby děti a mládež měly přístup k aktivnímu kulturnímu životu a možnost se ho účastnit; |
| --- | --- |

16.

vyzdvihuje, že na celém území Evropské unie nesou velkou odpovědnost za provádění kulturních politik místní a regionální orgány, protože rovněž plní zásadní úkol spočívající v propagaci a šíření kultury vlastní komunity, zejména v rámci zachovávání kulturního dědictví a podpory uměleckých inovací (4). Místní a regionální orgány nesou rovněž zvláštní odpovědnost za to, aby děti a mládež měly přístup k aktivnímu kulturnímu životu a možnost se ho účastnit;

| 17. | konstatuje, že již dříve zdůraznil, že místní a regionální orgány jsou vzhledem ke své blízkosti občanům strategicky nejvhodnější k tomu, aby se zabývaly konkrétními potřebami a požadavky různých kulturních skupin v rámci EU a aby efektivně mobilizovaly místní a regionální komunity v podpoře lepšího mezikulturního dialogu (5); |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že již dříve zdůraznil, že místní a regionální orgány jsou vzhledem ke své blízkosti občanům strategicky nejvhodnější k tomu, aby se zabývaly konkrétními potřebami a požadavky různých kulturních skupin v rámci EU a aby efektivně mobilizovaly místní a regionální komunity v podpoře lepšího mezikulturního dialogu (5);

| 18. | připomíná, že místní a regionální orgány do svých rozvojových strategií s úspěchem začlenily kulturní a tvůrčí odvětví, což přispělo k posílení místních ekonomik. Konkrétně lze na úrovni územních orgánů vytvářet sítě a databáze mladých umělců, podporovat odbornou přípravu mladých lidí v umělecké a kulturní oblasti, stimulovat profesionalizaci mladých umělců, provádět multimediální a multikulturní experimenty, poskytovat veřejné prostory pro výtvory mladých umělců, povzbuzovat mladé publikum k vyhledávání uměleckých a kulturních zážitků, podporovat sdružování mladých lidí v oblasti umění a kultury či stimulovat inovace v oblasti místních tradic a talentů (6); |
| --- | --- |

18.

připomíná, že místní a regionální orgány do svých rozvojových strategií s úspěchem začlenily kulturní a tvůrčí odvětví, což přispělo k posílení místních ekonomik. Konkrétně lze na úrovni územních orgánů vytvářet sítě a databáze mladých umělců, podporovat odbornou přípravu mladých lidí v umělecké a kulturní oblasti, stimulovat profesionalizaci mladých umělců, provádět multimediální a multikulturní experimenty, poskytovat veřejné prostory pro výtvory mladých umělců, povzbuzovat mladé publikum k vyhledávání uměleckých a kulturních zážitků, podporovat sdružování mladých lidí v oblasti umění a kultury či stimulovat inovace v oblasti místních tradic a talentů (6);

| 19. | zdůrazňuje, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity (7); |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že audiovizuální odvětví představuje nejen odvětví velice důležité pro růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost, ale stejně tak je klíčovým odvětvím, které hájí a prosazuje kulturní identitu i rozmanitost měst a regionů. Z důvodu tohoto specifika se mimo jiné profiluje jako hlavní faktor v rozvoji evropských sociálních hodnot a řádného fungování demokratických společností, protože audiovizuální díla mohou mít význačnou úlohu při formování evropské identity (7);

| 20. | zdůrazňuje, že přechod na digitální vysílání otevírá nové příležitosti k propojování různých regionů v Evropě, protože si mohou vyměňovat audiovizuální díla a objevovat nové způsoby vytváření vazeb a výměny obsahů. Tento přechod může být příležitostí, jak přitáhnout nové diváky, využít výhody alternativního obsahu, poskytnout nové služby a lépe zviditelnit specifika jednotlivých regionů (8); |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že přechod na digitální vysílání otevírá nové příležitosti k propojování různých regionů v Evropě, protože si mohou vyměňovat audiovizuální díla a objevovat nové způsoby vytváření vazeb a výměny obsahů. Tento přechod může být příležitostí, jak přitáhnout nové diváky, využít výhody alternativního obsahu, poskytnout nové služby a lépe zviditelnit specifika jednotlivých regionů (8);

| 21. | znovu žádá Radu a Evropský parlament, aby více odkazovaly na klíčovou roli místních a regionálních orgánů při podpoře a udržování kultury jejich komunit (9), a požaduje výraznější účast regionálních a místních orgánů v tomto programu; |
| --- | --- |

21.

znovu žádá Radu a Evropský parlament, aby více odkazovaly na klíčovou roli místních a regionálních orgánů při podpoře a udržování kultury jejich komunit (9), a požaduje výraznější účast regionálních a místních orgánů v tomto programu;

| 22. | poukazuje v tomto ohledu na to, že je třeba nalézt odpovídající rovnováhu mezi prostředky věnovanými na velké komplexní projekty na jedné straně a financováním opatření a činností zaměřených na místní a regionální projekty na straně druhé; |
| --- | --- |

22.

poukazuje v tomto ohledu na to, že je třeba nalézt odpovídající rovnováhu mezi prostředky věnovanými na velké komplexní projekty na jedné straně a financováním opatření a činností zaměřených na místní a regionální projekty na straně druhé;

| 23. | naléhavě žádá Radu a Evropský parlament, aby při provádění nařízení daly namísto přílišného důrazu na finanční sektor v rozhodování více prostoru kulturním aktérům; |
| --- | --- |

23.

naléhavě žádá Radu a Evropský parlament, aby při provádění nařízení daly namísto přílišného důrazu na finanční sektor v rozhodování více prostoru kulturním aktérům;

| 24. | uznává, že činnosti obsažené v návrhu tak, jak jsou formulovány, nevyvolávají otázky ohledně toho, zda jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Nicméně zdůrazňuje, že při vypracovávání, provádění a řízení činností týkajících se financování evropských kulturních a tvůrčích odvětví je na místě pravidelně konzultovat místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

24.

uznává, že činnosti obsažené v návrhu tak, jak jsou formulovány, nevyvolávají otázky ohledně toho, zda jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Nicméně zdůrazňuje, že při vypracovávání, provádění a řízení činností týkajících se financování evropských kulturních a tvůrčích odvětví je na místě pravidelně konzultovat místní a regionální orgány;

| 25. | rád by pomohl zajistit, aby se regiony EU s programem Tvůrčí Evropa co nejlépe seznámily, a nabízí spolupráci v tomto směru. Stejně tak by si přál být zapojen do procesu monitorování programu; |
| --- | --- |

25.

rád by pomohl zajistit, aby se regiony EU s programem Tvůrčí Evropa co nejlépe seznámily, a nabízí spolupráci v tomto směru. Stejně tak by si přál být zapojen do procesu monitorování programu;

| 26. | oceňuje důležitý krok, jímž je rozčlenění rámcového programu na tři složky (meziodvětvovou složku, složku Kultura a složku MEDIA) a orientační rozdělení rozpočtových prostředků podle těchto složek. Současně však upozorňuje na to, že při provádění programu je zapotřebí zajistit dostatečnou flexibilitu k tomu, aby bylo možné případně na základě potřeb a zkušeností převádět prostředky mezi těmito složkami; |
| --- | --- |

26.

oceňuje důležitý krok, jímž je rozčlenění rámcového programu na tři složky (meziodvětvovou složku, složku Kultura a složku MEDIA) a orientační rozdělení rozpočtových prostředků podle těchto složek. Současně však upozorňuje na to, že při provádění programu je zapotřebí zajistit dostatečnou flexibilitu k tomu, aby bylo možné případně na základě potřeb a zkušeností převádět prostředky mezi těmito složkami;

| 27. | poukazuje na to, že odvětví umění a ochrany kulturního dědictví by neměla být v této nové struktuře odsunována na okraj; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na to, že odvětví umění a ochrany kulturního dědictví by neměla být v této nové struktuře odsunována na okraj;

Meziodvětvová složka

| 28. | vítá strategický přístup podporující začlenění, který Komise navrhuje v oblasti podpory rozvoje kulturních a tvůrčích odvětví; |
| --- | --- |

28.

vítá strategický přístup podporující začlenění, který Komise navrhuje v oblasti podpory rozvoje kulturních a tvůrčích odvětví;

| 29. | zdůrazňuje, že k tomu, aby byly úspěšné, se musí integrované strategie rozvoje vypracovávat na příslušných územních úrovních, a to prostřednictvím spolupráce orgánů odpovědných za jednotlivé oblasti celostátní politiky (jako je hospodářský rozvoj, zaměstnanost, vzdělávání a kultura) se zástupci občanské společností (konkrétně se sdruženími podniků, zaměstnanců a občanů); |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že k tomu, aby byly úspěšné, se musí integrované strategie rozvoje vypracovávat na příslušných územních úrovních, a to prostřednictvím spolupráce orgánů odpovědných za jednotlivé oblasti celostátní politiky (jako je hospodářský rozvoj, zaměstnanost, vzdělávání a kultura) se zástupci občanské společností (konkrétně se sdruženími podniků, zaměstnanců a občanů);

| 30. | vyzdvihuje, že je zapotřebí prozkoumat, které oblasti a témata představují silné stránky místních a regionálních orgánů, jež stojí za to podpořit. V každém regionu se totiž skrývají určité příležitosti, které je třeba zmapovat – velká města a bohaté regiony mají více možností a prostředků k tomu, aby se staly víceúrovňovými a přitažlivými centry tvořivosti, a menší a méně rozvinuté regiony by zároveň také měly dostat šanci, aby byly uznány jejich kulturní hodnoty, se zvláštním zřetelem k okrajovým a řídce osídleným územím EU; |
| --- | --- |

30.

vyzdvihuje, že je zapotřebí prozkoumat, které oblasti a témata představují silné stránky místních a regionálních orgánů, jež stojí za to podpořit. V každém regionu se totiž skrývají určité příležitosti, které je třeba zmapovat – velká města a bohaté regiony mají více možností a prostředků k tomu, aby se staly víceúrovňovými a přitažlivými centry tvořivosti, a menší a méně rozvinuté regiony by zároveň také měly dostat šanci, aby byly uznány jejich kulturní hodnoty, se zvláštním zřetelem k okrajovým a řídce osídleným územím EU;

| 31. | již dříve upozornil, že existuje reálná potřeba spolehlivějších informací o kulturním odvětví v Evropě obecně (10), a proto vítá navrhovaná opatření zaměřená na sběr údajů o trhu, studie, odborné poznatky pro předjímání dovedností a nástroje pro zaměstnanost, hodnocení, analýzy politik a podporu statistických zjišťování. Při shromažďování a analýze údajů je však třeba zajistit jejich sdílení mezi vnitrostátními a evropskými statistickými úřady, aby se předešlo zdvojování zdrojů, nákladů a zpracování údajů; |
| --- | --- |

31.

již dříve upozornil, že existuje reálná potřeba spolehlivějších informací o kulturním odvětví v Evropě obecně (10), a proto vítá navrhovaná opatření zaměřená na sběr údajů o trhu, studie, odborné poznatky pro předjímání dovedností a nástroje pro zaměstnanost, hodnocení, analýzy politik a podporu statistických zjišťování. Při shromažďování a analýze údajů je však třeba zajistit jejich sdílení mezi vnitrostátními a evropskými statistickými úřady, aby se předešlo zdvojování zdrojů, nákladů a zpracování údajů;

| 32. | podtrhuje, že kulturnímu a tvůrčímu odvětví se nejlépe daří v mezioborovém prostředí, a proto doporučuje, aby se dále zmenšoval odstup mezi uměním, filozofií, vědou, výzkumem a inovacemi a podniky; |
| --- | --- |

32.

podtrhuje, že kulturnímu a tvůrčímu odvětví se nejlépe daří v mezioborovém prostředí, a proto doporučuje, aby se dále zmenšoval odstup mezi uměním, filozofií, vědou, výzkumem a inovacemi a podniky;

| 33. | soudí, že je nutné navazovat skutečná „tvůrčí partnerství“ mezi kulturním a tvůrčím odvětvím a ostatními oblastmi, např. vzděláváním, průmyslem, výzkumem a veřejným sektorem, a prosazuje vytvoření efektivních mechanismů pro předávání tvůrčích znalostí, jako například design, do jiných odvětví; |
| --- | --- |

33.

soudí, že je nutné navazovat skutečná „tvůrčí partnerství“ mezi kulturním a tvůrčím odvětvím a ostatními oblastmi, např. vzděláváním, průmyslem, výzkumem a veřejným sektorem, a prosazuje vytvoření efektivních mechanismů pro předávání tvůrčích znalostí, jako například design, do jiných odvětví;

Složka Kultura

| 34. | vítá opatření, jejichž cílem je navýšení kapacit v kulturním odvětví, i ta, která mají stimulovat mezinárodní kulturní toky, ať již v rámci Evropy, či mimo její hranice; |
| --- | --- |

34.

vítá opatření, jejichž cílem je navýšení kapacit v kulturním odvětví, i ta, která mají stimulovat mezinárodní kulturní toky, ať již v rámci Evropy, či mimo její hranice;

| 35. | je potěšen, že v rámci složky Kultura bude program zahrnovat jednoznačnější zaměření na budování kapacit a nadnárodní pohyb – včetně mezinárodních turné –, na nové evropské platformy s rozsáhlým strukturálním dopadem a na strategičtější podpůrná opatření určená nakladatelům na literární překlady včetně podpory propagace; |
| --- | --- |

35.

je potěšen, že v rámci složky Kultura bude program zahrnovat jednoznačnější zaměření na budování kapacit a nadnárodní pohyb – včetně mezinárodních turné –, na nové evropské platformy s rozsáhlým strukturálním dopadem a na strategičtější podpůrná opatření určená nakladatelům na literární překlady včetně podpory propagace;

| 36. | zdůrazňuje, že v pokrizovém hospodářství může kultura hrát svou úlohu při plnění cílů sociální politiky tvořivým způsobem – formou podpory inovace za účelem dosažení výsledků v sociální oblasti; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že v pokrizovém hospodářství může kultura hrát svou úlohu při plnění cílů sociální politiky tvořivým způsobem – formou podpory inovace za účelem dosažení výsledků v sociální oblasti;

| 37. | vítá navrhovanou podporu nadnárodního pohybu v rámci kultury a zvlášť vyzdvihuje to, jak důležité je podporovat všechna související odvětví, jež napomáhají kultuře k tomu, aby si našla své publikum, a to nezávisle na nepříznivé zeměpisné situaci, v níž se regiony někdy mohou nacházet, a na problémech způsobených mnohojazyčností; |
| --- | --- |

37.

vítá navrhovanou podporu nadnárodního pohybu v rámci kultury a zvlášť vyzdvihuje to, jak důležité je podporovat všechna související odvětví, jež napomáhají kultuře k tomu, aby si našla své publikum, a to nezávisle na nepříznivé zeměpisné situaci, v níž se regiony někdy mohou nacházet, a na problémech způsobených mnohojazyčností;

| 38. | zdůrazňuje, že investice do kultury by měly podporovat jak individuální, tak kolektivní uměleckou tvorbu a také oblasti, které mají pro kulturní a tvůrčí odvětví klíčový význam, např. nové podnikatelské modely, tvořivost a inovaci, digitalizaci, certifikační systémy a rozvoj lidského kapitálu i tvůrčí partnerství s ostatními odvětvími; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že investice do kultury by měly podporovat jak individuální, tak kolektivní uměleckou tvorbu a také oblasti, které mají pro kulturní a tvůrčí odvětví klíčový význam, např. nové podnikatelské modely, tvořivost a inovaci, digitalizaci, certifikační systémy a rozvoj lidského kapitálu i tvůrčí partnerství s ostatními odvětvími;

| 39. | zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet společné aktivity veřejné a soukromé sféry zaměřené na podporu uměleckého experimentování, které mohou být navzájem prospěšné jak z hlediska rozvoje kultury, tak i z pohledu výnosnosti pro podniky; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je důležité rozvíjet společné aktivity veřejné a soukromé sféry zaměřené na podporu uměleckého experimentování, které mohou být navzájem prospěšné jak z hlediska rozvoje kultury, tak i z pohledu výnosnosti pro podniky;

| 40. | uznává, že místní a regionální orgány mohou efektivněji informovat místní podniky o tom, jak a jakými prostředky lze podpořit místní a regionální kulturní činnost; |
| --- | --- |

40.

uznává, že místní a regionální orgány mohou efektivněji informovat místní podniky o tom, jak a jakými prostředky lze podpořit místní a regionální kulturní činnost;

| 41. | zdůrazňuje, že soukromý sektor často zastává významnou úlohu v propagaci kultury tím, že poskytuje dary či ji podporuje v rámci sociální odpovědnosti podniků. Místní a regionální orgány by zase mohly přispět k vytvoření prostředí, které by umožňovalo co nejlepší využití těchto prostředků; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že soukromý sektor často zastává významnou úlohu v propagaci kultury tím, že poskytuje dary či ji podporuje v rámci sociální odpovědnosti podniků. Místní a regionální orgány by zase mohly přispět k vytvoření prostředí, které by umožňovalo co nejlepší využití těchto prostředků;

| 42. | zdůrazňuje, že při plánování činnosti související s kulturou je důležitý konzistentní střednědobý až dlouhodobý přístup. Dobrým příkladem je projekt Evropské hlavní město kultury (EHMK), kde dlouhodobá rozvojová strategie napomáhá prosazování udržitelnějších přístupů k rozvoji kultury, zvyšování účinků a dopadu EHMK (11) a vyzdvihuje bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že při plánování činnosti související s kulturou je důležitý konzistentní střednědobý až dlouhodobý přístup. Dobrým příkladem je projekt Evropské hlavní město kultury (EHMK), kde dlouhodobá rozvojová strategie napomáhá prosazování udržitelnějších přístupů k rozvoji kultury, zvyšování účinků a dopadu EHMK (11) a vyzdvihuje bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur;

Složka MEDIA

| 43. | konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významnější podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu (12); |
| --- | --- |

43.

konstatuje, že obce a regiony mohou hrát při podpoře místních a regionálních audiovizuálních děl prvořadou úlohu, a to prostřednictvím významnější podpory poskytované audiovizuální produkci i svého aktivního přispívání k propagaci rozmanitosti kultur a jejich dialogu (12);

| 44. | za důležitý krok považuje širokou mezinárodní spolupráci v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích; |
| --- | --- |

44.

za důležitý krok považuje širokou mezinárodní spolupráci v audiovizuálním odvětví s cílem posílit kulturní i obchodní vztahy mezi kinematografickým odvětvím v Evropě a ve třetích zemích;

| 45. | souhlasí, že by se mělo hledat řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény, kterou vyvolal zejména technologický vývoj a strukturální nedostatky, jež mají dopad na šíření evropských audiovizuálních děl na trzích třetích zemí a brání evropskému průmyslu v tomto odvětví využívat možností daných globalizací, což omezuje jeho konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

45.

souhlasí, že by se mělo hledat řešení aktuálních problémů souvisejících s proměnou světové audiovizuální scény, kterou vyvolal zejména technologický vývoj a strukturální nedostatky, jež mají dopad na šíření evropských audiovizuálních děl na trzích třetích zemí a brání evropskému průmyslu v tomto odvětví využívat možností daných globalizací, což omezuje jeho konkurenceschopnost;

| 46. | pokud jde o širší sociální relevanci programu, upozorňuje na to, že rozvoj mediální gramotnosti v kombinaci s úpravou metod mediální výchovy ve školách a při dalším vzdělávání je mimořádně důležitý pro budoucnost Evropy. V rámci této úpravy půjde také o to, povzbudit výuku nových komunikačních technologií, jež mají zcela zásadní význam pro sociální a profesní začlenění (13); |
| --- | --- |

46.

pokud jde o širší sociální relevanci programu, upozorňuje na to, že rozvoj mediální gramotnosti v kombinaci s úpravou metod mediální výchovy ve školách a při dalším vzdělávání je mimořádně důležitý pro budoucnost Evropy. V rámci této úpravy půjde také o to, povzbudit výuku nových komunikačních technologií, jež mají zcela zásadní význam pro sociální a profesní začlenění (13);

| 47. | znovu vyzdvihuje úlohu filmu při vytváření evropské identity a integraci regionů (14); |
| --- | --- |

47.

znovu vyzdvihuje úlohu filmu při vytváření evropské identity a integraci regionů (14);

| 48. | zdůrazňuje, že jako důsledek tohoto programu zdravé kulturní odvětví může rozvíjet tvořivá partnerství mezi kulturním odvětvím a jinými odvětvími (informační a komunikační technologie, výzkum, cestovní ruch, sociální partneři atd.) s cílem posílit sociální a hospodářský dopad investic do kultury a tvořivosti (15), především s ohledem na podporu růstu a zaměstnanosti a rozvoj a přitažlivost regionů a měst; |
| --- | --- |

48.

zdůrazňuje, že jako důsledek tohoto programu zdravé kulturní odvětví může rozvíjet tvořivá partnerství mezi kulturním odvětvím a jinými odvětvími (informační a komunikační technologie, výzkum, cestovní ruch, sociální partneři atd.) s cílem posílit sociální a hospodářský dopad investic do kultury a tvořivosti (15), především s ohledem na podporu růstu a zaměstnanosti a rozvoj a přitažlivost regionů a měst;

| 49. | zdůrazňuje, že je třeba přijmout více opatření pro plné využití potenciálu evropského tvůrčího obsahu (16), přičemž cílem je posílit jak produkci, tak dostupnost a šíření kvalitních a inovačních evropských děl, podpořit evropskou kulturní rozmanitost a zvýšit konkurenceschopnost evropských sdělovacích prostředků; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že je třeba přijmout více opatření pro plné využití potenciálu evropského tvůrčího obsahu (16), přičemž cílem je posílit jak produkci, tak dostupnost a šíření kvalitních a inovačních evropských děl, podpořit evropskou kulturní rozmanitost a zvýšit konkurenceschopnost evropských sdělovacích prostředků;

| 50. | znovu vyzývá místní a regionální orgány, aby plnily rozhodující úlohu ve správě svého kulturního a jazykového dědictví, podporovaly nové podnikatelské modely v místním tvůrčím průmyslu a místních sdělovacích prostředcích a propagovaly tvůrčí díla, která jsou financována či spolufinancována instituty a organizacemi sdělovacích prostředků (17); |
| --- | --- |

50.

znovu vyzývá místní a regionální orgány, aby plnily rozhodující úlohu ve správě svého kulturního a jazykového dědictví, podporovaly nové podnikatelské modely v místním tvůrčím průmyslu a místních sdělovacích prostředcích a propagovaly tvůrčí díla, která jsou financována či spolufinancována instituty a organizacemi sdělovacích prostředků (17);

| 51. | zastává názor, že ačkoli Tvůrčí Evropa není sociálním programem, politiky týkající se nových digitálních služeb a sdělovacích prostředků i tvůrčího obsahu nesmí být koncipovány pouze na základě ekonomických kritérií, ale musí též zohledňovat kulturní a sociální kritéria (18). Proto inovační tvůrčí obsahy musí podpořit sociální soudržnost a začlenění, zejména jistých skupin, kterým hrozí vyloučení a jiné sociální znevýhodnění; |
| --- | --- |

51.

zastává názor, že ačkoli Tvůrčí Evropa není sociálním programem, politiky týkající se nových digitálních služeb a sdělovacích prostředků i tvůrčího obsahu nesmí být koncipovány pouze na základě ekonomických kritérií, ale musí též zohledňovat kulturní a sociální kritéria (18). Proto inovační tvůrčí obsahy musí podpořit sociální soudržnost a začlenění, zejména jistých skupin, kterým hrozí vyloučení a jiné sociální znevýhodnění;

Výsledky výkonnosti a monitorování

| 52. | vyzdvihuje, že bude obzvláště důležité zajistit synergie na úrovni provádění mezi programem a vnitrostátními a regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

52.

vyzdvihuje, že bude obzvláště důležité zajistit synergie na úrovni provádění mezi programem a vnitrostátními a regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci;

| 53. | souhlasí s tím, že při hodnocení výkonnosti je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví, a že tedy nelze změny v ukazatelích vždy připisovat programu Tvůrčí Evropa; |
| --- | --- |

53.

souhlasí s tím, že při hodnocení výkonnosti je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví, a že tedy nelze změny v ukazatelích vždy připisovat programu Tvůrčí Evropa;

| 54. | souhlasí, že ve vztahu k obecným i specifickým cílům týkajícím se kulturních a tvůrčích děl je užitečné vypracovat kvantifikovatelné ukazatele, tj. založené na měření zaměstnanosti, která vyplývá z kulturní a tvůrčí činnosti, přístupnosti, partnerství, příležitostí k učení, pohybu děl a aktérů, návštěvnosti filmů a procentuálního podílu evropských audiovizuálních děl, a to rovněž v souvislosti s regionálním rozměrem těchto ukazatelů. Kriticky však hodnotí nepřiměřený důraz, jaký se mezi těmito ukazateli klade na hospodářský růst, zisk a konkurenci, a kvůli němuž se tyto ukazatele příliš nehodí k hodnocení či monitorování nekomerčních kulturních odvětví; |
| --- | --- |

54.

souhlasí, že ve vztahu k obecným i specifickým cílům týkajícím se kulturních a tvůrčích děl je užitečné vypracovat kvantifikovatelné ukazatele, tj. založené na měření zaměstnanosti, která vyplývá z kulturní a tvůrčí činnosti, přístupnosti, partnerství, příležitostí k učení, pohybu děl a aktérů, návštěvnosti filmů a procentuálního podílu evropských audiovizuálních děl, a to rovněž v souvislosti s regionálním rozměrem těchto ukazatelů. Kriticky však hodnotí nepřiměřený důraz, jaký se mezi těmito ukazateli klade na hospodářský růst, zisk a konkurenci, a kvůli němuž se tyto ukazatele příliš nehodí k hodnocení či monitorování nekomerčních kulturních odvětví;

| 55. | s potěšením konstatuje, že v souvislosti s plněním cíle spočívajícího v posilování finanční kapacity kulturních a tvůrčích odvětví se vedle objemu půjček objevuje i počet a grafické rozmístění finančních institucí, které budou zajišťovat přístup k financování; |
| --- | --- |

55.

s potěšením konstatuje, že v souvislosti s plněním cíle spočívajícího v posilování finanční kapacity kulturních a tvůrčích odvětví se vedle objemu půjček objevuje i počet a grafické rozmístění finančních institucí, které budou zajišťovat přístup k financování;

| 56. | vyzývá Radu a Evropský parlament, aby zajistily, že Komise kromě pravidelného monitorování předloží Výboru regionů ke konzultaci i hodnotící zprávu, která by měla být vypracována do konce roku 2017 a měla by se týkat plnění cílů programu, jeho účinnosti a evropské přidané hodnoty. |
| --- | --- |

56.

vyzývá Radu a Evropský parlament, aby zajistily, že Komise kromě pravidelného monitorování předloží Výboru regionů ke konzultaci i hodnotící zprávu, která by měla být vypracována do konce roku 2017 a měla by se týkat plnění cílů programu, jeho účinnosti a evropské přidané hodnoty.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 3 odst. 1

Evropská přidaná hodnota

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program podporuje pouze akce a činnosti, které mají potenciální evropskou přidanou hodnotu a přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ. | Program podporuje pouze akce a činnosti, které mají potenciální evropskou přidanou hodnotu a přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program podporuje pouze akce a činnosti, které mají potenciální evropskou přidanou hodnotu a přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.

Program podporuje pouze akce a činnosti, které mají potenciální evropskou přidanou hodnotu a přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativ.

Odůvodnění

Evropská přidaná hodnota se nesoustředí pouze kolem Evropy 2020, ale mimo jiné také kolem Horizontu 2020 a soudržnosti.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 3 odst. 2 písm. a)

Evropská přidaná hodnota

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | nadnárodního charakteru a dopadu činností programu, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

nadnárodního charakteru a dopadu činností programu, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Unie;

| a) | nadnárodního charakteru a dopadu činností programu, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Unie; |
| --- | --- |

a)

nadnárodního charakteru a dopadu činností programu, které budou doplňovat vnitrostátní a mezinárodní programy a jiné programy Unie;

Odůvodnění

Existují nadnárodní projekty a programy, které jsou vypracovávány a prováděny na místní a regionální úrovni. Ty by měly být prostřednictvím budoucího programu Tvůrčí Evropa příjemci podpory z EU.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 5 písm. c)

Specifické cíle programu

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví, a zejména malých a středních podniků a organizací; | posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví, a zejména , malých a středních podniků, podniků ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví, a zejména malých a středních podniků a organizací;

posílení finančních možností kulturních a tvůrčích odvětví, a zejména , malých a středních podniků, podniků ;

Odůvodnění

Rámec specifických cílů programu by měl být širší a jít pod hranici MSP, aby přiměřeně odrážel situaci těch, kteří pracují v tvůrčích a kulturních odvětvích.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 7 odst. 1 písm. a)

Facilita pro kulturní a tvůrčí odvětví

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| usnadňovat přístup k financování malým a středním podnikům a organizacím v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích; | usnadňovat přístup k financování malým a středním podnikům, a organizacím v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

usnadňovat přístup k financování malým a středním podnikům a organizacím v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích;

usnadňovat přístup k financování malým a středním podnikům, a organizacím v evropských kulturních a tvůrčích odvětvích;

Odůvodnění

Oblast působnosti facility pro kulturní a tvůrčí odvětví by měla být širší a jít pod hranici MSP, aby přiměřeně odrážela situaci těch, kteří pracují v tvůrčích a kulturních odvětvích.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 13. odst. 1 písm. a)

Soudržnost a doplňkovost

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti a rozvoje; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti a rozvoje;

| a) | příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti a rozvoje; |
| --- | --- |

a)

příslušnými politikami EU, zejména v oblastech vzdělávání, zaměstnanosti, zdraví, výzkumu a inovací, podnikání, cestovního ruchu, spravedlnosti a rozvoje;

Odůvodnění

Odvětví kultury hraje v ekonomice a při vytváření pracovních míst velmi dynamickou úlohu a významně přispívá k místnímu a regionálnímu rozvoji. Podpora kulturních a tvůrčích odvětví by mohla také pomoci při odstraňování nerovností mezi úrovní rozvoje jednotlivých regionů, a vést tak k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti v rámci Unie.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 14 odst. 1

Sledování a hodnocení

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1)   Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle níže uvedených ukazatelů výkonnosti. Přitom je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků výkonnosti závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví. | (1)   Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle níže uvedených ukazatelů výkonnosti. Přitom je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků výkonnosti závisí na doplňkovém dopadu ostatních na evropské a vnitrostátní a úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(1)   Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle níže uvedených ukazatelů výkonnosti. Přitom je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků výkonnosti závisí na doplňkovém dopadu ostatních činností na evropské a vnitrostátní úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví.

(1)   Komise zajistí pravidelné sledování a vnější hodnocení programu Tvůrčí Evropa podle níže uvedených ukazatelů výkonnosti. Přitom je třeba vzít v potaz, že dosažení výsledků výkonnosti závisí na doplňkovém dopadu ostatních na evropské a vnitrostátní a úrovni, které mají vliv na kulturní a tvůrčí odvětví.

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 7

Úvodní odstavec přílohy I

Prováděcí opatření pro facilitu pro kulturní a tvůrčí odvětví

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Evropské unie pro malé a střední podniky. Takto poskytovaná finanční podpora tedy musí být vyčleněna pro malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a tvůrčích odvětvích. | Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Evropské unie pro malé a střední podniky. Takto poskytovaná finanční podpora tedy musí být vyčleněna pro , malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a tvůrčích odvětvích. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Evropské unie pro malé a střední podniky. Takto poskytovaná finanční podpora tedy musí být vyčleněna pro malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a tvůrčích odvětvích.

Komise zřídí facilitu zaměřenou na kulturní a tvůrčí odvětví a provozovanou v rámci dluhového nástroje Evropské unie pro malé a střední podniky. Takto poskytovaná finanční podpora tedy musí být vyčleněna pro , malé a střední podniky a organizace působící v kulturních a tvůrčích odvětvích.

Odůvodnění

Prováděcí opatření facility pro kulturní a tvůrčí odvětví by měla být širší a jít pod hranici MSP, aby přiměřeně odrážela situaci těch, kteří pracují v tvůrčích a kulturních odvětvích.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Rozpočet – Evropa 2020, COM(2011) 500 final, 29.6.2011.

1

(2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Rozpočet – Evropa 2020, COM(2011) 500 final, 29.6.2011.

2

(3)  CdR 181/2010 fin.

3

(4)  CdR 172/2007 fin.

4

(5)  CdR 44/2006 fin.

5

(6)  CdR 181/2010 fin.

6

(7)  CdR 27/2009 fin.

7

(8)  CdR 293/2010 fin.

8

(9)  CdR 259/2004 fin.

9

(10)  CdR 259/2004 fin.

10

(11)  CdR 251/2005 fin.

11

(12)  CdR 27/2009 fin.

12

(13)  CdR 133/2009 fin.

13

(14)  CdR 293/2010 fin.

14

(15)  CdR 293/2010 fin.

15

(16)  CdR 94/2008 fin.

16

(17)  CdR 94/2008 fin.

17

(18)  CdR 94/2008 fin.

18

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/164 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/164

---

Stanovisko Výboru regionů Mechanismus civilní ochrany Unie

2012/C 277/16

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá změnu profilu mechanismu z reaktivního a dočasného na integrovanější, účinnější a optimalizovanější; |
| --- | --- |

—

vítá změnu profilu mechanismu z reaktivního a dočasného na integrovanější, účinnější a optimalizovanější;

| — | upozorňuje, že místní a regionální orgány jsou obvykle klíčovými subjekty v procesu řízení krizových situací; bylo by proto vhodné je zapojit do přípravy plánů posouzení rizik a plánů řízení rizik; |
| --- | --- |

—

upozorňuje, že místní a regionální orgány jsou obvykle klíčovými subjekty v procesu řízení krizových situací; bylo by proto vhodné je zapojit do přípravy plánů posouzení rizik a plánů řízení rizik;

| — | zastává mínění, že EU by po dohodě s orgány jednotlivých zemí měla zvýšit počet školení pro zaměstnance na regionální a místní úrovni, aby se zajistila účinná reakce na krizovou situaci; |
| --- | --- |

—

zastává mínění, že EU by po dohodě s orgány jednotlivých zemí měla zvýšit počet školení pro zaměstnance na regionální a místní úrovni, aby se zajistila účinná reakce na krizovou situaci;

| — | rozhodně se domnívá, že EU by měla vytvořit platformu, která by sloužila k výměně informací a zkušeností mezi členskými státy a jejich místními a regionálními orgány při zabraňování katastrofám; |
| --- | --- |

—

rozhodně se domnívá, že EU by měla vytvořit platformu, která by sloužila k výměně informací a zkušeností mezi členskými státy a jejich místními a regionálními orgány při zabraňování katastrofám;

| — | zdůrazňuje, že je třeba upřesnit definice rozhodnutí a předkládaných žádostí o pomoc v případě reakce na závažnou katastrofu nebo hrozbu takové katastrofy; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že je třeba upřesnit definice rozhodnutí a předkládaných žádostí o pomoc v případě reakce na závažnou katastrofu nebo hrozbu takové katastrofy;

| — | domnívá se, že by se měl používat standardní vzor jako základ plánů řízení rizik, aby se zajistila srovnatelnost jejich obsahu; |
| --- | --- |

—

domnívá se, že by se měl používat standardní vzor jako základ plánů řízení rizik, aby se zajistila srovnatelnost jejich obsahu;

| — | je přesvědčen, že je třeba zavést harmonogram pravidelného aktualizování a předkládání plánů řízení rizik členskými státy. |
| --- | --- |

—

je přesvědčen, že je třeba zavést harmonogram pravidelného aktualizování a předkládání plánů řízení rizik členskými státy.

| Zpravodaj | pan BANASZAK (PL/EA), člen sejmiku Kujavsko-pomořanského vojvodství |
| --- | --- |
| Odkaz | Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie
  COM(2011) 934 final |

Zpravodaj

pan BANASZAK (PL/EA), člen sejmiku Kujavsko-pomořanského vojvodství

Odkaz

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie

COM(2011) 934 final

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

| 1. | vítá, že návrh je důsledkem politiky prováděné Komisí, pokud jde o optimalizaci řešení a soudržnost politiky v oblasti reakce na katastrofy, a také přispívá k dosahování cílů strategie Evropa 2020 a ke zvýšení bezpečnosti občanů EU v rámci Stockholmského programu a Strategie vnitřní bezpečnosti EU; |
| --- | --- |

1.

vítá, že návrh je důsledkem politiky prováděné Komisí, pokud jde o optimalizaci řešení a soudržnost politiky v oblasti reakce na katastrofy, a také přispívá k dosahování cílů strategie Evropa 2020 a ke zvýšení bezpečnosti občanů EU v rámci Stockholmského programu a Strategie vnitřní bezpečnosti EU;

| 2. | konstatuje, že nové návrhy a podněty vznikly na základě provedených hodnocení právních předpisů v oblasti civilní ochrany a zkušeností získaných z předchozích mimořádných situací; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že nové návrhy a podněty vznikly na základě provedených hodnocení právních předpisů v oblasti civilní ochrany a zkušeností získaných z předchozích mimořádných situací;

| 3. | s uspokojením konstatuje, že současný návrh je dalším krokem Komise, jehož cílem je zjednodušení a zlepšení navrhovaných právních předpisů, spojujícím do jednoho legislativního návrhu na období 2014–2020 dosavadní řešení týkající se spolupráce v oblasti civilní ochrany na úrovni EU, kterou řídí dva právní nástroje: rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euratom ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství a rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu; |
| --- | --- |

3.

s uspokojením konstatuje, že současný návrh je dalším krokem Komise, jehož cílem je zjednodušení a zlepšení navrhovaných právních předpisů, spojujícím do jednoho legislativního návrhu na období 2014–2020 dosavadní řešení týkající se spolupráce v oblasti civilní ochrany na úrovni EU, kterou řídí dva právní nástroje: rozhodnutí Rady 2007/779/ES, Euratom ze dne 8. listopadu 2007 o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství a rozhodnutí Rady 2007/162/ES, Euratom ze dne 5. března 2007 o zřízení finančního nástroje pro civilní ochranu;

| 4. | upozorňuje, že místní a regionální orgány jsou obvykle klíčovými subjekty v procesu řízení krizových situací, a proto jedním z cílů legislativy v oblasti civilní ochrany musí být šíření informací mezi stranami odpovědnými za reakci na mimořádné situace na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje, že místní a regionální orgány jsou obvykle klíčovými subjekty v procesu řízení krizových situací, a proto jedním z cílů legislativy v oblasti civilní ochrany musí být šíření informací mezi stranami odpovědnými za reakci na mimořádné situace na regionální a místní úrovni;

| 5. | zdůrazňuje, že posílený mechanismus civilní ochrany přispěje k provádění doložky solidarity. Oceňuje, že byla věnována zvláštní pozornost zajištění úzké koordinace mezi civilní ochranou a humanitární pomocí, jakož i souladu s akcemi prováděnými v rámci jiných politik a nástrojů EU, zejména v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnostní politiky. Soulad s ostatními finančními nástroji EU musí vyloučit dvojí financování; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že posílený mechanismus civilní ochrany přispěje k provádění doložky solidarity. Oceňuje, že byla věnována zvláštní pozornost zajištění úzké koordinace mezi civilní ochranou a humanitární pomocí, jakož i souladu s akcemi prováděnými v rámci jiných politik a nástrojů EU, zejména v oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnostní politiky. Soulad s ostatními finančními nástroji EU musí vyloučit dvojí financování;

| 6. | ztotožňuje se se zásadami solidarity, spolupráce, koordinace a pomoci mezi členskými státy, regiony a místními komunitami v rámci EU v oblasti civilní ochrany a sdílí názor Komise, že k dosažení cíle integrovanější schopnosti EU reagovat na katastrofy je nutné změnit povahu prováděných činností z okamžitých na plánované s náležitým předstihem, vytvořit integrovanou politiku školení a cvičení, zohlednit mnohovrstevnost činností zabraňujících katastrofám (jako například ochrany životního prostředí, činností v oblasti změny klimatu, záplav, nebezpečí požárů, bezpečnosti, ochrany zdraví a regionální politiky) a usnadnit další spolupráci mezi účastnícími se zeměmi; |
| --- | --- |

6.

ztotožňuje se se zásadami solidarity, spolupráce, koordinace a pomoci mezi členskými státy, regiony a místními komunitami v rámci EU v oblasti civilní ochrany a sdílí názor Komise, že k dosažení cíle integrovanější schopnosti EU reagovat na katastrofy je nutné změnit povahu prováděných činností z okamžitých na plánované s náležitým předstihem, vytvořit integrovanou politiku školení a cvičení, zohlednit mnohovrstevnost činností zabraňujících katastrofám (jako například ochrany životního prostředí, činností v oblasti změny klimatu, záplav, nebezpečí požárů, bezpečnosti, ochrany zdraví a regionální politiky) a usnadnit další spolupráci mezi účastnícími se zeměmi;

| 7. | upozorňuje tedy, že EU by po dohodě s orgány jednotlivých zemí měla zvýšit počet školení pro zaměstnance na regionální a místní úrovni, aby se zajistila dostatečná a především účinná první reakce na krizovou situaci; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje tedy, že EU by po dohodě s orgány jednotlivých zemí měla zvýšit počet školení pro zaměstnance na regionální a místní úrovni, aby se zajistila dostatečná a především účinná první reakce na krizovou situaci;

| 8. | souhlasí, že mezi základní úkoly jednotlivých členských států patří činnosti spojené se zajištěním civilní ochrany a že by tento mechanismus neměl mít vliv na primární odpovědnost členských států za ochranu obyvatelstva, životního prostředí a majetku na jejich území před katastrofami. Hlavním cílem mechanismu civilní ochrany EU by měla být podpora, koordinace a doplňování činnosti členských států; |
| --- | --- |

8.

souhlasí, že mezi základní úkoly jednotlivých členských států patří činnosti spojené se zajištěním civilní ochrany a že by tento mechanismus neměl mít vliv na primární odpovědnost členských států za ochranu obyvatelstva, životního prostředí a majetku na jejich území před katastrofami. Hlavním cílem mechanismu civilní ochrany EU by měla být podpora, koordinace a doplňování činnosti členských států;

| 9. | zdůrazňuje důležitost zesílené spolupráce s členskými státy a regionálními a místními orgány při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje důležitost zesílené spolupráce s členskými státy a regionálními a místními orgány při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany v případě výskytu závažných mimořádných událostí;

| 10. | domnívá se, že EU musí rozpoznat konkrétní nedostatky ve zdrojích a přesně stanovit, jak by mohla pomoci členským státům při jejich úsilí o zlepšení připravenosti, zejména pokud jde o místní a regionální orgány. Členské státy a EU by se měly snažit o využití stávajících zdrojů, aby zabránily vytváření dodatečné finanční a administrativní zátěže, včetně pro místní a regionální správní orgány; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že EU musí rozpoznat konkrétní nedostatky ve zdrojích a přesně stanovit, jak by mohla pomoci členským státům při jejich úsilí o zlepšení připravenosti, zejména pokud jde o místní a regionální orgány. Členské státy a EU by se měly snažit o využití stávajících zdrojů, aby zabránily vytváření dodatečné finanční a administrativní zátěže, včetně pro místní a regionální správní orgány;

| 11. | rozhodně se domnívá, že EU by měla vytvořit platformu, která by sloužila k výměně informací a zkušeností mezi členskými státy a jejich místními a regionálními orgány při zabraňování katastrofám; |
| --- | --- |

11.

rozhodně se domnívá, že EU by měla vytvořit platformu, která by sloužila k výměně informací a zkušeností mezi členskými státy a jejich místními a regionálními orgány při zabraňování katastrofám;

| 12. | zdůrazňuje, že členské státy by při podpoře EU měly zapojit místní a regionální orgány do reakce na katastrofy v ranější fázi a využít systém víceúrovňové správy využívaný v politice soudržnosti; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že členské státy by při podpoře EU měly zapojit místní a regionální orgány do reakce na katastrofy v ranější fázi a využít systém víceúrovňové správy využívaný v politice soudržnosti;

| 13. | podporuje návrh seskupovat specifické cíle okolo prevence, zajištění připravenosti a reakce na katastrofy a usnadnit rychlé a účinné zásahy reakce na mimořádné situace v případě závažných katastrof nebo jejich hrozby; |
| --- | --- |

13.

podporuje návrh seskupovat specifické cíle okolo prevence, zajištění připravenosti a reakce na katastrofy a usnadnit rychlé a účinné zásahy reakce na mimořádné situace v případě závažných katastrof nebo jejich hrozby;

Analýza současných nedostatků a oblastí jejich řešení

| 14. | konstatuje, že východiskem dalších činností, jejichž cílem je zjednodušení a zlepšení způsobu fungování projednávaného mechanismu, musí být další zjednodušení právních předpisů (návrh je velkým krokem tímto směrem), závazných postupů a jejich transparentnost a jednoznačnost, což povede k omezení administrativní zátěže. Poznamenává, že standardní vzor by mohl být prospěšný při sestavování jednotlivých plánů řízení rizika. Absence tohoto vzoru rovněž zvyšuje nebezpečí rozporů s jinými plány řízení rizika. Situace, kdy neexistují pokyny týkající se rozsahu plánů a jejich základního obsahu, vyvolává vyšší náklady na jejich přípravu, znesnadňuje jejich srovnání, a co je nepodstatnější, podkopává argumentaci zdůvodňující požadavek, aby členské státy tyto plány předkládaly; |
| --- | --- |

14.

konstatuje, že východiskem dalších činností, jejichž cílem je zjednodušení a zlepšení způsobu fungování projednávaného mechanismu, musí být další zjednodušení právních předpisů (návrh je velkým krokem tímto směrem), závazných postupů a jejich transparentnost a jednoznačnost, což povede k omezení administrativní zátěže. Poznamenává, že standardní vzor by mohl být prospěšný při sestavování jednotlivých plánů řízení rizika. Absence tohoto vzoru rovněž zvyšuje nebezpečí rozporů s jinými plány řízení rizika. Situace, kdy neexistují pokyny týkající se rozsahu plánů a jejich základního obsahu, vyvolává vyšší náklady na jejich přípravu, znesnadňuje jejich srovnání, a co je nepodstatnější, podkopává argumentaci zdůvodňující požadavek, aby členské státy tyto plány předkládaly;

| 15. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou zajistit okamžitou reakci na katastrofy, protože mají úplné znalosti o místních územních a společenských podmínkách. Považuje za vhodné, aby členské státy při přípravě plánů posouzení rizik a plánů řízení rizik vzaly v úvahu místní a regionální orgány, jelikož tyto orgány mají schopnosti a znalosti přesahující celostátní úroveň, mimo jiné pokud jde o posouzení rizik; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mohou zajistit okamžitou reakci na katastrofy, protože mají úplné znalosti o místních územních a společenských podmínkách. Považuje za vhodné, aby členské státy při přípravě plánů posouzení rizik a plánů řízení rizik vzaly v úvahu místní a regionální orgány, jelikož tyto orgány mají schopnosti a znalosti přesahující celostátní úroveň, mimo jiné pokud jde o posouzení rizik;

| 16. | dodává, že finanční ustanovení obsažená v návrhu týkajícím se dopravy jdou správným směrem a měla by umožnit provádění více činností v kratším čase a rozšíření počtu zemí využívajících prostředky, protože doprava je jedním z hlavních výdajů v případě mezinárodních misí; |
| --- | --- |

16.

dodává, že finanční ustanovení obsažená v návrhu týkajícím se dopravy jdou správným směrem a měla by umožnit provádění více činností v kratším čase a rozšíření počtu zemí využívajících prostředky, protože doprava je jedním z hlavních výdajů v případě mezinárodních misí;

| 17. | podporuje činnost Komise zaměřenou na zlepšení dostupnosti vhodných dopravních prostředků za účelem podpory rozvoje schopnosti rychlých reakcí na úrovni EU, pokud bude jasně stanoven účel, rozsah a podmínky potenciální aplikace těchto opatření. Kladně hodnotí možnost Komise doplnit dopravní prostředky poskytnutím dodatečných dopravních prostředků nezbytných k zajištění rychlé reakce na závažné katastrofy; |
| --- | --- |

17.

podporuje činnost Komise zaměřenou na zlepšení dostupnosti vhodných dopravních prostředků za účelem podpory rozvoje schopnosti rychlých reakcí na úrovni EU, pokud bude jasně stanoven účel, rozsah a podmínky potenciální aplikace těchto opatření. Kladně hodnotí možnost Komise doplnit dopravní prostředky poskytnutím dodatečných dopravních prostředků nezbytných k zajištění rychlé reakce na závažné katastrofy;

| 18. | zdůrazňuje, že je důležité změnit profil mechanismu z reaktivního a dočasného na integrovanější, účinnější a optimalizovanější. Je nezbytné přejít od současného pojetí pomoci ad hoc k včasnému plánování a rychlé reakci; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je důležité změnit profil mechanismu z reaktivního a dočasného na integrovanější, účinnější a optimalizovanější. Je nezbytné přejít od současného pojetí pomoci ad hoc k včasnému plánování a rychlé reakci;

| 19. | chápe záměr Komise široce definovat pojmy obsažené v nástroji za účelem flexibility a lepšího fungování mechanismu civilní ochrany. Přesto se domnívá, že bylo prospěšné upřesnit definice uvedené v článku 4 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie, zejména pojmy „katastrofa“ a „závažná katastrofa“, což by do budoucna umožnilo předejít případným nesrovnalostem při využívání prostředků podpory členskými státy v rámci mechanismu; |
| --- | --- |

19.

chápe záměr Komise široce definovat pojmy obsažené v nástroji za účelem flexibility a lepšího fungování mechanismu civilní ochrany. Přesto se domnívá, že bylo prospěšné upřesnit definice uvedené v článku 4 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o mechanismu civilní ochrany Unie, zejména pojmy „katastrofa“ a „závažná katastrofa“, což by do budoucna umožnilo předejít případným nesrovnalostem při využívání prostředků podpory členskými státy v rámci mechanismu;

| 20. | sdílí názor Komise, že je třeba také zvýšit přístup ke kritické kapacitě pro reakci, zlepšit řešení dopravy a zjednodušit postupy usnadňující optimální reakci a více integrovat prvky preventivní politiky; |
| --- | --- |

20.

sdílí názor Komise, že je třeba také zvýšit přístup ke kritické kapacitě pro reakci, zlepšit řešení dopravy a zjednodušit postupy usnadňující optimální reakci a více integrovat prvky preventivní politiky;

| 21. | oceňuje úsilí Komise zlepšit schopnost reagovat na nenadálé situace intenzivnějším prováděním organizovaných školení a cvičení a přípravou odpovídajících pohotovostních plánů; |
| --- | --- |

21.

oceňuje úsilí Komise zlepšit schopnost reagovat na nenadálé situace intenzivnějším prováděním organizovaných školení a cvičení a přípravou odpovídajících pohotovostních plánů;

Hlavní bloky politiky civilní ochrany: prevence, připravenost, reakce a vnější rozměr

| 22. | vyslovuje se pro to, aby mechanismus vycházel ze čtyř hlavních bloků politiky civilní ochrany, kterými jsou prevence, připravenost, reakce a vnější rozměr doplněné o finančních ustanovení; |
| --- | --- |

22.

vyslovuje se pro to, aby mechanismus vycházel ze čtyř hlavních bloků politiky civilní ochrany, kterými jsou prevence, připravenost, reakce a vnější rozměr doplněné o finančních ustanovení;

| 23. | podporuje přijetí stimulačních opatření pro členské státy a třetí země zaměřených na přijetí integrovaného přístupu ke zvládání katastrof; |
| --- | --- |

23.

podporuje přijetí stimulačních opatření pro členské státy a třetí země zaměřených na přijetí integrovaného přístupu ke zvládání katastrof;

| 24. | zdůrazňuje, že v zájmu prevence vzniku újmy osob, škod na majetku a životním prostředí vyvolaných katastrofami je nutné přijmout opatření zaměřená na zlepšení znalostní základny o rizikách katastrof a její neustálou aktualizaci a na sdílení znalostí, postupů a informací. Dále je nutné zvyšovat povědomí o prevenci rizik a podporovat členské státy a třetí země v prováděných činnostech se zvláštním ohledem na přípravu plánů řízení rizik; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že v zájmu prevence vzniku újmy osob, škod na majetku a životním prostředí vyvolaných katastrofami je nutné přijmout opatření zaměřená na zlepšení znalostní základny o rizikách katastrof a její neustálou aktualizaci a na sdílení znalostí, postupů a informací. Dále je nutné zvyšovat povědomí o prevenci rizik a podporovat členské státy a třetí země v prováděných činnostech se zvláštním ohledem na přípravu plánů řízení rizik;

| 25. | uznává za správné činnosti, které Komise plánuje za účelem zajištění připravenosti mimo jiné prostřednictvím vytvoření střediska reakce na mimořádné situace (ERC), správy společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS), přispívání k rozvoji systémů detekce a včasného varování a upozornění na katastrofy, vytvoření a udržení schopnosti odborných týmů, modulů a dalších složek a přijímání podpůrných a doplňkových opatření (školení, šíření zkušeností a znalostí). Zároveň se Výbor domnívá, že je třeba upřesnit podobu předkládání návrhů středisku reakce na mimořádné situace členskými státy. Použité slovní spojení „konkrétní návrh“ je velmi nepřesné. Je také třeba koordinovat středisko reakce na mimořádné situace s existujícími strukturami na vnitrostátní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

25.

uznává za správné činnosti, které Komise plánuje za účelem zajištění připravenosti mimo jiné prostřednictvím vytvoření střediska reakce na mimořádné situace (ERC), správy společného komunikačního a informačního systému pro případy mimořádných událostí (CECIS), přispívání k rozvoji systémů detekce a včasného varování a upozornění na katastrofy, vytvoření a udržení schopnosti odborných týmů, modulů a dalších složek a přijímání podpůrných a doplňkových opatření (školení, šíření zkušeností a znalostí). Zároveň se Výbor domnívá, že je třeba upřesnit podobu předkládání návrhů středisku reakce na mimořádné situace členskými státy. Použité slovní spojení „konkrétní návrh“ je velmi nepřesné. Je také třeba koordinovat středisko reakce na mimořádné situace s existujícími strukturami na vnitrostátní a regionální úrovni;

| 26. | uznává za správné činnosti, které Komise plánuje v situaci přijetí žádosti o poskytnutí pomoci předložené členským státem v případě závažné katastrofy nebo hrozby takové katastrofy, zejména pokud jde o opatření napomáhající mobilizovat jiné týmy, odborníky, moduly a zásahovou pomoc než z Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace; |
| --- | --- |

26.

uznává za správné činnosti, které Komise plánuje v situaci přijetí žádosti o poskytnutí pomoci předložené členským státem v případě závažné katastrofy nebo hrozby takové katastrofy, zejména pokud jde o opatření napomáhající mobilizovat jiné týmy, odborníky, moduly a zásahovou pomoc než z Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace;

| 27. | podporuje iniciativu Komise zřídit Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy. Je nutné definovat ve spolupráci s členskými státy kvalitativní požadavky na kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Zároveň Výbor poukazuje na potřebu upřesnit způsob, jak Komisi předávat informace o důvodech bránících zpřístupnit kapacity pro reakci v určité mimořádné situaci. Dále je třeba jasně stanovit, že kapacita pro reakci v určité mimořádné situaci nemusí být zpřístupněna, pokud je nutná k vnitrostátním potřebám; |
| --- | --- |

27.

podporuje iniciativu Komise zřídit Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy. Je nutné definovat ve spolupráci s členskými státy kvalitativní požadavky na kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Zároveň Výbor poukazuje na potřebu upřesnit způsob, jak Komisi předávat informace o důvodech bránících zpřístupnit kapacity pro reakci v určité mimořádné situaci. Dále je třeba jasně stanovit, že kapacita pro reakci v určité mimořádné situaci nemusí být zpřístupněna, pokud je nutná k vnitrostátním potřebám;

| 28. | považuje za nevyhnutelné uvádět informace zasílané Komisi o důvodech bránících zpřístupnit kapacity pro reakci v rámci odesílaných aktualizací plánů řízení rizik; |
| --- | --- |

28.

považuje za nevyhnutelné uvádět informace zasílané Komisi o důvodech bránících zpřístupnit kapacity pro reakci v rámci odesílaných aktualizací plánů řízení rizik;

| 29. | podporuje činnost Komise v oblasti pravidelných hodnocení Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace, jejíž řádné fungování přispěje k dosažení předpokládaných specifických cílů; |
| --- | --- |

29.

podporuje činnost Komise v oblasti pravidelných hodnocení Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace, jejíž řádné fungování přispěje k dosažení předpokládaných specifických cílů;

Závěrečné připomínky

| 30. | podporuje iniciativu Komise rozšířit přidělování finanční pomoci na základě diskutovaného rozhodnutí v rámci všech forem stanovených finančním nařízením, zejména ve formě grantů, náhrady výdajů, zadávání veřejných zakázek či příspěvků do svěřeneckých fondů; |
| --- | --- |

30.

podporuje iniciativu Komise rozšířit přidělování finanční pomoci na základě diskutovaného rozhodnutí v rámci všech forem stanovených finančním nařízením, zejména ve formě grantů, náhrady výdajů, zadávání veřejných zakázek či příspěvků do svěřeneckých fondů;

| 31. | podporuje snahu Komise o přijetí opatření, jejichž cílem je dosažení součinnosti a doplňkovosti s jinými nástroji Unie, a opatření vylučujících financování pomoci současně i z jiných finančních nástrojů; |
| --- | --- |

31.

podporuje snahu Komise o přijetí opatření, jejichž cílem je dosažení součinnosti a doplňkovosti s jinými nástroji Unie, a opatření vylučujících financování pomoci současně i z jiných finančních nástrojů;

| 32. | považuje za účelné, že Komise přijme vhodná opatření, kterými zajistí, že při provádění financovaných akcí jsou finanční zájmy Evropské unie chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem; |
| --- | --- |

32.

považuje za účelné, že Komise přijme vhodná opatření, kterými zajistí, že při provádění financovaných akcí jsou finanční zájmy Evropské unie chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakýmkoli jiným protiprávním činnostem;

| 33. | zdůrazňuje zároveň, že je třeba upřesnit definice rozhodnutí a předkládaných žádostí o pomoc v případě reakce na závažnou katastrofu nebo hrozbu takové katastrofy za účelem vyloučení možných nesrovnalostí vyplývajících z nesprávné definice pojmů. |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje zároveň, že je třeba upřesnit definice rozhodnutí a předkládaných žádostí o pomoc v případě reakce na závažnou katastrofu nebo hrozbu takové katastrofy za účelem vyloučení možných nesrovnalostí vyplývajících z nesprávné definice pojmů.

II.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Článek 4 – Definice

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:






  2. | „závažnou katastrofou“ se rozumí jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek, a která může vést k žádosti o pomoc v rámci mechanismu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

2.

„závažnou katastrofou“ se rozumí jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek, a která může vést k žádosti o pomoc v rámci mechanismu;

Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:

| 2. | „závažnou katastrofou“ se rozumí jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek a ; |
| --- | --- |

2.

„závažnou katastrofou“ se rozumí jakákoli situace, která má či může mít nepříznivý dopad na obyvatelstvo, životní prostředí nebo majetek a ;

Pozměňovací návrh 2

Článek 6 – Plány řízení rizik

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V zájmu zajištění účinné spolupráce v rámci mechanismu členské státy sdělují Komisi své plány řízení rizik. | 1.   V zájmu zajištění účinné spolupráce v rámci mechanismu členské státy sdělují Komisi své plány řízení rizik . |
| 2.   Plány řízení rizik berou v úvahu vnitrostátní posouzení rizik a další příslušná posouzení rizik a jsou soudržné s dalšími příslušnými plány platnými v příslušném členském státě. | 2.   Plány řízení rizik berou v úvahu vnitrostátní posouzení rizik a další příslušná posouzení rizik a jsou soudržné s dalšími příslušnými plány platnými v příslušném členském státě. |
| 3.   Členské státy zajistí, aby byly jejich plány řízení rizik připraveny nejpozději do konce roku 2016 a jejich nejaktuálnější forma odeslána Komisi. | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   V zájmu zajištění účinné spolupráce v rámci mechanismu členské státy sdělují Komisi své plány řízení rizik.

1.   V zájmu zajištění účinné spolupráce v rámci mechanismu členské státy sdělují Komisi své plány řízení rizik .

2.   Plány řízení rizik berou v úvahu vnitrostátní posouzení rizik a další příslušná posouzení rizik a jsou soudržné s dalšími příslušnými plány platnými v příslušném členském státě.

2.   Plány řízení rizik berou v úvahu vnitrostátní posouzení rizik a další příslušná posouzení rizik a jsou soudržné s dalšími příslušnými plány platnými v příslušném členském státě.

3.   Členské státy zajistí, aby byly jejich plány řízení rizik připraveny nejpozději do konce roku 2016 a jejich nejaktuálnější forma odeslána Komisi.

Členské státy zajistí, aby byly jejich plány řízení rizik připraveny odeslán Komisi

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Odůvodnění

Chybějící standardní vzor, podle nějž by měly vznikat plány řízení rizik, může mít za následek podstatné rozdíly v obsahu jednotlivých plánů. Kromě toho je nezbytné vyjádřit a zdůraznit úlohu místních a regionálních orgánů, jelikož právě tyto orgány mohou zajistit okamžitou reakci na katastrofy, protože mají úplné znalosti o místních územních a společenských podmínkách. Je třeba zavést harmonogram pravidelného aktualizování a předkládání plánů členskými státy a také uložit povinnost okamžité aktualizace ad hoc v situaci, kdy vzniknou náhlé a neočekávané změny ve stávajícím plánu.

Pozměňovací návrh 3

Článek 7 písm. a) – Obecné činnosti připravenosti Komise

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise provádí v souvislosti s připraveností tyto činnosti:






  (a) | zřídí a spravuje středisko reakce na mimořádné situace (ERC), které zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu a slouží členským státům a Komisi pro účely mechanismu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise provádí v souvislosti s připraveností tyto činnosti:

(a)

zřídí a spravuje středisko reakce na mimořádné situace (ERC), které zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu a slouží členským státům a Komisi pro účely mechanismu;

Komise provádí v souvislosti s připraveností tyto činnosti:

| (a) | zřídí a spravuje středisko reakce na mimořádné situace (ERC), které zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu a slouží členským státům a Komisi pro účely mechanismu; |
| --- | --- |

(a)

zřídí a spravuje středisko reakce na mimořádné situace (ERC), které zajišťuje provozní kapacitu 24 hodin denně a sedm dní v týdnu a slouží členským státům a Komisi pro účely mechanismu;

Odůvodnění

Pokud jde o zřízení a správu střediska reakce na mimořádné situace, muselo by se každopádně zaručit, že na evropské úrovni nevzniknou žádné paralelní struktury a nejasné postupy. Za tímto účelem je třeba v článku 7 návrhu rozhodnutí, který se střediskem reakce na mimořádné situace zabývá, stanovit, že je třeba brát ohled na vnitrostátní a regionální struktury a středisko s nimi koordinovat.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 11 odst. 3 a 7 – Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Zřizuje se Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy. | 1.   Zřizuje se Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy. |
| 2.   Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví na základě referenčních scénářů druhy a množství kapacit potřebných pro Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace (dále jen „cíle kapacity“). | 2.   Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví na základě referenčních scénářů druhy a množství kapacit potřebných pro Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace (dále jen „cíle kapacity“). |
| 3.   Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit, které mají být vyčleněny na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Za zajištění jejich kvality odpovídají členské státy. | 3.   Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit, které mají být vyčleněny na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Za zajištění jejich kvality odpovídají členské státy. |
| 4.   Komise zřídí a spravuje proces certifikace a registrace kapacit, které členské státy vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. | 4.   Komise zřídí a spravuje proces certifikace a registrace kapacit, které členské státy vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. |
| 5.   Členské státy dobrovolně určí a vypracují registrační soupis kapacit, které vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Registrace mezinárodních modulů poskytovaných dvěma nebo více členskými státy bude provedena společně všemi dotčenými členskými státy. | 5.   Členské státy dobrovolně určí a vypracují registrační soupis kapacit, které vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Registrace mezinárodních modulů poskytovaných dvěma nebo více členskými státy bude provedena společně všemi dotčenými členskými státy. |
| 6.   Kapacity registrované v Evropské kapacitě pro reakci na mimořádné situace jsou k dispozici pro operace reakce na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Členské státy informují Komisi co nejdříve o všech závažných důvodech, které jim brání zpřístupnit tyto kapacity v určité mimořádné situaci. | 6.   Kapacity registrované v Evropské kapacitě pro reakci na mimořádné situace jsou k dispozici pro operace reakce na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Členské státy informují Komisi co nejdříve o všech závažných důvodech, které jim brání zpřístupnit tyto kapacity v určité mimořádné situaci. |
| 7.   V případě nasazení podléhají kapacity i nadále velení a vedení členských států. Koordinaci mezi jednotlivými kapacitami zajišťuje Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Pokud kapacity nejsou nasazeny do operací v rámci mechanismu, zůstávají k dispozici pro vnitrostátní účely členských států. | 7.   V případě nasazení podléhají kapacity i nadále velení a vedení členských států. Koordinaci mezi jednotlivými kapacitami zajišťuje Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). |
| 8.   Členské státy a Komise zajistí odpovídající zviditelnění zásahů Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace. | 8.   Členské státy a Komise zajistí odpovídající zviditelnění zásahů Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Zřizuje se Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy.

1.   Zřizuje se Evropská kapacita pro reakci na mimořádné situace v podobě dobrovolného společného souboru kapacit pro reakci předem vyčleněných členskými státy.

2.   Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví na základě referenčních scénářů druhy a množství kapacit potřebných pro Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace (dále jen „cíle kapacity“).

2.   Komise ve spolupráci s členskými státy stanoví na základě referenčních scénářů druhy a množství kapacit potřebných pro Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace (dále jen „cíle kapacity“).

3.   Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit, které mají být vyčleněny na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Za zajištění jejich kvality odpovídají členské státy.

3.   Komise stanoví požadavky na kvalitu kapacit, které mají být vyčleněny na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Za zajištění jejich kvality odpovídají členské státy.

4.   Komise zřídí a spravuje proces certifikace a registrace kapacit, které členské státy vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace.

4.   Komise zřídí a spravuje proces certifikace a registrace kapacit, které členské státy vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace.

5.   Členské státy dobrovolně určí a vypracují registrační soupis kapacit, které vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Registrace mezinárodních modulů poskytovaných dvěma nebo více členskými státy bude provedena společně všemi dotčenými členskými státy.

5.   Členské státy dobrovolně určí a vypracují registrační soupis kapacit, které vyčlení na Evropskou kapacitu pro reakci na mimořádné situace. Registrace mezinárodních modulů poskytovaných dvěma nebo více členskými státy bude provedena společně všemi dotčenými členskými státy.

6.   Kapacity registrované v Evropské kapacitě pro reakci na mimořádné situace jsou k dispozici pro operace reakce na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Členské státy informují Komisi co nejdříve o všech závažných důvodech, které jim brání zpřístupnit tyto kapacity v určité mimořádné situaci.

6.   Kapacity registrované v Evropské kapacitě pro reakci na mimořádné situace jsou k dispozici pro operace reakce na mimořádné situace v rámci mechanismu na žádost Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Členské státy informují Komisi co nejdříve o všech závažných důvodech, které jim brání zpřístupnit tyto kapacity v určité mimořádné situaci.

7.   V případě nasazení podléhají kapacity i nadále velení a vedení členských států. Koordinaci mezi jednotlivými kapacitami zajišťuje Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Pokud kapacity nejsou nasazeny do operací v rámci mechanismu, zůstávají k dispozici pro vnitrostátní účely členských států.

7.   V případě nasazení podléhají kapacity i nadále velení a vedení členských států. Koordinaci mezi jednotlivými kapacitami zajišťuje Komise prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC).

8.   Členské státy a Komise zajistí odpovídající zviditelnění zásahů Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace.

8.   Členské státy a Komise zajistí odpovídající zviditelnění zásahů Evropské kapacity pro reakci na mimořádné situace.

Pozměňovací návrh 5

Článek 15 – Reakce na závažné katastrofy uvnitř Unie

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V případě závažné katastrofy v rámci Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem. | 1.   V případě závažné katastrofy v rámci Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Žádost je formulována | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   V případě závažné katastrofy v rámci Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Žádost je formulována co nejkonkrétnějším způsobem.

1.   V případě závažné katastrofy v rámci Unie nebo v případě bezprostřední hrozby takové katastrofy může členský stát požádat o pomoc prostřednictvím střediska reakce na mimořádné situace (ERC). Žádost je formulována

.

| | |
| --- | --- |

| | . |
| --- | --- |

Odůvodnění

Upřesnění informací odesílaných členským státem v žádosti umožní v případě závažné katastrofy účinnější a nákladově efektivnější pomoc v rámci mechanismu a dále umožní dosáhnout předpokládaného cíle v kratší době, což je v případě katastrof neobyčejně důležité.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

| 13.9.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 277/171 |
| --- | --- | --- | --- |

13.9.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 277/171

---

Stanovisko Výboru regionů Balíček „odpovědné podniky“

2012/C 277/17

VÝBOR REGIONŮ

| — | vítá, že Komise učinila sociální ekonomiku a sociální inovace ústředním prvkem stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nazvané „Unie inovací“, Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a Aktu o jednotném trhu; |
| --- | --- |

—

vítá, že Komise učinila sociální ekonomiku a sociální inovace ústředním prvkem stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nazvané „Unie inovací“, Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a Aktu o jednotném trhu;

| — | souhlasí s tím, že se zvýšila důležitost strategické analýzy sociální odpovědnosti podniků z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Analýza může pomoci při řízení rizik, snižování nákladů, zajišťování kapitálu, ve vztazích s odběrateli, při řízení zaměstnanců a v oblasti inovační kapacity. Tím, že budou věnovat pozornost své sociální odpovědnosti, mohou podniky upevnit důvěru, kterou v ně vkládají zaměstnanci, spotřebitelé a občané; |
| --- | --- |

—

souhlasí s tím, že se zvýšila důležitost strategické analýzy sociální odpovědnosti podniků z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Analýza může pomoci při řízení rizik, snižování nákladů, zajišťování kapitálu, ve vztazích s odběrateli, při řízení zaměstnanců a v oblasti inovační kapacity. Tím, že budou věnovat pozornost své sociální odpovědnosti, mohou podniky upevnit důvěru, kterou v ně vkládají zaměstnanci, spotřebitelé a občané;

| — | schvaluje výzvu Komise představitelům evropských podniků k úzké spolupráci s veřejnými orgány a dalšími zúčastněnými stranami s cílem prosazovat odpovědné podnikání ve stále větším počtu společností v EU v souladu s jasnými cíli pro roky 2015 a 2020; |
| --- | --- |

—

schvaluje výzvu Komise představitelům evropských podniků k úzké spolupráci s veřejnými orgány a dalšími zúčastněnými stranami s cílem prosazovat odpovědné podnikání ve stále větším počtu společností v EU v souladu s jasnými cíli pro roky 2015 a 2020;

| — | vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost odlišným úrovním rozvoje a regionálním rozdílům, které jsou stále pozorovány v rámci EU. Situace členských států, regionů a měst ve vztahu k pěti hlavním cílům strategie Evropa 2020 – v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a inovací, změny klimatu a energetiky, vzdělávání a prevence chudoby – se značně liší a krize je ovlivňuje různou měrou. |
| --- | --- |

—

vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost odlišným úrovním rozvoje a regionálním rozdílům, které jsou stále pozorovány v rámci EU. Situace členských států, regionů a měst ve vztahu k pěti hlavním cílům strategie Evropa 2020 – v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a inovací, změny klimatu a energetiky, vzdělávání a prevence chudoby – se značně liší a krize je ovlivňuje různou měrou.

| Zpravodajka | Satu TIETARI (FI/ALDE), členka obecní rady v Säkylä |
| --- | --- |
| Odkazy | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a evropskému inspektorovi ochrany údajů o balíčku „Odpovědné podniky“, který obsahuje:






  — | úvodní sdělení,
  COM(2011) 685 final |

Zpravodajka

Satu TIETARI (FI/ALDE), členka obecní rady v Säkylä

Odkazy

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a evropskému inspektorovi ochrany údajů o balíčku „Odpovědné podniky“, který obsahuje:

—

úvodní sdělení,

COM(2011) 685 final

| — | návrh na přepracování směrnic o účetnictví,
  COM(2011) 684 final |
| --- | --- |

—

návrh na přepracování směrnic o účetnictví,

COM(2011) 684 final

| — | návrh na přepracování směrnice o transparentnosti,
  COM(2011) 683 final |
| --- | --- |

—

návrh na přepracování směrnice o transparentnosti,

COM(2011) 683 final

| — | sdělení o sociální odpovědnosti podniků (CSR),
  COM(2011) 681final |
| --- | --- |

—

sdělení o sociální odpovědnosti podniků (CSR),

COM(2011) 681final

| — | sdělení na téma Iniciativa pro sociální podnikání,
  COM(2011) 682 |
| --- | --- |

—

sdělení na téma Iniciativa pro sociální podnikání,

COM(2011) 682

I.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá, že Komise učinila sociální ekonomiku a sociální inovace ústředním prvkem stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nazvané „Unie inovací“, Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a Aktu o jednotném trhu; |
| --- | --- |

1.

vítá, že Komise učinila sociální ekonomiku a sociální inovace ústředním prvkem stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 nazvané „Unie inovací“, Evropské platformy pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a Aktu o jednotném trhu;

| 2. | souhlasí s tím, že se zvýšila důležitost strategické analýzy sociální odpovědnosti podniků z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Analýza může pomoci při řízení rizik, snižování nákladů, zajišťování kapitálu, ve vztazích s odběrateli, při řízení zaměstnanců a v oblasti inovační kapacity. Tím, že budou věnovat pozornost své sociální odpovědnosti, mohou podniky upevnit důvěru, kterou v ně vkládají zaměstnanci, spotřebitelé a občané; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s tím, že se zvýšila důležitost strategické analýzy sociální odpovědnosti podniků z hlediska konkurenceschopnosti podniků. Analýza může pomoci při řízení rizik, snižování nákladů, zajišťování kapitálu, ve vztazích s odběrateli, při řízení zaměstnanců a v oblasti inovační kapacity. Tím, že budou věnovat pozornost své sociální odpovědnosti, mohou podniky upevnit důvěru, kterou v ně vkládají zaměstnanci, spotřebitelé a občané;

| 3. | schvaluje výzvu Komise představitelům evropských podniků k úzké spolupráci s veřejnými orgány a dalšími zúčastněnými stranami s cílem prosazovat odpovědné podnikání ve stále větším počtu společností v EU v souladu s jasnými cíli pro roky 2015 a 2020; |
| --- | --- |

3.

schvaluje výzvu Komise představitelům evropských podniků k úzké spolupráci s veřejnými orgány a dalšími zúčastněnými stranami s cílem prosazovat odpovědné podnikání ve stále větším počtu společností v EU v souladu s jasnými cíli pro roky 2015 a 2020;

| 4. | podporuje záměr Komise nestanovit normativní definici sociálního podnikání pro EU jako celek, která by zavazovala všechny strany a vedla by k nadměrně přísné regulaci, a schvaluje návrh na společné zásady, které umožní zohlednit politické, ekonomické a sociální strategie a kapacity jednotlivých členských států. Jazyk a terminologie by však měly být jednotné ve všech zemích EU; |
| --- | --- |

4.

podporuje záměr Komise nestanovit normativní definici sociálního podnikání pro EU jako celek, která by zavazovala všechny strany a vedla by k nadměrně přísné regulaci, a schvaluje návrh na společné zásady, které umožní zohlednit politické, ekonomické a sociální strategie a kapacity jednotlivých členských států. Jazyk a terminologie by však měly být jednotné ve všech zemích EU;

| 5. | schvaluje úsilí Evropské komise budovat silnou a konkurenceschopnou Evropu zaměřenou na udržitelný růst s cílem upevnit hospodářské oživení. Strategie Evropa 2020 staví podporu pro konkurenceschopné a udržitelné podnikání do „středu zájmu“ (1); |
| --- | --- |

5.

schvaluje úsilí Evropské komise budovat silnou a konkurenceschopnou Evropu zaměřenou na udržitelný růst s cílem upevnit hospodářské oživení. Strategie Evropa 2020 staví podporu pro konkurenceschopné a udržitelné podnikání do „středu zájmu“ (1);

| 6. | konstatuje, že nové proměnné ovlivňující konkurenceschopnost zpochybnily globální úlohu evropské ekonomiky a že strategie Evropa 2020 by měla být silně podpořena, aby pomohla evropskému hospodářství nabýt zpět své postavení. Jakožto motor růstu by ústředním prvkem tohoto procesu mělo být sociální hledisko; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že nové proměnné ovlivňující konkurenceschopnost zpochybnily globální úlohu evropské ekonomiky a že strategie Evropa 2020 by měla být silně podpořena, aby pomohla evropskému hospodářství nabýt zpět své postavení. Jakožto motor růstu by ústředním prvkem tohoto procesu mělo být sociální hledisko;

| 7. | zdůrazňuje, jak je při formulování reakce na globální výzvy důležité využít přidanou hodnotu opatření na úrovni EU. Cíle strategie Evropa 2020 lze naplnit pouze při sdružení zdrojů členských států a vytvoření synergií; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, jak je při formulování reakce na globální výzvy důležité využít přidanou hodnotu opatření na úrovni EU. Cíle strategie Evropa 2020 lze naplnit pouze při sdružení zdrojů členských států a vytvoření synergií;

| 8. | podporuje nárůst komplexní spolupráce a dohod mezi regiony a členskými státy, které je zavazují k plnění cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

8.

podporuje nárůst komplexní spolupráce a dohod mezi regiony a členskými státy, které je zavazují k plnění cílů strategie Evropa 2020;

| 9. | vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost odlišným úrovním rozvoje a regionálním rozdílům, které jsou stále pozorovány v rámci EU. Situace členských států, regionů a měst ve vztahu k pěti hlavním cílům strategie Evropa 2020 – v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a inovací, změny klimatu a energetiky, vzdělávání a prevence chudoby – se značně liší a krize je ovlivňuje různou měrou; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby věnovala větší pozornost odlišným úrovním rozvoje a regionálním rozdílům, které jsou stále pozorovány v rámci EU. Situace členských států, regionů a měst ve vztahu k pěti hlavním cílům strategie Evropa 2020 – v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a inovací, změny klimatu a energetiky, vzdělávání a prevence chudoby – se značně liší a krize je ovlivňuje různou měrou;

| 10. | je přesvědčen, že odpovědnou podnikatelskou činnost je třeba na trhu podporovat a odměňovat, např. prostřednictvím grantů na investice a veřejných zakázek. Podpora by měla být zaměřena na subjekty, které si uvědomují klíčový význam zaměstnanců pro rozvoj podniků. Je třeba odměňovat nárůst zaměstnanosti osob ze skupin považovaných za ohrožené nezaměstnaností, aby se podobná opatření šířila; |
| --- | --- |

10.

je přesvědčen, že odpovědnou podnikatelskou činnost je třeba na trhu podporovat a odměňovat, např. prostřednictvím grantů na investice a veřejných zakázek. Podpora by měla být zaměřena na subjekty, které si uvědomují klíčový význam zaměstnanců pro rozvoj podniků. Je třeba odměňovat nárůst zaměstnanosti osob ze skupin považovaných za ohrožené nezaměstnaností, aby se podobná opatření šířila;

| 11. | vyjadřuje uspokojení s návrhem Komise veřejně uznat podniky, které plní svou úlohu v oblasti sociální odpovědnosti. EU může napomáhat šíření osvědčených postupů, podporovat vzájemné učení a motivovat další podniky k vyvíjení vlastních strategických přístupů k otázkám sociální odpovědnosti podniků; |
| --- | --- |

11.

vyjadřuje uspokojení s návrhem Komise veřejně uznat podniky, které plní svou úlohu v oblasti sociální odpovědnosti. EU může napomáhat šíření osvědčených postupů, podporovat vzájemné učení a motivovat další podniky k vyvíjení vlastních strategických přístupů k otázkám sociální odpovědnosti podniků;

| 12. | vyzývá Komisi, aby vypracovala právní předpisy, které budou zavazovat investiční fondy a finanční instituce k informování jejich zákazníků (občanů, podniků, veřejných orgánů atd.) o etických kritériích nebo kritériích odpovědnosti, která uplatňují při investování, nebo o normách a kodexech, kterými se řídí, s cílem obecně rozšířit nový systém etiky; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby vypracovala právní předpisy, které budou zavazovat investiční fondy a finanční instituce k informování jejich zákazníků (občanů, podniků, veřejných orgánů atd.) o etických kritériích nebo kritériích odpovědnosti, která uplatňují při investování, nebo o normách a kodexech, kterými se řídí, s cílem obecně rozšířit nový systém etiky;

| 13. | podporuje vytvoření evropského nástroje, který pomůže sociálním podnikům zajistit financování; |
| --- | --- |

13.

podporuje vytvoření evropského nástroje, který pomůže sociálním podnikům zajistit financování;

| 14. | navrhuje, aby Komise a Výbor regionů sledovaly a pravidelně hodnotily provádění a informování v této oblasti. Poskytováním informací o sociální problematice, otázkách životního prostředí a klimatu lze posílit snahu o různá opatření, která usnadní určování klíčových rizik pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

14.

navrhuje, aby Komise a Výbor regionů sledovaly a pravidelně hodnotily provádění a informování v této oblasti. Poskytováním informací o sociální problematice, otázkách životního prostředí a klimatu lze posílit snahu o různá opatření, která usnadní určování klíčových rizik pro udržitelný rozvoj;

| 15. | chápe, že budování sociální odpovědnosti podniků bude vyžadovat nové dovednosti podniků a posun v hodnotách a chování. Členské státy mohou hrát zásadní úlohu při zajišťování pobídek pro vzdělávací instituce v zájmu zařazování otázek sociální odpovědnosti podniků, udržitelného rozvoje a odpovědného občanství do příslušných výukových osnov ve středním i vysokoškolském vzdělávání; |
| --- | --- |

15.

chápe, že budování sociální odpovědnosti podniků bude vyžadovat nové dovednosti podniků a posun v hodnotách a chování. Členské státy mohou hrát zásadní úlohu při zajišťování pobídek pro vzdělávací instituce v zájmu zařazování otázek sociální odpovědnosti podniků, udržitelného rozvoje a odpovědného občanství do příslušných výukových osnov ve středním i vysokoškolském vzdělávání;

| 16. | je potěšen tím, že iniciativa přikládá učení, informovanosti společnosti a uznání rozvojové činnosti klíčovou úlohu v novém modelu růstu EU, a podporuje záměr Komise vést a financovat vzdělávací projekty, které posilují sociální odpovědnost. Domnívá se, že utváření postojů k sociálnímu podnikání by mělo probíhat již v co nejranější fázi vzdělávání. Díky tomu se zformuje odpovídající povědomí o úloze lidského kapitálu v hospodářství; |
| --- | --- |

16.

je potěšen tím, že iniciativa přikládá učení, informovanosti společnosti a uznání rozvojové činnosti klíčovou úlohu v novém modelu růstu EU, a podporuje záměr Komise vést a financovat vzdělávací projekty, které posilují sociální odpovědnost. Domnívá se, že utváření postojů k sociálnímu podnikání by mělo probíhat již v co nejranější fázi vzdělávání. Díky tomu se zformuje odpovídající povědomí o úloze lidského kapitálu v hospodářství;

| 17. | bere na vědomí, že pojem průmyslu se rozšířil a že se zvýšil význam nového typu průmyslu založeného na síťové spolupráci. Rozšíření sociální odpovědnosti na všechny provozní činnosti pomůže rozvoji takových podniků; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí, že pojem průmyslu se rozšířil a že se zvýšil význam nového typu průmyslu založeného na síťové spolupráci. Rozšíření sociální odpovědnosti na všechny provozní činnosti pomůže rozvoji takových podniků;

| 18. | uznává, že rozšíření sociální odpovědnosti na podnikání představuje klíčovou výzvu pro zvýšení jednotnosti politiky EU v oblasti lidských práv; |
| --- | --- |

18.

uznává, že rozšíření sociální odpovědnosti na podnikání představuje klíčovou výzvu pro zvýšení jednotnosti politiky EU v oblasti lidských práv;

| 19. | upozorňuje, že účinnější provádění obecných zásad OSN podpoří zájmy EU, pokud jde o jednotlivé otázky lidských práv a prosazování základních pracovních norem v různých oblastech včetně dětské práce, nucené vězeňské práce, obchodování s lidmi, rovnosti žen a mužů, diskriminace, svobody sdružování a práva na kolektivní vyjednávání; |
| --- | --- |

19.

upozorňuje, že účinnější provádění obecných zásad OSN podpoří zájmy EU, pokud jde o jednotlivé otázky lidských práv a prosazování základních pracovních norem v různých oblastech včetně dětské práce, nucené vězeňské práce, obchodování s lidmi, rovnosti žen a mužů, diskriminace, svobody sdružování a práva na kolektivní vyjednávání;

| 20. | je přesvědčen, že Evropská unie by měla investovat do opatření s největším sociálně-ekonomickým potenciálem, a podporuje úmysl Komise pracovat v roce 2012 s podniky a zúčastněnými stranami s cílem navrhnout hlavní směry v oblasti lidských práv pro určitá odvětví a pro malé a střední podniky na základě obecných zásad OSN; |
| --- | --- |

20.

je přesvědčen, že Evropská unie by měla investovat do opatření s největším sociálně-ekonomickým potenciálem, a podporuje úmysl Komise pracovat v roce 2012 s podniky a zúčastněnými stranami s cílem navrhnout hlavní směry v oblasti lidských práv pro určitá odvětví a pro malé a střední podniky na základě obecných zásad OSN;

| 21. | znovu opakuje, že jedním z nejdůležitějších cílů by mělo být vytvoření odpovědnějšího a transparentnějšího systému financování. Investoři by při přijímání investičních rozhodnutí měli zvažovat více než jen běžné finanční zisky. Odpovědná politika týkající se lidského kapitálu přináší výsledky v podobě dlouhodobé konkurenční převahy. Ta se pak projevuje v měřitelných finančních ziscích; |
| --- | --- |

21.

znovu opakuje, že jedním z nejdůležitějších cílů by mělo být vytvoření odpovědnějšího a transparentnějšího systému financování. Investoři by při přijímání investičních rozhodnutí měli zvažovat více než jen běžné finanční zisky. Odpovědná politika týkající se lidského kapitálu přináší výsledky v podobě dlouhodobé konkurenční převahy. Ta se pak projevuje v měřitelných finančních ziscích;

| 22. | je přesvědčen, že cílem sociální odpovědnosti by měl být rozvoj procesů, které umožní účinnější, odpovědnější a transparentnější řízení snižujících se zdrojů, a zvýšené provádění sociálně odpovědných opatření; |
| --- | --- |

22.

je přesvědčen, že cílem sociální odpovědnosti by měl být rozvoj procesů, které umožní účinnější, odpovědnější a transparentnější řízení snižujících se zdrojů, a zvýšené provádění sociálně odpovědných opatření;

| 23. | poukazuje na to, že demografické trendy jsou vázány na nové modely spotřeby. Stárnutí obyvatelstva v rozvinutých zemích klade zvyšující se nároky na sociální služby, ale poskytne i příležitosti ke zřizování sociálně odpovědných podniků; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že demografické trendy jsou vázány na nové modely spotřeby. Stárnutí obyvatelstva v rozvinutých zemích klade zvyšující se nároky na sociální služby, ale poskytne i příležitosti ke zřizování sociálně odpovědných podniků;

| 24. | navrhuje, aby Komise a Výbor regionů určily etická opatření založená hodnotách s cílem zvýšit motivaci podniků k rozvoji jejich sociální odpovědnosti. To bude vyžadovat nové dovednosti a posun v hodnotách a chování; |
| --- | --- |

24.

navrhuje, aby Komise a Výbor regionů určily etická opatření založená hodnotách s cílem zvýšit motivaci podniků k rozvoji jejich sociální odpovědnosti. To bude vyžadovat nové dovednosti a posun v hodnotách a chování;

| 25. | doporučuje hledat pobídky, které povzbudí podniky k dobrovolné a z vlastní iniciativy vyplývající větší sociální odpovědnosti. Podnikům by měl být ponechán prostor pro inovace a rozvíjení přístupu k sociální odpovědnosti přizpůsobeného jejich specifickým podmínkám a podniky by neměly být nadměrně zatěžovány s ohledem na svou velikost a odvětví. Je třeba upozornit, že sociální odpovědnost podniků prosazuje a podporuje sociální dialog; |
| --- | --- |

25.

doporučuje hledat pobídky, které povzbudí podniky k dobrovolné a z vlastní iniciativy vyplývající větší sociální odpovědnosti. Podnikům by měl být ponechán prostor pro inovace a rozvíjení přístupu k sociální odpovědnosti přizpůsobeného jejich specifickým podmínkám a podniky by neměly být nadměrně zatěžovány s ohledem na svou velikost a odvětví. Je třeba upozornit, že sociální odpovědnost podniků prosazuje a podporuje sociální dialog;

| 26. | je přesvědčen, že je třeba vypracovat hmatatelná a kvantifikovatelná opatření na místní úrovni v různých částech Evropy, aby bylo možné vidět a sdílet přímý i nepřímý dopad činností; |
| --- | --- |

26.

je přesvědčen, že je třeba vypracovat hmatatelná a kvantifikovatelná opatření na místní úrovni v různých částech Evropy, aby bylo možné vidět a sdílet přímý i nepřímý dopad činností;

| 27. | podporuje koncepci integrované udržitelnosti, v níž jsou vyváženy faktory ekonomické, sociální a environmentální. Mělo by být podporováno zohledňování sociálních aspektů v zadávání veřejných zakázek při současném uplatňování aktuálního právního rámce EU (2); |
| --- | --- |

27.

podporuje koncepci integrované udržitelnosti, v níž jsou vyváženy faktory ekonomické, sociální a environmentální. Mělo by být podporováno zohledňování sociálních aspektů v zadávání veřejných zakázek při současném uplatňování aktuálního právního rámce EU (2);

| 28. | zdůrazňuje, jak je důležité zajistit, aby členské státy a veřejné orgány na všech úrovních plně využily příležitostí, které nabízí stávající právní rámec pro zadávání veřejných zakázek, k začlenění kritérií sociální odpovědnosti do zadávání zakázek. Malým podnikům a mikropodnikům by však měly být zaručeny rovné příležitosti pro účast v nabídkových řízeních a trvalý charakter této účasti; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, jak je důležité zajistit, aby členské státy a veřejné orgány na všech úrovních plně využily příležitostí, které nabízí stávající právní rámec pro zadávání veřejných zakázek, k začlenění kritérií sociální odpovědnosti do zadávání zakázek. Malým podnikům a mikropodnikům by však měly být zaručeny rovné příležitosti pro účast v nabídkových řízeních a trvalý charakter této účasti;

| 29. | vítá úsilí Komise, jehož cílem je sladit právní předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek s potřebami místní úrovně, a žádá Evropský parlament a Radu, aby tyto potřeby i nadále zohledňovaly, stejně jako potřeby malých a středních podniků; |
| --- | --- |

29.

vítá úsilí Komise, jehož cílem je sladit právní předpisy v oblasti zadávání veřejných zakázek s potřebami místní úrovně, a žádá Evropský parlament a Radu, aby tyto potřeby i nadále zohledňovaly, stejně jako potřeby malých a středních podniků;

| 30. | doporučuje hledat návrhy na opatření k reformě právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek, aby vytvářely více příležitostí pro menší a sociálně odpovědné aktéry. Mělo by být možné při zadávání veřejných zakázek zdůraznit kvalitu a pracovní podmínky, zvláště v sociálním odvětví a ve zdravotnictví; |
| --- | --- |

30.

doporučuje hledat návrhy na opatření k reformě právních předpisů pro zadávání veřejných zakázek, aby vytvářely více příležitostí pro menší a sociálně odpovědné aktéry. Mělo by být možné při zadávání veřejných zakázek zdůraznit kvalitu a pracovní podmínky, zvláště v sociálním odvětví a ve zdravotnictví;

| 31. | trvá na tom, že by v souvislosti s veřejnými zakázkami měla být podporována tvorba partnerství a sítí. Nabídková řízení nesmí být příliš náročná a složitá a neměla by vyžadovat nezvládnutelný objem administrativy. Je třeba se vyhnout zbytečnému důrazu na co nejlevnější a nejrychlejší dosažení výsledku. Důležitější je docílení kvalitativních a společností očekávaných výsledků; |
| --- | --- |

31.

trvá na tom, že by v souvislosti s veřejnými zakázkami měla být podporována tvorba partnerství a sítí. Nabídková řízení nesmí být příliš náročná a složitá a neměla by vyžadovat nezvládnutelný objem administrativy. Je třeba se vyhnout zbytečnému důrazu na co nejlevnější a nejrychlejší dosažení výsledku. Důležitější je docílení kvalitativních a společností očekávaných výsledků;

Potřebné nové modely a navrhovaná opatření, která zvýší sociálně odpovědné podnikání

Sociální odpovědnost jako faktor konkurenceschopnosti

| 32. | hájí opatření, která podnikům pomohou rozvíjet sociálně odpovědnější a konkurenceschopnější činnosti, výrobky a balíčky služeb. Měl by být navržen a proveden průzkum k určení know-how v daném odvětví, možných způsobů jeho rozvoje a měřitelného cíle a k podpoře výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

32.

hájí opatření, která podnikům pomohou rozvíjet sociálně odpovědnější a konkurenceschopnější činnosti, výrobky a balíčky služeb. Měl by být navržen a proveden průzkum k určení know-how v daném odvětví, možných způsobů jeho rozvoje a měřitelného cíle a k podpoře výměny osvědčených postupů;

Uživatelská přívětivost pro spotřebitele

| 33. | je přesvědčen, že spotřebitelé by měli mít snadný přístup k informacím o sociálně odpovědných podnicích a jejich produktech. Informace by měly být k dispozici ve snadno použitelné a šiřitelné podobě; |
| --- | --- |

33.

je přesvědčen, že spotřebitelé by měli mít snadný přístup k informacím o sociálně odpovědných podnicích a jejich produktech. Informace by měly být k dispozici ve snadno použitelné a šiřitelné podobě;

| 34. | zdůrazňuje význam transparentnosti a otevírání jednotlivých aspektů výrobních procesů k prokázání sociální odpovědnosti. Terminologie by měla být jasná a jednotná a spotřebitelé by měli mít možnost zpětné vazby; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje význam transparentnosti a otevírání jednotlivých aspektů výrobních procesů k prokázání sociální odpovědnosti. Terminologie by měla být jasná a jednotná a spotřebitelé by měli mít možnost zpětné vazby;

Finanční pobídky musí být formulovány srozumitelně

| 35. | zastává názor, že pokud jsou poskytovány finanční a jiné pobídky pro sociální podnikání, musí být formulovány srozumitelně. Současně musí být podnikatelské prostředí schopno podporovat odpovědné podnikání a zvyšovat jeho atraktivitu. I menší podniky by měly dostat skutečnou možnost fungovat jako sociální podniky; |
| --- | --- |

35.

zastává názor, že pokud jsou poskytovány finanční a jiné pobídky pro sociální podnikání, musí být formulovány srozumitelně. Současně musí být podnikatelské prostředí schopno podporovat odpovědné podnikání a zvyšovat jeho atraktivitu. I menší podniky by měly dostat skutečnou možnost fungovat jako sociální podniky;

Odborná příprava, vzdělávání

| 36. | je přesvědčen, že sociálnímu podnikání se v odborné přípravě dostává příliš malé pozornosti. Nedostatek podnikatelského přístupu ze strany manažerů sociálních podniků může brzdit rozvoj. Proto je v budoucnu třeba se otázce sociální ekonomiky věnovat ve dvou směrech: průběžně v rámci odborné přípravy a s výhledem do budoucna v rámci programů vysokoškolského vzdělávání. Zohlednění těchto otázek umožní vhodně formovat pracovníky; |
| --- | --- |

36.

je přesvědčen, že sociálnímu podnikání se v odborné přípravě dostává příliš malé pozornosti. Nedostatek podnikatelského přístupu ze strany manažerů sociálních podniků může brzdit rozvoj. Proto je v budoucnu třeba se otázce sociální ekonomiky věnovat ve dvou směrech: průběžně v rámci odborné přípravy a s výhledem do budoucna v rámci programů vysokoškolského vzdělávání. Zohlednění těchto otázek umožní vhodně formovat pracovníky;

| 37. | domnívá se, že iniciativy v oblasti rozvoje a odborné přípravy by měly být připravovány ve spolupráci s poskytovateli financování. Tímto způsobem by bylo možné také využít lidský kapitál na pomoc rozvoji sociálního podnikání; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že iniciativy v oblasti rozvoje a odborné přípravy by měly být připravovány ve spolupráci s poskytovateli financování. Tímto způsobem by bylo možné také využít lidský kapitál na pomoc rozvoji sociálního podnikání;

Revize právních předpisů v oblasti veřejných zakázek

| 38. | konstatuje, že v nabídkových řízeních na veřejné služby a dodávky začal být kladen příliš velký důraz na náklady. Zadávání zakázek má podobu velkých jednorázových nabídek na služby nebo dodávky, což může vylučovat menší aktéry kvůli jejich vyšší jednotkové ceně. Je třeba usnadnit zohledňování udržitelného rozvoje při zadávání zakázek. Měla by být uspořádána školení a poskytnuty pokyny ve věci způsobů předkládání nabídky; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že v nabídkových řízeních na veřejné služby a dodávky začal být kladen příliš velký důraz na náklady. Zadávání zakázek má podobu velkých jednorázových nabídek na služby nebo dodávky, což může vylučovat menší aktéry kvůli jejich vyšší jednotkové ceně. Je třeba usnadnit zohledňování udržitelného rozvoje při zadávání zakázek. Měla by být uspořádána školení a poskytnuty pokyny ve věci způsobů předkládání nabídky;

Povzbuzování sociálního podnikání

| 39. | domnívá se, že je třeba povzbuzovat sociální podnikání, aby se zapojili odborníci v různých oborech a sdíleli informace o různých praktických stránkách; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že je třeba povzbuzovat sociální podnikání, aby se zapojili odborníci v různých oborech a sdíleli informace o různých praktických stránkách;

| 40. | poukazuje na to, že zejména mnoho malých a středních podniků se při přípravě nových ustanovení a předpisů cítí vyloučeno. Podniky by měly dostat praktické příležitosti k uplatňování vlivu a posuzování dopadů různých opatření a například při financování by jim měly být nabídnuty pružnější možnosti; |
| --- | --- |

40.

poukazuje na to, že zejména mnoho malých a středních podniků se při přípravě nových ustanovení a předpisů cítí vyloučeno. Podniky by měly dostat praktické příležitosti k uplatňování vlivu a posuzování dopadů různých opatření a například při financování by jim měly být nabídnuty pružnější možnosti;

| 41. | rovněž je přesvědčen, že je důležité nalézt nový způsob, jak posílit výkonnost, individuální odpovědnost a transparentnost podniků s cílem usnadnit přístup k financování; |
| --- | --- |

41.

rovněž je přesvědčen, že je důležité nalézt nový způsob, jak posílit výkonnost, individuální odpovědnost a transparentnost podniků s cílem usnadnit přístup k financování;

| 42. | konstatuje, že sociální ekonomika v současné době zaměstnává více než 11 milionů lidí v EU, neboli šest procent všech pracovních sil (3). Zahrnuje organizace se zvláštním právním postavením (družstva, nadace, sdružení a vzájemné pojišťovny), z nichž mnohé sledují sociální cíle v souladu se svou konkrétní právní formou, jakož i sociální podniky činné v podobě tradičních soukromých společností nebo společností s ručením omezeným; |
| --- | --- |

42.

konstatuje, že sociální ekonomika v současné době zaměstnává více než 11 milionů lidí v EU, neboli šest procent všech pracovních sil (3). Zahrnuje organizace se zvláštním právním postavením (družstva, nadace, sdružení a vzájemné pojišťovny), z nichž mnohé sledují sociální cíle v souladu se svou konkrétní právní formou, jakož i sociální podniky činné v podobě tradičních soukromých společností nebo společností s ručením omezeným;

| 43. | upozorňuje na nedostatečné uznání sociálního podnikání. Zúčastněné subjekty z různých regionů a zemí nejsou navzájem dostatečně propojeny, což brání šíření osvědčených postupů, zřizování partnerství a tvorbě nových příležitostí; |
| --- | --- |

43.

upozorňuje na nedostatečné uznání sociálního podnikání. Zúčastněné subjekty z různých regionů a zemí nejsou navzájem dostatečně propojeny, což brání šíření osvědčených postupů, zřizování partnerství a tvorbě nových příležitostí;

| 44. | zejména zdůrazňuje, že na jednotném trhu je zapotřebí nová forma růstu podporující začlenění a zaměřená na pokud možno plnou zaměstnanost; |
| --- | --- |

44.

zejména zdůrazňuje, že na jednotném trhu je zapotřebí nová forma růstu podporující začlenění a zaměřená na pokud možno plnou zaměstnanost;

| 45. | požaduje, aby se zvážilo, zda by sociální podniky mohly představovat významný hospodářský přínos, například při zásazích do výrobních metod ve veřejném sektoru. Sociální podnikání může sloužit jako jeden z modelů pro reformu veřejných služeb, což je opatření, které bude v budoucnosti nevyhnutelné; |
| --- | --- |

45.

požaduje, aby se zvážilo, zda by sociální podniky mohly představovat významný hospodářský přínos, například při zásazích do výrobních metod ve veřejném sektoru. Sociální podnikání může sloužit jako jeden z modelů pro reformu veřejných služeb, což je opatření, které bude v budoucnosti nevyhnutelné;

| 46. | vyzývá k zohlednění zvláštních rysů sociálních podniků zejména při zadávání veřejných zakázek. Nesmí tím však být narušena hospodářská soutěž; |
| --- | --- |

46.

vyzývá k zohlednění zvláštních rysů sociálních podniků zejména při zadávání veřejných zakázek. Nesmí tím však být narušena hospodářská soutěž;

| 47. | podporuje opatření, která přijala Komise v Evropské platformě pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (4) a v Aktu o jednotném trhu (5) pro posílení sociální soudržnosti a určení původních přístupů k sociálním problémům, zvláště s ohledem na řešení chudoby a sociálního vyloučení; |
| --- | --- |

47.

podporuje opatření, která přijala Komise v Evropské platformě pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (4) a v Aktu o jednotném trhu (5) pro posílení sociální soudržnosti a určení původních přístupů k sociálním problémům, zvláště s ohledem na řešení chudoby a sociálního vyloučení;

| 48. | podporuje myšlenku, podle níž by sociální podniky mohly vytvořit zvláštní kategorii podniků se svým vlastním právním statusem a jinými cíli než jen ziskem pro akcionáře. Taková kategorie podniku by však měla své vlastní regionální a vnitrostátní priority; |
| --- | --- |

48.

podporuje myšlenku, podle níž by sociální podniky mohly vytvořit zvláštní kategorii podniků se svým vlastním právním statusem a jinými cíli než jen ziskem pro akcionáře. Taková kategorie podniku by však měla své vlastní regionální a vnitrostátní priority;

| 49. | podporuje návrh Komise na rámcové společné zásady při respektování politických, hospodářských a sociálních voleb jednotlivých členských států a inovační kapacity sociálních podniků; |
| --- | --- |

49.

podporuje návrh Komise na rámcové společné zásady při respektování politických, hospodářských a sociálních voleb jednotlivých členských států a inovační kapacity sociálních podniků;

| 50. | poukazuje na to, že sociální odpovědnost není pro malé podniky ničím novým. Podniky již sociální podnikání uplatňují, aniž by si toho byly vědomy. Nemusí být obeznámeny s terminologií a koncepcemi. Je třeba zvyšovat obecné povědomí o koncepcích, aby bylo možné je uplatňovat v činnosti podniků a při zajišťování řádného provozu; |
| --- | --- |

50.

poukazuje na to, že sociální odpovědnost není pro malé podniky ničím novým. Podniky již sociální podnikání uplatňují, aniž by si toho byly vědomy. Nemusí být obeznámeny s terminologií a koncepcemi. Je třeba zvyšovat obecné povědomí o koncepcích, aby bylo možné je uplatňovat v činnosti podniků a při zajišťování řádného provozu;

| 51. | podporuje opatření, která budou zvyšovat povědomí o sociálním podnikání a posilovat jeho viditelnost a známost. Informace o sociálních podnicích by měly být rychleji a snadněji vyhledatelné, aby bylo možné sdílet zkušenosti a osvědčené postupy; |
| --- | --- |

51.

podporuje opatření, která budou zvyšovat povědomí o sociálním podnikání a posilovat jeho viditelnost a známost. Informace o sociálních podnicích by měly být rychleji a snadněji vyhledatelné, aby bylo možné sdílet zkušenosti a osvědčené postupy;

| 52. | podporuje vytvoření vícejazyčné elektronické digitální platformy k výměně informací zaměřené na podniky, podnikatelské inkubátory a klastry a investory v oboru sociálního podnikání a pro usnadnění sdílení informací a přístupu k podpoře z programů EU. Vytvoření platformy musí předcházet konzultace se zainteresovanými stranami; |
| --- | --- |

52.

podporuje vytvoření vícejazyčné elektronické digitální platformy k výměně informací zaměřené na podniky, podnikatelské inkubátory a klastry a investory v oboru sociálního podnikání a pro usnadnění sdílení informací a přístupu k podpoře z programů EU. Vytvoření platformy musí předcházet konzultace se zainteresovanými stranami;

| 53. | navrhuje vytvořit veškeré předpoklady ke sjednocení postupů financování projektů. Vzhledem k tomu, že financování projektu je třeba získat od několika různých subjektů financování, musí se žadatelé obeznámit s pravidly a pokyny specifickými pro každý subjekt, protože druh a objem podpory nabízené jednotlivými systémy se liší podle subjektu veřejného financování, povahy projektu a vnitrostátních právních předpisů. Zejména menším aktérům s malými zdroji to omezuje příležitosti k účasti v projektech. Pozornost vyžadují u financování EU i postupy provádění, výkladu a podávání žádostí; |
| --- | --- |

53.

navrhuje vytvořit veškeré předpoklady ke sjednocení postupů financování projektů. Vzhledem k tomu, že financování projektu je třeba získat od několika různých subjektů financování, musí se žadatelé obeznámit s pravidly a pokyny specifickými pro každý subjekt, protože druh a objem podpory nabízené jednotlivými systémy se liší podle subjektu veřejného financování, povahy projektu a vnitrostátních právních předpisů. Zejména menším aktérům s malými zdroji to omezuje příležitosti k účasti v projektech. Pozornost vyžadují u financování EU i postupy provádění, výkladu a podávání žádostí;

| 54. | je přesvědčen, že je třeba vypracovat obecné směry činnosti a cílené programy na podporu sociálních podniků a prosazování sociálních inovací. Tato opatření však musí být navržena tak, aby nenarušovala hospodářskou soutěž; |
| --- | --- |

54.

je přesvědčen, že je třeba vypracovat obecné směry činnosti a cílené programy na podporu sociálních podniků a prosazování sociálních inovací. Tato opatření však musí být navržena tak, aby nenarušovala hospodářskou soutěž;

| 55. | upozorňuje na obtíže, kterým sociální podniky čelí, když hledají financování pro rozvoj svých činností. Způsob použití jejich zisků nebo to, že zaměstnávají sociálně zranitelné pracovníky, často ve věřitelích nebo potenciálních investorech vyvolávají dojem, že se jedná o podniky rizikovější a méně rentabilní, než jsou ostatní; |
| --- | --- |

55.

upozorňuje na obtíže, kterým sociální podniky čelí, když hledají financování pro rozvoj svých činností. Způsob použití jejich zisků nebo to, že zaměstnávají sociálně zranitelné pracovníky, často ve věřitelích nebo potenciálních investorech vyvolávají dojem, že se jedná o podniky rizikovější a méně rentabilní, než jsou ostatní;

| 56. | podporuje opatření navržená Komisí (6) k povzbuzení soukromých a veřejných subjektů k větším investicím do těchto podniků prostřednictvím získávání kapitálových podílů nebo půjček, ať již prostřednictvím sociálně odpovědných investic nebo evropského nástroje pro podporu financování sociálních podniků; |
| --- | --- |

56.

podporuje opatření navržená Komisí (6) k povzbuzení soukromých a veřejných subjektů k větším investicím do těchto podniků prostřednictvím získávání kapitálových podílů nebo půjček, ať již prostřednictvím sociálně odpovědných investic nebo evropského nástroje pro podporu financování sociálních podniků;

| 57. | je pro vypracování regulačního rámce na evropské úrovni, který umožní vytvořit novátorské, sociálně odpovědné investiční nástroje; |
| --- | --- |

57.

je pro vypracování regulačního rámce na evropské úrovni, který umožní vytvořit novátorské, sociálně odpovědné investiční nástroje;

| 58. | trvá na tom, že všechny podniky a nadace v oblasti sociálního podnikání by měly být schopny působit na jednotném trhu, a proto by pravidla neměla být příliš složitá. Osvojení a dodržování pravidel by mělo být snadné; |
| --- | --- |

58.

trvá na tom, že všechny podniky a nadace v oblasti sociálního podnikání by měly být schopny působit na jednotném trhu, a proto by pravidla neměla být příliš složitá. Osvojení a dodržování pravidel by mělo být snadné;

| 59. | vítá plány Evropského investičního fondu (7) na zavedení „položky kapitálových požadavků“ (ESIEF (8)) v roce 2012 pro investice do nástrojů sledujících sociální cíle. Zejména pro fázi zahájení činnosti podniku je obtížné zajistit financování; |
| --- | --- |

59.

vítá plány Evropského investičního fondu (7) na zavedení „položky kapitálových požadavků“ (ESIEF (8)) v roce 2012 pro investice do nástrojů sledujících sociální cíle. Zejména pro fázi zahájení činnosti podniku je obtížné zajistit financování;

| 60. | navrhuje prozkoumat možnost nového investičního fondu pro sociální podnikání a zvážit, zda by bylo možné vyvinout přístup k iniciování sociálního podnikání povzbuzující účast různých poskytovatelů financování v inovačním systému. Financování by mělo být doplněno konzultacemi a poradenstvím v oboru investičních a podnikatelských dovedností, protože sama různorodost možností financování ztěžuje novým a malým podnikům možnost podání žádosti o financování. Přístupu k financování brání i to, že je složité popsat podnikatelské činnosti a stanovit cíle; |
| --- | --- |

60.

navrhuje prozkoumat možnost nového investičního fondu pro sociální podnikání a zvážit, zda by bylo možné vyvinout přístup k iniciování sociálního podnikání povzbuzující účast různých poskytovatelů financování v inovačním systému. Financování by mělo být doplněno konzultacemi a poradenstvím v oboru investičních a podnikatelských dovedností, protože sama různorodost možností financování ztěžuje novým a malým podnikům možnost podání žádosti o financování. Přístupu k financování brání i to, že je složité popsat podnikatelské činnosti a stanovit cíle;

| 61. | trvá na tom, že investice by měly být doplněny přesnou definicí dopadů a požadavkem na odpovědný provoz; |
| --- | --- |

61.

trvá na tom, že investice by měly být doplněny přesnou definicí dopadů a požadavkem na odpovědný provoz;

| 62. | navrhuje, aby se generování nových inovací a nových podniků stalo kvalitativním cílem při rozvoji sociálního podnikání, což by pomohlo omezit dlouhodobou nezaměstnanost a vytvořit nová a trvalá pracovní místa a sítě, zvláště mezi malými podniky; |
| --- | --- |

62.

navrhuje, aby se generování nových inovací a nových podniků stalo kvalitativním cílem při rozvoji sociálního podnikání, což by pomohlo omezit dlouhodobou nezaměstnanost a vytvořit nová a trvalá pracovní místa a sítě, zvláště mezi malými podniky;

| 63. | doporučuje provést bližší studii toho, zda by bylo možné využít sociálního podnikání a související odborné přípravy na pomoc zranitelným mladým lidem při hledání zaměstnání a zda by jim účast v sociálním podniku mohla zajistit určité povolání, zkušenosti, vymanit je z dávek v nezaměstnanosti a uvést je do pracovního života; |
| --- | --- |

63.

doporučuje provést bližší studii toho, zda by bylo možné využít sociálního podnikání a související odborné přípravy na pomoc zranitelným mladým lidem při hledání zaměstnání a zda by jim účast v sociálním podniku mohla zajistit určité povolání, zkušenosti, vymanit je z dávek v nezaměstnanosti a uvést je do pracovního života;

| 64. | upozorňuje na příležitost předávat dovednosti a tzv. „tiché znalosti“ pracovníků středního věku mladším generacím prostřednictvím zřízení sociálního podniku. V hospodářské krizi jsou propouštěním pro nadbytečnost a marginalizací ohroženi i starší pracovníci, kteří jsou schopni pracovat daleko déle. Financování EU by mělo být využito i na pomoc osvojení modelu „mistra a učně“ v sociálním podnikání. Předávání znalostí mezi generacemi vytváří významnou přidanou hodnotu, protože starší pracovníci mohou předávat způsoby uvažování a know-how, zatímco mladší pracovníci nabízejí nové myšlenky a nadšení. Model mistra a učně tedy funguje oběma směry; |
| --- | --- |

64.

upozorňuje na příležitost předávat dovednosti a tzv. „tiché znalosti“ pracovníků středního věku mladším generacím prostřednictvím zřízení sociálního podniku. V hospodářské krizi jsou propouštěním pro nadbytečnost a marginalizací ohroženi i starší pracovníci, kteří jsou schopni pracovat daleko déle. Financování EU by mělo být využito i na pomoc osvojení modelu „mistra a učně“ v sociálním podnikání. Předávání znalostí mezi generacemi vytváří významnou přidanou hodnotu, protože starší pracovníci mohou předávat způsoby uvažování a know-how, zatímco mladší pracovníci nabízejí nové myšlenky a nadšení. Model mistra a učně tedy funguje oběma směry;

| 65. | podporuje nárůst informování pro starší osoby o výhodách sociálního podnikání v rámci Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012; |
| --- | --- |

65.

podporuje nárůst informování pro starší osoby o výhodách sociálního podnikání v rámci Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity 2012;

| 66. | je přesvědčen, že pro zlepšení podnikatelských dovedností a pro podporu výměny know-how by mělo být organizováno odborné poradenství, rozvojové služby, semináře věnované spolupráci, studijní návštěvy a další relevantní činnosti přizpůsobené každé situaci, které podnik čelí; |
| --- | --- |

66.

je přesvědčen, že pro zlepšení podnikatelských dovedností a pro podporu výměny know-how by mělo být organizováno odborné poradenství, rozvojové služby, semináře věnované spolupráci, studijní návštěvy a další relevantní činnosti přizpůsobené každé situaci, které podnik čelí;

| 67. | upřednostňuje dostatečně dlouhodobý přístup před přístupem roztříštěným, založeném na projektech. Postupný proces odvozený od jasných průběžných cílů je základním předpokladem budování ziskových činností mezi sociálními podniky; |
| --- | --- |

67.

upřednostňuje dostatečně dlouhodobý přístup před přístupem roztříštěným, založeném na projektech. Postupný proces odvozený od jasných průběžných cílů je základním předpokladem budování ziskových činností mezi sociálními podniky;

| 68. | hájí budování partnerství mezi všemi odvětvími i mezi organizacemi v různých oborech a oblastech. Jaké další relevantní aktéry je důležité zapojit; které subjekty se již sociálního podnikání účastní? A co související projekty, programy a sítě, s nimiž sociální podnikání jako celek je nebo se pokouší být propojeno? Jak mohou jiné projekty / poskytovatelé financování / investoři těžit ze spolupráce v rámci sítí? |
| --- | --- |

68.

hájí budování partnerství mezi všemi odvětvími i mezi organizacemi v různých oborech a oblastech. Jaké další relevantní aktéry je důležité zapojit; které subjekty se již sociálního podnikání účastní? A co související projekty, programy a sítě, s nimiž sociální podnikání jako celek je nebo se pokouší být propojeno? Jak mohou jiné projekty / poskytovatelé financování / investoři těžit ze spolupráce v rámci sítí?

| 69. | je přesvědčen, že řádné přístupy a uskutečnitelné modely by měly být určeny ve spolupráci se zúčastněnými subjekty. Sociální podniky v Evropě by měly být ohodnoceny a kotovány a měly by být určeny jejich zvláštní rysy, finanční modely, ekonomická váha, přeshraniční potenciál růstu, právní formy a obsah a zásady daňových režimů, které pro ně platí. Tímto způsobem lze využít stávající informace a budovat koncepční modely začleňující osvědčené postupy; |
| --- | --- |

69.

je přesvědčen, že řádné přístupy a uskutečnitelné modely by měly být určeny ve spolupráci se zúčastněnými subjekty. Sociální podniky v Evropě by měly být ohodnoceny a kotovány a měly by být určeny jejich zvláštní rysy, finanční modely, ekonomická váha, přeshraniční potenciál růstu, právní formy a obsah a zásady daňových režimů, které pro ně platí. Tímto způsobem lze využít stávající informace a budovat koncepční modely začleňující osvědčené postupy;

Vývoj systému certifikace pro sociální podnikání

| 70. | domnívá se, že s tím, jak se podnikání stává stále různorodějším a roste počet různých podnikatelů, je nutné přesněji definovat sociální podnikání, aby spravedlivý daňový režim, důchodové systémy a výdaje na sociální zabezpečení byly uplatňovány způsobem vytvářejícím pracovní místa a napomáhajícím vzniku různých podnikatelských příležitostí; |
| --- | --- |

70.

domnívá se, že s tím, jak se podnikání stává stále různorodějším a roste počet různých podnikatelů, je nutné přesněji definovat sociální podnikání, aby spravedlivý daňový režim, důchodové systémy a výdaje na sociální zabezpečení byly uplatňovány způsobem vytvářejícím pracovní místa a napomáhajícím vzniku různých podnikatelských příležitostí;

| 71. | doporučuje, aby rozvoj akreditace na místní úrovni byl založen na určitých kritériích, jakož i na úzké spolupráci a rozvoji partnerství mezi regiony. Přitom je třeba dát prostor specifickým regionálním aspektům, aby bylo možné podpořit odpovědné podniky, ať už se jedná o obsah nebo formu uznání; |
| --- | --- |

71.

doporučuje, aby rozvoj akreditace na místní úrovni byl založen na určitých kritériích, jakož i na úzké spolupráci a rozvoji partnerství mezi regiony. Přitom je třeba dát prostor specifickým regionálním aspektům, aby bylo možné podpořit odpovědné podniky, ať už se jedná o obsah nebo formu uznání;

Odborná příprava, poradenství a mentoring pro trvalý rozvoj

| 72. | je přesvědčen, že formování příznivého prostředí pro podniky, které jsou součástí sociální ekonomiky, bude od těchto podniků vyžadovat novou podobu vedení a odborných zkušeností, které budou vznikat prostřednictvím úpravy programů vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a systematických snah o zdokonalení; |
| --- | --- |

72.

je přesvědčen, že formování příznivého prostředí pro podniky, které jsou součástí sociální ekonomiky, bude od těchto podniků vyžadovat novou podobu vedení a odborných zkušeností, které budou vznikat prostřednictvím úpravy programů vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a systematických snah o zdokonalení;

| 73. | doporučuje přístupy „učení praxí“ nebo „mistr a učeň“, aby bylo možné účinné využití zdrojů. Jedním z důležitých způsobů zvýšení množství dostupných informací je shromažďování a sdílení zkušeností sociálních podnikatelů, kteří v tomto odvětví již delší dobu působí; |
| --- | --- |

73.

doporučuje přístupy „učení praxí“ nebo „mistr a učeň“, aby bylo možné účinné využití zdrojů. Jedním z důležitých způsobů zvýšení množství dostupných informací je shromažďování a sdílení zkušeností sociálních podnikatelů, kteří v tomto odvětví již delší dobu působí;

Výsledky, které lze modelovat a napodobit

| 74. | bere na vědomí potřebu posoudit rozsah, v němž lze práci a činnost subjektů činných v sociálním podnikání modelovat a napodobit, a to, jak by bylo možné na tomto základě vypracovat atraktivní výrobní model, který by povzbuzoval investory k účasti na snaze o zdokonalování a spotřebitele povzbuzoval k nákupům; |
| --- | --- |

74.

bere na vědomí potřebu posoudit rozsah, v němž lze práci a činnost subjektů činných v sociálním podnikání modelovat a napodobit, a to, jak by bylo možné na tomto základě vypracovat atraktivní výrobní model, který by povzbuzoval investory k účasti na snaze o zdokonalování a spotřebitele povzbuzoval k nákupům;

Prevence marginalizace mladých lidí

| 75. | domnívá se, že by se mělo investovat do zaměstnanosti a dobrých životních podmínek mladých lidí a ostatních osob ohrožených marginalizací tím, že se zlepší jejich možností zaměstnání a rozšíří příležitosti k sociálnímu podnikání. Snadno přístupná „provozní koncepce“ by mohla zajistit podmíněné financování pro činnosti zaměřené na prevenci marginalizace dětí a mládeže s cílem rozvíjet a rozšiřovat nové druhy služeb. Mladí lidé by měli mít také možnost požádat o financování pro své vlastní projekty a činnosti; |
| --- | --- |

75.

domnívá se, že by se mělo investovat do zaměstnanosti a dobrých životních podmínek mladých lidí a ostatních osob ohrožených marginalizací tím, že se zlepší jejich možností zaměstnání a rozšíří příležitosti k sociálnímu podnikání. Snadno přístupná „provozní koncepce“ by mohla zajistit podmíněné financování pro činnosti zaměřené na prevenci marginalizace dětí a mládeže s cílem rozvíjet a rozšiřovat nové druhy služeb. Mladí lidé by měli mít také možnost požádat o financování pro své vlastní projekty a činnosti;

| 76. | konstatuje, že na burze kotovaná společnost nemůže fungovat bez dohledu členského státu; |
| --- | --- |

76.

konstatuje, že na burze kotovaná společnost nemůže fungovat bez dohledu členského státu;

| 77. | upozorňuje na nutnost směrovat opatření v rámci „provozní koncepce“ zejména k hodnocení dopadů; |
| --- | --- |

77.

upozorňuje na nutnost směrovat opatření v rámci „provozní koncepce“ zejména k hodnocení dopadů;

| 78. | hájí pružnost ve věci četnosti a načasování zveřejnění pravidelných finančních informací u malých a středních emitentů a požaduje vhodnou četnost zveřejňování; |
| --- | --- |

78.

hájí pružnost ve věci četnosti a načasování zveřejnění pravidelných finančních informací u malých a středních emitentů a požaduje vhodnou četnost zveřejňování;

| 79. | podpořil by opatření ke zjednodušení popisných částí finančních zpráv u malých a středních emitentů; |
| --- | --- |

79.

podpořil by opatření ke zjednodušení popisných částí finančních zpráv u malých a středních emitentů;

| 80. | doufá, že při diskusi o sociálních inovacích bude zvláštní pozornost věnována prevenci marginalizace a rovnosti žen a mužů; |
| --- | --- |

80.

doufá, že při diskusi o sociálních inovacích bude zvláštní pozornost věnována prevenci marginalizace a rovnosti žen a mužů;

| 81. | naléhavě žádá, aby byla vítána standardizace a zjednodušení informování, přičemž upozorňuje, že přístup k finančním informacím o kotovaných společnostech na celounijním základě je v současné době velmi složitý: při vyhledávání informací musí zúčastněné strany projít 27 různých vnitrostátních databází; |
| --- | --- |

81.

naléhavě žádá, aby byla vítána standardizace a zjednodušení informování, přičemž upozorňuje, že přístup k finančním informacím o kotovaných společnostech na celounijním základě je v současné době velmi složitý: při vyhledávání informací musí zúčastněné strany projít 27 různých vnitrostátních databází;

| 82. | chtěl by, aby došlo k vývoji podnikatelského prostředí, které bude více podporovat kreativitu a inovace a zlepšovat důvěru v podniky omezováním byrokracie a odstraňováním překážek, které narušují zejména činnost malých a středních podniků; |
| --- | --- |

82.

chtěl by, aby došlo k vývoji podnikatelského prostředí, které bude více podporovat kreativitu a inovace a zlepšovat důvěru v podniky omezováním byrokracie a odstraňováním překážek, které narušují zejména činnost malých a středních podniků;

| 83. | podporuje rozšíření úlohy odpovědného podniku ve společnosti a rozvoj prostředí, v němž budou podnikatelé podporováni rozvíjet inovace se sociálním dopadem a ekonomicky životaschopné projekty. Činnosti by měly být ziskové a motivující pro podnik a provozní činnosti by měly brát ohled na podnikatele od samého počátku; |
| --- | --- |

83.

podporuje rozšíření úlohy odpovědného podniku ve společnosti a rozvoj prostředí, v němž budou podnikatelé podporováni rozvíjet inovace se sociálním dopadem a ekonomicky životaschopné projekty. Činnosti by měly být ziskové a motivující pro podnik a provozní činnosti by měly brát ohled na podnikatele od samého počátku;

| 84. | doporučuje souběžné posouzení stěžejní iniciativy „Unie inovací“, která má prosazovat sociální inovace a využívat kreativitu sdružení a sociálních podniků ku prospěchu nejzranitelnějších skupin a naplnění tíživých sociálních potřeb, kterým nevyhověly trhy a veřejné orgány, s cílem vyhnout se překrývajícím se opatřením; |
| --- | --- |

84.

doporučuje souběžné posouzení stěžejní iniciativy „Unie inovací“, která má prosazovat sociální inovace a využívat kreativitu sdružení a sociálních podniků ku prospěchu nejzranitelnějších skupin a naplnění tíživých sociálních potřeb, kterým nevyhověly trhy a veřejné orgány, s cílem vyhnout se překrývajícím se opatřením;

| 85. | podporuje zjednodušení účetních směrnic, zvláště ve prospěch menších společností. Účetní směrnice by měly být ve svých požadavcích přiměřené a spravedlivé, například pokud jde o pravidla zveřejňování a oceňování, a měly by zohledňovat velikost a odvětví dané společnosti; |
| --- | --- |

85.

podporuje zjednodušení účetních směrnic, zvláště ve prospěch menších společností. Účetní směrnice by měly být ve svých požadavcích přiměřené a spravedlivé, například pokud jde o pravidla zveřejňování a oceňování, a měly by zohledňovat velikost a odvětví dané společnosti;

| 86. | je přesvědčen, že jednodušší účetní požadavky by mohly prospět podnikatelskému prostředí příznivému pro zakládání podniků a podnikání. Výbor regionů nemá zdroje potřebné pro posouzení dopadů účetních požadavků; doporučuje, aby Evropský parlament zajistil provedení komplexního posouzení ještě před vstupem účetních směrnic v platnost; |
| --- | --- |

86.

je přesvědčen, že jednodušší účetní požadavky by mohly prospět podnikatelskému prostředí příznivému pro zakládání podniků a podnikání. Výbor regionů nemá zdroje potřebné pro posouzení dopadů účetních požadavků; doporučuje, aby Evropský parlament zajistil provedení komplexního posouzení ještě před vstupem účetních směrnic v platnost;

| 87. | upřednostňuje však takové zjednodušení současných požadavků, po němž bude účetnictví nadále srovnatelné a vhodné pro daný účel; |
| --- | --- |

87.

upřednostňuje však takové zjednodušení současných požadavků, po němž bude účetnictví nadále srovnatelné a vhodné pro daný účel;

| 88. | doporučuje standardizaci prahových hodnot pro společnosti stejné velikosti, aby se usnadnilo srovnávání, a chtěl by dosáhnout srovnatelnosti finančních údajů, která se prosazuje v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

88.

doporučuje standardizaci prahových hodnot pro společnosti stejné velikosti, aby se usnadnilo srovnávání, a chtěl by dosáhnout srovnatelnosti finančních údajů, která se prosazuje v celé Evropské unii;

| 89. | podporuje cíl, kterým je regulovat v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, a chce, aby se zajistilo, že bude administrativní zátěž úměrná výhodám, které přináší; |
| --- | --- |

89.

podporuje cíl, kterým je regulovat v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, a chce, aby se zajistilo, že bude administrativní zátěž úměrná výhodám, které přináší;

| 90. | podporuje Akt o jednotném trhu (9), jehož záměrem je zjednodušit život malým a středním podnikům, jež tvoří přes 99 % evropských firem. Iniciativa „Small Business Act“ reflektuje nutnost zohledňovat specifické potřeby malých a středních podniků jakožto kategorie a rozlišovat v této kategorii různé segmenty. Díky přístupu, podle nějž je třeba myslet především na malé a střední podniky a který sleduje i tento návrh, budou navíc účetní režimy vyhovovat potřebám podniků různých velikostí; |
| --- | --- |

90.

podporuje Akt o jednotném trhu (9), jehož záměrem je zjednodušit život malým a středním podnikům, jež tvoří přes 99 % evropských firem. Iniciativa „Small Business Act“ reflektuje nutnost zohledňovat specifické potřeby malých a středních podniků jakožto kategorie a rozlišovat v této kategorii různé segmenty. Díky přístupu, podle nějž je třeba myslet především na malé a střední podniky a který sleduje i tento návrh, budou navíc účetní režimy vyhovovat potřebám podniků různých velikostí;

| 91. | je pro zajištění toho, aby členské státy nestanovovaly zbytečné dodatečné požadavky. Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout vzájemně zkoordinovanými právními předpisy na úrovni EU. V případě středních a velkých podniků je nutno postarat se o lepší srovnatelnost účetního výkaznictví na úrovni EU, neboť tyto podniky nezřídka vyvíjejí činnost po celé EU a tato činnost je relevantní pro zúčastněné subjekty na celém vnitřním trhu; |
| --- | --- |

91.

je pro zajištění toho, aby členské státy nestanovovaly zbytečné dodatečné požadavky. Tohoto cíle lze nejlépe dosáhnout vzájemně zkoordinovanými právními předpisy na úrovni EU. V případě středních a velkých podniků je nutno postarat se o lepší srovnatelnost účetního výkaznictví na úrovni EU, neboť tyto podniky nezřídka vyvíjejí činnost po celé EU a tato činnost je relevantní pro zúčastněné subjekty na celém vnitřním trhu;

| 92. | podporuje závazek vlád států skupiny G8 „zavést právní předpisy k zajištění transparentnosti nebo podporovat dobrovolné standardy, které vyžadují, aby společnosti v oblasti těžby ropy, plynu a ostatních nerostných surovin zveřejňovaly platby, které hradí vládám, nebo které tyto společnosti ke zveřejňování těchto údajů vybízejí“. Evropský parlament také předložil usnesení (10), v němž zopakoval svou podporu požadavkům na podávání zpráv v rozčlenění podle jednotlivých zemí, a to zejména v případě těžebního průmyslu; |
| --- | --- |

92.

podporuje závazek vlád států skupiny G8 „zavést právní předpisy k zajištění transparentnosti nebo podporovat dobrovolné standardy, které vyžadují, aby společnosti v oblasti těžby ropy, plynu a ostatních nerostných surovin zveřejňovaly platby, které hradí vládám, nebo které tyto společnosti ke zveřejňování těchto údajů vybízejí“. Evropský parlament také předložil usnesení (10), v němž zopakoval svou podporu požadavkům na podávání zpráv v rozčlenění podle jednotlivých zemí, a to zejména v případě těžebního průmyslu;

Závěry

| 93. | považuje za prioritu, aby byla přijata opatření, která malé a střední podniky povedou a budou je povzbuzovat a poskytovat jim pomoc při širším osvojování sociálních a sociálně odpovědných hledisek v jejich činnostech. V Evropské unii existuje zhruba 24 milionů malých a středních podniků a pro budoucnost Unie je důležité, jak pobídneme mladé lidi zejména k zapojování do nového druhu sociálně odpovědného podnikání; |
| --- | --- |

93.

považuje za prioritu, aby byla přijata opatření, která malé a střední podniky povedou a budou je povzbuzovat a poskytovat jim pomoc při širším osvojování sociálních a sociálně odpovědných hledisek v jejich činnostech. V Evropské unii existuje zhruba 24 milionů malých a středních podniků a pro budoucnost Unie je důležité, jak pobídneme mladé lidi zejména k zapojování do nového druhu sociálně odpovědného podnikání;

| 94. | je přesvědčen, že dobře zvolená opatření podpoří tvorbu nových podniků a růst podniků stávajících. Opatření průmyslové politiky by měla být zaměřena na podporu v konkrétních podnicích bohatých na pracovní místa s ambicemi docílit mezinárodního a sociálně odpovědného růstu, které vykazují dobré výsledky při využívání sítí; |
| --- | --- |

94.

je přesvědčen, že dobře zvolená opatření podpoří tvorbu nových podniků a růst podniků stávajících. Opatření průmyslové politiky by měla být zaměřena na podporu v konkrétních podnicích bohatých na pracovní místa s ambicemi docílit mezinárodního a sociálně odpovědného růstu, které vykazují dobré výsledky při využívání sítí;

| 95. | je přesvědčen, že budoucnost se bude utvářet v regionálním rozvoji. Zvolené cíle nebo postupy mohou být zaměřeny na vybudování něčeho nového, zachování starého nebo se mohou pokoušet o přizpůsobení změnám v podnikatelském prostředí. Klíčovým činitelem je schopnost daného regionu stavět na svém know-how, využívat své silné stránky, specializovat se a spolupracovat v regionálním, celostátním a mezinárodním měřítku; |
| --- | --- |

95.

je přesvědčen, že budoucnost se bude utvářet v regionálním rozvoji. Zvolené cíle nebo postupy mohou být zaměřeny na vybudování něčeho nového, zachování starého nebo se mohou pokoušet o přizpůsobení změnám v podnikatelském prostředí. Klíčovým činitelem je schopnost daného regionu stavět na svém know-how, využívat své silné stránky, specializovat se a spolupracovat v regionálním, celostátním a mezinárodním měřítku;

| 96. | upozorňuje, že je třeba zajistit účinnost a relevantnost podpory poskytované podnikům a provést veškeré nutné změny a úspory podle získaných zjištění. Je třeba rozvinout podnikatelské činnosti zapojené do síťové spolupráce na podporu regionální průmyslové politiky obecně a současně lépe využít potenciál, silné stránky a příležitosti regionu. Spolupráci mezi centrálními a okrajovými oblastmi lze zvýšit mapováním vývoje. Lze zvýšit i efektivitu spolupráce, partnerství a budování sítí mezi regiony; |
| --- | --- |

96.

upozorňuje, že je třeba zajistit účinnost a relevantnost podpory poskytované podnikům a provést veškeré nutné změny a úspory podle získaných zjištění. Je třeba rozvinout podnikatelské činnosti zapojené do síťové spolupráce na podporu regionální průmyslové politiky obecně a současně lépe využít potenciál, silné stránky a příležitosti regionu. Spolupráci mezi centrálními a okrajovými oblastmi lze zvýšit mapováním vývoje. Lze zvýšit i efektivitu spolupráce, partnerství a budování sítí mezi regiony;

| 97. | je přesvědčen, že je rovněž důležité zvážit, zda rozsah projektů a složitost pravidel znamenají, že projekty budou uskutečňovat subjekty specializované na řízení projektů jako jsou obce, vysoké školy a různé společnosti pro rozvoj podnikání pro malé podniky. Zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění rovných příležitostí k účasti na projektech. Zavedené organizace mají k dispozici více zdrojů pro výzkum komplexních pravidel a vypracovávání požadovaných zpráv, k čemuž menší podniky nemusí mít know-how ani kapacitu. Pohotovější přístupy podniků by však mohly umožnit nákladově efektivnější provádění projektů; |
| --- | --- |

97.

je přesvědčen, že je rovněž důležité zvážit, zda rozsah projektů a složitost pravidel znamenají, že projekty budou uskutečňovat subjekty specializované na řízení projektů jako jsou obce, vysoké školy a různé společnosti pro rozvoj podnikání pro malé podniky. Zvláštní pozornost by měla být věnována zajištění rovných příležitostí k účasti na projektech. Zavedené organizace mají k dispozici více zdrojů pro výzkum komplexních pravidel a vypracovávání požadovaných zpráv, k čemuž menší podniky nemusí mít know-how ani kapacitu. Pohotovější přístupy podniků by však mohly umožnit nákladově efektivnější provádění projektů;

| 98. | poukazuje na to, že organizační podoba sociálního podniku není v současné době dobře definována; hlavními aktéry jsou stále orgány veřejné správy a větší subjekty a podniky považují sociální podnikání spíše za druh dobročinného poskytování služeb než za skutečný zdroj podnikatelské činnosti. Takové činnosti se tudíž jeví jako neznámé a nesouvisející s podnikáním nebo jsou považovány za navzájem si konkurující a nikoli souběžné druhy činnosti. Této otázce by měla být věnována zvláštní pozornost v kontextu rozvoje sociálního podnikání; |
| --- | --- |

98.

poukazuje na to, že organizační podoba sociálního podniku není v současné době dobře definována; hlavními aktéry jsou stále orgány veřejné správy a větší subjekty a podniky považují sociální podnikání spíše za druh dobročinného poskytování služeb než za skutečný zdroj podnikatelské činnosti. Takové činnosti se tudíž jeví jako neznámé a nesouvisející s podnikáním nebo jsou považovány za navzájem si konkurující a nikoli souběžné druhy činnosti. Této otázce by měla být věnována zvláštní pozornost v kontextu rozvoje sociálního podnikání;

| 99. | je přesvědčen, že je třeba zlepšit a zpřístupnit informace o příležitostech pro sociální podniky. Hlavní internetový portál by měl uvádět odkaz na aktualizované nezbytné informace. Informace by měly být vzájemně propojeny a měly by být poskytovány prostřednictvím efektivních prezentačních přístupů, jako jsou věstníky, sdílení klíčových zkušeností a průběžné aktualizace; |
| --- | --- |

99.

je přesvědčen, že je třeba zlepšit a zpřístupnit informace o příležitostech pro sociální podniky. Hlavní internetový portál by měl uvádět odkaz na aktualizované nezbytné informace. Informace by měly být vzájemně propojeny a měly by být poskytovány prostřednictvím efektivních prezentačních přístupů, jako jsou věstníky, sdílení klíčových zkušeností a průběžné aktualizace;

| 100. | domnívá se, že je třeba odsouhlasit pořadí priorit plánovaných opatření a hledat nejlepší účelná opatření, techniky a metody k řešení problémů v různých oblastech. Tyto metody by měly být určeny a reprodukovány pro využití co největším počtem zúčastněných subjektů; |
| --- | --- |

100.

domnívá se, že je třeba odsouhlasit pořadí priorit plánovaných opatření a hledat nejlepší účelná opatření, techniky a metody k řešení problémů v různých oblastech. Tyto metody by měly být určeny a reprodukovány pro využití co největším počtem zúčastněných subjektů;

| 101. | je přesvědčen, že je třeba zvýšit všestrannou kapacitu pro rozvoj v oblasti podnikání; shromažďování a sdílení zkušeností sociálních podnikatelů, kteří v tomto odvětví již působí, je jedním z důležitých způsobů zvyšování množství informací. V Evropě by se mělo usilovat o vybudování integrované Evropské unie, v níž jsou důležití všichni aktéři, a mělo by narůstat úsilí o nalezení úlohy pro každého, kdo zvyšuje své dovednosti; |
| --- | --- |

101.

je přesvědčen, že je třeba zvýšit všestrannou kapacitu pro rozvoj v oblasti podnikání; shromažďování a sdílení zkušeností sociálních podnikatelů, kteří v tomto odvětví již působí, je jedním z důležitých způsobů zvyšování množství informací. V Evropě by se mělo usilovat o vybudování integrované Evropské unie, v níž jsou důležití všichni aktéři, a mělo by narůstat úsilí o nalezení úlohy pro každého, kdo zvyšuje své dovednosti;

| 102. | konstatuje, že cílem je pomoci generovat nové koncepce a urychlit přijímání novátorských metod. K uvedení nových metod na trh a získání praktických zkušeností prostřednictvím úspěchů a neúspěchů lze využít pilotní metodu. Odvětví získá kvalitnější a funkčnější modely a informace o účinnosti a dopadu konkrétní koncepce v jednotlivých cílových zemích a o vzniklých obtížích a problémech; |
| --- | --- |

102.

konstatuje, že cílem je pomoci generovat nové koncepce a urychlit přijímání novátorských metod. K uvedení nových metod na trh a získání praktických zkušeností prostřednictvím úspěchů a neúspěchů lze využít pilotní metodu. Odvětví získá kvalitnější a funkčnější modely a informace o účinnosti a dopadu konkrétní koncepce v jednotlivých cílových zemích a o vzniklých obtížích a problémech;

| 103. | upozorňuje, že pilotní metoda představuje způsob, jak vyvolat nový zájem o podnikání. Existuje mnoho oblastí pro experimenty a pilotní metoda umožňuje udržet rizika ve stanovených mezích. Pokud mají pilotní projekty generovat ziskové podnikatelské myšlenky, je v prvotních fázích důležitá podpora v podobě financování a informací. Pilotní projekty mohou fungovat i jako učební platformy před zavedením nových přístupů; |
| --- | --- |

103.

upozorňuje, že pilotní metoda představuje způsob, jak vyvolat nový zájem o podnikání. Existuje mnoho oblastí pro experimenty a pilotní metoda umožňuje udržet rizika ve stanovených mezích. Pokud mají pilotní projekty generovat ziskové podnikatelské myšlenky, je v prvotních fázích důležitá podpora v podobě financování a informací. Pilotní projekty mohou fungovat i jako učební platformy před zavedením nových přístupů;

| 104. | a konečně doporučuje hledat řešení metodicky, dlouhodobě a postupně. V Evropě je zapotřebí nové odhodlání k podnícení hospodářského růstu, a k tomuto procesu by mělo dojít sociálně odpovědným způsobem, i v kontextu environmentálních omezení. Je třeba vypracovat opatření, která zabrání vyloučení, a tato opatření by měla dosahovat dostatečně daleko do budoucnosti. Je třeba se vyhnout krátkodobým opatřením založeným na jednotlivých projektech bez specifických požadavků na návazný postup. Nadále hájíme vypracování podrobných návrhů opatření a zpráv o sociální odpovědnosti a sociálním podnikání, aby bylo možné učinit víc pro podporu sociální stability. Celkově má prvořadý význam upozorňování na snahy o zlepšování, sdílení a využívání příkladů osvědčených postupů, sdílení dostupných informací a další šíření výsledků. Výbor by podpořil určování prototypů a podporu činností zaměřených do budoucna. |
| --- | --- |

104.

a konečně doporučuje hledat řešení metodicky, dlouhodobě a postupně. V Evropě je zapotřebí nové odhodlání k podnícení hospodářského růstu, a k tomuto procesu by mělo dojít sociálně odpovědným způsobem, i v kontextu environmentálních omezení. Je třeba vypracovat opatření, která zabrání vyloučení, a tato opatření by měla dosahovat dostatečně daleko do budoucnosti. Je třeba se vyhnout krátkodobým opatřením založeným na jednotlivých projektech bez specifických požadavků na návazný postup. Nadále hájíme vypracování podrobných návrhů opatření a zpráv o sociální odpovědnosti a sociálním podnikání, aby bylo možné učinit víc pro podporu sociální stability. Celkově má prvořadý význam upozorňování na snahy o zlepšování, sdílení a využívání příkladů osvědčených postupů, sdílení dostupných informací a další šíření výsledků. Výbor by podpořil určování prototypů a podporu činností zaměřených do budoucna.

V Bruselu dne 19. července 2012

předsedkyně Výboru regionů

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2010) 614 final.

1

(2)  Sociální nakupování: Průvodce zohledňováním sociálních hledisek při zadávání veřejných zakázek. Evropská komise, 2011.

2

(3)  CIRIEC (International Centre of Research and Information on the Public, Social and Cooperative Economy). The Social Economy in the European Union (Sociální ekonomika v Evropské unii), s. 48.

3

The Social Economy in the European Union

(4)  Sdělení Komise Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost. COM(2010) 758 final, 16.12.2010.

4

(5)  Sdělení Komise Akt o jednotném trhu - Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry „Společně pro nový růst“. KOM(2011) 206 final, 13.4.2011.

5

(6)  COM(2011) 681 final.

6

(7)  Skupina EIB.

7

(8)  European Social Investment and Entrepreneurship Fund (ESIEF), který by v členských státech investoval do 10 až 15 nástrojů.

8

European Social Investment and Entrepreneurship Fund

(9)  O přezkumu směrnic o účetnictví hovoří oddíl 2.11 sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů z dubna 2011: Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry, „Společně pro nový růst“, dostupné na adrese: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0206:CS:HTML.

9

(10)  Usnesení INI/2010/2102.

10

---