# Euroopa Liidu C 395/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.395.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 395 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide20. detsember 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.395.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 395

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide20. detsember 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 395/01 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 395/02 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 27 |
| 2012/C 395/03 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 32 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 395/01

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 395/02

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

27

2012/C 395/03

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

32

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 395/04 | Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33581 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja tööstuslike tootjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 34 |
| 2012/C 395/05 | Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33475 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja termoelektrienergia müüjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 46 |
| 2012/C 395/06 | Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33451 2012/C (ex 2012/NN) – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja elektrienergia müüjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 56 |
| 2012/C 395/07 | Riigiabi – Portugal – Riigiabi nr SA.34764 2012/C (ex 2012/N) – PT – Abi ettevõtjale Europac Kraft Viana, S.A. – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 72 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 395/04

Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33581 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja tööstuslike tootjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

34

2012/C 395/05

Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33475 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja termoelektrienergia müüjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

46

2012/C 395/06

Riigiabi – Rumeenia – Riigiabi nr SA.33451 2012/C (ex 2012/NN) – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja elektrienergia müüjate vahelistes lepingutes – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

56

2012/C 395/07

Riigiabi – Portugal – Riigiabi nr SA.34764 2012/C (ex 2012/N) – PT – Abi ettevõtjale Europac Kraft Viana, S.A. – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/1

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivikohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

2012/C 395/01

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine | 4.6.1999 | EN 132:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 133:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon | 10.8.2002 | EN 133:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 134:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu | 13.6.1998 | EN 134:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.1998) |
| CEN | EN 135:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu | 4.6.1999 | EN 135:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 136:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.1998) |
| EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 23.11.2007 | EN 137:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 138:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.11.1998 | EN 140:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.1999) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 10.4.2003 | EN 142:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 143:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 24.1.2001 | EN 143:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus | 24.1.2001 | EN 144-1:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.2.2004) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud | 21.2.2004 | | |
| EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.1998) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide | 4.6.1999 | EN 148-1:1987
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus | 4.6.1999 | EN 148-2:1987
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.5.2010 | EN 149:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 166:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid | 10.8.2002 | EN 166:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 167:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 167:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 168:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 168:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 169:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 169:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 170:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 170:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 171:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine | 10.4.2003 | EN 171:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 172:1994
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks | 15.5.1996 | | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2000) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 174:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks | 21.12.2001 | EN 174:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 175:1997
  Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 207:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed (lasersilmakaitsed) kaitseks laserkiirguse eest | 6.5.2010 | EN 207:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2010) |
| EN 207:2009/AC:2011 | | | |
| CEN | EN 208:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid) | 6.5.2010 | EN 208:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2010) |
| CEN | EN 250:2000
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 8.6.2000 | EN 250:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (19.7.2000) |
| EN 250:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| CEN | EN 269:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 340:2003
  Kaitseriietus. Üldnõuded | 6.10.2005 | EN 340:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 342:2004
  Kaitseriietus. Külma kaitseks kasutatavad komplektid ja rõivad | 6.10.2005 | | |
| EN 342:2004/AC:2008 | | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest | 8.3.2008 | EN 343:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele | 23.12.1993 | | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-1:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid | 28.8.2003 | EN 352-2:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-3:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed | 10.8.2002 | | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 352-5:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 352-6:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid | 28.1.2009 | | |
| CEN | EN 353-2:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad | 28.8.2003 | EN 353-2:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 354:2010
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid | 9.7.2011 | EN 354:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 355:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad | 28.8.2003 | EN 355:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 358:1999
  Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad | 21.12.2001 | EN 358:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 360:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid | 28.8.2003 | EN 360:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 361:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed | 28.8.2003 | EN 361:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 362:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid | 6.10.2005 | EN 362:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 363:2008
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid | 20.6.2008 | EN 363:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN 364:1992
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid | 23.12.1993 | | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele | 6.10.2005 | EN 365:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 367:1992
  Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leekide eest. Katsemeetod: leegi toimest põhjustatud soojusläbistuse määramine | 23.12.1993 | | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 1: Terminoloogia ja nõuded ekspluatatsiooniomadustele | 6.10.2005 | EN 374-1:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine | 6.10.2005 | EN 374-2:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes | 6.10.2005 | EN 374-3:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid | 6.5.2010 | EN 379:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks | 23.12.1993 | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid | 10.10.1996 | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 388:2003
  Mehaaniliste ohtude eest kaitsvad kindad | 6.10.2005 | EN 388:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Tööstuslikud kaitsekiivrid | Esmakordne avaldamine | EN 397:1997
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 402:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt.Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.2.2004 | EN 402:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.2.2004) |
| CEN | EN 403:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.10.2005 | EN 403:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 404:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 404:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 6.5.2010 | EN 405:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 407:2004
  Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad | 6.10.2005 | EN 407:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 420:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2010) |
| CEN | EN 421:2010
  Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest | 9.7.2011 | EN 421:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 443:2008
  Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid | 20.6.2008 | EN 443:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN 458:2004
  Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks | 6.10.2005 | EN 458:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 464:1994
  Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse) | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele | 19.4.2006 | EN 469:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 471:2003+A1:2007
  Hästi nähtav märguriietus professionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 8.3.2008 | EN 471:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2008) |
| CEN | EN 510:1993
  Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 511:2006
  Külma eest kaitsvad kindad | 21.12.2006 | EN 511:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| CEN | EN 530:2010
  Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod | 9.7.2011 | EN 530:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 564:2006
  Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 564:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 565:2006
  Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 565:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 566:2006
  Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 566:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 567:1997
  Mägironimisvarustus. Köieklambrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 568:2007
  Mägironimisvarustus. Jääpuurid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 568:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 569:2007
  Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 569:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Tuletõrjujate kaitsekindad | 20.6.2008 | EN 659:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2008) |
| EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 702:1994
  Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leegi eest. Katsemeetod: läbi kaitseriietuse või läbi kaitseriietuse materjalide toimuva kontaktsoojusläbikande määramine | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 795:1996
  Kõrgelt kukkumise kaitse. Ankurdusseadmed. Nõuded ja katsetamine | 12.2.2000 | | |
| EN 795:1996/A1:2000 | 24.1.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| Hoiatus: käesolevas teatises ei käsitleta seadmeid, mida on kirjeldatud klassides A (ehituslikud ankurdusvahendid), C (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid) ja D (horisontaalsete jäikade raampuudega ankurdusvahendid) lõigetes 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 klass A1 osas), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (klasside A, C ja D osas), lisa A (lõiked A.2, A.3, A.5 ja A.6 osas), lisa B ja lisa ZA (klasside A, C ja D osas), mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiiv 89/686/EMÜ sätetele. |
| CEN | EN 812:2012
  Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted | Esmakordne avaldamine | EN 812:1997
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 813:2008
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed | 28.1.2009 | EN 813:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN 863:1995
  Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Katsemeetod: läbitorkekindlus | 15.5.1996 | | |
| CEN | EN 892:2012
  Mägironimisvarustus. Dünaamilised mägironimisköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | Esmakordne avaldamine | EN 892:2004
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 893:2010
  Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 893:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 943-1:2002
  Kaitserõivad vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate aerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 1: Toimenõuded ventileritavatele ja mitteventileeritavatele gaasipidavatele (Tüüp 1) ja gaasimittepidavatele (Tüüp 2) kemikaalikaitseülikondadele | 28.8.2003 | | |
| EN 943-1:2002/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Kaitseriietus kaitseks vedel- ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelaerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 2: Jõudlusnõuded hädaabimeeskondade (ET) "gaasikindlatele" (Tüüp 1) kaitseülikondadele kaitseks kemikaalide eest | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 958:2006+A1:2010
  Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 958:2006
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 960:2006
  Kaitsekiivrite katsetamiseks kasutatavad peakujud | 21.12.2006 | EN 960:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN 966:2012+A1:2012
  Kiivrid õhuspordialadele | Esmakordne avaldamine | EN 966:1996
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 1: Tahkete osakeste põhjustatud radioaktiivse saastumise eest kaitsvale ventileeritavale kaitseriietusele kehtivad nõuded ja katsemeetodid | 6.11.1998 | | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 1077:2007
  Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid | 8.3.2008 | EN 1077:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 1078:2012+A1:2012
  Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele | Esmakordne avaldamine | EN 1078:1997
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 1080:1997
  Löögikaitsekiivrid väikelastele | 14.6.1997 | | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 28.8.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | 19.4.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed | 14.6.1997 | | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 3: Riide, naha ja muude materjalide löögilõike katse | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 1146:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 19.4.2006 | EN 1146:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 1149-1:2006
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 1: Katsemeetod pindtakistuse mõõtmiseks | 21.12.2006 | EN 1149-1:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 2: Katsemeetodid elektritakistuse mõõtmiseks läbi materjali (vertikaaltakistus) | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Kaitseriietus. Elektrostaatiliste omadustega. Osa 3: Laengukindluse katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 1149-5:2008
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded | 20.6.2008 | | |
| CEN | EN 1150:1999
  Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 1384:2012
  Ratsutamiskiivrid | Esmakordne avaldamine | EN 1384:1996
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 1385:2012
  Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks | Esmakordne avaldamine | EN 1385:1997
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 1486:2007
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks | 8.3.2008 | EN 1486:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2008) |
| CEN | EN 1497:2007
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed | 8.3.2008 | | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid löökide eest kaitsvatele vahenditele | 13.6.1998 | | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 2: Mootorratturi seljakaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| EN 1621-2:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 1731:2006
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid | 23.11.2007 | EN 1731:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 1809:1997
  Sukeldumistarvikud. Ujuvusekompensaatorid. Funktsionaalsed nõuded ja ohutusnõuded, katsemeetodid | 13.6.1998 | | |
| CEN | EN 1827:1999+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.5.2010 | EN 1827:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 1836:2005+A1:2007
  Silmakaitsevahendid. Üldotstarbelised päikeseprillid ja pimestava valguse eest kaitsvad filtrid | 8.3.2008 | EN 1836:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2008) |
| CEN | EN 1868:1997
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 1891:1998
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied | 6.11.1998 | | |
| CEN | EN 1938:2010
  Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid | 9.7.2011 | EN 1938:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika. Kuulmiskaitsmed. Osa 2: A-sageduskorrektsiooniga efektiivhelirõhu tasemete määramine kulunud kuulmiskaitsmete korral (ISO 4869-2:1994) | 15.5.1996 | | |
| EN ISO 4869-2:1995/AC:2007 | | | |
| CEN | EN ISO 4869-3:2007
  Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 3: Kvaliteedi kontrollimise eesmärgil teostatav lihtsustatud meetod polstri tüüpi kuulmiskaitsevahendite sissekanduva sumbuvuse mõõtmiseks (ISO 4869-3:2007) | 8.3.2008 | EN 24869-3:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Kaitseriietus. Kemikaalide eest kaitsmiseks. testimismeetod materjalide vedelike ja gaasidekindluse määramiseks (ISO 6529:2001) | 6.10.2005 | EN 369:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod: materjalide vastupidavus vedelike läbiimbumisele (ISO 6530:2005) | 6.10.2005 | EN 368:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja tule eest. Katsemeetod: Materjalide ja materjalikoostete hindamine, kui nad on kaitseta jäetud kiirgussoojuse allika eest (ISO 6942:2002) | 28.8.2003 | EN 366:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN ISO 9185:2007
  Kaitserõivad. Materjalide vastupidavuse hindamine sulametalli pritsmete toimele (ISO 9185:2007) | 8.3.2008 | EN 373:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Jäähoki mängimisel kasutatavad pea- ja näokaitsevahendid (ISO 10256:2003) | 6.10.2005 | EN 967:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mehaaniline võnkumine ja löök. Kämbla-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooni ülekanduvuse mõõtmiseks ja hindamiseks kinda peopesast (ISO 10819:1996) | 3.12.1996 | | |
| CEN | EN ISO 10862:2009
  Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009) | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN ISO 11611:2007
  Kaitserõivad keevitamisel ja sellega liituvatel toimingutel kasutamiseks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 11611:2007) | 8.3.2008 | EN 470-1:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2008) |
| CEN | EN ISO 11612:2008
  Kaitseriietus. Kuumuse ja leekide eest kaitset pakkuv riietus (ISO 11612:2008) | 5.6.2009 | EN 531:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 12083:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.7.2000 | | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 12127-2:2007
  Kaitseriietus leegi ja kuumuse vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 2: Kukkuva silindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-2:2007) | 8.3.2008 | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 12275:1998
  Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 12276:1998
  Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:2007
  Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 12277:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 12278:2007
  Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 12278:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2007) |
| CEN | EN ISO 12401:2009
  Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009) | 6.5.2010 | EN 1095:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN ISO 12402-2:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2006) | 21.12.2006 | EN 399:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-2:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-3:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2006) | 21.12.2006 | EN 396:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-3:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-4:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2006) | 21.12.2006 | EN 395:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-4:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-5:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006) | 21.12.2006 | EN 393:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-5:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| EN ISO 12402-5:2006/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 12402-6:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006) | 21.12.2006 | | |
| EN ISO 12402-6:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-8:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006) | 2.8.2006 | EN 394:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| EN ISO 12402-8:2006/A1:2011 | 11.11.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-9:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 9: Katsemeetodid (ISO 12402-9:2006) | 21.12.2006 | | |
| EN ISO 12402-9:2006/A1:2011 | 11.11.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-10:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 10: Isiklike ujuvvahendite ja teiste vastavate vahendite valik ja kasutamine (ISO 12402-10:2006) | 2.8.2006 | | |
| CEN | EN 12477:2001
  Keevitajate kaitsekindad | 10.8.2002 | | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 12492:2012
  Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | Esmakordne avaldamine | EN 12492:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 12628:1999
  Sukeldumistarvikud. Kombineeritud ujuvus- ja päästeseadmed. Funktsionaalsed ja ohutusnõuded, katsemeetodid | 4.7.2000 | | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12841:2006
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 12941:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.6.1999 | EN 146:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 12941:1998/A2:2008 | 5.6.2009 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 12942:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.6.1999 | EN 147:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 28.8.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| EN 12942:1998/A2:2008 | 5.6.2009 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 13034:2005+A1:2009
  Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid) | 6.5.2010 | EN 13034:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13061:2009
  Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 13061:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 1: Tingimused ja konditsioneerimine | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-2:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 2: Löögi summutus | Esmakordne avaldamine | EN 13087-2:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 3: Penetratsioonitakistus | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-4:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 4: Tõkestussüsteemi efektiivsus | Esmakordne avaldamine | EN 13087-4:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13087-5:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 5: Tõkestussüsteemi tugevus | Esmakordne avaldamine | EN 13087-5:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13087-6:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 6: Vaateväli | Esmakordne avaldamine | EN 13087-6:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 7: Leegikindlus | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 8: Elektrilised omadused | 21.12.2001 | | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 13087-10:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 10: Soojuskiirguse kindlus | Esmakordne avaldamine | EN 13087-10:2000
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13089:2011
  Mägironimise varustus. Abivahendid jää jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | | |
| CEN | EN 13138-1:2008
  Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid | 5.6.2009 | EN 13138-1:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 13158:2009
  Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 13158:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13178:2000
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 1: Seesmise lekke ja kogu seesmise lekke kindlaksmääramine | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 2: Praktilised jõudluskatsed | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 3: Hingamistakistuse kindlaksmääramine | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 4: Leekkatsed | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 5: Kliimatingimused | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 6: Süsihappegaasisisalduse kindlaksmääramine sissehingatavas õhus | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-7:2008
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 7: Osakestefiltri läbimise kindlaksmääramine | 20.6.2008 | EN 13274-7:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2008) |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 8: Dolomiiditolmu ummistumise kindlaksmääramine | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 3: Kerekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| EN 13277-3:2000/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 10.8.2002 | | |
| EN 13277-4:2001/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid | 21.2.2004 | | |
| CEN | EN 13277-7:2009
  Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN ISO 13287:2007
  Isikukaitsevahendid. Jalanõud. Libisemiskindluse katsemeetod (ISO 13287:2006) | 8.3.2008 | EN 13287:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2008) |
| CEN | EN 13356:2001
  Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13484:2012
  Kiivrid lumelaudade kasutajatele | Esmakordne avaldamine | EN 13484:2001
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13546:2002+A1:2007
  Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 13546:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13567:2002+A1:2007
  Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 13567:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13594:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 2: Katsemeetod löögi hõõrdkulumise takistuse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 4: Katsemeetod löögi sisselõikekindluse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13634:2010
  Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 13634:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 13781:2012
  Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid | Esmakordne avaldamine | EN 13781:2001
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 13794:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus | 28.8.2003 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 1: Füüsikalise katse meetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 2: Akustilised katsemeetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13832-1:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 1: Terminoloogia ja katsemeetodid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13832-2:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13832-3:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13911:2004
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate tulekindlatele kapuutsidele | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 13921:2007
  Isikukaitsevahendid. Ergonoomilised põhimõtted | 23.11.2007 | | |
| CEN | EN 13949:2003
  Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.2.2004 | | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004) | 6.10.2005 | | |
| EN ISO 13982-1:2004/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Tahkete kemikaalide aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetod aerosoolsete peenpulbrite lekke määramiseks ülikondadesse (ISO 13982-2:2004) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Kaitseriietus. Mehhaanilised omadused. Katsemeetod materjalide torkekindluse ja rebenemiskindluse määramiseks (ISO 13995:2000) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Vastupanu kindlaksmääramine teravate objektide lõikamisele (ISO 13997:1999) | 4.7.2000 | | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003) | 28.8.2003 | EN 412:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 14021:2003
  Off-road mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14052:2012+A1:2012
  Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid | Esmakordne avaldamine | EN 14052:2005
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 14058:2004
  Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14116:2008
  Kaitserõivad. Kaitse kuumuse ja leekide eest. Piiratud leegilevikuga materjalid, materjalikogumid ja rõivad (ISO 14116:2008) | 28.1.2009 | EN 533:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.1.2009) |
| EN ISO 14116:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 14120:2003+A1:2007
  Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 14120:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 14126:2003
  Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks | 6.10.2005 | | |
| EN 14126:2003/AC:2004 | | | |
| CEN | EN 14143:2003
  Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või soojendusega ülikonnad (süsteemid). Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 4: Üheatmosfäärilised ülikonnad (ADS). Nõuded inimtegurile ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14325:2004
  Kemikaalikindel kaitseriietus. Katseeetodid ning kemikaalikindlate materjalide klassifikatsioon | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14328:2005
  Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14360:2004
  Vihmavastane kaitseriietus. Katsemeetodid valmisriiete katsetamiseks. Suure energiaga tilkade langemisel ülevalt antav löök | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14387:2004+A1:2008
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine | 20.6.2008 | EN 14387:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2008) |
| CEN | EN 14404:2004+A1:2010
  Isikukaitsevahendid. Põlvekaitsed põlviliasendis töötamiseks | 6.5.2010 | EN 14404:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2010) |
| CEN | EN 14435:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14458:2004
  Isiklikud silmakaitsevahendid - Tuletõrjujate, kiirabi- ja päästetöötajate kiivritel kasutamiseks mõeldud näokaitsed ja -varjud | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999) | 16.3.2000 | | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2002) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks | 19.4.2006 | | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  EN 270:1994
  EN 271:1995
  EN 1835:1999
  EN 12419:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005+A1:2009
  Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4]) | 6.5.2010 | EN 14605:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 14786:2006
  Kaitseriietus. Läbilaskvusvõime määramine pihustatavate vedelate kemikaalide, emulsioonide ja dispergantide abil. Pihusti katse | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002) | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja leegi eest. Piiratud leegilevimise katsemeetod (ISO 15025:2000) | 28.8.2003 | EN 532:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Sukeldusülikonnad. Osa 1: Pidevalt kantavad ülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusele (ISO 15027-1:2002) | 10.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Sukeldusülikonnad. Osa 2: Mahajäätavad ülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusele (ISO 15027-2:2002) | 10.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Sukeldusülikonnad. Osa 3: Katsemeetodid (ISO 15027-3:2002) | 10.4.2003 | | |
| CEN | EN 15090:2012
  Tuletõrjujate jalanõud | Esmakordne avaldamine | EN 15090:2006
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 15151-1:2012
  Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid | Esmakordne avaldamine | | |
| CEN | EN 15333-1:2008
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat | 20.6.2008 | | |
| EN 15333-1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 15333-2:2009
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN 15613:2008
  Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 5.6.2009 | | |
| CEN | EN 15614:2007
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Laboratoorsed katsemeetodid ja toimivusnõuded (metsa)maastikul kantavale riietusele | 23.11.2007 | | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Riietus. Psühholoogiline toime. Soojusisolatsiooni mõõtmine termilise mannekeeni abil (ISO 15831:2004) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 16027:2011
  Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele | 16.2.2012 | | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2004) | 6.10.2005 | | |
| EN ISO 17249:2004/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN ISO 17491-3:2008
  Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks vedelikujoa sisseimbumisele (Jet-test) (ISO 17491-3:2008) | 28.1.2009 | EN 463:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN ISO 17491-4:2008
  Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks pihustuse sisseimbumisele (pihustuskatse) (ISO 17491-4:2008) | 28.1.2009 | EN 468:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN ISO 20344:2011
  Isikukaitsevahendid. Jalanõude katsemeetodid (ISO 20344:2011) | 16.2.2012 | EN ISO 20344:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2012) |
| CEN | EN ISO 20345:2011
  Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011) | 16.2.2012 | EN ISO 20345:2004
  Märkus 2.1 | 30.6.2013 |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2004) | 6.10.2005 | EN 346:1992
  EN 346-2:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN ISO 20346:2004/A1:2007 | 8.3.2008 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2008) |
| EN ISO 20346:2004/AC:2007 | | | |
| CEN | EN ISO 20347:2012
  Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012) | Esmakordne avaldamine | EN ISO 20347:2004
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN ISO 20349:2010
  Isikukaitsevahendid. Termiliste riskide ja sulametalli pritsmete eest kaitsvad jalatsid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349:2010) | 9.7.2011 | | |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 1: Subjektiivne meetod helisummutuse mõõtmiseks (ISO 4869-1:1990) | 16.12.1994 | | |
| Cenelec | EN 50286:1999
  Elektriisolatsiooniga kaitseriietus madalpingepaigaldistele | 16.3.2000 | | |
| EN 50286:1999/AC:2004 | | | |
| Cenelec | EN 50321:1999
  Elektriisolatsiooniga jalatsid kasutamiseks madalpingeseadistel | 16.3.2000 | | |
| Cenelec | EN 50365:2002
  Elektriisolatsiooniga kiivrid kasutamiseks madalpingepaigaldistel | 10.4.2003 | | |
| Cenelec | EN 60743:2001
  Pingealune töö. Tööriistade, seadmestike ja seadmete terminoloogia
  IEC 60743:2001 | 10.4.2003 | EN 60743:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2004) |
| EN 60743:2001/A1:2008
  IEC 60743:2001/A1:2008 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| Cenelec | EN 60895:2003
  Pingealune töö. Varjestav riietus kasutamiseks vahelduvvoolu nimipingel 800 kV ja alalisvoolul +/- 600 kV
  IEC 60895:2002 (Muudetud) | 6.10.2005 | EN 60895:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| Cenelec | EN 60903:2003
  Pingealune töö. Isoleermaterjalist kindad
  IEC 60903:2002 (Muudetud) | 6.10.2005 | EN 50237:1997
  - EN 60903:1992
  - A11:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| Cenelec | EN 60984:1992
  Isoleermaterjali muhvid pinge all töötamiseks
  IEC 60984:1990 (Muudetud) | 4.6.1999 | | |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 4.6.1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 60984:1992/A1:2002
  IEC 60984:1990/A1:2002 | 10.4.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine

4.6.1999

EN 132:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1999)

CEN

EN 133:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon

10.8.2002

EN 133:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 134:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu

13.6.1998

EN 134:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.1998)

CEN

EN 135:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

4.6.1999

EN 135:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1999)

CEN

EN 136:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.1998)

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

23.11.2007

EN 137:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 138:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 140:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.11.1998

EN 140:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.1999)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus

10.4.2003

EN 142:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.4.2003)

CEN

EN 143:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

24.1.2001

EN 143:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus

24.1.2001

EN 144-1:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.2.2004)

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 144-2:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused

4.6.1999

CEN

EN 144-3:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud

21.2.2004

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.1998)

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

CEN

EN 148-1:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide

4.6.1999

EN 148-1:1987

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 148-2:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus

4.6.1999

EN 148-2:1987

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 148-3:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 149:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 166:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid

10.8.2002

EN 166:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 167:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 167:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 168:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 168:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 169:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 169:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 170:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 170:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 171:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine

10.4.2003

EN 171:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.4.2003)

CEN

EN 172:1994

Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks

15.5.1996

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2000)

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 174:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks

21.12.2001

EN 174:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2001)

CEN

EN 175:1997

Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid

19.2.1998

CEN

EN 207:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed (lasersilmakaitsed) kaitseks laserkiirguse eest

6.5.2010

EN 207:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2010)

EN 207:2009/AC:2011

CEN

EN 208:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid)

6.5.2010

EN 208:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2010)

CEN

EN 250:2000

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

8.6.2000

EN 250:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(19.7.2000)

EN 250:2000/A1:2006

21.12.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

CEN

EN 269:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 340:2003

Kaitseriietus. Üldnõuded

6.10.2005

EN 340:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 342:2004

Kaitseriietus. Külma kaitseks kasutatavad komplektid ja rõivad

6.10.2005

EN 342:2004/AC:2008

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest

8.3.2008

EN 343:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele

23.12.1993

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-1:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

28.8.2003

EN 352-2:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-3:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-3:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-4:2001

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed

10.8.2002

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2006)

CEN

EN 352-5:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed

28.8.2003

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 352-6:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed

28.8.2003

CEN

EN 352-7:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid

28.8.2003

CEN

EN 352-8:2008

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid

28.1.2009

CEN

EN 353-2:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad

28.8.2003

EN 353-2:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 354:2010

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid

9.7.2011

EN 354:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 355:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad

28.8.2003

EN 355:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 358:1999

Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad

21.12.2001

EN 358:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2001)

CEN

EN 360:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid

28.8.2003

EN 360:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 361:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed

28.8.2003

EN 361:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 362:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid

6.10.2005

EN 362:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 363:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid

20.6.2008

EN 363:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN 364:1992

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid

23.12.1993

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele

6.10.2005

EN 365:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN 367:1992

Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leekide eest. Katsemeetod: leegi toimest põhjustatud soojusläbistuse määramine

23.12.1993

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 374-1:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 1: Terminoloogia ja nõuded ekspluatatsiooniomadustele

6.10.2005

EN 374-1:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 374-2:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine

6.10.2005

EN 374-2:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 374-3:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes

6.10.2005

EN 374-3:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid

6.5.2010

EN 379:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 381-1:1993

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks

23.12.1993

CEN

EN 381-2:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele

12.1.1996

CEN

EN 381-3:1996

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid

10.10.1996

CEN

EN 381-4:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod

16.3.2000

CEN

EN 381-5:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele

12.1.1996

CEN

EN 381-7:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele

16.3.2000

CEN

EN 381-8:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid

18.10.1997

CEN

EN 381-9:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele

18.10.1997

CEN

EN 381-10:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod

28.8.2003

CEN

EN 381-11:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele

28.8.2003

CEN

EN 388:2003

Mehaaniliste ohtude eest kaitsvad kindad

6.10.2005

EN 388:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Tööstuslikud kaitsekiivrid

Esmakordne avaldamine

EN 397:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 402:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt.Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

EN 402:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.2.2004)

CEN

EN 403:2004

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.10.2005

EN 403:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 404:2005

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 404:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus

6.5.2010

EN 405:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 407:2004

Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad

6.10.2005

EN 407:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 420:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2010)

CEN

EN 421:2010

Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest

9.7.2011

EN 421:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 443:2008

Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid

20.6.2008

EN 443:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN 458:2004

Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks

6.10.2005

EN 458:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 464:1994

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse)

16.12.1994

CEN

EN 469:2005

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele

19.4.2006

EN 469:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 471:2003+A1:2007

Hästi nähtav märguriietus professionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

8.3.2008

EN 471:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2008)

CEN

EN 510:1993

Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed

16.12.1994

CEN

EN 511:2006

Külma eest kaitsvad kindad

21.12.2006

EN 511:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

CEN

EN 530:2010

Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod

9.7.2011

EN 530:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 564:2006

Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 564:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 565:2006

Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 565:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 566:2006

Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 566:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 567:1997

Mägironimisvarustus. Köieklambrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

10.8.2002

CEN

EN 568:2007

Mägironimisvarustus. Jääpuurid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 568:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 569:2007

Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 569:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Tuletõrjujate kaitsekindad

20.6.2008

EN 659:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2008)

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 702:1994

Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leegi eest. Katsemeetod: läbi kaitseriietuse või läbi kaitseriietuse materjalide toimuva kontaktsoojusläbikande määramine

12.1.1996

CEN

EN 795:1996

Kõrgelt kukkumise kaitse. Ankurdusseadmed. Nõuded ja katsetamine

12.2.2000

EN 795:1996/A1:2000

24.1.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

Hoiatus: käesolevas teatises ei käsitleta seadmeid, mida on kirjeldatud klassides A (ehituslikud ankurdusvahendid), C (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid) ja D (horisontaalsete jäikade raampuudega ankurdusvahendid) lõigetes 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 klass A1 osas), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (klasside A, C ja D osas), lisa A (lõiked A.2, A.3, A.5 ja A.6 osas), lisa B ja lisa ZA (klasside A, C ja D osas), mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiiv 89/686/EMÜ sätetele.

CEN

EN 812:2012

Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted

Esmakordne avaldamine

EN 812:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 813:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed

28.1.2009

EN 813:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN 863:1995

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Katsemeetod: läbitorkekindlus

15.5.1996

CEN

EN 892:2012

Mägironimisvarustus. Dünaamilised mägironimisköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 892:2004

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 893:2010

Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 893:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 943-1:2002

Kaitserõivad vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate aerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 1: Toimenõuded ventileritavatele ja mitteventileeritavatele gaasipidavatele (Tüüp 1) ja gaasimittepidavatele (Tüüp 2) kemikaalikaitseülikondadele

28.8.2003

EN 943-1:2002/AC:2005

CEN

EN 943-2:2002

Kaitseriietus kaitseks vedel- ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelaerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 2: Jõudlusnõuded hädaabimeeskondade (ET) "gaasikindlatele" (Tüüp 1) kaitseülikondadele kaitseks kemikaalide eest

10.8.2002

CEN

EN 958:2006+A1:2010

Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 958:2006

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 960:2006

Kaitsekiivrite katsetamiseks kasutatavad peakujud

21.12.2006

EN 960:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Kiivrid õhuspordialadele

Esmakordne avaldamine

EN 966:1996

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1073-1:1998

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 1: Tahkete osakeste põhjustatud radioaktiivse saastumise eest kaitsvale ventileeritavale kaitseriietusele kehtivad nõuded ja katsemeetodid

6.11.1998

CEN

EN 1073-2:2002

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest

28.8.2003

CEN

EN 1077:2007

Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid

8.3.2008

EN 1077:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele

Esmakordne avaldamine

EN 1078:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1080:1997

Löögikaitsekiivrid väikelastele

14.6.1997

EN 1080:1997/A1:2002

28.8.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

EN 1080:1997/A2:2005

19.4.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

CEN

EN 1082-1:1996

Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed

14.6.1997

CEN

EN 1082-2:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku

21.12.2001

CEN

EN 1082-3:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 3: Riide, naha ja muude materjalide löögilõike katse

21.12.2001

CEN

EN 1146:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.4.2006

EN 1146:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2006)

CEN

EN 1149-1:2006

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 1: Katsemeetod pindtakistuse mõõtmiseks

21.12.2006

EN 1149-1:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN 1149-2:1997

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 2: Katsemeetodid elektritakistuse mõõtmiseks läbi materjali (vertikaaltakistus)

19.2.1998

CEN

EN 1149-3:2004

Kaitseriietus. Elektrostaatiliste omadustega. Osa 3: Laengukindluse katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 1149-5:2008

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded

20.6.2008

CEN

EN 1150:1999

Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

4.6.1999

CEN

EN 1384:2012

Ratsutamiskiivrid

Esmakordne avaldamine

EN 1384:1996

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1385:2012

Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks

Esmakordne avaldamine

EN 1385:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1486:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks

8.3.2008

EN 1486:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2008)

CEN

EN 1497:2007

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed

8.3.2008

CEN

EN 1621-1:1997

Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid löökide eest kaitsvatele vahenditele

13.6.1998

CEN

EN 1621-2:2003

Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 2: Mootorratturi seljakaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

EN 1621-2:2003/AC:2006

CEN

EN 1731:2006

Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid

23.11.2007

EN 1731:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 1809:1997

Sukeldumistarvikud. Ujuvusekompensaatorid. Funktsionaalsed nõuded ja ohutusnõuded, katsemeetodid

13.6.1998

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 1827:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 1836:2005+A1:2007

Silmakaitsevahendid. Üldotstarbelised päikeseprillid ja pimestava valguse eest kaitsvad filtrid

8.3.2008

EN 1836:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2008)

CEN

EN 1868:1997

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

18.10.1997

CEN

EN 1891:1998

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied

6.11.1998

CEN

EN 1938:2010

Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid

9.7.2011

EN 1938:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Kuulmiskaitsmed. Osa 2: A-sageduskorrektsiooniga efektiivhelirõhu tasemete määramine kulunud kuulmiskaitsmete korral (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 3: Kvaliteedi kontrollimise eesmärgil teostatav lihtsustatud meetod polstri tüüpi kuulmiskaitsevahendite sissekanduva sumbuvuse mõõtmiseks (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008

EN 24869-3:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN ISO 6529:2001

Kaitseriietus. Kemikaalide eest kaitsmiseks. testimismeetod materjalide vedelike ja gaasidekindluse määramiseks (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6530:2005

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod: materjalide vastupidavus vedelike läbiimbumisele (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6942:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja tule eest. Katsemeetod: Materjalide ja materjalikoostete hindamine, kui nad on kaitseta jäetud kiirgussoojuse allika eest (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN ISO 9185:2007

Kaitserõivad. Materjalide vastupidavuse hindamine sulametalli pritsmete toimele (ISO 9185:2007)

8.3.2008

EN 373:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN ISO 10256:2003

Jäähoki mängimisel kasutatavad pea- ja näokaitsevahendid (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mehaaniline võnkumine ja löök. Kämbla-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooni ülekanduvuse mõõtmiseks ja hindamiseks kinda peopesast (ISO 10819:1996)

3.12.1996

CEN

EN ISO 10862:2009

Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009)

6.5.2010

CEN

EN ISO 11611:2007

Kaitserõivad keevitamisel ja sellega liituvatel toimingutel kasutamiseks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 11611:2007)

8.3.2008

EN 470-1:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2008)

CEN

EN ISO 11612:2008

Kaitseriietus. Kuumuse ja leekide eest kaitset pakkuv riietus (ISO 11612:2008)

5.6.2009

EN 531:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 12083:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.7.2000

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Kaitseriietus leegi ja kuumuse vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 2: Kukkuva silindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008

CEN

EN 12270:1998

Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

16.3.2000

CEN

EN 12275:1998

Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

16.3.2000

CEN

EN 12276:1998

Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:2007

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 12277:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 12278:2007

Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 12278:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2007)

CEN

EN ISO 12401:2009

Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009)

6.5.2010

EN 1095:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006

EN 399:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006

EN 396:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006

EN 395:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006

EN 393:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2011)

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 9: Katsemeetodid (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-9:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2011)

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 10: Isiklike ujuvvahendite ja teiste vastavate vahendite valik ja kasutamine (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

CEN

EN 12477:2001

Keevitajate kaitsekindad

10.8.2002

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 12492:2012

Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 12492:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 12628:1999

Sukeldumistarvikud. Kombineeritud ujuvus- ja päästeseadmed. Funktsionaalsed ja ohutusnõuded, katsemeetodid

4.7.2000

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed

21.12.2006

CEN

EN 12941:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 146:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 12942:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 147:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid)

6.5.2010

EN 13034:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13061:2009

Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13061:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13087-1:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 1: Tingimused ja konditsioneerimine

10.8.2002

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-2:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 2: Löögi summutus

Esmakordne avaldamine

EN 13087-2:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-3:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 3: Penetratsioonitakistus

10.8.2002

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-4:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 4: Tõkestussüsteemi efektiivsus

Esmakordne avaldamine

EN 13087-4:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-5:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 5: Tõkestussüsteemi tugevus

Esmakordne avaldamine

EN 13087-5:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-6:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 6: Vaateväli

Esmakordne avaldamine

EN 13087-6:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-7:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 7: Leegikindlus

10.8.2002

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-8:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 8: Elektrilised omadused

21.12.2001

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 13087-10:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 10: Soojuskiirguse kindlus

Esmakordne avaldamine

EN 13087-10:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13089:2011

Mägironimise varustus. Abivahendid jää jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

CEN

EN 13138-1:2008

Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

EN 13138-1:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 13158:2009

Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13158:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13178:2000

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-1:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 1: Seesmise lekke ja kogu seesmise lekke kindlaksmääramine

21.12.2001

CEN

EN 13274-2:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 2: Praktilised jõudluskatsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-3:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 3: Hingamistakistuse kindlaksmääramine

10.8.2002

CEN

EN 13274-4:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 4: Leekkatsed

10.8.2002

CEN

EN 13274-5:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 5: Kliimatingimused

21.12.2001

CEN

EN 13274-6:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 6: Süsihappegaasisisalduse kindlaksmääramine sissehingatavas õhus

10.8.2002

CEN

EN 13274-7:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 7: Osakestefiltri läbimise kindlaksmääramine

20.6.2008

EN 13274-7:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2008)

CEN

EN 13274-8:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 8: Dolomiiditolmu ummistumise kindlaksmääramine

28.8.2003

CEN

EN 13277-1:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-2:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-3:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 3: Kerekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

EN 13277-3:2000/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13277-4:2001

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

10.8.2002

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13277-5:2002

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid

10.8.2002

CEN

EN 13277-6:2003

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid

21.2.2004

CEN

EN 13277-7:2009

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele

6.5.2010

CEN

EN ISO 13287:2007

Isikukaitsevahendid. Jalanõud. Libisemiskindluse katsemeetod (ISO 13287:2006)

8.3.2008

EN 13287:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2008)

CEN

EN 13356:2001

Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

21.12.2001

CEN

EN 13484:2012

Kiivrid lumelaudade kasutajatele

Esmakordne avaldamine

EN 13484:2001

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13546:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13567:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13594:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid

28.8.2003

CEN

EN 13595-1:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded

28.8.2003

CEN

EN 13595-2:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 2: Katsemeetod löögi hõõrdkulumise takistuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-3:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-4:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 4: Katsemeetod löögi sisselõikekindluse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13634:2010

Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 13634:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 13781:2012

Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid

Esmakordne avaldamine

EN 13781:2001

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13794:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus

28.8.2003

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 13819-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 1: Füüsikalise katse meetodid

28.8.2003

CEN

EN 13819-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 2: Akustilised katsemeetodid

28.8.2003

CEN

EN 13832-1:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 1: Terminoloogia ja katsemeetodid

21.12.2006

CEN

EN 13832-2:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13832-3:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13911:2004

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate tulekindlatele kapuutsidele

6.10.2005

CEN

EN 13921:2007

Isikukaitsevahendid. Ergonoomilised põhimõtted

23.11.2007

CEN

EN 13949:2003

Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Tahkete kemikaalide aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetod aerosoolsete peenpulbrite lekke määramiseks ülikondadesse (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13995:2000

Kaitseriietus. Mehhaanilised omadused. Katsemeetod materjalide torkekindluse ja rebenemiskindluse määramiseks (ISO 13995:2000)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13997:1999

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Vastupanu kindlaksmääramine teravate objektide lõikamisele (ISO 13997:1999)

4.7.2000

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 14021:2003

Off-road mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid

Esmakordne avaldamine

EN 14052:2005

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 14058:2004

Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest

6.10.2005

CEN

EN ISO 14116:2008

Kaitserõivad. Kaitse kuumuse ja leekide eest. Piiratud leegilevikuga materjalid, materjalikogumid ja rõivad (ISO 14116:2008)

28.1.2009

EN 533:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.1.2009)

EN ISO 14116:2008/AC:2009

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 14120:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 14126:2003

Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks

6.10.2005

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2003

Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat

6.10.2005

CEN

EN 14225-1:2005

Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-2:2005

Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-3:2005

Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või soojendusega ülikonnad (süsteemid). Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-4:2005

Tuukriülikonnad. Osa 4: Üheatmosfäärilised ülikonnad (ADS). Nõuded inimtegurile ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14325:2004

Kemikaalikindel kaitseriietus. Katseeetodid ning kemikaalikindlate materjalide klassifikatsioon

6.10.2005

CEN

EN 14328:2005

Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14360:2004

Vihmavastane kaitseriietus. Katsemeetodid valmisriiete katsetamiseks. Suure energiaga tilkade langemisel ülevalt antav löök

6.10.2005

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine

20.6.2008

EN 14387:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2008)

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Isikukaitsevahendid. Põlvekaitsed põlviliasendis töötamiseks

6.5.2010

EN 14404:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2010)

CEN

EN 14435:2004

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

CEN

EN 14458:2004

Isiklikud silmakaitsevahendid - Tuletõrjujate, kiirabi- ja päästetöötajate kiivritel kasutamiseks mõeldud näokaitsed ja -varjud

6.10.2005

CEN

EN ISO 14460:1999

Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999)

16.3.2000

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2002)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks

19.4.2006

CEN

EN 14593-1:2005

Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

CEN

EN 14593-2:2005

Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4])

6.5.2010

EN 14605:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 14786:2006

Kaitseriietus. Läbilaskvusvõime määramine pihustatavate vedelate kemikaalide, emulsioonide ja dispergantide abil. Pihusti katse

21.12.2006

CEN

EN ISO 14877:2002

Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002)

28.8.2003

CEN

EN ISO 15025:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja leegi eest. Piiratud leegilevimise katsemeetod (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Sukeldusülikonnad. Osa 1: Pidevalt kantavad ülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusele (ISO 15027-1:2002)

10.4.2003

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Sukeldusülikonnad. Osa 2: Mahajäätavad ülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusele (ISO 15027-2:2002)

10.4.2003

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Sukeldusülikonnad. Osa 3: Katsemeetodid (ISO 15027-3:2002)

10.4.2003

CEN

EN 15090:2012

Tuletõrjujate jalanõud

Esmakordne avaldamine

EN 15090:2006

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 15151-1:2012

Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

CEN

EN 15333-1:2008

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat

20.6.2008

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat

6.5.2010

CEN

EN 15613:2008

Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

CEN

EN 15614:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Laboratoorsed katsemeetodid ja toimivusnõuded (metsa)maastikul kantavale riietusele

23.11.2007

CEN

EN ISO 15831:2004

Riietus. Psühholoogiline toime. Soojusisolatsiooni mõõtmine termilise mannekeeni abil (ISO 15831:2004)

6.10.2005

CEN

EN 16027:2011

Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele

16.2.2012

CEN

EN ISO 17249:2004

Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2004)

6.10.2005

EN ISO 17249:2004/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks vedelikujoa sisseimbumisele (Jet-test) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009

EN 463:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks pihustuse sisseimbumisele (pihustuskatse) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009

EN 468:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN ISO 20344:2011

Isikukaitsevahendid. Jalanõude katsemeetodid (ISO 20344:2011)

16.2.2012

EN ISO 20344:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2012)

CEN

EN ISO 20345:2011

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011)

16.2.2012

EN ISO 20345:2004

Märkus 2.1

30.6.2013

CEN

EN ISO 20346:2004

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2004)

6.10.2005

EN 346:1992

EN 346-2:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN ISO 20346:2004/A1:2007

8.3.2008

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2008)

EN ISO 20346:2004/AC:2007

CEN

EN ISO 20347:2012

Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012)

Esmakordne avaldamine

EN ISO 20347:2004

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 20349:2010

Isikukaitsevahendid. Termiliste riskide ja sulametalli pritsmete eest kaitsvad jalatsid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349:2010)

9.7.2011

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 1: Subjektiivne meetod helisummutuse mõõtmiseks (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994

Cenelec

EN 50286:1999

Elektriisolatsiooniga kaitseriietus madalpingepaigaldistele

16.3.2000

EN 50286:1999/AC:2004

Cenelec

EN 50321:1999

Elektriisolatsiooniga jalatsid kasutamiseks madalpingeseadistel

16.3.2000

Cenelec

EN 50365:2002

Elektriisolatsiooniga kiivrid kasutamiseks madalpingepaigaldistel

10.4.2003

Cenelec

EN 60743:2001

Pingealune töö. Tööriistade, seadmestike ja seadmete terminoloogia

IEC 60743:2001

10.4.2003

EN 60743:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2004)

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

Cenelec

EN 60895:2003

Pingealune töö. Varjestav riietus kasutamiseks vahelduvvoolu nimipingel 800 kV ja alalisvoolul +/- 600 kV

IEC 60895:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 60895:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

Cenelec

EN 60903:2003

Pingealune töö. Isoleermaterjalist kindad

IEC 60903:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 50237:1997

- EN 60903:1992

- A11:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

Cenelec

EN 60984:1992

Isoleermaterjali muhvid pinge all töötamiseks

IEC 60984:1990 (Muudetud)

4.6.1999

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse (osaliselt) asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega uue standardi reguleerimisalasse kuuluvate toodete puhul. See ei mõjuta vastavuseeldust direktiivi oluliste nõuetega nende toodete puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) lisas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000, Brussels, Tel.+32 2 5500811; fax +32 2 5500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000, Brussels, Tel.+32 2 5196871; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, Tel.+33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/27

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 395/02

| Riikliku abi viitenumber | SA.35588 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | 20-13-3234-04-12 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | MUEHLDORF AM INN
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Regierung von Oberbayern |
| Maximilianstr. 39 |
| 80538 München |
| http://www.regierung.oberbayern.bayern.de/ |

Riikliku abi viitenumber

SA.35588 (12/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

20-13-3234-04-12

Piirkonna nimi (NUTS)

MUEHLDORF AM INN

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Regierung von Oberbayern

Maximilianstr. 39

80538 München

http://www.regierung.oberbayern.bayern.de/

Abimeetme nimetus

Konsumgüterlogistik im kombinierten Verkehr

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Art. 23, 44 BayHO

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 18.9.2012

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd – Greilmeier GmbH

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 0,76 (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad (artikkel 19)

35 %

10 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.stmwivt.bayern.de/verkehr/schiene/schienengueterverkehr/agvo

| Riikliku abi viitenumber | SA.35592 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | KENT
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Kent County Council |
| Invicta House |
| Maidstone |
| Kent ME14 1XQ |
| www.kent.gov.uk |

Riikliku abi viitenumber

SA.35592 (12/X)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

KENT

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Kent County Council

Invicta House

Maidstone

Kent ME14 1XQ

www.kent.gov.uk

Abimeetme nimetus

Expansion East Kent

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Regional Growth Fund (RGF) SA 3258 (X/11)

Section 126 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Modification SA.35170

Kestus

1.5.2012-31.3.2016

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

GBP 35,00 (miljonites)

Tagatised

GBP 0,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus, Sooduslaen

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abikava

15 %

20 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

https://shareweb.kent.gov.uk/Documents/business/business-support-centre/Expansion%20East%20Kent%20(RGF)/ExEK%20Guidance%20(April%202012).pdf

This is a direct link to the Application Guidance for the Expansion East Kent Scheme

https://shareweb.kent.gov.uk/Documents/business/business-support-centre/Expansion%20East%20Kent%20(RGF)/ExEKstateaid.pdf

This is a direct link to a document outlining further information on the Expansion East Kent Scheme.

| Riikliku abi viitenumber | SA.35616 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | SARDEGNA
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | SARDEGNA RICERCHE (ORGANISMO INTERMEDIO) |
| VIA PALABANDA 9 09123 CAGLIARI ITALY |
| www.sardegnaricerche.it |

Riikliku abi viitenumber

SA.35616 (12/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

SARDEGNA

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

SARDEGNA RICERCHE (ORGANISMO INTERMEDIO)

VIA PALABANDA 9 09123 CAGLIARI ITALY

www.sardegnaricerche.it

Abimeetme nimetus

PROGRAMMA DI AIUTI PER NUOVE IMPRESE INNOVATIVE

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Deliberazione della RAS n. 33/30 del 10.8.2011«Politiche regionali RSI. Piano Regionale della Ricerca e interventi del POR FESR 2007-2013 inerenti Ricerca e Innovazione in capo al CRP»

DPR n. 196 — 3 ottobre 2008: Regolamento di esecuzione del regolamento (CE) n. 1083/2006 recante disposizioni generali sul FESR, sul FSE e sul fondo di coesione che definisce le norme sull'ammissibilità delle spese per i programmi cofinanziati dai fondi strutturali per la fase di programmazione 2007-2013

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2013-31.12.2015

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 15,50 (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

POR FESR Sardegna 2007-2013 — Asse VI — Competitività

Linea di Attività 6.2.1.b

«Sostegno alla creazione e sviluppo di nuove imprese innovative» — EUR 10,07 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Noortele innovatiivsetele ettevõtetele antav abi (artikkel 35)

1 000 000 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.sardegnaricerche.it/documenti/13_116_20120928184207.pdf

| Riikliku abi viitenumber | SA.35617 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Liikmesriigi antud number | Subsidie energiesprong Groningen |
| Piirkonna nimi (NUTS) | OVERIG GRONINGEN
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW |
| Postbus 20011 |
| 2500 EA Den Haag |
| email: angelique.herwijnen@minbzk.nl |
| www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk |

Riikliku abi viitenumber

SA.35617 (12/X)

Liikmesriik

Madalmaad

Liikmesriigi antud number

Subsidie energiesprong Groningen

Piirkonna nimi (NUTS)

OVERIG GRONINGEN

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties, Directie CZW

Postbus 20011

2500 EA Den Haag

email: angelique.herwijnen@minbzk.nl

www.rijksoverheid.nl/ministeries/bzk

Abimeetme nimetus

Subsidie energiesprong stationsweg Groningen

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen,

Geldend op 23.10.2012

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020333/geldigheidsdatum_23-10-2012

Regeling Subsidiebesluit experimenten en kennisoverdracht wonen

Geldend op 23.10.2012

http://wetten.overheid.nl/BWBR0020311/geldigheidsdatum_23-10-2012

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 24.9.2012

Sektorid

Gaasimüük magistraalvõrkude kaudu, Elamute ja mitteeluhoonete ehitus, Torustiku, kütte- ja kliimaseadmete paigaldus, Investeerimine võlakirjadesse, väärtpaberitesse ja sarnastesse finantsvahenditesse, Muud finantsteenuste abitegevusalad, v.a kindlustus ja pensionifondid, Kinnisvaraalane tegevus tasu eest või lepingu alusel, Arhitekti- ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte – Triodos Vastgoedfonds NV; GasTerra; Bouwfonds REIM; Vander Weele techniek; BAM-techniek holding;BAM utiliteitsbouw; AT Osborne;De Zwarte Hond; Van Draekeburgh

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 0,25 (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

40 %

0 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/besluiten/2012/10/16/beschikking-energiesprong-stationsweg-groningen.html

| Riikliku abi viitenumber | SA.35619 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Liikmesriigi antud number | RGE 41/2012 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | COMUNIDAD VALENCIANA
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | AGENCIA VALENCIANA DE LA ENERGÍA (AVEN) |
| C/ Colón, no 1, 4a planta |
| 46004 Valencia |
| www.aven.es |

Riikliku abi viitenumber

SA.35619 (12/X)

Liikmesriik

Hispaania

Liikmesriigi antud number

RGE 41/2012

Piirkonna nimi (NUTS)

COMUNIDAD VALENCIANA

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

AGENCIA VALENCIANA DE LA ENERGÍA (AVEN)

C/ Colón, no 1, 4a planta

46004 Valencia

www.aven.es

Abimeetme nimetus

Fomento de la movilidad eléctrica e impulso de los combustibles alternativos en el sector del transporte, para el ejercicio 2012.

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

RESOLUCIÓN de 13 de septiembre de 2012, del presidente de la Agencia Valenciana de la Energía (AVEN), por la que se convocan ayudas de la Agencia Valenciana de la Energía, en el marco del Plan de Acción de la Estrategia de Ahorro y Eficiencia Energética 2008-2012 (PAE4+) para el fomento de la movilidad eléctrica e impulso de los combustibles alternativos en el sector transporte, para el ejercicio 2012. (DOCV no 6872, de 28 de septiembre de 2012)

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

29.9.2012-31.12.2012

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 0,13 (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad (artikkel 19)

35 %

20 %

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel(artikkel 18)

(Viide asjakohastele normatiividele: Art. 18 del Reglamento CE 800/2008 de la Comisión)

35 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.aven.es/attachments/article/24/resolucion_transporte_2012.pdf

---

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/32

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2012/C 395/03

Abi nr: SA.35727 (12/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Cabra Bermeya (ACRIBER)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Cabra Bermeya para el mantenimiento del Libro Genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2012.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,03 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 24.11.2012-31.12.2012

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Lamba- ja kitsekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo (Asturias) |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo (Asturias)

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acriber.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.35728 (12/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias para el mantenimiento del Libro Genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza durante 2012.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,04 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 24.11.2012-31.12.2012

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Lamba- ja kitsekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias. |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo (Asturias) |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias.

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo (Asturias)

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acoxa.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.35729 (12/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: ASTURIAS

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta (ACGA)

Õiguslik alus: Convenio de colaboración con la Asociación de Criadores de Gochu Asturcelta para el mantenimiento del Libro Genealógico y el desarrollo del programa de conservación de dicha raza en 2012.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma: EUR 0,03 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 24.11.2012-31.12.2012

Abi eesmärk: Loomakasvatussektor (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 16), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Seakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta |
| 33005 Oviedo (Asturias) |

Consejería de Agroganadería y Recursos Autóctonos del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 3a planta

33005 Oviedo (Asturias)

Veebileht: http://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Ganaderia/ayudas/genetica/acga.pdf

Muu teave: —

Abi nr: SA.35775 (12/XA)

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: GALICIA

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: AYUDAS DE COMPENSACIÓN EN MATERIA DE SANIDAD VEGETAL EN LA COMUNIDAD AUTÓNOMA DE GALICIA

Õiguslik alus: Ley 43/2002, de 20 de noviembre, de sanidad vegetal

Proyecto de orden por el que se establecen las bases reguladoras de las ayudas de compensación en materia de sanidad vegetal y se convocan para el año 2012

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,06 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 4.12.2012-31.12.2013

Abi eesmärk: Taimehaigused – kahjurite järsk levik (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Xunta de Galicia Consellería del Medio Rural y del Mar Dirección General de Producción, Industrias |
| --- |
| Edificio Administrativo San Caetano |
| 15782 Santiago de Compostela |

Xunta de Galicia Consellería del Medio Rural y del Mar Dirección General de Producción, Industrias

Edificio Administrativo San Caetano

15782 Santiago de Compostela

Veebileht: http://www.medioruralemar.xunta.es/areas/agricultura/sanidade_vexetal/plans_de_continxencia/

Muu teave: —

Abi nr: SA.35781 (12/XA)

Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond: MECKLENBURG-VORPOMMERN

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Mecklenburg-Vorpommern: Beihilfen nach Satzung der Tierseuchenkasse von Mecklenburg-Vorpommern

Õiguslik alus: Satzung der Tierseuchenkasse von Mecklenburg-Vorpommern über die Gewährung von Beihilfen für das Jahr 2013 (noch nicht veröffentlichter Entwurf)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 1,92 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 1.1.2013-31.12.2013

Abi eesmärk: Loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Loomakasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Behördenzentrum Block C |
| Neustrelitzer Straße 120 |
| 17033 Neubrandenburg |

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

Anstalt des öffentlichen Rechts

Behördenzentrum Block C

Neustrelitzer Straße 120

17033 Neubrandenburg

Veebileht: http://www.tskmv.de

Muu teave: —

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/34

---

RIIGIABI – RUMEENIA

Riigiabi nr SA.33581 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja tööstuslike tootjate vahelistes lepingutes

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 395/04

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 25. aprilli 2012. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abi/meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abi kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment |
| J-70 – 04/240 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |
| E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment

J-70 – 04/240

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: (32-2) 296 12 42

E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

—

—

—

Näib, et Hidroelectrica teenis väiksemat tulu, kui ta samasuguste lepingute alusel oleks muul juhul teeninud, ning seega vähendas oma kasumit. Saadav kasum oleks võinud olla suurem, kui Hidroelectrica oleks müünud elektrienergiat kõrgema hinnaga. Abi kasutamisega vähendatakse seega tegevuskulusid, mida oleks tulnud täielikult kanda abisaajatel, ilma et seda oleks ette nähtud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.

Kuna Hidroelectrica kuulub majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi kaudu 80,06 % ulatuses Rumeenia riigile, näib et kõnealuste meetmete võtmisel jääb riigil tulu saamata. Kuna riik omab Hidroelectrica S.A. tegevuse üle kontrolli, peab komisjon vastavalt kehtivale kohtupraktikale kujundama esialgse seisukoha, et kogu võimalikku saamata jäänud tulu tuleb käsitada riigi ressursina.

Selle testi eesmärk, mille abil saadakse teada, kas kõnealune tehing võiks anda kummalegi osapoolele põhjendamatu eelise, on teha kindlaks, kas kõnealuse lepingupoole seisukohast lähtudes oleks tehing tehtud turul samadel tingimustel (turuosalise test). Seega on kõnealusel juhul oluline küsida, kas Hidroelectrica positsioonil olev ettevõtja oleks sõlminud samasugused lepingud samasugustel tingimustel.

Rumeenia ametiasutustelt saadud teabe põhjal saab komisjon talle kirja koostamise hetkel teada olevate andmete põhjal aru, et Hidroelectrica ja tööstuslike tootjate vahelistes lepingutes kehtestatud hinnad moodustasid [...] % (1) kuni [...] % (1) avatud elektrienergiabörsi OPCOM–PCCB turul valitsevast elektrihinnast. Analüüsitavad elektrienergia soodustariifid on olemuselt valikulised, kuna neid kohaldatakse vaid konkreetsete ettevõtjate suhtes.

Tuginedes eelpool esitatud kaalutlustele ning Rumeenia ametiasutustelt saadud teabele, on komisjonil väga raske mõista nii suurte erinevuste põhjust. Komisjon võtab seega esialgse seisukoha, et tööstuslikud tootjad on Hidroelectricaga sõlmitud lepingute ja nende järjestikuste muudatuste alusel saanud põhjendamatu eelise kunstlikult madalate elektrienergiahindade näol.

Väidetav abi moonutab konkurentsi ja avaldab mõju ELi-sisesele kaubandusele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimislepingu artikli 107 lõikes 1. Kuna tööstuslikud tootjad said põhjendamatu valikulise eelise, tasudes Hidroelectrica elektrienergiatarnete eest soodsamat (madalamat) hinda, peaks konkurentsi moonutav mõju märgatav olema. Elektrienergia on enamiku tööstuste kulustruktuuri oluline osa ning tööstuslikud tootjad võisid saada põhjendamatut kasu madalamatest hindadest, mille tulemusel võis nende kasum ebaloomulikult suureneda, või said nad teiste konkurentide ees eelise või esines kombinatsioon mõlemast võimalusest.

Käesoleval juhul kehtestati analüüsitavad elektrienergia soodushinnad, rikkudes teatist ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust mitte rakendada meedet enne lõpliku otsuse tegemist. Seega leiab komisjon hetkel, et eespool mainitud tööstuslikele tootjatele antud võimalik riigiabi soodsama (madalama) hinna näol kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjon on seisukohal, et kuna meetmed suurendavad abisaajate tulusid, kujutavad nad endast tegevusabi, mida ei saa pidada kokkusobivaks siseturuga.

Hetkel saadaoleva teabe põhjal on komisjonil tõsiseid kahtlusi Hidroelectrica ja tööstuslike tootjate vahel sõlmitud lepingute suhtes ning komisjon peab tegema esialgse järelduse, et nende müüjate suhtes pärast 1. jaanuari 2007 kehtestatud elektrienergia soodushinnad kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei näi täitvat ühtegi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise tingimust.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile din țara dumneavoastră cu privire la măsurile menționate mai sus, a decis să inițieze procedura oficială de investigare stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1.   PROCEDURA

| 1. | La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni de 20 % la întreprinderea S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi. |
| --- | --- |

1.

La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni de 20 % la întreprinderea S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi.

| 2. | Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul acestei decizii prin scrisoarea din 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. Comisia a avut, de asemenea, o întrevedere cu autorul plângerii la 16 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

2.

Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul acestei decizii prin scrisoarea din 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. Comisia a avut, de asemenea, o întrevedere cu autorul plângerii la 16 noiembrie 2011.

2.   DESCRIEREA POSIBILELOR MĂSURI DE AJUTOR ȘI A PĂRȚILOR

| 3. | Reclamantul susține că Hidroelectrica a încheiat cu cei doi producători industriali menționați mai jos contracte la prețuri mai mici decât prețul mediu al pieței, exprimat de prețul mediu pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care, după calculele efectuate de către reclamant, este de 166,4 RON pe MWh (2). Dat fiind că Hidroelectrica este o întreprindere controlată de statul român, autorul plângerii afirmă că aceste contracte reprezintă, de fapt, acordarea unui ajutor de stat respectivilor producători. |
| --- | --- |

3.

Reclamantul susține că Hidroelectrica a încheiat cu cei doi producători industriali menționați mai jos contracte la prețuri mai mici decât prețul mediu al pieței, exprimat de prețul mediu pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care, după calculele efectuate de către reclamant, este de 166,4 RON pe MWh (2). Dat fiind că Hidroelectrica este o întreprindere controlată de statul român, autorul plângerii afirmă că aceste contracte reprezintă, de fapt, acordarea unui ajutor de stat respectivilor producători.

| 4. | În această secțiune sunt descrise circumstanțele faptice ale încheierii contractelor bilaterale între Hidroelectrica S.A. și producătorii industriali. Cu titlu de informare, sunt descrise, de asemenea, modul de funcționare a pieței angro a energiei electrice din România și profilul părților contractante. |
| --- | --- |

4.

În această secțiune sunt descrise circumstanțele faptice ale încheierii contractelor bilaterale între Hidroelectrica S.A. și producătorii industriali. Cu titlu de informare, sunt descrise, de asemenea, modul de funcționare a pieței angro a energiei electrice din România și profilul părților contractante.

2.1.   Părțile contractante

| 5. | Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică a României – și o capacitate globală de producție 6 438 MWh instalați. Hidroelectrica este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (în urma producătorului de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, întreprinderea Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România. |
| --- | --- |

5.

Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică a României – și o capacitate globală de producție 6 438 MWh instalați. Hidroelectrica este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (în urma producătorului de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, întreprinderea Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România.

| 6. | Societatea își are sediul în București și deține 12 sucursale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține o participație de 80,06 % la Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (la care statul român deține o participație de 38 %). |
| --- | --- |

6.

Societatea își are sediul în București și deține 12 sucursale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține o participație de 80,06 % la Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (la care statul român deține o participație de 38 %).

| 7. | Plângerea înaintată de Fondul Proprietatea este formulată împotriva a doi producători industriali din România. Este vorba de întreprinderea S.C. Electrocarbon S.A. Slatina (denumită în continuare „Electrocarbon”), o societate cotată la bursă, care produce electrozi din grafit, cocs de petrol calcinat, pastă Soderberg și blocuri din carbon pentru furnale, și de întreprinderea S.C. ELSID Titu S.A. (denumită în continuare „Elsid”), o societate înființată în 1984, care produce electrozi din grafit pentru industria metalurgică. Aceste întreprinderi sunt denumite în continuarea deciziei „producătorii industriali”. |
| --- | --- |

7.

Plângerea înaintată de Fondul Proprietatea este formulată împotriva a doi producători industriali din România. Este vorba de întreprinderea S.C. Electrocarbon S.A. Slatina (denumită în continuare „Electrocarbon”), o societate cotată la bursă, care produce electrozi din grafit, cocs de petrol calcinat, pastă Soderberg și blocuri din carbon pentru furnale, și de întreprinderea S.C. ELSID Titu S.A. (denumită în continuare „Elsid”), o societate înființată în 1984, care produce electrozi din grafit pentru industria metalurgică. Aceste întreprinderi sunt denumite în continuarea deciziei „producătorii industriali”.

2.2.   Contractele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali

| 8. | Autoritățile române au furnizat informații cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali susmenționați, în special cu privire la principalele cadre contractuale și la modificările succesive aduse acestora. |
| --- | --- |

8.

Autoritățile române au furnizat informații cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali susmenționați, în special cu privire la principalele cadre contractuale și la modificările succesive aduse acestora.

| 9. | Conform contractelor, părțile pot modifica elementele-cheie ale acestora în fiecare an, în special prețul și cantitatea furnizată. Toate modificările aduse contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare producător industrial sunt descrise pe scurt în cele ce urmează. |
| --- | --- |

9.

Conform contractelor, părțile pot modifica elementele-cheie ale acestora în fiecare an, în special prețul și cantitatea furnizată. Toate modificările aduse contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare producător industrial sunt descrise pe scurt în cele ce urmează.

Contractul încheiat între Hidroelectrica și Electrocarbon

| 10. | Acest contract a fost semnat în [...]. Tabelul 1 cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 1 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Electrocarbon








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din [...] | [...] (4) | • | [...] |

10.

Acest contract a fost semnat în [...]. Tabelul 1 cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 1 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Electrocarbon

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din [...]

[...] (4)

•

[...]

Actul adițional nr. 1

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 2

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 3

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 4

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 5

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 6

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 7

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 8

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 9

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 10

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 11

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 12

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 13

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 14

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 15

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 16

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Hotărâre

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Sursă: autoritățile române

Contractul încheiat între Hidroelectrica și Elsid

| 11. | Contractul inițial a fost semnat în [...]. Tabelul 2 cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 2 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Elsid








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din [...] | [...] | • | [...] |

11.

Contractul inițial a fost semnat în [...]. Tabelul 2 cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 2 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Elsid

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din [...]

[...]

•

[...]

Actul adițional nr. 1

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 2

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 3

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 4

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 5

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 6

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 7

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 8

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 9

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 11

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 12

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 13

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 14

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 15

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 16

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Actul adițional nr. 17

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Hotărâre

[...]

| • | [...] |
| --- | --- |

•

[...]

Sursă: autoritățile române

2.3.   Piața angro de energie electrică din România

| 12. | Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (5) pe baza legislației secundare din România, care a fost adoptată de autoritatea română de reglementare din domeniul energetic, ANRE (6), în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate comercială pe acțiuni înființată la 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000. |
| --- | --- |

12.

Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (5) pe baza legislației secundare din România, care a fost adoptată de autoritatea română de reglementare din domeniul energetic, ANRE (6), în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate comercială pe acțiuni înființată la 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000.

| 13. | Conform propriei descrieri a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:






  — | tranzacții „pentru ziua următoare”; |
| --- | --- | --- |

13.

Conform propriei descrieri a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:

—

tranzacții „pentru ziua următoare”;

| — | tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (7); și |
| --- | --- |

—

tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (7); și

| — | contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN). |
| --- | --- |

—

contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN).

Ordinul ministrului nr. 445/2009

| 14. | În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct. |
| --- | --- |

14.

În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct.

| 15. | În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții ministerului din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate sunt autorizați să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM. |
| --- | --- |

15.

În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții ministerului din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate sunt autorizați să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM.

| 16. | La articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 se prevede că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. La articolul 2 alineatul (1) din același ordin se prevede mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor de electricitate deținute de stat. La articolul 4 alineatul (2) din acest ordin sunt stabilite sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin. |
| --- | --- |

16.

La articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 se prevede că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. La articolul 2 alineatul (1) din același ordin se prevede mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor de electricitate deținute de stat. La articolul 4 alineatul (2) din acest ordin sunt stabilite sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin.

| 17. | După emiterea Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor PCCB „de achiziționare” cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă PCCB „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o parte importantă din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza unor contracte bilaterale negociate direct și încheiate pe termen lung. |
| --- | --- |

17.

După emiterea Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor PCCB „de achiziționare” cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă PCCB „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o parte importantă din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza unor contracte bilaterale negociate direct și încheiate pe termen lung.

3.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ROMÂNIEI

| 18. | România consideră că contractul încheiat în 2005 de Hidroelectrica cu producătorii industriali, care face obiectul prezentei decizii, nu implică în mod necesar ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Argumentația sa se bazează pe următoarele elemente principale: în primul rând, Hidroelectrica a funcționat după principiile pieței în deciziile sale de a încheia contractele; în al doilea rând, prețurile convenite în contracte erau superioare costurilor, iar Hidroelectrica a fost în măsură să realizeze profit de pe urma practicării acestora; și, în al treilea rând, rolul autorităților române în managementul societății Hidroelectrica este limitat și deciziile societății nu pot fi imputate statului român. |
| --- | --- |

18.

România consideră că contractul încheiat în 2005 de Hidroelectrica cu producătorii industriali, care face obiectul prezentei decizii, nu implică în mod necesar ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Argumentația sa se bazează pe următoarele elemente principale: în primul rând, Hidroelectrica a funcționat după principiile pieței în deciziile sale de a încheia contractele; în al doilea rând, prețurile convenite în contracte erau superioare costurilor, iar Hidroelectrica a fost în măsură să realizeze profit de pe urma practicării acestora; și, în al treilea rând, rolul autorităților române în managementul societății Hidroelectrica este limitat și deciziile societății nu pot fi imputate statului român.

Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiile pieței

| 19. | România susține că Hidroelectrica nu acționează pe baza unei liste predeterminate a prețurilor, întrucât societatea este activă atât pe piața reglementată, cât și pe cea concurențială. Pe piața reglementată, prețurile sunt stabilite de Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei (denumită în continuare „ANRE”) și Hidroelectrica trebuie să le aplice. Pe piața concurențială, Hidroelectrica negociază contracte bilaterale atât cu cumpărătorii, cât și cu vânzătorii și, în general, renegociază contractele o dată pe an, adaptându-le la evoluțiile pieței și la propriile condiții de performanță. |
| --- | --- |

19.

România susține că Hidroelectrica nu acționează pe baza unei liste predeterminate a prețurilor, întrucât societatea este activă atât pe piața reglementată, cât și pe cea concurențială. Pe piața reglementată, prețurile sunt stabilite de Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei (denumită în continuare „ANRE”) și Hidroelectrica trebuie să le aplice. Pe piața concurențială, Hidroelectrica negociază contracte bilaterale atât cu cumpărătorii, cât și cu vânzătorii și, în general, renegociază contractele o dată pe an, adaptându-le la evoluțiile pieței și la propriile condiții de performanță.

| 20. | De asemenea, autoritățile române subliniază că este necesar să se examineze circumstanțele reale în care Hidroelectrica a negociat și a încheiat contractele. În special, se menționează că contractele au fost încheiate în perioada în care piața de electricitate din România nu era încă liberalizată, iar energia electrică se vindea preponderent în piața reglementată, la prețuri stabilite de ANRE și caracterizate de un nivel scăzut de rentabilitate în comparație cu piața concurențială, în care, printre altele, plățile se efectuează în avans. România menționează că acordurile comerciale încheiate bilateral de Hidroelectrica prevedeau un preț mai mare decât prețul de pe piața reglementată la momentul semnării. |
| --- | --- |

20.

De asemenea, autoritățile române subliniază că este necesar să se examineze circumstanțele reale în care Hidroelectrica a negociat și a încheiat contractele. În special, se menționează că contractele au fost încheiate în perioada în care piața de electricitate din România nu era încă liberalizată, iar energia electrică se vindea preponderent în piața reglementată, la prețuri stabilite de ANRE și caracterizate de un nivel scăzut de rentabilitate în comparație cu piața concurențială, în care, printre altele, plățile se efectuează în avans. România menționează că acordurile comerciale încheiate bilateral de Hidroelectrica prevedeau un preț mai mare decât prețul de pe piața reglementată la momentul semnării.

| 21. | Autoritățile române menționează că Hidroelectrica nu folosește piața OPCOM-PCCB din două motive: în primul rând, piața centralizată împiedică modificarea contractelor după încheierea acestora, inclusiv folosirea prețurilor indexate care ar ține seama de schimbările în nivelul prețurilor generale, de costuri sau de orice alt eveniment care ar putea influența funcționarea societății. Prin urmare, încheierea de contracte pe o durată mai mare de un an ar implica asumarea de riscuri substanțiale de către societate, în timp ce folosirea de contracte pe termen mai lung, care pot fi negociate direct, dar și ajustate periodic, oferă societății Hidroelectrica un grad mai mare de flexibilitate. În al doilea rând, încheierea de contracte pe un an ar avea repercusiuni, pe de altă parte, asupra capacității societății Hidroelectrica de a accesa instrumente de creditare, întrucât, potrivit autorităților române, multe dintre acestea impun garanții, cum ar fi contracte de furnizare. |
| --- | --- |

21.

Autoritățile române menționează că Hidroelectrica nu folosește piața OPCOM-PCCB din două motive: în primul rând, piața centralizată împiedică modificarea contractelor după încheierea acestora, inclusiv folosirea prețurilor indexate care ar ține seama de schimbările în nivelul prețurilor generale, de costuri sau de orice alt eveniment care ar putea influența funcționarea societății. Prin urmare, încheierea de contracte pe o durată mai mare de un an ar implica asumarea de riscuri substanțiale de către societate, în timp ce folosirea de contracte pe termen mai lung, care pot fi negociate direct, dar și ajustate periodic, oferă societății Hidroelectrica un grad mai mare de flexibilitate. În al doilea rând, încheierea de contracte pe un an ar avea repercusiuni, pe de altă parte, asupra capacității societății Hidroelectrica de a accesa instrumente de creditare, întrucât, potrivit autorităților române, multe dintre acestea impun garanții, cum ar fi contracte de furnizare.

Prețurile erau superioare costurilor societății Hidroelectrica și în avantajul societății

| 22. | România afirmă că prețul convenit de Hidroelectrica pentru vânzarea de electricitate către producătorii industriali depășea costurile. De asemenea, prețul stipulat în ultimul Act adițional aferent fiecăruia dintre cele două contracte (și anume Actul adițional nr. 16 în cazul ambelor contracte, a se vedea tabelele 1 și 2), adică [...] RON/MWh atât pentru Electrocarbon, cât și pentru Elsid, nu cuprindea TVA, accizele, transportul, cheltuielile cu întreținerea sistemului, comisionul de administrare pentru piața reglementată și cheltuielile de distribuție a energiei electrice. |
| --- | --- |

22.

România afirmă că prețul convenit de Hidroelectrica pentru vânzarea de electricitate către producătorii industriali depășea costurile. De asemenea, prețul stipulat în ultimul Act adițional aferent fiecăruia dintre cele două contracte (și anume Actul adițional nr. 16 în cazul ambelor contracte, a se vedea tabelele 1 și 2), adică [...] RON/MWh atât pentru Electrocarbon, cât și pentru Elsid, nu cuprindea TVA, accizele, transportul, cheltuielile cu întreținerea sistemului, comisionul de administrare pentru piața reglementată și cheltuielile de distribuție a energiei electrice.

| 23. | Prin urmare, autoritățile române consideră că respectivele contracte au fost încheiate în avantajul societății Hidroelectrica, dat fiind că stabilirea prețului contractual în USD a eliminat riscul inflaționist, într-o perioadă în care acest risc era ridicat, și că mecanismul de ajustare a prețurilor a permis societății să majoreze periodic prețurile. România susține că, la momentul semnării contractelor, Hidroelectrica a convenit un preț de [...] RON/MWh în contractul cu Elsid, respectiv de [...] RON/MWh în contractul cu Electrocarbon, pentru un serviciu care a costat, în ambele cazuri, [...] RON/MWh. De asemenea, prețurile fără transport ar fi fost de [...] RON/MWh pentru Elsid, respectiv [...] RON/MWh pentru Electrocarbon; în viziunea autorităților române, aceste prețuri ar trebui comparate cu prețul reglementat de [...] RON/MWh, fixat de ANRE în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

23.

Prin urmare, autoritățile române consideră că respectivele contracte au fost încheiate în avantajul societății Hidroelectrica, dat fiind că stabilirea prețului contractual în USD a eliminat riscul inflaționist, într-o perioadă în care acest risc era ridicat, și că mecanismul de ajustare a prețurilor a permis societății să majoreze periodic prețurile. România susține că, la momentul semnării contractelor, Hidroelectrica a convenit un preț de [...] RON/MWh în contractul cu Elsid, respectiv de [...] RON/MWh în contractul cu Electrocarbon, pentru un serviciu care a costat, în ambele cazuri, [...] RON/MWh. De asemenea, prețurile fără transport ar fi fost de [...] RON/MWh pentru Elsid, respectiv [...] RON/MWh pentru Electrocarbon; în viziunea autorităților române, aceste prețuri ar trebui comparate cu prețul reglementat de [...] RON/MWh, fixat de ANRE în aceeași perioadă.

| 24. | România consideră că prețul mediu OPCOM-PCCB oferit de autorul plângerii nu reprezintă referința corectă pentru a analiza dacă prețurile din contractele semnate de Hidroelectrica cu comercianții de electricitate erau nejustificat de mici. |
| --- | --- |

24.

România consideră că prețul mediu OPCOM-PCCB oferit de autorul plângerii nu reprezintă referința corectă pentru a analiza dacă prețurile din contractele semnate de Hidroelectrica cu comercianții de electricitate erau nejustificat de mici.

| 25. | În primul rând, autoritățile române sugerează că nu există în realitate un preț al pieței pe piața de electricitate din România. Prețurile pot fi folosite doar ca o referință în cadrul negocierilor. De asemenea, prețurile utilizate de autorul plângerii pentru a calcula prețul mediu OPCOM sunt preluate din secțiunea „negocieri în curs” a OPCOM-PCCB, unde au loc relativ puține tranzacții, și, prin urmare nu pot fi considerate reprezentative pentru ansamblul pieței. |
| --- | --- |

25.

În primul rând, autoritățile române sugerează că nu există în realitate un preț al pieței pe piața de electricitate din România. Prețurile pot fi folosite doar ca o referință în cadrul negocierilor. De asemenea, prețurile utilizate de autorul plângerii pentru a calcula prețul mediu OPCOM sunt preluate din secțiunea „negocieri în curs” a OPCOM-PCCB, unde au loc relativ puține tranzacții, și, prin urmare nu pot fi considerate reprezentative pentru ansamblul pieței.

| 26. | În al doilea rând, România susține că fiecare tranzacție aparține unei categorii proprii și, prin urmare, nu este corectă comparația dintre acestea. Media ponderată a celor 21 de tranzacții care s-au încheiat pe platforma OPCOM-PCB este de 149,96 RON/MWh dacă se include transportul și de 140,00 RON/MWh fără transport, potrivit autorităților române. Volumul total comercializat în 2010 a fost de 3 874 480 MWh, în care intră și o tranzacție relativ mare dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați, de 1 752 000 MWh. |
| --- | --- |

26.

În al doilea rând, România susține că fiecare tranzacție aparține unei categorii proprii și, prin urmare, nu este corectă comparația dintre acestea. Media ponderată a celor 21 de tranzacții care s-au încheiat pe platforma OPCOM-PCB este de 149,96 RON/MWh dacă se include transportul și de 140,00 RON/MWh fără transport, potrivit autorităților române. Volumul total comercializat în 2010 a fost de 3 874 480 MWh, în care intră și o tranzacție relativ mare dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați, de 1 752 000 MWh.

Statului nu i se pot imputa deciziile societății Hidroelectrica

| 27. | România susține că contractele dintre Hidroelectrica și producătorii industriali nu sunt imputabile statului. Potrivit autorităților române, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care deține o participație de 80,06 % în cadrul societății, nu are nicio implicație în politica decizională a Hidroelectrica. Rolul statului român se limitează a participarea la adunările acționarilor, în calitate de acționar, în conformitate cu articolul 13 din statutul societății Hidroelectrica. |
| --- | --- |

27.

România susține că contractele dintre Hidroelectrica și producătorii industriali nu sunt imputabile statului. Potrivit autorităților române, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care deține o participație de 80,06 % în cadrul societății, nu are nicio implicație în politica decizională a Hidroelectrica. Rolul statului român se limitează a participarea la adunările acționarilor, în calitate de acționar, în conformitate cu articolul 13 din statutul societății Hidroelectrica.

4.   EVALUARE

| 28. | În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu producătorii industriali este vorba de ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului determină reducerea unor cheltuieli de exploatare, care ar fi trebuit să fie suportate în întregime de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul. |
| --- | --- |

28.

În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu producătorii industriali este vorba de ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului determină reducerea unor cheltuieli de exploatare, care ar fi trebuit să fie suportate în întregime de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul.

| 29. | Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele două contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

29.

Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele două contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează.

4.1.   Competența de revizuire a contractelor încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 și a modificărilor succesive aduse acestora

| 30. | O chestiune preliminară care trebuie abordată este dacă Comisia are competența de a revizui ajutoarele implicate de contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, data aderării României la UE. În argumentația prezentată până acum, România nu a contestat direct competența de revizuire a Comisiei, însă este util ca această chestiune să fie abordată de la bun început. |
| --- | --- |

30.

O chestiune preliminară care trebuie abordată este dacă Comisia are competența de a revizui ajutoarele implicate de contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, data aderării României la UE. În argumentația prezentată până acum, România nu a contestat direct competența de revizuire a Comisiei, însă este util ca această chestiune să fie abordată de la bun început.

| 31. | Întrebarea care se pune, așadar, este dacă contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 (inclusiv modificările succesive aduse acestora) ar trebui clasificate ca „ajutoare existente” sau ca „ajutoare noi”, astfel cum se prevede la articolul 108 din TFUE și în Regulamentul de procedură (8). |
| --- | --- |

31.

Întrebarea care se pune, așadar, este dacă contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 (inclusiv modificările succesive aduse acestora) ar trebui clasificate ca „ajutoare existente” sau ca „ajutoare noi”, astfel cum se prevede la articolul 108 din TFUE și în Regulamentul de procedură (8).

| 32. | Anexa V la Actul de aderare a Bulgariei și României din 2005 (9), în temeiul articolului 22 din același act de aderare, cuprinde dispoziții speciale care derogă de la articolul 1 din regulamentul de procedură. La punctul 2.1. din Anexa V, în special, se prevede după cum urmează (excepție făcând sectorul transporturilor și activitățile legate de producție, prelucrare sau comercializare a produselor menționate în Anexa I la Tratatul CE):
  „Următoarele scheme de ajutor și ajutorul individual implementate într-un nou stat membru înainte de data aderării și aplicabile și după această dată se consideră după aderare ca ajutor existent în înțelesul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:








  (a) | măsuri de ajutor implementate înainte de 10 decembrie 1994; |
| --- | --- | --- |

32.

Anexa V la Actul de aderare a Bulgariei și României din 2005 (9), în temeiul articolului 22 din același act de aderare, cuprinde dispoziții speciale care derogă de la articolul 1 din regulamentul de procedură. La punctul 2.1. din Anexa V, în special, se prevede după cum urmează (excepție făcând sectorul transporturilor și activitățile legate de producție, prelucrare sau comercializare a produselor menționate în Anexa I la Tratatul CE):

„Următoarele scheme de ajutor și ajutorul individual implementate într-un nou stat membru înainte de data aderării și aplicabile și după această dată se consideră după aderare ca ajutor existent în înțelesul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:

(a)

măsuri de ajutor implementate înainte de 10 decembrie 1994;

| (b) | măsuri de ajutor enumerate în apendicele la prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de ajutor enumerate în apendicele la prezenta anexă;

| (c) | măsuri de ajutor care, înainte de data aderării, au fost evaluate de autoritatea de control al ajutorului de stat din noul stat membru și considerate compatibile cu acquis-ul și față de care Comisia nu a ridicat nici o obiecție în temeiul unor rezerve serioase privind compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

măsuri de ajutor care, înainte de data aderării, au fost evaluate de autoritatea de control al ajutorului de stat din noul stat membru și considerate compatibile cu acquis-ul și față de care Comisia nu a ridicat nici o obiecție în temeiul unor rezerve serioase privind compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (2).

Toate măsurile aplicabile și după data aderării care constituie ajutor de stat și care nu îndeplinesc condițiile stabilite mai sus sunt considerate drept un ajutor nou după aderare în scopul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.”

| 33. | Astfel, dispozițiile speciale susmenționate vizează măsurile de ajutor, indiferent dacă intră în categoria schemelor de ajutor sau în cea a ajutoarelor individuale, care au fost puse în aplicare înainte de data aderării (1 ianuarie 2007) și sunt încă aplicabile după această dată. Domeniul de aplicare al acestei dispoziții este, astfel, determinat pe baza unui test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența acestei dispoziții, măsurile puse în aplicare înainte de data aderării trebuie, în primul rând, să presupună acordarea unor ajutoare de stat și, în al doilea rând, să fie aplicabile după data aderării. Noțiunea de „aplicabil după data aderării” este prin urmare crucială în acest test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența dispozițiilor punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V, măsurile de ajutor trebuie să se încadreze în categoria măsurilor care implică ajutoare de stat și trebuie nu numai să fi fost puse în practică (adoptate) înainte de data aderării, ci și să fie „aplicabile după data aderării”. |
| --- | --- |

33.

Astfel, dispozițiile speciale susmenționate vizează măsurile de ajutor, indiferent dacă intră în categoria schemelor de ajutor sau în cea a ajutoarelor individuale, care au fost puse în aplicare înainte de data aderării (1 ianuarie 2007) și sunt încă aplicabile după această dată. Domeniul de aplicare al acestei dispoziții este, astfel, determinat pe baza unui test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența acestei dispoziții, măsurile puse în aplicare înainte de data aderării trebuie, în primul rând, să presupună acordarea unor ajutoare de stat și, în al doilea rând, să fie aplicabile după data aderării. Noțiunea de „aplicabil după data aderării” este prin urmare crucială în acest test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența dispozițiilor punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V, măsurile de ajutor trebuie să se încadreze în categoria măsurilor care implică ajutoare de stat și trebuie nu numai să fi fost puse în practică (adoptate) înainte de data aderării, ci și să fie „aplicabile după data aderării”.

| 34. | Într-o serie de decizii recente privind ajutorul acordat înainte de aderare în noile state membre, Comisia a inclus în interpretarea noțiunii de „aplicabil după data aderării” atât schemele de ajutor, cât și ajutoarele individuale care fie nu sunt limitate în timp, fie nu specifică gradul de răspundere la care este expus statul (10). Mai precis, au fost considerate „aplicabile după aderare” (11) formulele de indicare a factorilor ce trebuie luați în considerare în viitoarele calcule, care fie au determinat o dependență a sumelor de comportamentul beneficiarului, fie au condus la suportarea de către statul membru a tuturor riscurilor economice. |
| --- | --- |

34.

Într-o serie de decizii recente privind ajutorul acordat înainte de aderare în noile state membre, Comisia a inclus în interpretarea noțiunii de „aplicabil după data aderării” atât schemele de ajutor, cât și ajutoarele individuale care fie nu sunt limitate în timp, fie nu specifică gradul de răspundere la care este expus statul (10). Mai precis, au fost considerate „aplicabile după aderare” (11) formulele de indicare a factorilor ce trebuie luați în considerare în viitoarele calcule, care fie au determinat o dependență a sumelor de comportamentul beneficiarului, fie au condus la suportarea de către statul membru a tuturor riscurilor economice.

| 35. | Având în vedere faptul că respectivele contracte, alături de versiunile modificate ale acestora, continuă să se aplice după data aderării României la UE, Comisia este de părere că măsura evaluată îndeplinește condiția de „aplicabilitate după data aderării” a testului de identificare a măsurilor de ajutoare noi. |
| --- | --- |

35.

Având în vedere faptul că respectivele contracte, alături de versiunile modificate ale acestora, continuă să se aplice după data aderării României la UE, Comisia este de părere că măsura evaluată îndeplinește condiția de „aplicabilitate după data aderării” a testului de identificare a măsurilor de ajutoare noi.

| 36. | A doua condiție a testului presupune analizarea măsurii pentru a se determina dacă implică ajutor de stat, întrucât punctul 2.1. al doilea paragraf din Anexa V vizează în special acele măsuri care s-au încadrat în categoria ajutoarelor de stat înainte de data aderării, dar care nu au îndeplinit criteriile menționate anterior pentru a fi încadrate în categoria „ajutoarelor existente”. |
| --- | --- |

36.

A doua condiție a testului presupune analizarea măsurii pentru a se determina dacă implică ajutor de stat, întrucât punctul 2.1. al doilea paragraf din Anexa V vizează în special acele măsuri care s-au încadrat în categoria ajutoarelor de stat înainte de data aderării, dar care nu au îndeplinit criteriile menționate anterior pentru a fi încadrate în categoria „ajutoarelor existente”.

| 37. | După cum se explică în secțiunea 4.2 de mai jos, Comisia consideră că contractele (și versiunile modificate ale acestora) încheiate de Hidroelectrica cu producătorii industriali în [...] și [...] implică ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. O întrebare conexă este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare producător industrial sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”. |
| --- | --- |

37.

După cum se explică în secțiunea 4.2 de mai jos, Comisia consideră că contractele (și versiunile modificate ale acestora) încheiate de Hidroelectrica cu producătorii industriali în [...] și [...] implică ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. O întrebare conexă este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare producător industrial sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”.

| 38. | Contractele inițiale, semnate în [...] cu Elsid, respectiv în [...] cu Electrocarbon, permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice anumite părți ale acordului, în special cele mai importante elemente ale contractelor, și anume prețul și cantitățile livrate. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial respectiv, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau stabilite separat în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial. |
| --- | --- |

38.

Contractele inițiale, semnate în [...] cu Elsid, respectiv în [...] cu Electrocarbon, permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice anumite părți ale acordului, în special cele mai importante elemente ale contractelor, și anume prețul și cantitățile livrate. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial respectiv, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau stabilite separat în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial.

| 39. | Opinia preliminară a Comisiei este că fiecare contract semnat cu producătorii industriali, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract. |
| --- | --- |

39.

Opinia preliminară a Comisiei este că fiecare contract semnat cu producătorii industriali, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract.

| 40. | Ținând seama de cele de mai sus, opinia preliminară a Comisiei este că ajutoarele care au fost acordate pe baza contractelor (inclusiv a modificărilor succesive aduse acestora) care fac obiectul prezentei decizii, încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, și nu îndeplinesc criteriile prevăzute la punctul 2.1 al doilea paragraf din Anexa V ar trebui considerate „ajutoare noi” de la data aderării României la UE, și anume de la 1 ianuarie 2007. Se remarcă faptul că ajutoarele au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill care derivă din articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

40.

Ținând seama de cele de mai sus, opinia preliminară a Comisiei este că ajutoarele care au fost acordate pe baza contractelor (inclusiv a modificărilor succesive aduse acestora) care fac obiectul prezentei decizii, încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, și nu îndeplinesc criteriile prevăzute la punctul 2.1 al doilea paragraf din Anexa V ar trebui considerate „ajutoare noi” de la data aderării României la UE, și anume de la 1 ianuarie 2007. Se remarcă faptul că ajutoarele au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill care derivă din articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| 41. | Judiciozitatea acestei abordări pare să fie confirmată de hotărârea pronunțată recent de Tribunal cu privire la ajutorul de stat în contractele de achiziționare a energiei electrice încheiate pe termen lung în Ungaria (12). Hotărârea Tribunalului susmenționată indică necesitatea efectuării de către Comisie a două analize distincte, dar legate între ele: în primul rând, stabilirea comportamentului corect de referință al operatorilor de piață în contextul specific care face obiectul investigației; în al doilea rând, analizarea perioadei de timp care, pentru România, ar trebui să înceapă din momentul aderării sale, indiferent dacă ajutorul a fost pus în aplicare înainte de această dată. |
| --- | --- |

41.

Judiciozitatea acestei abordări pare să fie confirmată de hotărârea pronunțată recent de Tribunal cu privire la ajutorul de stat în contractele de achiziționare a energiei electrice încheiate pe termen lung în Ungaria (12). Hotărârea Tribunalului susmenționată indică necesitatea efectuării de către Comisie a două analize distincte, dar legate între ele: în primul rând, stabilirea comportamentului corect de referință al operatorilor de piață în contextul specific care face obiectul investigației; în al doilea rând, analizarea perioadei de timp care, pentru România, ar trebui să înceapă din momentul aderării sale, indiferent dacă ajutorul a fost pus în aplicare înainte de această dată.

| 42. | Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării sau de la 1 ianuarie 2007, în cazul în care modificarea este anterioară acestei date, (și antrenează obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (13). |
| --- | --- |

42.

Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării sau de la 1 ianuarie 2007, în cazul în care modificarea este anterioară acestei date, (și antrenează obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (13).

4.2.   Existența ajutorului

| 43. | Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, posibila denaturare a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează. |
| --- | --- |

43.

Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, posibila denaturare a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează.

4.2.1.   Resursele de stat

| 44. | Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță. |
| --- | --- |

44.

Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță.

| 45. | Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu producătorii industriali, Hidroelectrica a vândut clienților săi energie electrică la prețuri mai mici decât cele care ar fi putut fi obținute pe piață. |
| --- | --- |

45.

Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu producătorii industriali, Hidroelectrica a vândut clienților săi energie electrică la prețuri mai mici decât cele care ar fi putut fi obținute pe piață.

| 46. | Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a pierdut o parte din profitul pe care l-ar fi putut obține din aceste contracte. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat. |
| --- | --- |

46.

Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a pierdut o parte din profitul pe care l-ar fi putut obține din aceste contracte. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat.

| 47. | Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (14). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât se pare că statul exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care s-a renunțat intră în categoria resurselor de stat. |
| --- | --- |

47.

Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (14). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât se pare că statul exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care s-a renunțat intră în categoria resurselor de stat.

| 48. | Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților controlate de stat precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat. |
| --- | --- |

48.

Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților controlate de stat precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat.

4.2.2.   Imputabilitatea statului

| 49. | Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă adică dacă deciziile pe baza cărora au fost înregistrate pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (15), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (16), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:






  — | faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale; |
| --- | --- | --- |

49.

Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă adică dacă deciziile pe baza cărora au fost înregistrate pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (15), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (16), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:

—

faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale;

| — | integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

—

integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice;

| — | natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați; |
| --- | --- |

—

natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați;

| — | statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale); |
| --- | --- |

—

statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale);

| — | intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și |
| --- | --- |

—

intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și

| — | orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune. |
| --- | --- |

—

orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune.

| 50. | În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu producătorii industriali și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului. |
| --- | --- |

50.

În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu producătorii industriali și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului.

| 51. | Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % în cadrul societății Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (17), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare. |
| --- | --- |

51.

Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % în cadrul societății Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (17), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare.

| 52. | Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului. |
| --- | --- |

52.

Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului.

| 53. | Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai Consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile Consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele Consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele Consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi. |
| --- | --- |

53.

Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai Consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile Consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele Consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele Consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi.

| 54. | România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, Consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective. |
| --- | --- |

54.

România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, Consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective.

| 55. | Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din Consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății. Toate acestea sugerează că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile luate de societate. |
| --- | --- |

55.

Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din Consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății. Toate acestea sugerează că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile luate de societate.

| 56. | Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu producătorii industriali și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului. |
| --- | --- |

56.

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu producătorii industriali și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului.

4.2.3.   Avantajul economic selectiv

| 57. | Prin argumentele prezentate de autoritățile române în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit producătorilor industriali prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru aceștia mai avantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, se intenționează, în principal, să se demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării și că acestea au fost profitabile pentru Hidroelectrica. Potrivit acestor argumente, Electrocarbon și Elsid nu au obținut, așadar, un avantaj necuvenit din contractele respective. |
| --- | --- |

57.

Prin argumentele prezentate de autoritățile române în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit producătorilor industriali prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru aceștia mai avantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, se intenționează, în principal, să se demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării și că acestea au fost profitabile pentru Hidroelectrica. Potrivit acestor argumente, Electrocarbon și Elsid nu au obținut, așadar, un avantaj necuvenit din contractele respective.

| 58. | Ca o remarcă generală preliminară, obținerea de profituri de către Hidroelectrica nu este testul juridic adecvat prin care să se stabilească dacă comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit din contractele în chestiune și din modificările succesive aduse acestora. Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (18). |
| --- | --- |

58.

Ca o remarcă generală preliminară, obținerea de profituri de către Hidroelectrica nu este testul juridic adecvat prin care să se stabilească dacă comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit din contractele în chestiune și din modificările succesive aduse acestora. Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (18).

| 59. | În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat contracte echivalente în condiții echivalente. Efectul pe care contractele și modificările succesive aduse acestora îl au asupra rentabilității societății Hidroelectrica nu este relevant, deoarece o societate privată ar căuta și optimizarea profitului, nu doar asigurarea unui nivel minim al acestuia. În orice caz, simplul fapt că Hidroelectrica a realizat un profit nu este concludent pentru a stabili că producătorii industriali nu au obținut un avantaj necuvenit în legătură cu aceleași tranzacții. |
| --- | --- |

59.

În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat contracte echivalente în condiții echivalente. Efectul pe care contractele și modificările succesive aduse acestora îl au asupra rentabilității societății Hidroelectrica nu este relevant, deoarece o societate privată ar căuta și optimizarea profitului, nu doar asigurarea unui nivel minim al acestuia. În orice caz, simplul fapt că Hidroelectrica a realizat un profit nu este concludent pentru a stabili că producătorii industriali nu au obținut un avantaj necuvenit în legătură cu aceleași tranzacții.

| 60. | Comisia consideră nepotrivită încercarea autorităților române de a stabili că prețurile convenite de Hidroelectrica și producătorii industriali au depășit costurile. Indiferent de fiabilitatea valorilor prezentate – de remarcat, în acest context, că autoritățile române au furnizat o valoare identică a costurilor pentru ambele contracte, cu Elsid și, respectiv, cu Electrocarbon, deși acestea au fost încheiate în ani diferiți, de unde rezultă că este improbabil ca nivelurile costurilor care stau la baza prețurilor să fi fost identice – și indiferent de aparenta simplitate a analizei propuse – nu este clar ce model a fost utilizat pentru calcularea costurilor, deci dacă modelul era adecvat pentru sectorul și societatea în chestiune – principala problemă este nerelevanța demonstrării faptului că Hidroelectrica își acoperea costurilor. Întrebarea care trebuie pusă este dacă o societate care acționează conform principiului investitorului privat într-o economie de piață ar fi încheiat contracte cu cumpărători echivalenți în aceleași condiții. |
| --- | --- |

60.

Comisia consideră nepotrivită încercarea autorităților române de a stabili că prețurile convenite de Hidroelectrica și producătorii industriali au depășit costurile. Indiferent de fiabilitatea valorilor prezentate – de remarcat, în acest context, că autoritățile române au furnizat o valoare identică a costurilor pentru ambele contracte, cu Elsid și, respectiv, cu Electrocarbon, deși acestea au fost încheiate în ani diferiți, de unde rezultă că este improbabil ca nivelurile costurilor care stau la baza prețurilor să fi fost identice – și indiferent de aparenta simplitate a analizei propuse – nu este clar ce model a fost utilizat pentru calcularea costurilor, deci dacă modelul era adecvat pentru sectorul și societatea în chestiune – principala problemă este nerelevanța demonstrării faptului că Hidroelectrica își acoperea costurilor. Întrebarea care trebuie pusă este dacă o societate care acționează conform principiului investitorului privat într-o economie de piață ar fi încheiat contracte cu cumpărători echivalenți în aceleași condiții.

| 61. | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu producătorii industriali, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 3 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării. |
| --- | --- |

61.

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu producătorii industriali, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 3 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării.

| 62. | Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractelor, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate. |
| --- | --- |

62.

Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractelor, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate.

| 63. | Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora. |
| --- | --- |

63.

Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora.

Tabelul 3 –   Diferențele dintre prețurile stabilite în contractele dintre Hidroelectrica și producătorii industriali și prețurile medii pe platforma OPCOM-PCCB, exprimate în EUR și RON
   (19)

| | Contract with | Price | Diff. vs. OPCOM Price | Proportion of OPCOM Price |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RON/MWh | EUR/MWh | RON | EUR | % |
| 2010 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR)
  35.05 | Electrocarbon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON)
  149.88 | ELSID | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR)
  37.55 | Electrocarbon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON)
  159.20 | ELSID | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR)
  52.43 | Electrocarbon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON)
  193.15 | ELSID | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR)
  52.51 | Electrocarbon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON)
  175.26 | ELSID | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE. |

Contract with

Price

Diff. vs. OPCOM Price

Proportion of OPCOM Price

RON/MWh

EUR/MWh

RON

EUR

%

2010

Average OPCOM-PCCB Price (EUR)

35.05

Electrocarbon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON)

149.88

ELSID

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

Average OPCOM-PCCB Price (EUR)

37.55

Electrocarbon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON)

159.20

ELSID

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

Average OPCOM-PCCB Price (EUR)

52.43

Electrocarbon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON)

193.15

ELSID

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

Average OPCOM-PCCB Price (EUR)

52.51

Electrocarbon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON)

175.26

ELSID

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

| 64. | Din tabelul 3 rezultă că prețurile convenite de Hidroelectrica în contractele cu cei doi producători industriali și în modificările succesive aduse acestor contracte erau cu 20 % - 70 % mai mari decât prețurile predominante la bursa OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

64.

Din tabelul 3 rezultă că prețurile convenite de Hidroelectrica în contractele cu cei doi producători industriali și în modificările succesive aduse acestor contracte erau cu 20 % - 70 % mai mari decât prețurile predominante la bursa OPCOM-PCCB.

| 65. | Tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din clauzele privind prețul ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și producătorii industriali, care este posibil să fi fost avantajoase pentru aceștia din urmă, în măsura în care acestora li s-a furnizat energie electrică la tarife preferențiale începând din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

65.

Tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din clauzele privind prețul ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și producătorii industriali, care este posibil să fi fost avantajoase pentru aceștia din urmă, în măsura în care acestora li s-a furnizat energie electrică la tarife preferențiale începând din 1 ianuarie 2007.

| 66. | Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. În opinia preliminară pe care Comisia se vede, așadar, nevoită să o adopte, producătorii industriali s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri reduse la energia electrică, stabilite în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora. |
| --- | --- |

66.

Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. În opinia preliminară pe care Comisia se vede, așadar, nevoită să o adopte, producătorii industriali s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri reduse la energia electrică, stabilite în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora.

| 67. | Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței. |
| --- | --- |

67.

Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței.

4.2.4.   Denaturarea concurenței

| 68. | Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens. |
| --- | --- |

68.

Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens.

| 69. | Întrucât producătorii industriali au obținut un avantaj necuvenit sub forma unui preț preferențial (mai mic) pentru furnizarea de energie electrică de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. Energia electrică este o componentă importantă a structurii costurilor în majoritatea sectoarelor, iar producătorii industriali s-ar fi putut afla în poziția de a obține un beneficiu necuvenit din prețurile reduse, ceea ce fie le-ar fi sporit în mod anormal profiturile sau le-ar fi oferit un avantaj concurențial față de concurenții lor, fie ar fi constituit chiar o combinație a celor două efecte. |
| --- | --- |

69.

Întrucât producătorii industriali au obținut un avantaj necuvenit sub forma unui preț preferențial (mai mic) pentru furnizarea de energie electrică de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. Energia electrică este o componentă importantă a structurii costurilor în majoritatea sectoarelor, iar producătorii industriali s-ar fi putut afla în poziția de a obține un beneficiu necuvenit din prețurile reduse, ceea ce fie le-ar fi sporit în mod anormal profiturile sau le-ar fi oferit un avantaj concurențial față de concurenții lor, fie ar fi constituit chiar o combinație a celor două efecte.

4.2.5.   Efectele asupra schimburilor comerciale intra-UE

| 70. | Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (20). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (21). |
| --- | --- |

70.

Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (20). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (21).

| 71. | Întrucât o serie de societăți din UE ar fi putut fi interesate în furnizarea de energie către producătorii industriali, contractele sunt de natură a afecta și schimburile comerciale intra-UE. De asemenea, dată fiind natura supra-națională a pieței UE de energie electrică, denaturarea concurenței cauzată de acordarea de ajutoare de stat ilegale este susceptibilă să aibă un impact asupra schimburilor comerciale din UE. |
| --- | --- |

71.

Întrucât o serie de societăți din UE ar fi putut fi interesate în furnizarea de energie către producătorii industriali, contractele sunt de natură a afecta și schimburile comerciale intra-UE. De asemenea, dată fiind natura supra-națională a pieței UE de energie electrică, denaturarea concurenței cauzată de acordarea de ajutoare de stat ilegale este susceptibilă să aibă un impact asupra schimburilor comerciale din UE.

| 72. | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că este probabil ca ajutorul de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE acordat măsurilor în chestiune să fi afectat schimburile comerciale intra-UE. |
| --- | --- |

72.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că este probabil ca ajutorul de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE acordat măsurilor în chestiune să fi afectat schimburile comerciale intra-UE.

4.3.   Potențialii beneficiari ai măsurii

| 73. | După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutoarelor acordate începând cu 1 ianuarie 2007 în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt producătorii industriali prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus. |
| --- | --- |

73.

După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutoarelor acordate începând cu 1 ianuarie 2007 în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt producătorii industriali prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus.

4.4.   Ajutoare ilegale

| 74. | În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, care sunt aplicabile măsurilor care se încadrează în categoria „ajutoarelor noi” în temeiul punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V la tratatul de aderare. |
| --- | --- |

74.

În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, care sunt aplicabile măsurilor care se încadrează în categoria „ajutoarelor noi” în temeiul punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V la tratatul de aderare.

| 75. | Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialele ajutoare de stat acordate producătorilor industriali descriși mai sus, la secțiunea 2.2, după 1 ianuarie 2007 sub forma unor tarife preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutoarelor de stat ilegale. |
| --- | --- |

75.

Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialele ajutoare de stat acordate producătorilor industriali descriși mai sus, la secțiunea 2.2, după 1 ianuarie 2007 sub forma unor tarife preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutoarelor de stat ilegale.

4.5.   Compatibilitatea cu piața internă

| 76. | Comisia este în prezent de părere că, întrucât diminuează cheltuielile pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu tratatul. |
| --- | --- |

76.

Comisia este în prezent de părere că, întrucât diminuează cheltuielile pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu tratatul.

| 77. | Ajutorul potențial nu pare să urmărească obținerea vreunui obiectiv specific în afară de diminuarea cheltuielilor pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (22) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (23), nu este aplicabil măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

77.

Ajutorul potențial nu pare să urmărească obținerea vreunui obiectiv specific în afară de diminuarea cheltuielilor pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (22) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (23), nu este aplicabil măsurilor în cauză.

| 78. | În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (24). |
| --- | --- |

78.

În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (24).

| 79. | Ca atare, este improbabil ca ajutoarele potențiale să fie considerate a fi conforme cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE. |
| --- | --- |

79.

Ca atare, este improbabil ca ajutoarele potențiale să fie considerate a fi conforme cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE.

5.   CONCLUZIE

| 80. | Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor producători după 1 ianuarie 2007 constituie un ajutor de stat ilegal, care nu pare să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarat compatibil cu piața internă.
  Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, solicită României să își transmită observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea fi de ajutor pentru evaluarea măsurilor, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. Comisia le solicită autorităților din țara dumneavoastră să trimită fără întârziere o copie a acestei scrisori potențialilor beneficiari ai ajutorului.
  Comisia dorește să îi reamintească României că articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene are un efect suspensiv și atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiar.” |
| --- | --- |

80.

Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și producătorii industriali și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor producători după 1 ianuarie 2007 constituie un ajutor de stat ilegal, care nu pare să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarat compatibil cu piața internă.

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, solicită României să își transmită observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea fi de ajutor pentru evaluarea măsurilor, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. Comisia le solicită autorităților din țara dumneavoastră să trimită fără întârziere o copie a acestei scrisori potențialilor beneficiari ai ajutorului.

Comisia dorește să îi reamintească României că articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene are un efect suspensiv și atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiar.”

---

(1)  Ärisaladus.

1

(2)  Mai precis, prețul mediu a fost calculat de către autorul plângerii ca o medie ponderată a tuturor tranzacțiilor derulate pe piața de schimb liberă a contractelor bilaterale în 2010, din care a fost exclusă tranzacția dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați.

2

(3)  Mai multe informații despre această societate sunt disponibile la www.hidroelectrica.ro.

3

(4)  Secret profesional

4

Sursă: autoritățile române

Sursă:

(5)  Mai multe informații privind organizarea și funcționarea OPCOM sunt disponibile la www.opcom.ro.

5

(6)  Mai multe informații privind autoritatea română de reglementare în domeniul energetic ANRE sunt disponibile la www.anre.ro.

6

(7)  Conform informațiilor disponibile pe site-ul OPCOM (www.opcom.ro), în această etapă nu este clar dacă acest tip de tranzacții diferă, în ceea ce privește conținutul, de tranzacțiile pentru ziua următoare în forma în care sunt derulate în prezent.

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE, JO L 83 din 27.3.1999, p. 1.

8

(9)  JO L 157 din 21.6.2005, p. 268.

9

(10)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei din 24.4.2007 în cazul E 12/2005, Garanție nelimitată pentru Poczta Polska, JO C 284, 27.11.2007, p. 2 și Decizia Comisiei din 18.7.2007 în cazul C 27/2004, Agrobanka, JO L 67, 11.3.2008, p. 3.

10

(11)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei din 28.01.2004 în cazul CZ 14/2003, Česka Spoŕitelna, a.s., JO C 195, 31.7.2004, p. 2 și Decizia Comisiei din 3.3.2004 în cazul CZ 58/2003 Evrobanka, a.s., JO C 115, 30.4.2004, p 40.

11

(12)  Decizia Comisiei din 4.6.2008 în cazul C 41/2005, Ungaria, ajutor de stat acordat prin intermediul unor contracte de achiziționare a energiei electrice. Hotărârea Tribunalului a fost pronunțată în cauzele conexate T-80/06 și T-182/09, la 13 februarie 2012.

12

(13)  În acest sens a se vedea concluziile avocatului general Jääskinen, prezentate la 23 septembrie 2010, în cauza C-194/09 P Alcoa Trasformazioni Srl, în special punctele 48-51. Efectul economic al modificării în cauză este cel care ar trebui să fie decisiv. Aplicând acest criteriu, se poate face distincția între modificări de fond și modificări de formă, precum și între modificări care schimbă măsura în sine și modificări care pot fi separate de măsura în cauză întrucât nu îi alterează fondul, și, prin urmare, constituie măsuri separate/suplimentare (în ceea ce privește această din urmă distincție a se vedea, de exemplu, cauzele conexate T-195/01 și T-207/01 Government of Gibraltar/Comisia, Rec., 2002, p. II-02309). Din această perspectivă, modificările care afectează elementele esențiale ale contractului, în special cele privind prețul, ar trebui, în principiu, să fie considerate modificări de fond ale contractului atât timp cât conferă un avantaj suplimentar beneficiarului.

13

(14)  A se vedea de exemplu cauza C-278/00, Grecia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3997, punctul 50, cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397 și cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, Rec., 2003, p. I-4035, punctul 33.

14

(15)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397.

15

(16)  Idem, la punctul 55.

16

(17)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi, JO L 318,17.11.2006, p. 17.

17

(18)  A se vedea cauza T-296/97, Alitalia – Linee aeree italiane SpA/Comisia, Rec., 2000, p. II-3871, punctul 81.

18

(19)  Prețul mediu pe platforma OPCOM-PCCB a fost calculat prin împărțirea valorii totale a contractelor semnate într-un an la volumele totale tranzacționate în cursul anului respectiv, pe baza cifrelor furnizate în Raportul anual OPCOM. Ratele de schimb au fost definite pe baza ratei de schimb oficiale a BCE pentru fiecare perioadă. Rata de schimb între RON și EUR este media ratelor de schimb lunare pentru fiecare an luat în considerare, care pot fi consultate la următoarea adresă:

19

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A.

Rata de schimb între EUR și USD este rata de referință a BCE și poate fi consultată la următoarea adresă:

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A.

Pentru fiecare an și pentru fiecare comerciant de energie electrică s-a folosit prețul relevant specificat în contract sau într-unul dintre actele adiționale ale contractului respectiv. În situațiile în care prețul pentru un anumit an nu era precizat, s-a folosit prețul implicit din perioada precedentă. Pentru situația în care un preț a fost modificat în cursul unui anumit an, s-a calculat media ponderată a celor două prețuri, folosindu-se ca ponderi numărul de luni de valabilitate a fiecăruia dintre prețuri. Se presupune că prețurile se achită lunar și fără reduceri în cazul plății anticipate.

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

Sursă:

(20)  A se vedea, de exemplu, cauzele C-310/99, Republica Italia/Comisia, Rec., 2002, p. I-2289, punctul 84 și T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM), Rec., p. II-03207, punctul 86.

20

(21)  Cauza C-303/88, Republica Italia/Comisia Rec., 1991, p. I-1433, punctul 27.

21

(22)  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

22

(23)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

23

(24)  Cauza C-156/98, Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857, punctul 30; cauza T-459/93, Siemens SA/Comisia, Rec., 1995, p. II-1675, punctul 48; cauza T-396/08, Freistaat Sachsen und Land Sachsen-Anhalt/Comisia, Rep., 2010, p. II-0000, punctele 46-48.

24

---

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/46

---

RIIGIABI – RUMEENIA

Riigiabi nr SA.33475 2012/C – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja termoelektrienergia müüjate vahelistes lepingutes

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 395/05

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 25. aprilli 2012. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abi/meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abi kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment |
| J-70 – 04/240 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |
| E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment

J-70 – 04/240

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: (32-2) 296 12 42

E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

—

—

—

Näib, et Hidroelectrica kandis suuremaid kulusid, kui tal oleks tulnud samasuguste lepingute alusel muul juhul kanda, ning seega vähendas ta oma kasumit. Saadav kasum oleks võinud olla suurem, kui Hidroelectrica oleks ostnud elektrienergiat madalama hinnaga. Abi seega suurendab abisaajate tulusid, ilma et seda oleks ette nähtud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.

Kuna Hidroelectrica kuulub majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi kaudu 80,06 % ulatuses Rumeenia riigile, näib et kõnealuste meetmete võtmisel jääb riigil tulu saamata. Kuna riik omab Hidroelectrica S.A. tegevuse üle kontrolli, peab komisjon vastavalt kehtivale kohtupraktikale kujundama esialgse seisukoha, et kogu võimalikku saamata jäänud tulu tuleb käsitada riigi ressursina.

Selle testi eesmärk, mille abil saadakse teada, kas kõnealune tehing võiks anda kummalegi osapoolele põhjendamatu eelise, on teha kindlaks, kas kõnealuse lepingupoole seisukohast lähtudes oleks tehing tehtud turul samadel tingimustel (turuosalise test). Seega on kõnealusel juhul oluline küsida, kas Hidroelectrica positsioonil olev ettevõtja oleks sõlminud samasugused lepingud samasugustel tingimustel.

Rumeenia ametiasutustelt saadud teabe põhjal on komisjonil tekkinud arusaamine, et komisjonile teada olevatel andmetel moodustasid kirja koostamise hetkel Hidroelectrica ja elektrienergia müüjate vahelistes lepingutes kehtestatud hinnad [...] % (1) ja [...] % (1) avatud elektribörsi OPCOM–PCCB turul valitsevast elektrihinnast. Analüüsitavad elektrienergia soodustariifid on olemuselt valikulised, kuna neid kohaldatakse vaid konkreetsete ettevõtjate suhtes.

Tuginedes eelpool esitatud kaalutlustele ning Rumeenia ametiasutustelt saadud teabele, on komisjonil väga raske mõista nii suurte erinevuste põhjust. Komisjon võtab seega esialgse seisukoha, et elektrienergia müüjad on Hidroelectricaga sõlmitud lepingute ja nende järjestikuste muudatuste alusel saanud põhjendamatu eelise kunstlikult kõrgemate elektrienergiahindade näol.

Väidetav abi moonutab konkurentsi ja avaldab mõju ELi-sisesele kaubandusele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimislepingu artikli 107 lõikes 1. Kuna elektrienergia müüjad said põhjendamatu valikulise eelise, saades Hidroelectricalt elektrienergiatarnete eest soodsamat (kõrgemat) hinda, peaks konkurentsi moonutav mõju märgatav olema. Elektrienergia on enamiku tööstuste kulustruktuuri oluline osa ning elektrienergia müüjad võisid saada põhjendamatut kasu kõrgematest hindadest, mille tulemusel võis nende kasum ebaloomulikult suureneda, või said nad teiste konkurentide ees eelise või esines kombinatsioon mõlemast võimalusest.

Käesoleval juhul kehtestati analüüsitavad elektrienergia soodushinnad, rikkudes teatist ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust mitte rakendada meedet enne lõpliku otsuse tegemist. Seega leiab komisjon hetkel, et eespool mainitud elektrienergia müüjatele antud võimalik riigiabi soodsama (kõrgema) hinna näol kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjon on seisukohal, et kuna meetmed suurendavad abisaajate tulusid, kujutavad nad endast tegevusabi, mida ei saa pidada kokkusobivaks siseturuga.

Hetkel saadaoleva teabe põhjal on komisjonil tõsiseid kahtlusi Hidroelectrica ja elektrienergia müüjate vahel sõlmitud lepingute suhtes ning komisjon peab tegema esialgse järelduse, et nende müüjate suhtes pärast 1. jaanuari 2007 kehtestatud elektrienergia soodushinnad kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei näi täitvat ühtegi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise tingimust.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile din țara dumneavoastră cu privire la măsurile menționate mai sus, a decis să inițieze procedura oficială de investigare stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1.   PROCEDURA

| 1. | La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni de 20 % la întreprinderea S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi. |
| --- | --- |

1.

La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni de 20 % la întreprinderea S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi.

| 2. | Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul acestei decizii prin scrisoarea din 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. Comisia a avut o întrevedere cu autorul plângerii la 16 noiembrie 2011. |
| --- | --- |

2.

Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul acestei decizii prin scrisoarea din 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. Comisia a avut o întrevedere cu autorul plângerii la 16 noiembrie 2011.

2.   DESCRIEREA MĂSURILOR DE AJUTOR PREZUMATE ȘI A PĂRȚILOR

| 3. | Autorul plângerii susține că Hidroelectrica a încheiat cu cei doi producători de energie electrică menționați mai jos contracte la prețuri mai mari decât prețul mediu al pieței, exprimat de prețul mediu pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care, după calculele efectuate de către reclamant, este de 166,4 RON pe MWh (2). Dat fiind că Hidroelectrica este o întreprindere controlată de statul român, autorul plângerii afirmă că aceste contracte reprezintă, de fapt, acordarea unui ajutor de stat respectivilor vânzători de energie electrică. |
| --- | --- |

3.

Autorul plângerii susține că Hidroelectrica a încheiat cu cei doi producători de energie electrică menționați mai jos contracte la prețuri mai mari decât prețul mediu al pieței, exprimat de prețul mediu pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care, după calculele efectuate de către reclamant, este de 166,4 RON pe MWh (2). Dat fiind că Hidroelectrica este o întreprindere controlată de statul român, autorul plângerii afirmă că aceste contracte reprezintă, de fapt, acordarea unui ajutor de stat respectivilor vânzători de energie electrică.

| 4. | În această secțiune sunt descrise circumstanțele faptice ale încheierii contractelor bilaterale între Hidroelectrica S.A. și vânzătorii de energie electrică. Cu titlu de informare, sunt descrise, de asemenea, modul de funcționare a pieței angro a energiei electrice din România și profilul părților contractante. |
| --- | --- |

4.

În această secțiune sunt descrise circumstanțele faptice ale încheierii contractelor bilaterale între Hidroelectrica S.A. și vânzătorii de energie electrică. Cu titlu de informare, sunt descrise, de asemenea, modul de funcționare a pieței angro a energiei electrice din România și profilul părților contractante.

2.1.   Părțile contractante

| 5. | Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică a României – și o capacitate globală de producție 6 438 MWh instalați. Hidroelectrica este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (în urma producătorului de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, întreprinderea Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România. |
| --- | --- |

5.

Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică a României – și o capacitate globală de producție 6 438 MWh instalați. Hidroelectrica este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (în urma producătorului de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, întreprinderea Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România.

| 6. | Societatea își are sediul în București și deține 12 sucursale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține o participație de 80,06 % la Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (la care statul român deține o participație de 38 %). |
| --- | --- |

6.

Societatea își are sediul în București și deține 12 sucursale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține o participație de 80,06 % la Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (la care statul român deține o participație de 38 %).

| 7. | Plângerea înaintată de Fondul Proprietatea este formulată împotriva a doi vânzători de energie electrică din România. Este vorba de întreprinderea S.C. Electrocentrale Deva S.A. (denumită în continuare „Deva”) și de întreprinderea S.C. Termoelectrica S.A. (denumită în continuare „Termoelectrica”), controlată pe deplin de statul român. Ambele societăți fac parte din programul de privatizare al FMI. Aceste întreprinderi sunt denumite în continuarea deciziei „vânzătorii de energie electrică”. |
| --- | --- |

7.

Plângerea înaintată de Fondul Proprietatea este formulată împotriva a doi vânzători de energie electrică din România. Este vorba de întreprinderea S.C. Electrocentrale Deva S.A. (denumită în continuare „Deva”) și de întreprinderea S.C. Termoelectrica S.A. (denumită în continuare „Termoelectrica”), controlată pe deplin de statul român. Ambele societăți fac parte din programul de privatizare al FMI. Aceste întreprinderi sunt denumite în continuarea deciziei „vânzătorii de energie electrică”.

2.2.   Contractele încheiate între Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică

| 8. | Autoritățile române au furnizat informații cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică susmenționați, în special cu privire la principalele cadre contractuale și la modificările succesive aduse acestora. |
| --- | --- |

8.

Autoritățile române au furnizat informații cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică susmenționați, în special cu privire la principalele cadre contractuale și la modificările succesive aduse acestora.

| 9. | Conform contractelor încheiate, părțile au dreptul de a modifica parametrii esențiali ai contractului în fiecare an, inclusiv prețul pe care Hidroelectrica trebuie să îl plătească pentru energia electrică furnizată de fiecare dintre vânzători. Toate modificările aduse contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare vânzător de energie electrică sunt descrise pe scurt în cele ce urmează. |
| --- | --- |

9.

Conform contractelor încheiate, părțile au dreptul de a modifica parametrii esențiali ai contractului în fiecare an, inclusiv prețul pe care Hidroelectrica trebuie să îl plătească pentru energia electrică furnizată de fiecare dintre vânzători. Toate modificările aduse contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare vânzător de energie electrică sunt descrise pe scurt în cele ce urmează.

Contractul încheiat între Hidroelectrica și Deva

| 10. | Acest contract a fost semnat în 2009. În tabelul 1 sunt indicate principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale. Se pare că anumite modificări de preț, care fac obiectul modificărilor succesive aduse contractului, au fost aprobate prin hotărâri ale Autorității Naționale de Reglementare în domeniul Energiei din România, ANRE, sau ale Ministerului Economiei, însă hotărârile respective nu au fost puse la dispoziție.

  Tabelul 1 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Deva








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2009 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 5 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

10.

Acest contract a fost semnat în 2009. În tabelul 1 sunt indicate principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale. Se pare că anumite modificări de preț, care fac obiectul modificărilor succesive aduse contractului, au fost aprobate prin hotărâri ale Autorității Naționale de Reglementare în domeniul Energiei din România, ANRE, sau ale Ministerului Economiei, însă hotărârile respective nu au fost puse la dispoziție.

Tabelul 1 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Deva

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2009

[...]

• [...]

Actul adițional 1

[...]

• [...]

Actul adițional 2

[...]

• [...]

Actul adițional 3

[...]

• [...]

Actul adițional 4

[...]

• [...]

Actul adițional 5

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul încheiat între Hidroelectrica și Termoelectrica

| 11. | Contractul inițial a fost semnat în 2008. În tabelul 2 sunt indicate principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale. Se pare că anumite modificări de preț, care fac obiectul modificărilor succesive aduse contractului, au fost aprobate prin hotărâri ale Autorității Naționale de Reglementare în domeniul Energiei din România, ANRE, sau ale Ministerului Economiei, însă hotărârile respective nu au fost puse la dispoziție.

  Tabelul 2 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Termoelectrica








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2008 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional 8 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

11.

Contractul inițial a fost semnat în 2008. În tabelul 2 sunt indicate principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale. Se pare că anumite modificări de preț, care fac obiectul modificărilor succesive aduse contractului, au fost aprobate prin hotărâri ale Autorității Naționale de Reglementare în domeniul Energiei din România, ANRE, sau ale Ministerului Economiei, însă hotărârile respective nu au fost puse la dispoziție.

Tabelul 2 –   Contractul încheiat între Hidroelectrica și Termoelectrica

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2008

[...]

• [...]

Actul adițional 1

[...]

• [...]

Actul adițional 2

[...]

• [...]

Actul adițional 3

[...]

• [...]

Actul adițional 4

[...]

• [...]

Actul adițional 5

[...]

• [...]

Actul adițional 6

[...]

• [...]

Actul adițional 7

[...]

• [...]

Actul adițional 8

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

2.3.   Piața angro de energie electrică din România

| 12. | Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (4) pe baza legislației secundare din România, care a fost adoptată de autoritatea română de reglementare din domeniul energetic, ANRE (5), în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate comercială pe acțiuni înființată la 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000. |
| --- | --- |

12.

Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (4) pe baza legislației secundare din România, care a fost adoptată de autoritatea română de reglementare din domeniul energetic, ANRE (5), în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate comercială pe acțiuni înființată la 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000.

| 13. | Conform propriei descrieri a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:






  — | tranzacții „pentru ziua următoare”; |
| --- | --- | --- |

13.

Conform propriei descrieri a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:

—

tranzacții „pentru ziua următoare”;

| — | tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (6); și |
| --- | --- |

—

tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (6); și

| — | contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN). |
| --- | --- |

—

contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN).

Ordinul ministrului nr. 445/2009

| 14. | În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct. |
| --- | --- |

14.

În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct.

| 15. | În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții ministerului din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate sunt autorizați să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM. |
| --- | --- |

15.

În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții ministerului din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate sunt autorizați să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM.

| 16. | La articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 se prevede că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor de electricitate deținute de stat trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. La articolul 2 alineatul (1) din același ordin se prevede mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate. La articolul 4 alineatul (2) din acest ordin sunt stabilite sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin. |
| --- | --- |

16.

La articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 se prevede că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor de electricitate deținute de stat trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. La articolul 2 alineatul (1) din același ordin se prevede mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate. La articolul 4 alineatul (2) din acest ordin sunt stabilite sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin.

| 17. | După emiterea Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor PCCB „de achiziționare” cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă PCCB „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o parte importantă din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza unor contracte bilaterale negociate direct și încheiate pe termen lung. |
| --- | --- |

17.

După emiterea Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor PCCB „de achiziționare” cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă PCCB „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o parte importantă din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza unor contracte bilaterale negociate direct și încheiate pe termen lung.

3.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ROMÂNIEI

| 18. | Se pare că România consideră justificat comportamentul societății Hidroelectrica, bazându-se pe două argumente principale. Primul argument este că o întreprindere care produce energie hidroelectrică trebuie să se asigure împotriva condițiilor hidrologice nefavorabile, fiind nevoită, așadar, ca uneori să cumpere energie electrică de la alți furnizori. Al doilea argument este că, prin încheierea contractelor cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica a plătit de fapt mai puțin decât ar fi trebuit să plătească dacă ar fi cumpărat energie electrică prin bursa OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

18.

Se pare că România consideră justificat comportamentul societății Hidroelectrica, bazându-se pe două argumente principale. Primul argument este că o întreprindere care produce energie hidroelectrică trebuie să se asigure împotriva condițiilor hidrologice nefavorabile, fiind nevoită, așadar, ca uneori să cumpere energie electrică de la alți furnizori. Al doilea argument este că, prin încheierea contractelor cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica a plătit de fapt mai puțin decât ar fi trebuit să plătească dacă ar fi cumpărat energie electrică prin bursa OPCOM-PCCB.

Necesitatea de a cumpăra energie electrică de la alți furnizori

| 19. | Cu privire la necesitatea unui producător și vânzător de energie electrică, cum este Hidroelectrica, de a încheia contracte prin care cumpără energie electrică la prețuri eventual considerabil mai mari decât propriile costuri de producție, România a explicat că Hidroelectrica produce energie electrică în condițiile hidrologice predominante într-un anumit moment și că activitățile acesteia trebuie, așadar, să fie supuse unui anumit grad anticipare a evoluției viitoare a condițiilor hidrologice. |
| --- | --- |

19.

Cu privire la necesitatea unui producător și vânzător de energie electrică, cum este Hidroelectrica, de a încheia contracte prin care cumpără energie electrică la prețuri eventual considerabil mai mari decât propriile costuri de producție, România a explicat că Hidroelectrica produce energie electrică în condițiile hidrologice predominante într-un anumit moment și că activitățile acesteia trebuie, așadar, să fie supuse unui anumit grad anticipare a evoluției viitoare a condițiilor hidrologice.

| 20. | Autoritățile române susțin că acuratețea prognozelor hidrologice este relativ scăzută. Nivelurile hidrologice prognozate pot varia față de nivelurile reale cu plus sau minus 50 %. De asemenea, în România, aproximativ 40 % din energia hidroelectrică este produsă în hidrocentrale cu lacuri de acumulare, în timp ce 60 % este generată în centrale fluviale sau în centrale amplasate pe o cascadă, care sunt foarte sensibile la schimbările survenite în condițiile hidrologice. |
| --- | --- |

20.

Autoritățile române susțin că acuratețea prognozelor hidrologice este relativ scăzută. Nivelurile hidrologice prognozate pot varia față de nivelurile reale cu plus sau minus 50 %. De asemenea, în România, aproximativ 40 % din energia hidroelectrică este produsă în hidrocentrale cu lacuri de acumulare, în timp ce 60 % este generată în centrale fluviale sau în centrale amplasate pe o cascadă, care sunt foarte sensibile la schimbările survenite în condițiile hidrologice.

| 21. | Date fiind aceste condiții, se pare că Hidroelectrica este obligată să încheie contracte cu furnizori de energie electrică. Aceste contracte sunt de obicei de două tipuri: (i) achiziții la termen la prețuri fixe și în cantități prestabilite sau (ii) contracte de tip contract de asigurare în cazul cărora nu există obligația de a stabili dinainte cantitățile, fiecare parte putând fi în același timp și vânzător, și cumpărător. |
| --- | --- |

21.

Date fiind aceste condiții, se pare că Hidroelectrica este obligată să încheie contracte cu furnizori de energie electrică. Aceste contracte sunt de obicei de două tipuri: (i) achiziții la termen la prețuri fixe și în cantități prestabilite sau (ii) contracte de tip contract de asigurare în cazul cărora nu există obligația de a stabili dinainte cantitățile, fiecare parte putând fi în același timp și vânzător, și cumpărător.

Avantajul pe care îl prezintă încheierea de contracte față de cumpărarea pe bursa OPCOM-PCCB

| 22. | Potrivit autorităților române, cumpărarea de energie electrică pe bursa OPCOM, fie pe piața pentru ziua următoare, fie pe piața PCCB, nu constituie o alternativă viabilă pentru o întreprindere precum Hidroelectrica, dat fiind că volatilitatea ridicată a prețurilor poate îngreuna efectuarea prognozei performanțelor și a previziunilor financiare, în special stabilirea bugetului. |
| --- | --- |

22.

Potrivit autorităților române, cumpărarea de energie electrică pe bursa OPCOM, fie pe piața pentru ziua următoare, fie pe piața PCCB, nu constituie o alternativă viabilă pentru o întreprindere precum Hidroelectrica, dat fiind că volatilitatea ridicată a prețurilor poate îngreuna efectuarea prognozei performanțelor și a previziunilor financiare, în special stabilirea bugetului.

| 23. | Autoritățile române au explicat că prețul pe MWh plătit de Hidroelectrica pentru energia electrică cumpărată de la Deva era mai mare decât prețul la bursa OPCPM-PCCB, dar că, de fapt, Hidroelectrica a plătit în final mai puțin decât ar fi plătit dacă ar fi cumpărat aceeași cantitate de energie electrică prin bursa OPCPM-PCCB. |
| --- | --- |

23.

Autoritățile române au explicat că prețul pe MWh plătit de Hidroelectrica pentru energia electrică cumpărată de la Deva era mai mare decât prețul la bursa OPCPM-PCCB, dar că, de fapt, Hidroelectrica a plătit în final mai puțin decât ar fi plătit dacă ar fi cumpărat aceeași cantitate de energie electrică prin bursa OPCPM-PCCB.

| 24. | În 2010, Hidroelectrica a încheiat cu Deva un contract pentru cumpărarea unei cantități de [...] MWh la prețul de [...] pe MWh, valoarea contractului fiind astfel de [...] RON. Cu toate acestea, autoritățile române afirmă că acest contract a permis întreprinderii Hidroelectrica să cumpere de la Deva mai puțină energie decât se prevedea în contract, înlocuind, de fapt, energia electrică care urma să fie furnizată de către Deva cu energia electrică generată din surse proprii. Datorită unor condiții hidrologice favorabile, Hidroelectrica a fost în măsură să furnizeze [...] MWh de energie electrică generată din surse proprii, la un preț de [...] pe MWh, din cantitatea de [...] MWh, care fusese preconizată inițial în contract, cumpărând astfel numai [...] MWh de la Deva. |
| --- | --- |

24.

În 2010, Hidroelectrica a încheiat cu Deva un contract pentru cumpărarea unei cantități de [...] MWh la prețul de [...] pe MWh, valoarea contractului fiind astfel de [...] RON. Cu toate acestea, autoritățile române afirmă că acest contract a permis întreprinderii Hidroelectrica să cumpere de la Deva mai puțină energie decât se prevedea în contract, înlocuind, de fapt, energia electrică care urma să fie furnizată de către Deva cu energia electrică generată din surse proprii. Datorită unor condiții hidrologice favorabile, Hidroelectrica a fost în măsură să furnizeze [...] MWh de energie electrică generată din surse proprii, la un preț de [...] pe MWh, din cantitatea de [...] MWh, care fusese preconizată inițial în contract, cumpărând astfel numai [...] MWh de la Deva.

| 25. | Potrivit autorităților române, prin alegerea acestei modalități contractuale, Hidroelectrica a suportat costuri totale în valoare de [...] RON în 2010. Această modalitate ar trebui să fie comparată cu un angajament ferm de a cumpăra pe bursa OPCPM-PCCB aceeași cantitate preconizată în contractul încheiat cu Deva. Dat fiind prețul de [...] RON pe MWh, care, potrivit autorităților române, urma să fie folosit la începutul anului contractual, costurile totale suportate de Hidroelectrica pentru furnizarea aceleiași cantități de energie electrică ar fi fost de [...] RON. |
| --- | --- |

25.

Potrivit autorităților române, prin alegerea acestei modalități contractuale, Hidroelectrica a suportat costuri totale în valoare de [...] RON în 2010. Această modalitate ar trebui să fie comparată cu un angajament ferm de a cumpăra pe bursa OPCPM-PCCB aceeași cantitate preconizată în contractul încheiat cu Deva. Dat fiind prețul de [...] RON pe MWh, care, potrivit autorităților române, urma să fie folosit la începutul anului contractual, costurile totale suportate de Hidroelectrica pentru furnizarea aceleiași cantități de energie electrică ar fi fost de [...] RON.

| 26. | România susține că aceeași logică se aplică și în cazul contractului semnat cu Termoelectrica, în ciuda faptului că în acest contract Hidroelectrica se angajează să cumpere toată energia furnizată de centrala Paroșeni a întreprinderii Termoelectrica, deoarece aceasta trebuie să funcționeze încontinuu pentru a-și îndeplini obligația de furnizare a agentului termic și a apei calde către populația locală. |
| --- | --- |

26.

România susține că aceeași logică se aplică și în cazul contractului semnat cu Termoelectrica, în ciuda faptului că în acest contract Hidroelectrica se angajează să cumpere toată energia furnizată de centrala Paroșeni a întreprinderii Termoelectrica, deoarece aceasta trebuie să funcționeze încontinuu pentru a-și îndeplini obligația de furnizare a agentului termic și a apei calde către populația locală.

4.   EVALUARE

| 27. | În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu vânzătorii de energie electrică este vorba de un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului pare să fi determinat creșterea veniturilor realizate de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul. |
| --- | --- |

27.

În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu vânzătorii de energie electrică este vorba de un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului pare să fi determinat creșterea veniturilor realizate de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul.

| 28. | În cazul de față și întrucât ambele contracte au fost semnate după data aderării României la UE, și anume după 1 ianuarie 2007, potențialul ajutor trebuie considerat în toate situațiile un ajutor nou, și nu un ajutor existent. |
| --- | --- |

28.

În cazul de față și întrucât ambele contracte au fost semnate după data aderării României la UE, și anume după 1 ianuarie 2007, potențialul ajutor trebuie considerat în toate situațiile un ajutor nou, și nu un ajutor existent.

| 29. | O primă întrebare care se pune este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare vânzător de energie termică și electrică sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”. |
| --- | --- |

29.

O primă întrebare care se pune este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare vânzător de energie termică și electrică sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”.

| 30. | Contractele inițiale erau similare ca natură și formă și permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice elemente ale acordului. Prin urmare, chiar și elementele cele mai importante ale contractelor, respectiv prețul și cantitățile, puteau fi, și chiar au fost, modificate în mod periodic. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an și un anumit comerciant, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau fixate separat, în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial. |
| --- | --- |

30.

Contractele inițiale erau similare ca natură și formă și permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice elemente ale acordului. Prin urmare, chiar și elementele cele mai importante ale contractelor, respectiv prețul și cantitățile, puteau fi, și chiar au fost, modificate în mod periodic. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an și un anumit comerciant, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau fixate separat, în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial.

| 31. | Opinia preliminară a Comisiei este că fiecare contract semnat cu vânzătorii de energie termică și electrică, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract. Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării (și antrenează obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (7). |
| --- | --- |

31.

Opinia preliminară a Comisiei este că fiecare contract semnat cu vânzătorii de energie termică și electrică, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract. Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării (și antrenează obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (7).

| 32. | Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele două contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

32.

Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele două contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează.

4.1.   Existența ajutorului

| 33. | Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, denaturarea potențială a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează. |
| --- | --- |

33.

Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, denaturarea potențială a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează.

4.1.1.   Resursele de stat

| 34. | Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță. |
| --- | --- |

34.

Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță.

| 35. | Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica a cumpărat energie electrică de la furnizorii săi la prețuri mai mari decât cele pe care le-ar fi plătit dacă ar fi cumpărat energie electrică de pe piață. |
| --- | --- |

35.

Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica a cumpărat energie electrică de la furnizorii săi la prețuri mai mari decât cele pe care le-ar fi plătit dacă ar fi cumpărat energie electrică de pe piață.

| 36. | Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a suportat prin aceste contracte costuri mai ridicate decât ar fi suportat altfel, ceea ce a condus la o diminuare a profitului său, profit care ar fi putut fi mai mare dacă Hidroelectrica ar fi cumpărat energie electrică la prețuri mai scăzute. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat. |
| --- | --- |

36.

Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a suportat prin aceste contracte costuri mai ridicate decât ar fi suportat altfel, ceea ce a condus la o diminuare a profitului său, profit care ar fi putut fi mai mare dacă Hidroelectrica ar fi cumpărat energie electrică la prețuri mai scăzute. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat.

| 37. | Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (8). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât se pare că statul exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care s-a renunțat intră în categoria resurselor de stat. |
| --- | --- |

37.

Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (8). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât se pare că statul exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care s-a renunțat intră în categoria resurselor de stat.

| 38. | Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților publice precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat. |
| --- | --- |

38.

Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților publice precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat.

4.1.2.   Imputabilitatea statului

| 39. | Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă deciziile pe baza cărora au fost înregistrate pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din Hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (9), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (10), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:






  — | faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale; |
| --- | --- | --- |

39.

Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă deciziile pe baza cărora au fost înregistrate pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din Hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (9), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (10), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:

—

faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale;

| — | integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

—

integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice;

| — | natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați; |
| --- | --- |

—

natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați;

| — | statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale); |
| --- | --- |

—

statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale);

| — | intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și |
| --- | --- |

—

intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și

| — | orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune. |
| --- | --- |

—

orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune.

| 40. | În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu vânzătorii de energie electrică și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului. |
| --- | --- |

40.

În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu vânzătorii de energie electrică și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului.

| 41. | Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % la Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (11), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare. |
| --- | --- |

41.

Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % la Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (11), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare.

| 42. | Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului. |
| --- | --- |

42.

Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului.

| 43. | Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi. |
| --- | --- |

43.

Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi.

| 44. | România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective. |
| --- | --- |

44.

România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective.

| 45. | Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu [...], partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății. |
| --- | --- |

45.

Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu [...], partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății.

| 46. | În plus, se pare că anumite ajustări de preț au rezultat din intervenția directă a guvernului român, care a constat, se pare, în aprobarea de către Ministerul Economiei a modificărilor de preț cel puțin în 2010 pentru Deva și în 2011 pentru Termoelectrica. |
| --- | --- |

46.

În plus, se pare că anumite ajustări de preț au rezultat din intervenția directă a guvernului român, care a constat, se pare, în aprobarea de către Ministerul Economiei a modificărilor de preț cel puțin în 2010 pentru Deva și în 2011 pentru Termoelectrica.

| 47. | Toate acestea sugerează că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile adoptate de societate. Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu vânzătorii de energie electrică și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului. |
| --- | --- |

47.

Toate acestea sugerează că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile adoptate de societate. Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu vânzătorii de energie electrică și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului.

4.1.3.   Avantajul economic selectiv

| 48. | Prin argumentele prezentate în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit vânzătorilor de energie electrică prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru Hidroelectrica mai dezavantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, autoritățile române intenționează, în principal, să demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării, luându-se în considerare, în special, modelul de afaceri al unui producător de energie hidroelectrică. Pe baza acestor argumente, Hidroelectrica nu a fost, așadar, dezavantajată de cadrul contractual încheiat cu vânzătorii de energie electrică și, în consecință, aceștia din urmă nu au obținut din contractele lor niciun avantaj dincolo de condițiile normale de piață, care ar putea fi contestat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

48.

Prin argumentele prezentate în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit vânzătorilor de energie electrică prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru Hidroelectrica mai dezavantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, autoritățile române intenționează, în principal, să demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării, luându-se în considerare, în special, modelul de afaceri al unui producător de energie hidroelectrică. Pe baza acestor argumente, Hidroelectrica nu a fost, așadar, dezavantajată de cadrul contractual încheiat cu vânzătorii de energie electrică și, în consecință, aceștia din urmă nu au obținut din contractele lor niciun avantaj dincolo de condițiile normale de piață, care ar putea fi contestat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| 49. | Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (12). |
| --- | --- |

49.

Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (12).

| 50. | În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat contracte echivalente în condiții echivalente. Comisia este de părere că încercarea autorităților române de a demonstra că, datorită prețurilor convenite cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica s-a aflat într-o situație mai bună din punctul de vedere al nevoilor sale de energie electrică pe 2010 nu este pe deplin convingătoare. |
| --- | --- |

50.

În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat contracte echivalente în condiții echivalente. Comisia este de părere că încercarea autorităților române de a demonstra că, datorită prețurilor convenite cu vânzătorii de energie electrică, Hidroelectrica s-a aflat într-o situație mai bună din punctul de vedere al nevoilor sale de energie electrică pe 2010 nu este pe deplin convingătoare.

| 51. | În primul rând, argumentele utilizate par să se aplice numai pentru o perioadă de un an și pentru un singur contract, ceea ce cu greu poate fi perceput ca o dovadă a unei strategii comerciale superioare din partea întreprinderii Hidroelectrica și nu poate disipa îndoielile serioase determinate de discrepanța dintre prețurile la energie electrică pe bursa OPCOM-PCCB și prețurile cuprinse în contracte. În al doilea rând, nu este clar dacă se putea efectua același tip de calcul indiferent de perioada de timp de referință sau de contract. În al treilea rând, Comisiei nu îi este clar dacă nu se putea ca Hidroelectrica să fi căutat și să fi găsit o soluție mai ieftină de a se asigura împotriva condițiilor hidrologice nefavorabile. |
| --- | --- |

51.

În primul rând, argumentele utilizate par să se aplice numai pentru o perioadă de un an și pentru un singur contract, ceea ce cu greu poate fi perceput ca o dovadă a unei strategii comerciale superioare din partea întreprinderii Hidroelectrica și nu poate disipa îndoielile serioase determinate de discrepanța dintre prețurile la energie electrică pe bursa OPCOM-PCCB și prețurile cuprinse în contracte. În al doilea rând, nu este clar dacă se putea efectua același tip de calcul indiferent de perioada de timp de referință sau de contract. În al treilea rând, Comisiei nu îi este clar dacă nu se putea ca Hidroelectrica să fi căutat și să fi găsit o soluție mai ieftină de a se asigura împotriva condițiilor hidrologice nefavorabile.

| 52. | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 3 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării. |
| --- | --- |

52.

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 3 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării.

| 53. | Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractului, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate. |
| --- | --- |

53.

Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractului, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate.

| 54. | Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora.

  Tabelul 3 –   Diferențele dintre prețurile stabilite în contractele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică și prețurile medii pe platforma OPCOM-PCCB, exprimate în EUR și RON
   (13) | Contract with | Price | Diff. vs. OPCOM Price | Proportion of OPCOM Price |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | RON/MWh | EUR/MWh | RON | EUR | % |
| 2010 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 35.05 | Deva | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 149.88 | Termoelectrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 37.55 | Deva | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 159.20 | Termoelectrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE. |

54.

Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora.

Tabelul 3 –   Diferențele dintre prețurile stabilite în contractele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică și prețurile medii pe platforma OPCOM-PCCB, exprimate în EUR și RON
   (13)

Contract with

Price

Diff. vs. OPCOM Price

Proportion of OPCOM Price

RON/MWh

EUR/MWh

RON

EUR

%

2010

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 35.05

Deva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 149.88

Termoelectrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 37.55

Deva

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 159.20

Termoelectrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

| 55. | Din tabelul 3 rezultă că prețurile convenite de Hidroelectrica pentru cumpărarea energiei electrice de la cei doi vânzători de energie termică și electrică erau cu 40 % - 50 % mai mari decât prețurile predominante la bursa OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

55.

Din tabelul 3 rezultă că prețurile convenite de Hidroelectrica pentru cumpărarea energiei electrice de la cei doi vânzători de energie termică și electrică erau cu 40 % - 50 % mai mari decât prețurile predominante la bursa OPCOM-PCCB.

| 56. | În plus, cantitățile furnizate care au făcut obiectul contractelor erau menite să permită întreprinderii Hidroelectrica să își onoreze obligațiile contractuale față de cumpărătorii săi. În această etapă, din procedurile oficiale referitoare la contractele dintre Hidroelectrica și clienții săi, pe care Comisia le inițiază chiar în această zi (14), reiese că Hidroelectrica urma să furnizeze energie electrică la prețuri uneori cu jumătate mai mici sau, în toate cazurile, mult mai mici decât prețurile convenite în contractele de achiziție care fac obiectul procedurii de față. Era invitabil ca Hidroelectrica să înregistreze pierderi din furnizarea către acești clienți a energiei electrice furnizate de întreprinderile Deva și Termoelectrica la prețurile de cumpărare prevăzute în contracte. Prin urmare, discrepanța considerabilă dintre prețurile de cumpărare și prețurile de vânzare practicate de Hidroelectrica tinde să sugereze faptul că contractele încheiate cu Deva și Termoelectrica au avut ca obiect și efect oferirea către aceste întreprinderi a unui avantaj artificial dincolo de condițiile pieței, care nu ar fi existat în lipsa contractelor sau, în orice situație, dacă prețurile de furnizare către Hidroelectrica, convenite în aceste contracte, ar fi fost proporționale cu prețurile sale de vânzare. |
| --- | --- |

56.

În plus, cantitățile furnizate care au făcut obiectul contractelor erau menite să permită întreprinderii Hidroelectrica să își onoreze obligațiile contractuale față de cumpărătorii săi. În această etapă, din procedurile oficiale referitoare la contractele dintre Hidroelectrica și clienții săi, pe care Comisia le inițiază chiar în această zi (14), reiese că Hidroelectrica urma să furnizeze energie electrică la prețuri uneori cu jumătate mai mici sau, în toate cazurile, mult mai mici decât prețurile convenite în contractele de achiziție care fac obiectul procedurii de față. Era invitabil ca Hidroelectrica să înregistreze pierderi din furnizarea către acești clienți a energiei electrice furnizate de întreprinderile Deva și Termoelectrica la prețurile de cumpărare prevăzute în contracte. Prin urmare, discrepanța considerabilă dintre prețurile de cumpărare și prețurile de vânzare practicate de Hidroelectrica tinde să sugereze faptul că contractele încheiate cu Deva și Termoelectrica au avut ca obiect și efect oferirea către aceste întreprinderi a unui avantaj artificial dincolo de condițiile pieței, care nu ar fi existat în lipsa contractelor sau, în orice situație, dacă prețurile de furnizare către Hidroelectrica, convenite în aceste contracte, ar fi fost proporționale cu prețurile sale de vânzare.

| 57. | Tarifele preferențiale analizate pentru energia electrică au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din condițiile de preț ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică, care ar fi putut obține beneficii din energia electrică pe care au fost în măsură să o vândă la tarife preferențiale. |
| --- | --- |

57.

Tarifele preferențiale analizate pentru energia electrică au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din condițiile de preț ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică, care ar fi putut obține beneficii din energia electrică pe care au fost în măsură să o vândă la tarife preferențiale.

| 58. | Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. Opinia preliminară a Comisiei este deci că vânzătorii de energie electrică s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri ridicate în mod artificial în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora. Amploarea relativă a avantajului selectiv poate fi estimată, în acest stadiu, ca diferența dintre prețurile contractuale și prețul de referință de pe platforma OPCOM. La nivel absolut, avantajul poate fi estimat, proporțional cu cantitățile furnizate, ca veniturile nerealizate de către Hidroelectrica, dacă în contractele respective s-ar fi aplicat prețul de referință. |
| --- | --- |

58.

Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate de Hidroelectrica cu vânzătorii de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. Opinia preliminară a Comisiei este deci că vânzătorii de energie electrică s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri ridicate în mod artificial în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora. Amploarea relativă a avantajului selectiv poate fi estimată, în acest stadiu, ca diferența dintre prețurile contractuale și prețul de referință de pe platforma OPCOM. La nivel absolut, avantajul poate fi estimat, proporțional cu cantitățile furnizate, ca veniturile nerealizate de către Hidroelectrica, dacă în contractele respective s-ar fi aplicat prețul de referință.

| 59. | Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței. |
| --- | --- |

59.

Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței.

4.1.4.   Denaturarea concurenței

| 60. | Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens. |
| --- | --- |

60.

Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens.

| 61. | Întrucât vânzătorii de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit sub forma unor prețuri (mai mari) preferențiale pentru furnizarea de energie electrică plătite de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. Mai precis, este posibil ca prețurile artificial mai mari să fi fost utilizate pentru a mări în mod anormal profiturile celor doi vânzători de energie termică și electrică, cu un potențial efect denaturant în ceea ce privește alte surse de producție a energiei electrice, sau pentru a le permite să câștige venituri suplimentare. |
| --- | --- |

61.

Întrucât vânzătorii de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit sub forma unor prețuri (mai mari) preferențiale pentru furnizarea de energie electrică plătite de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. Mai precis, este posibil ca prețurile artificial mai mari să fi fost utilizate pentru a mări în mod anormal profiturile celor doi vânzători de energie termică și electrică, cu un potențial efect denaturant în ceea ce privește alte surse de producție a energiei electrice, sau pentru a le permite să câștige venituri suplimentare.

4.1.5.   Efectele asupra schimburilor comerciale intra-UE

| 62. | Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (15). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (16). |
| --- | --- |

62.

Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (15). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (16).

| 63. | Dată fiind natura supranațională a pieței energiei electrice din UE, este probabil ca aceste contracte să fi denaturat și schimburile comerciale intra-UE. |
| --- | --- |

63.

Dată fiind natura supranațională a pieței energiei electrice din UE, este probabil ca aceste contracte să fi denaturat și schimburile comerciale intra-UE.

| 64. | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că este probabil ca ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE aferente măsurilor în cauză să fi afectat schimburile comerciale intra-UE. |
| --- | --- |

64.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că este probabil ca ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE aferente măsurilor în cauză să fi afectat schimburile comerciale intra-UE.

4.2.   Potențialii beneficiari ai măsurii

| 65. | După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutorului acordat în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt vânzătorii de energie electrică prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus. |
| --- | --- |

65.

După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutorului acordat în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt vânzătorii de energie electrică prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus.

4.3.   Ajutor ilegal

| 66. | În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energie electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialul ajutor de stat acordat vânzătorilor de energie electrică descriși mai sus, la secțiunea 2.2, sub forma unor tarife (mai mari) preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutorului de stat ilegal. |
| --- | --- |

66.

În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energie electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialul ajutor de stat acordat vânzătorilor de energie electrică descriși mai sus, la secțiunea 2.2, sub forma unor tarife (mai mari) preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutorului de stat ilegal.

4.4.   Compatibilitatea cu piața internă

| 67. | Comisia este în prezent de părere că, întrucât măresc veniturile beneficiarilor, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

67.

Comisia este în prezent de părere că, întrucât măresc veniturile beneficiarilor, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu piața internă.

| 68. | Ajutorul potențial nu pare a fi destinat atingerii unui obiectiv specific, altul decât „mărirea” artificială a veniturilor obținute de către beneficiari. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (17) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (18), nu este aplicabil măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

68.

Ajutorul potențial nu pare a fi destinat atingerii unui obiectiv specific, altul decât „mărirea” artificială a veniturilor obținute de către beneficiari. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (17) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (18), nu este aplicabil măsurilor în cauză.

| 69. | În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (19). |
| --- | --- |

69.

În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (19).

| 70. | Ca atare, este improbabil ca ajutorul potențial să fie considerat a fi conform cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE. |
| --- | --- |

70.

Ca atare, este improbabil ca ajutorul potențial să fie considerat a fi conform cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE.

5.   CONCLUZIE

| 71. | Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor vânzători după 1 ianuarie 2007 constituie un ajutor de stat ilegal, care nu pare să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

71.

Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și vânzătorii de energie electrică și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor vânzători după 1 ianuarie 2007 constituie un ajutor de stat ilegal, care nu pare să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarat compatibil cu piața internă.

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, solicită României să își transmită observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea fi de ajutor pentru evaluarea măsurilor, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. Comisia le solicită autorităților din țara dumneavoastră să trimită fără întârziere o copie a acestei scrisori potențialilor beneficiari ai ajutorului.

Comisia dorește să îi reamintească României că articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene are un efect suspensiv și atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiar.”

---

(1)  Ärisaladus.

1

(2)  Mai precis, prețul mediu a fost calculat de către autorul plângerii ca o medie ponderată a tuturor tranzacțiilor derulate pe piața de schimb liberă a contractelor bilaterale în 2010, din care a fost exclusă tranzacția dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați.

2

(3)  Mai multe informații despre această societate sunt disponibile la www.hidroelectrica.ro.

3

(4)  Mai multe informații privind organizarea și funcționarea OPCOM sunt disponibile la www.opcom.ro.

4

(5)  Mai multe informații privind autoritatea română de reglementare în domeniul energetic ANRE sunt disponibile la www.anre.ro.

5

(6)  Conform informațiilor disponibile pe site-ul OPCOM (www.opcom.ro), în această etapă nu este clar dacă acest tip de tranzacții diferă, în ceea ce privește conținutul, de tranzacțiile pentru ziua următoare în forma în care sunt derulate în prezent.

6

(7)  În acest sens a se vedea concluziile avocatului general Jääskinen, prezentate la 23 septembrie 2010, în cauza C-194/09 P Alcoa Trasformazioni Srl, în special punctele 48-51. Efectul economic al modificării în cauză este cel care ar trebui să fie decisiv. Aplicând acest criteriu, se poate face distincția între modificări de fond și modificări de formă, precum și între modificări care schimbă măsura în sine și modificări care pot fi separate de măsura în cauză întrucât nu îi alterează fondul, și, prin urmare, constituie măsuri separate/suplimentare (în ceea ce privește această din urmă distincție a se vedea, de exemplu, cauzele conexate T-195/01 și T-207/01 Government of Gibraltar/Comisia, Rec., 2002, p. II-02309). Din această perspectivă, modificările care afectează elementele esențiale ale contractului, în special cele privind prețul, ar trebui, în principiu, să fie considerate modificări de fond ale contractului atât timp cât conferă un avantaj suplimentar beneficiarului.

7

(8)  A se vedea de exemplu cauza C-278/00, Grecia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3997, punctul 50, cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397 și cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, Rec., 2003, p. I-4035, punctul 33.

8

(9)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397.

9

(10)  Idem, la punctul 55.

10

(11)  Directiva nr. 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi, JO L 318,17.11.2006, p. 17.

11

(12)  A se vedea cauza T-296/97, Alitalia – Linee aeree italiane SpA/Comisia, Rec., 2000, p. II-3871, punctul 81.

12

(13)  Prețul mediu pe platforma OPCOM-PCCB a fost calculat prin împărțirea valorii totale a contractelor semnate într-un an la volumele totale tranzacționate în cursul anului respectiv, pe baza cifrelor furnizate în Raportul anual OPCOM. Ratele de schimb au fost definite pe baza ratei de schimb oficiale a BCE pentru fiecare perioadă. Rata de schimb între RON și EUR este media ratelor de schimb lunare pentru fiecare an luat în considerare, care pot fi consultate la următoarea adresă:

13

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A

Rata de schimb între EUR și USD este rata de referință a BCE și poate fi consultată la următoarea adresă:

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A

Pentru fiecare an și pentru fiecare comerciant de energie electrică s-a folosit prețul relevant specificat în contract sau într-unul dintre actele adiționale ale contractului respectiv. În situațiile în care prețul pentru un anumit an nu era precizat, s-a folosit prețul implicit din perioada precedentă. Pentru situația în care un preț a fost modificat în cursul unui anumit an, s-a calculat media ponderată a celor două prețuri, folosindu-se ca ponderi numărul de luni de valabilitate a fiecăruia dintre prețuri. Se presupune că prețurile se achită lunar și fără reduceri în cazul plății anticipate.

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

(14)  Deciziile de inițiere a procedurii oficiale de investigare în cazurile SA 33581, 33451, XXXX și YYYY.

14

(15)  A se vedea, de exemplu, cauzele C-310/99, Republica Italiană/Comisia, Rec., 2002, p. I-2289, punctul 84 și T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM), Rec., 2000, p. II-03207, punctul 86.

15

(16)  Cauza C-303/88, Republica Italiană/Comisia, Rec., 1991, p. I-1433, punctul 27.

16

(17)  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

17

(18)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

18

(19)  Cauza C-156/98, Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857, punctul 30; cauza T-459/93, Siemens SA/Comisia, Rec., 1995, p. II-1675, punctul 48; cauza T-396/08, Freistaat Sachsen und Land Sachsen-Anhalt/Comisia, Rep., 2010, p. II-0000, punctele 46-48.

19

---

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/56

---

RIIGIABI – RUMEENIA

Riigiabi nr SA.33451 2012/C (ex 2012/NN) – Väidetavad soodustariifid Hidroelectrica S.A. ja elektrienergia müüjate vahelistes lepingutes

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 395/06

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 25. aprilli 2012. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abi/meetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abi kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment |
| J-70 – 04/240 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |
| E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate B – Markets and cases I – Energy and Environment

J-70 – 04/240

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: (32-2) 296 12 42

E-post: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

—

—

—

Näib, et Hidroelectrica teenis väiksemat tulu, kui ta samasuguste lepingute alusel oleks muul juhul teeninud, ning seega vähendas oma kasumit. Saadav kasum oleks võinud olla suurem, kui Hidroelectrica oleks müünud elektrienergiat kõrgema hinnaga. Abi kasutamisega vähendatakse seega tegevus- või soetuskulusid, mida oleks tulnud täielikult kanda abisaajatel, ilma et seda oleks ette nähtud konkreetse ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks.

Kuna Hidroelectrica kuulub majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi kaudu 80,06 % ulatuses Rumeenia riigile, näib et kõnealuste meetmete võtmisel jääb riigil tulu saamata. Kuna riik omab Hidroelectrica S.A. tegevuse üle kontrolli, peab komisjon vastavalt kehtivale kohtupraktikale kujundama esialgse seisukoha, et kogu võimalikku saamata jäänud tulu tuleb käsitada riigi ressursina.

Selle testi eesmärk, mille abil saadakse teada, kas kõnealune tehing võiks anda kummalegi osapoolele põhjendamatu eelise, on teha kindlaks, kas kõnealuse lepingupoole seisukohast lähtudes oleks tehing tehtud turul samadel tingimustel (turuosalise test). Seega on kõnealusel juhul oluline küsida, kas Hidroelectrica positsioonil olev ettevõtja oleks sõlminud samasugused lepingud samasugustel tingimustel.

Rumeenia ametiasutustelt saadud teabe põhjal saab komisjon talle kirja koostamise hetkel teada olevate andmete põhjal aru, et Hidroelectrica ja elektrienergia müüjate vahelistes lepingutes kehtestatud hinnad moodustasid [...] % (1) kuni [...] % (1) avatud elektrienergiabörsi OPCOM–PCCB turul valitsevast elektrihinnast. Analüüsitavad elektrienergia soodustariifid on olemuselt valikulised, kuna neid kohaldatakse vaid konkreetsete ettevõtjate suhtes.

Tuginedes eelpool esitatud kaalutlustele ning Rumeenia ametiasutustelt saadud teabele, on komisjonil väga raske mõista nii suurte erinevuste põhjust. Komisjon võtab seega esialgse seisukoha, et elektrienergia müüjad on Hidroelectricaga sõlmitud lepingute ja nende järjestikuste muudatuste alusel saanud põhjendamatu eelise kunstlikult madalate elektrienergiahindade näol.

Väidetav abi moonutab konkurentsi ja avaldab mõju ELi-sisesele kaubandusele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimislepingu artikli 107 lõikes 1. Kuna elektrienergia müüjad said põhjendamatu valikulise eelise, tasudes Hidroelectrica elektrienergiatarnete eest soodsamat (madalamat) hinda, peaks konkurentsi moonutav mõju märgatav olema. Elektrienergia on enamiku tööstuste kulustruktuuri oluline osa ning elektrienergia müüjad võisid saada põhjendamatut kasu madalamatest hindadest, mille tulemusel võis nende kasum ebaloomulikult suureneda, või said nad teiste konkurentide ees eelise või esines kombinatsioon mõlemast võimalusest.

Käesoleval juhul kehtestati analüüsitavad elektrienergia soodushinnad, rikkudes teatist ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust mitte rakendada meedet enne lõpliku otsuse tegemist. Seega leiab komisjon hetkel, et eespool mainitud elektrienergia müüjatele antud võimalik riigiabi soodsama (madalama) hinna näol kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjon on seisukohal, et kuna meetmed vähendavad abisaajate kulusid, kujutavad nad endast tegevusabi, mida ei saa pidada kokkusobivaks siseturuga.

Hetkel saadaoleva teabe põhjal on komisjonil tõsiseid kahtlusi Hidroelectrica ja elektrienergia müüjate vahel sõlmitud lepingute suhtes ning komisjon peab tegema esialgse järelduse, et nende müüjate suhtes pärast 1. jaanuari 2007 kehtestatud elektrienergia soodushinnad kujutavad endast ebaseaduslikku riigiabi, mis ei näi täitvat ühtegi siseturuga kokkusobivaks tunnistamise tingimust.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile din țara dvs. cu privire la măsurile menționate mai sus, a decis să inițieze procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1.   PROCEDURĂ

| 1. | La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni, de 20 %, în cadrul S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi. |
| --- | --- |

1.

La 2 august 2011, Comisia a primit o plângere din partea Fondului Proprietatea, un fond de investiții care deține un pachet minoritar de acțiuni, de 20 %, în cadrul S.C. Hidroelectrica S.A. (denumită în continuare „Hidroelectrica”); plângerea a fost înregistrată în aceeași zi.

| 2. | Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul prezentei decizii printr-o scrisoare datată 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. De asemenea, la 16 noiembrie 2011, Comisia a organizat a reuniune cu autorul plângerii și a primit comentarii din partea a trei din potențialii beneficiari ai ajutorului, întreprinderile Alpiq RomIndustries S.R.L. și Alpiq RomEnergie S.R.L. (denumite în continuare „Alpiq”), prin scrisoarea din 17 ianuarie 2012, înregistrată în aceeași zi, și întreprinderea Energy Holding S.R.L. (denumită în continuare „Energy Holding”), prin scrisoarea din 27 februarie 2012, înregistrată în aceeași zi. Pe 21 și 22 martie au avut loc reuniuni cu Energy Holding și, respectiv, Alpiq. |
| --- | --- |

2.

Comisia a solicitat informații cu privire la măsurile care fac obiectul prezentei decizii printr-o scrisoare datată 22 septembrie 2011. România a răspuns prin scrisorile din 16 noiembrie 2011 și 18 noiembrie 2011. De asemenea, la 16 noiembrie 2011, Comisia a organizat a reuniune cu autorul plângerii și a primit comentarii din partea a trei din potențialii beneficiari ai ajutorului, întreprinderile Alpiq RomIndustries S.R.L. și Alpiq RomEnergie S.R.L. (denumite în continuare „Alpiq”), prin scrisoarea din 17 ianuarie 2012, înregistrată în aceeași zi, și întreprinderea Energy Holding S.R.L. (denumită în continuare „Energy Holding”), prin scrisoarea din 27 februarie 2012, înregistrată în aceeași zi. Pe 21 și 22 martie au avut loc reuniuni cu Energy Holding și, respectiv, Alpiq.

2.   DESCRIEREA PĂRȚILOR CONTRACTANTE ȘI A MĂSURILOR DE AJUTOR PREZUMATE

| 3. | Autorul plângerii susține că Hidroelectrica a încheiat contracte cu cei opt comercianți de energie electrică enumerați în continuare la prețuri mai mici decât prețul mediu al pieței, exprimat în prețul mediu de pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care fost calculat ca fiind 166,4 RON/MWh (2). Având în vedere că Hidroelectrica este controlată de statul român, autorul plângerii susține că aceste contracte au însemnat de facto acordarea de ajutor de stat celor opt comercianți de energie electrică. |
| --- | --- |

3.

Autorul plângerii susține că Hidroelectrica a încheiat contracte cu cei opt comercianți de energie electrică enumerați în continuare la prețuri mai mici decât prețul mediu al pieței, exprimat în prețul mediu de pe piața de schimb liberă a tranzacțiilor bilaterale din România, care fost calculat ca fiind 166,4 RON/MWh (2). Având în vedere că Hidroelectrica este controlată de statul român, autorul plângerii susține că aceste contracte au însemnat de facto acordarea de ajutor de stat celor opt comercianți de energie electrică.

| 4. | În această secțiune se descriu circumstanțele faptice legate de contractele bilaterale dintre Hidroelectrica S.A. și cei opt comercianți de energie electrică. De asemenea, în această secțiune se oferă informații despre funcționarea pieței angro de energie electrică din România și despre profilul părților contractante. |
| --- | --- |

4.

În această secțiune se descriu circumstanțele faptice legate de contractele bilaterale dintre Hidroelectrica S.A. și cei opt comercianți de energie electrică. De asemenea, în această secțiune se oferă informații despre funcționarea pieței angro de energie electrică din România și despre profilul părților contractante.

2.1.   Părțile contractante

| 5. | Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică globală a României - și o capacitate globală de producere de energie de 6 438 MWh instalați. Acesta este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (după producătorul de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România. |
| --- | --- |

5.

Hidroelectrica (3) este cel mai mare producător de energie electrică din România, cu o producție medie de 17,46 TWh într-un an hidrologic mediu – ceea ce reprezintă, conform propriilor estimări ale societății, aproximativ 30 % din producția anuală de energie electrică globală a României - și o capacitate globală de producere de energie de 6 438 MWh instalați. Acesta este, de asemenea, al doilea cel mai ieftin producător de energie electrică din România (după producătorul de energie nucleară Nuclearelectrica, care are o capacitate mai redusă). Din 2005, Hidroelectrica a fost clasată în fiecare an printre cele mai valoroase cinci societăți din România.

| 6. | Societatea își are sediul în București și deține 12 filiale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține un pachet majoritar de acțiuni, de 80,06 %, în cadrul Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (din care statul român deține o participație de 38 %). |
| --- | --- |

6.

Societatea își are sediul în București și deține 12 filiale teritoriale. În prezent, statul român (prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) deține un pachet majoritar de acțiuni, de 80,06 %, în cadrul Hidroelectrica, restul de 19,94 % fiind deținut de fondul de investiții Proprietatea (din care statul român deține o participație de 38 %).

| 7. | Fondul Proprietatea și-a concentrat plângerea asupra unui număr de opt comercianți de energie electrică activi pe piața din România. Aceștia sunt: S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. (denumit în continuare „Alpiq RomEnergie”) și S.C. RomIndustries S.R.L. (denumit în continuare „Alpiq RomIndustries”), ambii aflați în proprietatea operatorului privat elvețian Alpiq, care a fost creat prin fuziunea Aare-Tessin Ltd. for Electricity cu EnergieOuest Suisse în 2008 și care este activ în principal în sud-estul Europei; S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (denumit în continuare „EFT”), o filială a grupului EFT cu sediul în Cipru, care a cumpărat din România aproximativ 25 % din energie și a furnizat în România 11 % din energie, în 2008, și este activ în principal în Balcani; S.C. Electrica S.A. (denumit în continuare „Electrica”), furnizor de servicii de electricitate atât către clienții eligibili persoane fizice, cât și către propriile filiale, activ în România; S.C. Electromagnetica S.A. (denumit în continuare „Electromagnetica”), furnizor de produse și servicii de iluminat și comerciant de energie electrică cu sediul în România; S.C. Energy Holding S.A. (denumit în continuare „Energy Holding”), un furnizor de energie aflat în proprietate privată, care deține o poziție importantă pe piața din România și este activ și pe plan internațional, în special în sud-estul Europei; S.C. EURO-PEC S.A. (denumit în continuare „EURO-PEC”), specializat în comercializarea de produse din fier și oțel pentru sectorul construcțiilor civile, industriale și navale și comerciant de energie electrică activ în sud-estul Europei și S.C. Luxten Lighting Group S.A. (denumit în continuare „Luxten”), producător de produse de iluminat și comerciant de energie electrică. În textul de mai jos al prezentei decizii, aceste societăți vor fi denumite împreună „comercianții de energie electrică”. |
| --- | --- |

7.

Fondul Proprietatea și-a concentrat plângerea asupra unui număr de opt comercianți de energie electrică activi pe piața din România. Aceștia sunt: S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. (denumit în continuare „Alpiq RomEnergie”) și S.C. RomIndustries S.R.L. (denumit în continuare „Alpiq RomIndustries”), ambii aflați în proprietatea operatorului privat elvețian Alpiq, care a fost creat prin fuziunea Aare-Tessin Ltd. for Electricity cu EnergieOuest Suisse în 2008 și care este activ în principal în sud-estul Europei; S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (denumit în continuare „EFT”), o filială a grupului EFT cu sediul în Cipru, care a cumpărat din România aproximativ 25 % din energie și a furnizat în România 11 % din energie, în 2008, și este activ în principal în Balcani; S.C. Electrica S.A. (denumit în continuare „Electrica”), furnizor de servicii de electricitate atât către clienții eligibili persoane fizice, cât și către propriile filiale, activ în România; S.C. Electromagnetica S.A. (denumit în continuare „Electromagnetica”), furnizor de produse și servicii de iluminat și comerciant de energie electrică cu sediul în România; S.C. Energy Holding S.A. (denumit în continuare „Energy Holding”), un furnizor de energie aflat în proprietate privată, care deține o poziție importantă pe piața din România și este activ și pe plan internațional, în special în sud-estul Europei; S.C. EURO-PEC S.A. (denumit în continuare „EURO-PEC”), specializat în comercializarea de produse din fier și oțel pentru sectorul construcțiilor civile, industriale și navale și comerciant de energie electrică activ în sud-estul Europei și S.C. Luxten Lighting Group S.A. (denumit în continuare „Luxten”), producător de produse de iluminat și comerciant de energie electrică. În textul de mai jos al prezentei decizii, aceste societăți vor fi denumite împreună „comercianții de energie electrică”.

2.2.   Contractele dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică

| 8. | Autoritățile române au oferit informații privind contractele dintre Hidroelectrica și cei opt comercianți de energie electrică enumerați anterior, în special privind principalele cadre contractuale și modificările ulterioare ale acestora. Nu toate contractele au fost semnate în aceeași perioadă: în special, șase dintre aceste contracte datează din 2004, dintre care cinci au fost semnate pentru o perioadă de zece ani, iar un contract pare a fi o modificare a unui contract semnat inițial în 2004; un contract a fost semnat în 2008, însă pare a fi o modificare a unui contract anterior, iar un contract a fost semnat în 2010. |
| --- | --- |

8.

Autoritățile române au oferit informații privind contractele dintre Hidroelectrica și cei opt comercianți de energie electrică enumerați anterior, în special privind principalele cadre contractuale și modificările ulterioare ale acestora. Nu toate contractele au fost semnate în aceeași perioadă: în special, șase dintre aceste contracte datează din 2004, dintre care cinci au fost semnate pentru o perioadă de zece ani, iar un contract pare a fi o modificare a unui contract semnat inițial în 2004; un contract a fost semnat în 2008, însă pare a fi o modificare a unui contract anterior, iar un contract a fost semnat în 2010.

| 9. | Conform tuturor contractelor, părțile pot modifica elementele-cheie ale acestora în fiecare an, în special prețul și cantitatea furnizată. În continuare se prezintă o scurtă descriere a fiecărei modificări a contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare comerciant de energie electrică. |
| --- | --- |

9.

Conform tuturor contractelor, părțile pot modifica elementele-cheie ale acestora în fiecare an, în special prețul și cantitatea furnizată. În continuare se prezintă o scurtă descriere a fiecărei modificări a contractelor dintre Hidroelectrica și fiecare comerciant de energie electrică.

Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomEnergie

| 10. | În conformitate cu acest contract, semnat în 2008, S.C. EHOL Distribution S.R.L. dobândește o parte din capacitatea contractată anterior de Energy Holding și intră în relații contractuale directe cu Hidroelectrica. EHOL a fost achiziționat de Alpiq Group în 2009 și și-a schimbat denumirea în Alpiq RomEnergie. |
| --- | --- |

10.

În conformitate cu acest contract, semnat în 2008, S.C. EHOL Distribution S.R.L. dobândește o parte din capacitatea contractată anterior de Energy Holding și intră în relații contractuale directe cu Hidroelectrica. EHOL a fost achiziționat de Alpiq Group în 2009 și și-a schimbat denumirea în Alpiq RomEnergie.

| 11. | Tabelul 1 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 1 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomEnergie








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2008 | [...] (4) | • [...] (4) |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3' | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

11.

Tabelul 1 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 1 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomEnergie

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2008

[...] (4)

• [...] (4)

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3'

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomIndustries

| 12. | Hidroelectrica a semnat contractul inițial cu S.C. Buzmann Industries S.R.L., care a fost ulterior cumpărată de societatea elvețiană Aare-tessin Ltd., în 2007. Aare-Tessin Ltd. for Electricity Alpiq a fuzionat apoi cu EnergieOuestSuisse, creându-se astfel grupul Alpiq, iar în 2010, Buzmann Industries Ltd. și-a schimbat denumirea în Alpiq RomIndustries. |
| --- | --- |

12.

Hidroelectrica a semnat contractul inițial cu S.C. Buzmann Industries S.R.L., care a fost ulterior cumpărată de societatea elvețiană Aare-tessin Ltd., în 2007. Aare-Tessin Ltd. for Electricity Alpiq a fuzionat apoi cu EnergieOuestSuisse, creându-se astfel grupul Alpiq, iar în 2010, Buzmann Industries Ltd. și-a schimbat denumirea în Alpiq RomIndustries.

| 13. | Tabelul 2 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 2 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomIndustries








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 8 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 9 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

13.

Tabelul 2 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 2 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Alpiq RomIndustries

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 6

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 7

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 8

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 9

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și EFT

| 14. | Contractul inițial a fost semnat în 2004. Tabelul 3 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 3 –   Contractul dintre Hidroelectrica și EFT








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 18511 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 12424 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 23093 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 22626 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 23780 | [...] | • [...] |
| Convenția nr. 25274 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

14.

Contractul inițial a fost semnat în 2004. Tabelul 3 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 3 –   Contractul dintre Hidroelectrica și EFT

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Convenția nr. 18511

[...]

• [...]

Convenția nr. 12424

[...]

• [...]

Convenția nr. 23093

[...]

• [...]

Convenția nr. 22626

[...]

• [...]

Convenția nr. 23780

[...]

• [...]

Convenția nr. 25274

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și Electrica

| 15. | Hidroelectrica a semnat două contracte cu Electrica, ambele în 2010. Tabelul 4 de mai jos cuprinde principalele elemente ale fiecărui contract și modificările contractuale aduse primului contract.

  Tabelul 4 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Electrica








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul nr. 111 din 2010 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Contractul nr. 112 din 2010 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

15.

Hidroelectrica a semnat două contracte cu Electrica, ambele în 2010. Tabelul 4 de mai jos cuprinde principalele elemente ale fiecărui contract și modificările contractuale aduse primului contract.

Tabelul 4 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Electrica

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul nr. 111 din 2010

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Contractul nr. 112 din 2010

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și Electromagnetica

| 16. | Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 5 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 5 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Electromagnetica








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 8 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 9 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 10 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 11 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 12 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 13 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 14 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

16.

Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 5 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 5 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Electromagnetica

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 6

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 7

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 8

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 9

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 10

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 11

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 12

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 13

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 14

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și Energy Holding

| 17. | Contractul a fost semnat în 2004. Hidroelectrica s-a angajat inițial să preia obligația societății Energy Holding de a furniza energie electrică către S.C. ALRO S.A. Tabelul 6 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 6 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Energy Holding








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4bis | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 8 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 9 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 10 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 11 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 12 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 13 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 14 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 15 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 16 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 17 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 18 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 19 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

17.

Contractul a fost semnat în 2004. Hidroelectrica s-a angajat inițial să preia obligația societății Energy Holding de a furniza energie electrică către S.C. ALRO S.A. Tabelul 6 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 6 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Energy Holding

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4bis

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 6

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 7

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 8

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 9

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 10

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 11

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 12

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 13

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 14

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 15

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 16

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 17

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 18

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 19

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și EURO-PEC

| 18. | Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 7 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 7 –   Contractul dintre Hidroelectrica și EURO-PEC








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 8 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 9 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 10 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 11 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 12 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

18.

Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 7 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 7 –   Contractul dintre Hidroelectrica și EURO-PEC

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 6

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 7

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 8

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 9

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 10

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 11

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 12

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

Contractul dintre Hidroelectrica și Luxten Lighting

| 19. | Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 8 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

  Tabelul 8 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Luxten Lighting








  Modificări contractuale | Data semnării | Elemente principale |
| --- | --- | --- | --- |
| Contractul din 2004 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 1 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 2 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 3 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 4 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 5 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 6 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 7 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 8 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 9 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 10 | [...] | • [...] |
| Actul adițional nr. 11 | [...] | • [...] |
| Sursă: autoritățile române |

19.

Contractul a fost semnat în 2004. Tabelul 8 de mai jos cuprinde principalele caracteristici ale fiecărei modificări contractuale.

Tabelul 8 –   Contractul dintre Hidroelectrica și Luxten Lighting

Modificări contractuale

Data semnării

Elemente principale

Contractul din 2004

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 1

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 2

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 3

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 4

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 5

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 6

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 7

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 8

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 9

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 10

[...]

• [...]

Actul adițional nr. 11

[...]

• [...]

Sursă: autoritățile române

2.3.   Piața angro de energie electrică din România

| 20. | Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (5) în temeiul legislației secundare din România adoptate de autoritatea de reglementare din domeniul energetic ANRE (6) în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate pe acțiuni instituită în 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000. |
| --- | --- |

20.

Din septembrie 2000, piața angro de energie electrică din România este administrată de OPCOM S.A. (5) în temeiul legislației secundare din România adoptate de autoritatea de reglementare din domeniul energetic ANRE (6) în aplicarea Directivei europene 96/92/CE. OPCOM este o societate pe acțiuni instituită în 15 august 2000 în temeiul Hotărârii de Guvern nr. 526/2000.

| 21. | Conform descrierii proprii a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:






  — | tranzacții „pentru ziua următore”; |
| --- | --- | --- |

21.

Conform descrierii proprii a domeniului de activitate, OPCOM administrează trei tipuri principale de tranzacții cu energie electrică:

—

tranzacții „pentru ziua următore”;

| — | tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (7); și |
| --- | --- |

—

tranzacții intrazilnice (licitate la intervale de o oră) (7); și

| — | contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN). |
| --- | --- |

—

contracte bilaterale licitate – care, la rândul lor, pot fi de două tipuri: mecanisme de licitație publică (PCCB) și mecanisme de negociere continuă (PCCB-CN).

Ordinul ministrului nr. 445/2009

| 22. | În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct. |
| --- | --- |

22.

În România, consumatorii industriali au posibilitatea de a achiziționa energie electrică pe piața OPCOM sau prin contracte negociate direct. Având în vedere că majoritatea producătorilor de energie electrică sunt deținuți de către stat, România urmărește să mărească volumul de energie electrică licitată pe platforma OPCOM, care este o modalitate de comercializare mai transparentă și mai favorabilă concurenței decât contractele bilaterale negociate direct.

| 23. | În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, care îi autorizează pe reprezentanții proprii din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM. |
| --- | --- |

23.

În acest scop, în martie 2009, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri din România a emis Ordinul ministrului nr. 445/2009, care îi autorizează pe reprezentanții proprii din consiliile de administrație și din adunarea generală a acționarilor a companiilor publice de electricitate să se asigure că partea din producția de energie electrică destinată pieței angro este comercializată exclusiv pe platforma OPCOM.

| 24. | Articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 stipulează că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. Articolul 2 alineatul (1) din același ordin stipulează mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate. Articolul 4 alineatul (2) din ordin prevede sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin. |
| --- | --- |

24.

Articolul 1 alineatul (1) din Ordinul ministrului nr. 445/2009 stipulează că adunarea generală și consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate trebuie să ia decizii în acest sens până la 31 martie 2009. Conform articolului 1 alineatul (2) din același ordin, contractele bilaterale în curs de executare sunt exceptate de la această regulă. Articolul 2 alineatul (1) din același ordin stipulează mai departe că ofertele care urmează să fie făcute pe platforma OPCOM în sistemul PCCB trebuie aprobate de consiliile de administrație ale companiilor publice de electricitate. Articolul 4 alineatul (2) din ordin prevede sancțiunile aplicabile reprezentanților Ministerului Economiei care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute în acest ordin.

| 25. | În urma emiterii Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor CMBC „de achiziționare”, cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă CMBC „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o mare parte din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza contractelor bilaterale, pe termen lung, negociate direct. |
| --- | --- |

25.

În urma emiterii Ordinului ministrului nr. 445/2009, Hidroelectrica S.A. a încheiat numai două tranzacții pe platforma OPCOM, pe baza ofertelor CMBC „de achiziționare”, cu prețuri maxime. Hidroelectrica nu a depus niciodată pe platforma OPCOM o ofertă CMBC „de vânzare” cu preț minim. În prezent, o mare parte din producția sa de energie electrică destinată pieței angro este vândută pe baza contractelor bilaterale, pe termen lung, negociate direct.

3.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ROMÂNIEI

| 26. | România consideră că contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică, care fac obiectul prezentei decizii, nu implică în mod necesar ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Argumentația sa se bazează pe următoarele trei elemente principale: în primul rând, în deciziile sale de a încheia contractele, Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiile pieței; în al doilea rând, în ceea ce privește prețul OPCOM-PCCB de 166,4 RON/MWh, pe care autorul plângerii îl folosește ca referință pentru a compara prețurile negociate în contractele cu comercianții de energie electrică, acesta nu este o referință corectă pentru prețul pieței; și, în al treilea rând, rolul autorităților române în managementul societății Hidroelectrica este limitat și deciziile societății nu pot fi imputate statului român. |
| --- | --- |

26.

România consideră că contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică, care fac obiectul prezentei decizii, nu implică în mod necesar ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Argumentația sa se bazează pe următoarele trei elemente principale: în primul rând, în deciziile sale de a încheia contractele, Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiile pieței; în al doilea rând, în ceea ce privește prețul OPCOM-PCCB de 166,4 RON/MWh, pe care autorul plângerii îl folosește ca referință pentru a compara prețurile negociate în contractele cu comercianții de energie electrică, acesta nu este o referință corectă pentru prețul pieței; și, în al treilea rând, rolul autorităților române în managementul societății Hidroelectrica este limitat și deciziile societății nu pot fi imputate statului român.

Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiile pieței

| 27. | România susține că Hidroelectrica nu acționează pe baza unei liste predeterminate a prețurilor, întrucât societatea este activă atât pe piața reglementată, cât și pe cea concurențială. Pe piața reglementată, prețurile sunt stabilite de Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei (denumită în continuare „ANRE”) și Hidroelectrica trebuie să le aplice. Pe piața concurențială, Hidroelectrica negociază contracte în mod bilateral atât cu cumpărătorii, cât și cu vânzătorii și, în general, renegociază contractele o dată pe an, adaptându-le la evoluțiile pieței și la propriile condiții de performanță. |
| --- | --- |

27.

România susține că Hidroelectrica nu acționează pe baza unei liste predeterminate a prețurilor, întrucât societatea este activă atât pe piața reglementată, cât și pe cea concurențială. Pe piața reglementată, prețurile sunt stabilite de Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei (denumită în continuare „ANRE”) și Hidroelectrica trebuie să le aplice. Pe piața concurențială, Hidroelectrica negociază contracte în mod bilateral atât cu cumpărătorii, cât și cu vânzătorii și, în general, renegociază contractele o dată pe an, adaptându-le la evoluțiile pieței și la propriile condiții de performanță.

| 28. | România a explicat că, în relația sa cu comercianții de energie electrică, Hidroelectrica acționează ca un furnizor autorizat, și nu ca un producător. Acest lucru presupune că își formează un portofoliu de cantități care urmează a fi vândute, folosind resurse proprii și resurse de pe piață pentru a respecta cererea negociată în conformitate cu politica sa comercială. |
| --- | --- |

28.

România a explicat că, în relația sa cu comercianții de energie electrică, Hidroelectrica acționează ca un furnizor autorizat, și nu ca un producător. Acest lucru presupune că își formează un portofoliu de cantități care urmează a fi vândute, folosind resurse proprii și resurse de pe piață pentru a respecta cererea negociată în conformitate cu politica sa comercială.

| 29. | De asemenea, autoritățile române subliniază că este necesar să se examineze circumstanțele reale în care Hidroelectrica a negociat și a încheiat contractele. În special, se menționează că o mare parte a contractelor au fost încheiate în perioada în care piața de electricitate din România nu era încă liberalizată și ANRE încuraja un sistem de înțelegeri comerciale pe termen lung pentru a permite dezvoltarea competențelor manageriale într-o piață de electricitate prosperă. România menționează că acordurile comerciale încheiate bilateral de Hidroelectrica prevedeau un preț mai mare decât prețul de pe piața reglementată la momentul semnării. |
| --- | --- |

29.

De asemenea, autoritățile române subliniază că este necesar să se examineze circumstanțele reale în care Hidroelectrica a negociat și a încheiat contractele. În special, se menționează că o mare parte a contractelor au fost încheiate în perioada în care piața de electricitate din România nu era încă liberalizată și ANRE încuraja un sistem de înțelegeri comerciale pe termen lung pentru a permite dezvoltarea competențelor manageriale într-o piață de electricitate prosperă. România menționează că acordurile comerciale încheiate bilateral de Hidroelectrica prevedeau un preț mai mare decât prețul de pe piața reglementată la momentul semnării.

| 30. | Autoritățile române explică, totodată, că acțiunile societății Hidroelectrica erau conforme cu documentul oficial al României „Foaia de parcurs din domeniul energetic din Romania”, care făcea parte din cadrul legal adoptat în procesul de aderare la UE (8). Foaia de parcurs permitea coexistența unei piețe reglementate cu o piață concurențială. Pe piața concurențială se puteau negocia contracte bilaterale și contracte încheiate pe piața „pentru ziua următore”. |
| --- | --- |

30.

Autoritățile române explică, totodată, că acțiunile societății Hidroelectrica erau conforme cu documentul oficial al României „Foaia de parcurs din domeniul energetic din Romania”, care făcea parte din cadrul legal adoptat în procesul de aderare la UE (8). Foaia de parcurs permitea coexistența unei piețe reglementate cu o piață concurențială. Pe piața concurențială se puteau negocia contracte bilaterale și contracte încheiate pe piața „pentru ziua următore”.

| 31. | Potrivit României, contractele semnate de Hidroelectrica în 2010 au fost negociate ținându-se seama de mai multe aspecte, în special de prețul prevăzut în contract pentru anul anterior, de prețul reglementat pentru 2010, de prețul mediu de furnizare pe piața reglementată pentru consumatorii captivi pentru 2010, de costurile medii de furnizare per MWh, incluzând producția proprie și achizițiile externe, și de prețul minim de furnizare de energie electrică pe piața concurențială. |
| --- | --- |

31.

Potrivit României, contractele semnate de Hidroelectrica în 2010 au fost negociate ținându-se seama de mai multe aspecte, în special de prețul prevăzut în contract pentru anul anterior, de prețul reglementat pentru 2010, de prețul mediu de furnizare pe piața reglementată pentru consumatorii captivi pentru 2010, de costurile medii de furnizare per MWh, incluzând producția proprie și achizițiile externe, și de prețul minim de furnizare de energie electrică pe piața concurențială.

| 32. | Autoritățile române menționează că Hidroelectrica nu folosește piața OPCOM-PCCB din trei motive. În primul rând, piața centralizată împiedică modificarea contractelor după încheierea acestora, inclusiv folosirea prețurilor indexate care ar ține seama de schimbările în nivelul prețurilor generale, de costuri sau de orice alt eveniment care ar putea influența funcționarea societății. Prin urmare, încheierea de contracte pe o durată mai lungă de un an ar implica asumarea unor riscuri substanțiale de către societate, în timp ce folosirea de contracte pe termen mai lung care pot fi negociate în mod liber, dar și ajustate periodic oferă societăți Hidroelectrica un grad mai mare de flexibilitate. În al doilea rând, încheierea de contracte pe un an ar avea repercusiuni, pe de altă parte, asupra capacității societății Hidroelectrica de a accesa instrumente de creditare, întrucât, potrivit autorităților române, multe dintre acestea impun garanții, cum ar fi contracte de furnizare. În al treilea rând, contractele pe termen lung oferă societății Hidroelectrica posibilitatea de a face mai ușor prognoze în legătură cu performanțele viitoare, de exemplu în ceea ce privește nevoile bugetare. |
| --- | --- |

32.

Autoritățile române menționează că Hidroelectrica nu folosește piața OPCOM-PCCB din trei motive. În primul rând, piața centralizată împiedică modificarea contractelor după încheierea acestora, inclusiv folosirea prețurilor indexate care ar ține seama de schimbările în nivelul prețurilor generale, de costuri sau de orice alt eveniment care ar putea influența funcționarea societății. Prin urmare, încheierea de contracte pe o durată mai lungă de un an ar implica asumarea unor riscuri substanțiale de către societate, în timp ce folosirea de contracte pe termen mai lung care pot fi negociate în mod liber, dar și ajustate periodic oferă societăți Hidroelectrica un grad mai mare de flexibilitate. În al doilea rând, încheierea de contracte pe un an ar avea repercusiuni, pe de altă parte, asupra capacității societății Hidroelectrica de a accesa instrumente de creditare, întrucât, potrivit autorităților române, multe dintre acestea impun garanții, cum ar fi contracte de furnizare. În al treilea rând, contractele pe termen lung oferă societății Hidroelectrica posibilitatea de a face mai ușor prognoze în legătură cu performanțele viitoare, de exemplu în ceea ce privește nevoile bugetare.

Absența unui element de comparație

| 33. | România consideră că prețul mediu OPCOM-PCCB furnizat de autorul plângerii nu reprezintă referința corectă pentru a analiza dacă prețurile din contractele semnate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică erau nejustificat de mici. |
| --- | --- |

33.

România consideră că prețul mediu OPCOM-PCCB furnizat de autorul plângerii nu reprezintă referința corectă pentru a analiza dacă prețurile din contractele semnate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică erau nejustificat de mici.

| 34. | În primul rând, autoritățile române sugerează că nu există în realitate un preț al pieței pe piața energiei electrice din România. Prețurile pot fi folosite doar ca o referință în cadrul negocierilor. De asemenea, prețurile utilizate de autorul plângerii pentru a calcula prețul mediu OPCOM sunt preluate din secțiunea „negocieri în curs” a OPCOM-PCCB, unde au loc relativ puține tranzacții, și, prin urmare, nu pot fi considerate reprezentative pentru ansamblul pieței. |
| --- | --- |

34.

În primul rând, autoritățile române sugerează că nu există în realitate un preț al pieței pe piața energiei electrice din România. Prețurile pot fi folosite doar ca o referință în cadrul negocierilor. De asemenea, prețurile utilizate de autorul plângerii pentru a calcula prețul mediu OPCOM sunt preluate din secțiunea „negocieri în curs” a OPCOM-PCCB, unde au loc relativ puține tranzacții, și, prin urmare, nu pot fi considerate reprezentative pentru ansamblul pieței.

| 35. | În al doilea rând, România susține că fiecare tranzacție aparține unei categorii proprii și, prin urmare, nu este corectă comparația dintre acestea. Media ponderată a celor 21 de tranzacții care s-au încheiat pe platforma OPCOM-PCCB este de 149,96 RON/MWh dacă se include componenta de transport, și de 140,00 RON/MWh fără aceasta, potrivit autorităților române. Volumul total tranzacționat în 2010 a fost de 3 874 480 MWh, în care intră și o tranzacție relativ mare dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați, cu un nivel de 1 752 000 MWh. |
| --- | --- |

35.

În al doilea rând, România susține că fiecare tranzacție aparține unei categorii proprii și, prin urmare, nu este corectă comparația dintre acestea. Media ponderată a celor 21 de tranzacții care s-au încheiat pe platforma OPCOM-PCCB este de 149,96 RON/MWh dacă se include componenta de transport, și de 140,00 RON/MWh fără aceasta, potrivit autorităților române. Volumul total tranzacționat în 2010 a fost de 3 874 480 MWh, în care intră și o tranzacție relativ mare dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați, cu un nivel de 1 752 000 MWh.

Statului nu i se pot imputa deciziile societății Hidroelectrica

| 36. | România susține că contractele dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică nu sunt imputabile statului. Potrivit autorităților române, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care deține o participație de 80,06 % în cadrul societății, nu are nicio implicație în politica decizională a Hidroelectrica. Rolul statului român se limitează la participarea la adunările acționarilor, în calitate de acționar, în conformitate cu articolul 13 din statutul societății Hidroelectrica. |
| --- | --- |

36.

România susține că contractele dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică nu sunt imputabile statului. Potrivit autorităților române, Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care deține o participație de 80,06 % în cadrul societății, nu are nicio implicație în politica decizională a Hidroelectrica. Rolul statului român se limitează la participarea la adunările acționarilor, în calitate de acționar, în conformitate cu articolul 13 din statutul societății Hidroelectrica.

4.   OBSERVAȚII DIN PARTEA TERȚILOR

| 37. | Comisia a primit două contribuții nesolicitate de la reprezentanții a trei comercianți de energie electrică - Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie și Energy Holding. |
| --- | --- |

37.

Comisia a primit două contribuții nesolicitate de la reprezentanții a trei comercianți de energie electrică - Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie și Energy Holding.

| 38. | Alpiq RomIndustries și Alpiq RomEnergie au comentat natura neobișnuită a acestui caz, având în vedere că autorul plângerii este acționar al societății despre care susține că a fost folosită ca mijloc pentru acordarea de ajutoare de stat și că, în principiu, dreptul UE nu ar trebui folosit pentru a proteja interesele financiare ale unui acționar minoritar. Aceste două societăți menționează că acordurile cu Hidroelectrica au fost rezultatul unor decizii manageriale luate din considerente comerciale și că, în niciun caz, aceste contracte nu conferă un avantaj neloial celor două societăți, testul relevant fiind acela dacă Hidroelectrica a acționat la semnarea contractelor ca un vânzător pe piața privată (9). Cei doi comercianți susțin, de asemenea, că, în ipoteza în care contractele ar implica ajutor de stat, acesta s-ar încadra fără probleme în categoria ajutoarelor existente și nu ar face obiectul obligației de standstill în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

38.

Alpiq RomIndustries și Alpiq RomEnergie au comentat natura neobișnuită a acestui caz, având în vedere că autorul plângerii este acționar al societății despre care susține că a fost folosită ca mijloc pentru acordarea de ajutoare de stat și că, în principiu, dreptul UE nu ar trebui folosit pentru a proteja interesele financiare ale unui acționar minoritar. Aceste două societăți menționează că acordurile cu Hidroelectrica au fost rezultatul unor decizii manageriale luate din considerente comerciale și că, în niciun caz, aceste contracte nu conferă un avantaj neloial celor două societăți, testul relevant fiind acela dacă Hidroelectrica a acționat la semnarea contractelor ca un vânzător pe piața privată (9). Cei doi comercianți susțin, de asemenea, că, în ipoteza în care contractele ar implica ajutor de stat, acesta s-ar încadra fără probleme în categoria ajutoarelor existente și nu ar face obiectul obligației de standstill în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| 39. | Energy Holding susține că contractul său cu Hidroelectrica nu constituie ajutor de stat din două motive principale. În primul rând, autoritățile române nu au fost niciodată implicate și nu au exercitat nicio influență asupra deciziilor societății Hidroelectrica în legătură cu aceste contracte. În al doilea rând, Hidroelectrica a acționat cu fiecare ocazie în interes comercial propriu, ca investitor privat. Mai exact, atunci când a semnat un contract, s-a așteptat să obțină un profit și a asigurat un randament sporit și un risc diminuat în comparație cu următoarea alternativă. |
| --- | --- |

39.

Energy Holding susține că contractul său cu Hidroelectrica nu constituie ajutor de stat din două motive principale. În primul rând, autoritățile române nu au fost niciodată implicate și nu au exercitat nicio influență asupra deciziilor societății Hidroelectrica în legătură cu aceste contracte. În al doilea rând, Hidroelectrica a acționat cu fiecare ocazie în interes comercial propriu, ca investitor privat. Mai exact, atunci când a semnat un contract, s-a așteptat să obțină un profit și a asigurat un randament sporit și un risc diminuat în comparație cu următoarea alternativă.

| 40. | Energy Holding a prezentat un raport întocmit de firma de consultanță [...] pentru a analiza dacă prețul mediu OPCOM-PCCB utilizat de autorul plângerii este un element de referință rezonabil pentru a aprecia existența ajutorului de stat și pentru a efectua ceea ce descrie ca fiind evaluarea contractului și a condițiilor în care acesta a fost încheiat, necesară pentru aplicarea corectă a principiului investitorului privat într-o economie de piață. |
| --- | --- |

40.

Energy Holding a prezentat un raport întocmit de firma de consultanță [...] pentru a analiza dacă prețul mediu OPCOM-PCCB utilizat de autorul plângerii este un element de referință rezonabil pentru a aprecia existența ajutorului de stat și pentru a efectua ceea ce descrie ca fiind evaluarea contractului și a condițiilor în care acesta a fost încheiat, necesară pentru aplicarea corectă a principiului investitorului privat într-o economie de piață.

| 41. | Energy Holding sugerează, de asemenea, că nu există precedente relevante care să poată fi utilizate pentru a se evalua existența ajutorului de stat, având în vedere faptul că, în cazurile precedente în care Comisia a analizat contracte de energie electrică încheiate pe termen lung, a existat un element clar identificabil de ajutor de stat prevăzut în contract. |
| --- | --- |

41.

Energy Holding sugerează, de asemenea, că nu există precedente relevante care să poată fi utilizate pentru a se evalua existența ajutorului de stat, având în vedere faptul că, în cazurile precedente în care Comisia a analizat contracte de energie electrică încheiate pe termen lung, a existat un element clar identificabil de ajutor de stat prevăzut în contract.

| 42. | În legătură cu aplicarea principiului investitorului privat într-o economie de piață, Energy Holding efectuează o analiză în două etape. Mai întâi, vizează să demonstreze că Hidroelectrica era îndreptățită, la momentul semnării contractului, să aștepte un randament normal al contractului într-o perioadă rezonabilă de timp. În al doilea rând, analizează caracteristicile acordului contractual, luate individual, pentru a stabili dacă ar putea fi considerate raționale din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

42.

În legătură cu aplicarea principiului investitorului privat într-o economie de piață, Energy Holding efectuează o analiză în două etape. Mai întâi, vizează să demonstreze că Hidroelectrica era îndreptățită, la momentul semnării contractului, să aștepte un randament normal al contractului într-o perioadă rezonabilă de timp. În al doilea rând, analizează caracteristicile acordului contractual, luate individual, pentru a stabili dacă ar putea fi considerate raționale din punct de vedere economic.

| 43. | În cadrul primei etape a analizei, [...] a calculat valoarea actualizată netă (denumită în continuare „VAN”) a contractului folosind două metodologii diferite: analiza rentabilității marginale și cea a rentabilității costurilor complet alocate. În cazul ambelor metodologii, analiza ține seama de costurile, prețul și volumele cunoscute la momentul semnării contractului. În cazul analizei profitabilității/rentabilității marginale s-a avut în vedere doar o parte din costurile marginale de producție ale societății Hidroelectrica, toate celelalte investiții fiind considerate nerecuperabile. În cazul analizei rentabilității costurilor complet alocate s-a luat în calcul o parte din costurile totale de producție ale societății, presupunându-se că investițiile în active sunt nerecuperabile, dar că este nevoie de efectuarea unor investiții pentru a menține societatea în stare de funcționare. Rata de actualizare folosită în calcularea VAN reprezintă costurile de capital ale societății Hidroelectrica, în special costul mediu ponderat al capitalului (denumit în continuare „CMPC”) și a fost calculată a fi [...] pentru perioada 2003-2013 și [...] pentru perioada 2010-2018. |
| --- | --- |

43.

În cadrul primei etape a analizei, [...] a calculat valoarea actualizată netă (denumită în continuare „VAN”) a contractului folosind două metodologii diferite: analiza rentabilității marginale și cea a rentabilității costurilor complet alocate. În cazul ambelor metodologii, analiza ține seama de costurile, prețul și volumele cunoscute la momentul semnării contractului. În cazul analizei profitabilității/rentabilității marginale s-a avut în vedere doar o parte din costurile marginale de producție ale societății Hidroelectrica, toate celelalte investiții fiind considerate nerecuperabile. În cazul analizei rentabilității costurilor complet alocate s-a luat în calcul o parte din costurile totale de producție ale societății, presupunându-se că investițiile în active sunt nerecuperabile, dar că este nevoie de efectuarea unor investiții pentru a menține societatea în stare de funcționare. Rata de actualizare folosită în calcularea VAN reprezintă costurile de capital ale societății Hidroelectrica, în special costul mediu ponderat al capitalului (denumit în continuare „CMPC”) și a fost calculată a fi [...] pentru perioada 2003-2013 și [...] pentru perioada 2010-2018.

| 44. | [...] estimează că VAN previzionată a contractului dintre Hidroelectrica și Energy Holding este cea menționată în tabelul 9 de mai jos.

  Tabelul 9 –   VAN estimată a contractelor dintre Hidroelectrica și Energy Holding (în milioane de RON)








  Metodologie | 2004-2013 | 2010-2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Analiza rentabilității marginale | [...] | [...] |
| Analiza rentabilității costurilor complet alocate | [...] | [...] |
| Sursă: observațiile depuse la Comisie de Energy Holding |

44.

[...] estimează că VAN previzionată a contractului dintre Hidroelectrica și Energy Holding este cea menționată în tabelul 9 de mai jos.

Tabelul 9 –   VAN estimată a contractelor dintre Hidroelectrica și Energy Holding (în milioane de RON)

Metodologie

2004-2013

2010-2018

Analiza rentabilității marginale

[...]

[...]

Analiza rentabilității costurilor complet alocate

[...]

[...]

Sursă: observațiile depuse la Comisie de Energy Holding

| 45. | De asemenea, [...] a estimat profitabilitatea/rentabilitatea contractului în funcție de rata internă de rentabilitate (denumită în continuare „RIR”) și în special de RIR trunchiată. Această metodologie ține seama de valoarea activelor în diferite momente și calculează rata rentabilității în intervalele de timp specificate. [...] estimează că RIR trunchiată a acordului contractual dintre hidroelectrica și Energy Holding este de [...]. |
| --- | --- |

45.

De asemenea, [...] a estimat profitabilitatea/rentabilitatea contractului în funcție de rata internă de rentabilitate (denumită în continuare „RIR”) și în special de RIR trunchiată. Această metodologie ține seama de valoarea activelor în diferite momente și calculează rata rentabilității în intervalele de timp specificate. [...] estimează că RIR trunchiată a acordului contractual dintre hidroelectrica și Energy Holding este de [...].

| 46. | În cadrul celei de-a doua etape a analizei, Energy Holding susține că durata mai mare a contractului cu Hidroelectrica era esențială pentru a garanta reducerea riscului comercial și că a facilitat finanțarea operațiunilor societății. Contractul oferea și un prag minim al prețului pentru serviciile Hidroelectrica, ceea ce însemna siguranța unor fluxuri de lichidități. În final, clauzele privind plata în avans incluse în contract asigurau faptul că Hidroelectrica făcea de fapt economii în materie de costuri de capital circulant și de costuri potențiale de colectare. |
| --- | --- |

46.

În cadrul celei de-a doua etape a analizei, Energy Holding susține că durata mai mare a contractului cu Hidroelectrica era esențială pentru a garanta reducerea riscului comercial și că a facilitat finanțarea operațiunilor societății. Contractul oferea și un prag minim al prețului pentru serviciile Hidroelectrica, ceea ce însemna siguranța unor fluxuri de lichidități. În final, clauzele privind plata în avans incluse în contract asigurau faptul că Hidroelectrica făcea de fapt economii în materie de costuri de capital circulant și de costuri potențiale de colectare.

| 47. | [...] a estimat că beneficiile suplimentare descrise în paragraful anterior corespundeau volumurilor de venit subliniate în tabelul 10 de mai jos.

  Tabelul 10 –   Beneficii suplimentare estimate care decurg din contractul dintre Hidroelectrica și Energy Holding (mii de RON)








  Metodologie | 2004-2013 | 2010-2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Risc comercial redus | [...] | [...] |
| Protecție în caz de scădere a prețurilor | [...] | [...] |
| Clauze privind plata în avans | [...] | [...] |
| Sursă: observațiile depuse la Comisie de Energy Holding |

47.

[...] a estimat că beneficiile suplimentare descrise în paragraful anterior corespundeau volumurilor de venit subliniate în tabelul 10 de mai jos.

Tabelul 10 –   Beneficii suplimentare estimate care decurg din contractul dintre Hidroelectrica și Energy Holding (mii de RON)

Metodologie

2004-2013

2010-2018

Risc comercial redus

[...]

[...]

Protecție în caz de scădere a prețurilor

[...]

[...]

Clauze privind plata în avans

[...]

[...]

Sursă: observațiile depuse la Comisie de Energy Holding

| 48. | Energy Holding este de părere, de asemenea, că nivelul costurilor de renunțare la căutarea altor oportunități pe piață este scăzut. Raționamentul se întemeiază pe caracteristicile opțiunilor aflate la dispoziția societății Hidroelectrica în momentul încheierii contractului cu Energy Holding. Pe piața reglementată, Hidroelectrica nu ar fi putut vinde cantitățile pe care le-a vândut societății Energy Holding, iar prețul ar fi fost mai mic. Pe de altă parte, piața OCCPOM-PCCB nu era disponibilă atunci când Hidroelectrica a semnat contractul, iar în momentul când această piață a fost disponibilă, începând din decembrie 2005, Hidroelectrica ar fi fost nevoită să vândă cantități mai mici, la prețuri reduse și să își asume riscuri mai mari din cauza naturii relativ inflexibile a contractelor de pe acea piață. În special, după cum subliniază autoritățile române, ofertele depuse pe piața OPCOM-PCCB nu pot fi modificate și trebuie să includă clauze standard, inclusiv clauze privind furnizarea și cantități fixe, care nu pot fi negociate ulterior. |
| --- | --- |

48.

Energy Holding este de părere, de asemenea, că nivelul costurilor de renunțare la căutarea altor oportunități pe piață este scăzut. Raționamentul se întemeiază pe caracteristicile opțiunilor aflate la dispoziția societății Hidroelectrica în momentul încheierii contractului cu Energy Holding. Pe piața reglementată, Hidroelectrica nu ar fi putut vinde cantitățile pe care le-a vândut societății Energy Holding, iar prețul ar fi fost mai mic. Pe de altă parte, piața OCCPOM-PCCB nu era disponibilă atunci când Hidroelectrica a semnat contractul, iar în momentul când această piață a fost disponibilă, începând din decembrie 2005, Hidroelectrica ar fi fost nevoită să vândă cantități mai mici, la prețuri reduse și să își asume riscuri mai mari din cauza naturii relativ inflexibile a contractelor de pe acea piață. În special, după cum subliniază autoritățile române, ofertele depuse pe piața OPCOM-PCCB nu pot fi modificate și trebuie să includă clauze standard, inclusiv clauze privind furnizarea și cantități fixe, care nu pot fi negociate ulterior.

| 49. | Energy Holding susține că piața „pentru ziua următore”, o platformă de tranzacționare unde se negociază vânzarea și cumpărarea de servicii standardizate pentru următoarea zi calendaristică, nu reprezenta o alternativă adecvată la încheierea de contracte bilaterale pe termen lung, întrucât se folosește în principal pentru tranzacționarea capacităților excedentare pe termen scurt și, prin urmare, presupune un grad ridicat de volatilitate pentru vânzători. De asemenea, nu s-a considerat fezabilă exportarea acestor volume de energie electrică, din cauza capacității de interconectare limitate a infrastructurii energetice a României. |
| --- | --- |

49.

Energy Holding susține că piața „pentru ziua următore”, o platformă de tranzacționare unde se negociază vânzarea și cumpărarea de servicii standardizate pentru următoarea zi calendaristică, nu reprezenta o alternativă adecvată la încheierea de contracte bilaterale pe termen lung, întrucât se folosește în principal pentru tranzacționarea capacităților excedentare pe termen scurt și, prin urmare, presupune un grad ridicat de volatilitate pentru vânzători. De asemenea, nu s-a considerat fezabilă exportarea acestor volume de energie electrică, din cauza capacității de interconectare limitate a infrastructurii energetice a României.

| 50. | Comparând valoarea estimată totală a contractului, pe baza calculelor VAN și a beneficiilor suplimentare descrise anterior, cu valoarea estimată a oportunităților de pe piețele alternative în cadrul unor combinații de trei piețe potențiale, în special comparând vânzările pe piața reglementată cu vânzările pe piața OPCO-PCCB, Energy Holding concluzionează că alegerea oportunităților de pe piețele alternative ar fi avut drept rezultat o pierdere a veniturilor totale între [...] RON și [...] RON în perioada 2004-2013 și între [...] RON și [...] RON în perioada 2010-2018. |
| --- | --- |

50.

Comparând valoarea estimată totală a contractului, pe baza calculelor VAN și a beneficiilor suplimentare descrise anterior, cu valoarea estimată a oportunităților de pe piețele alternative în cadrul unor combinații de trei piețe potențiale, în special comparând vânzările pe piața reglementată cu vânzările pe piața OPCO-PCCB, Energy Holding concluzionează că alegerea oportunităților de pe piețele alternative ar fi avut drept rezultat o pierdere a veniturilor totale între [...] RON și [...] RON în perioada 2004-2013 și între [...] RON și [...] RON în perioada 2010-2018.

| 51. | Pe baza acestei analize, Energy Holding concluzionează că Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat într-o economie de piață atunci când a încheiat contractul cu furnizorul de energie electrică. |
| --- | --- |

51.

Pe baza acestei analize, Energy Holding concluzionează că Hidroelectrica a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat într-o economie de piață atunci când a încheiat contractul cu furnizorul de energie electrică.

5.   EVALUARE

| 52. | În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române și de potențialii beneficiari ai ajutorului, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu comercianții de energie electrică poate fi vorba de un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului determină reducerea unor cheltuieli de exploatare, care ar fi trebuit să fie suportate în întregime de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul. |
| --- | --- |

52.

În urma examinării informațiilor și argumentelor furnizate până în prezent de autoritățile române și de potențialii beneficiari ai ajutorului, Comisia nu poate disipa îndoielile serioase pe care le are cu privire la faptul că în cazul contractelor încheiate cu comercianții de energie electrică poate fi vorba de un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât acordarea ajutorului determină reducerea unor cheltuieli de exploatare, care ar fi trebuit să fie suportate în întregime de beneficiari, fără să se urmărească atingerea vreunui obiectiv specific de interes comun, Comisia are îndoieli în legătură cu compatibilitatea unui astfel de ajutor cu tratatul.

| 53. | Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele opt contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

53.

Indiciile privind existența ajutorului de stat în cele opt contracte și îndoielile cu privire la compatibilitatea acestui potențial ajutor cu piața internă sunt explicate în cele ce urmează.

5.1.   Competența de revizuire a contractelor încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 și a modificărilor succesive aduse acestora

| 54. | O chestiune preliminară care trebuie abordată este dacă Comisia are competența de a revizui ajutoarele implicate de contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, data aderării României la UE. În argumentația prezentată până acum, România nu a contestat direct competența de revizuire a Comisiei, însă Alpiq RomEnergie și Alpiq RomIndustries au susținut că, dacă se constată că există, ajutorul ar trebui considerat ajutor existent. |
| --- | --- |

54.

O chestiune preliminară care trebuie abordată este dacă Comisia are competența de a revizui ajutoarele implicate de contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, data aderării României la UE. În argumentația prezentată până acum, România nu a contestat direct competența de revizuire a Comisiei, însă Alpiq RomEnergie și Alpiq RomIndustries au susținut că, dacă se constată că există, ajutorul ar trebui considerat ajutor existent.

| 55. | Întrebarea care se pune este, așadar, dacă contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 (inclusiv modificările succesive aduse acestora) ar trebui clasificate drept „ajutoare existente” sau „ajutoare noi”, astfel cum se prevede la articolul 108 din TFUE și în regulamentul de procedură (10). |
| --- | --- |

55.

Întrebarea care se pune este, așadar, dacă contractele încheiate înainte de 1 ianuarie 2007 (inclusiv modificările succesive aduse acestora) ar trebui clasificate drept „ajutoare existente” sau „ajutoare noi”, astfel cum se prevede la articolul 108 din TFUE și în regulamentul de procedură (10).

| 56. | Anexa V la Actul de aderare a Bulgariei și României din 2005 (11), întemeiată pe articolul 22 din același act de aderare, cuprinde dispoziții speciale care derogă de la articolul 1 din regulamentul de procedură. La punctul 2.1. din Anexa V, în special, se prevede după cum urmează (excepție făcând sectorul transporturilor și activitățile legate de producție, prelucrare sau comercializare a produselor menționate în Anexa I la Tratatul CE):

  „Următoarele scheme de ajutor și ajutorul individual implementate într-un nou stat membru înainte de data aderării și aplicabile și după această dată se consideră după aderare ca ajutor existent în înțelesul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:







  (a) | măsuri de ajutor implementate înainte de 10 decembrie 1994; |
| --- | --- | --- |

56.

Anexa V la Actul de aderare a Bulgariei și României din 2005 (11), întemeiată pe articolul 22 din același act de aderare, cuprinde dispoziții speciale care derogă de la articolul 1 din regulamentul de procedură. La punctul 2.1. din Anexa V, în special, se prevede după cum urmează (excepție făcând sectorul transporturilor și activitățile legate de producție, prelucrare sau comercializare a produselor menționate în Anexa I la Tratatul CE):

„Următoarele scheme de ajutor și ajutorul individual implementate într-un nou stat membru înainte de data aderării și aplicabile și după această dată se consideră după aderare ca ajutor existent în înțelesul articolului 88 alineatul (1) din Tratatul CE:

(a)

măsuri de ajutor implementate înainte de 10 decembrie 1994;

| (b) | măsuri de ajutor enumerate în apendicele la prezenta anexă; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de ajutor enumerate în apendicele la prezenta anexă;

| (c) | măsuri de ajutor care, înainte de data aderării, au fost evaluate de autoritatea de control al ajutorului de stat din noul stat membru și considerate compatibile cu acquis-ul și față de care Comisia nu a ridicat nici o obiecție în temeiul unor rezerve serioase privind compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

măsuri de ajutor care, înainte de data aderării, au fost evaluate de autoritatea de control al ajutorului de stat din noul stat membru și considerate compatibile cu acquis-ul și față de care Comisia nu a ridicat nici o obiecție în temeiul unor rezerve serioase privind compatibilitatea măsurii cu piața comună, în conformitate cu procedura stabilită la alineatul (2).

Toate măsurile aplicabile și după data aderării care constituie ajutor de stat și care nu îndeplinesc condițiile stabilite mai sus sunt considerate drept un ajutor nou după aderare în scopul aplicării articolului 88 alineatul (3) din Tratatul CE.”

| 57. | Astfel, dispozițiile speciale susmenționate vizează măsurile de ajutor, indiferent dacă intră în categoria schemelor de ajutor sau în cea a ajutoarelor individuale, care au fost puse în aplicare înainte de data aderării (1 ianuarie 2007) și sunt încă aplicabile după această dată. Prin urmare, domeniul de aplicare al acestei dispoziții se determină prin efectuarea unui test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența acestei dispoziții, măsurile puse în practică înainte de aderare trebuie, în primul rând, să implice ajutoare de stat și, în al doilea rând, să fie aplicabile după aderare. Noțiunea de „aplicabil după data aderării” este prin urmare crucială în acest test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența dispozițiilor punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V, măsurile de ajutor trebuie să implice ajutoare de stat și nu numai să fi fost puse în practică (adoptate) înainte de data aderării, ci și să fie „aplicabile după data aderării”. |
| --- | --- |

57.

Astfel, dispozițiile speciale susmenționate vizează măsurile de ajutor, indiferent dacă intră în categoria schemelor de ajutor sau în cea a ajutoarelor individuale, care au fost puse în aplicare înainte de data aderării (1 ianuarie 2007) și sunt încă aplicabile după această dată. Prin urmare, domeniul de aplicare al acestei dispoziții se determină prin efectuarea unui test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența acestei dispoziții, măsurile puse în practică înainte de aderare trebuie, în primul rând, să implice ajutoare de stat și, în al doilea rând, să fie aplicabile după aderare. Noțiunea de „aplicabil după data aderării” este prin urmare crucială în acest test dublu condiționat: pentru a intra sub incidența dispozițiilor punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V, măsurile de ajutor trebuie să implice ajutoare de stat și nu numai să fi fost puse în practică (adoptate) înainte de data aderării, ci și să fie „aplicabile după data aderării”.

| 58. | Într-o serie de decizii recente privind ajutorul acordat înainte de aderare în noile state membre, Comisia a inclus în interpretarea noțiunii de „aplicabil după data aderării” atât schemele de ajutor, cât și ajutoarele individuale care fie nu sunt limitate în timp, fie nu specifică gradul de răspundere la care este expus statul (12). Mai precis, au fost considerate „aplicabile după aderare” formulele de indicare a factorilor ce trebuie luați în considerare în viitoarele calcule, care fie au determinat o dependență a sumelor de comportamentul beneficiarului, fie au condus la suportarea de către statul membru a tuturor riscurilor economice (13). |
| --- | --- |

58.

Într-o serie de decizii recente privind ajutorul acordat înainte de aderare în noile state membre, Comisia a inclus în interpretarea noțiunii de „aplicabil după data aderării” atât schemele de ajutor, cât și ajutoarele individuale care fie nu sunt limitate în timp, fie nu specifică gradul de răspundere la care este expus statul (12). Mai precis, au fost considerate „aplicabile după aderare” formulele de indicare a factorilor ce trebuie luați în considerare în viitoarele calcule, care fie au determinat o dependență a sumelor de comportamentul beneficiarului, fie au condus la suportarea de către statul membru a tuturor riscurilor economice (13).

| 59. | Ținând seama de faptul că contractele - și versiunile modificate ale acestora – continuă să se aplice și după aderarea României la UE, Comisia este de părere că măsurile care fac obiectul analizei îndeplinesc condiția legată de „aplicabilitate după aderare” a testului prin care se identifică măsurile care implică ajutoare noi. |
| --- | --- |

59.

Ținând seama de faptul că contractele - și versiunile modificate ale acestora – continuă să se aplice și după aderarea României la UE, Comisia este de părere că măsurile care fac obiectul analizei îndeplinesc condiția legată de „aplicabilitate după aderare” a testului prin care se identifică măsurile care implică ajutoare noi.

| 60. | A doua condiție a testului presupune analizarea măsurii pentru a se determina dacă implică ajutor de stat, întrucât punctul 2.1. al doilea paragraf din Anexa V vizează în special acele măsuri care s-au încadrat în categoria ajutoarelor de stat înainte de aderare dar care nu au îndeplinit criteriile menționate anterior pentru a se încadra în categoria „ajutoarelor existente”. |
| --- | --- |

60.

A doua condiție a testului presupune analizarea măsurii pentru a se determina dacă implică ajutor de stat, întrucât punctul 2.1. al doilea paragraf din Anexa V vizează în special acele măsuri care s-au încadrat în categoria ajutoarelor de stat înainte de aderare dar care nu au îndeplinit criteriile menționate anterior pentru a se încadra în categoria „ajutoarelor existente”.

| 61. | După cum se explică în secțiunea 4.2 de mai jos, Comisia consideră că contractele (și versiunile modificate ale acestora) încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică implică ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. O întrebare conexă este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare comerciant de energie electrică sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”. |
| --- | --- |

61.

După cum se explică în secțiunea 4.2 de mai jos, Comisia consideră că contractele (și versiunile modificate ale acestora) încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică implică ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. O întrebare conexă este dacă contractele și modificările succesive aduse acestora pot fi considerate făcând parte din același acord dintre Hidroelectrica și fiecare comerciant de energie electrică sau dacă fiecare modificare succesivă trebuie interpretată ca reprezentând un contract separat, ceea ce ar implica o modificare de fond a contractului și ar conduce la reanalizarea contractului în cauză din perspectiva unui „ajutor nou”.

| 62. | Contractele inițiale încheiate cu fiecare comerciant erau similare ca natură și formă și permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice elemente ale acordului. Prin urmare, chiar și elementele cele mai importante ale contractelor, respectiv prețul și cantitățile, puteau fi, și chiar au fost, modificate în mod periodic. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an și un anumit comerciant, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau fixate separat, în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial. |
| --- | --- |

62.

Contractele inițiale încheiate cu fiecare comerciant erau similare ca natură și formă și permiteau părților să negocieze în mod periodic și să modifice elemente ale acordului. Prin urmare, chiar și elementele cele mai importante ale contractelor, respectiv prețul și cantitățile, puteau fi, și chiar au fost, modificate în mod periodic. De asemenea, deși se convenea asupra unei cantități pentru un anumit an și un anumit comerciant, plata corespundea, de fapt, cantităților livrate efectiv producătorului industrial, conform uzanțelor specifice contractelor de prestări de servicii. Prețurile și cantitățile erau fixate separat, în ceea ce părțile au numit „anexe” la contractul inițial.

| 63. | Opinia preliminară a Comisiei este aceea că fiecare contract cu comercianții de energie electrică, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract. |
| --- | --- |

63.

Opinia preliminară a Comisiei este aceea că fiecare contract cu comercianții de energie electrică, împreună cu modificările succesive aduse acestuia, reprezintă un acord unic, căruia nu i s-au adus modificări de fond, având în vedere că contractul inițial poate fi interpretat ca un „contract-cadru”, pe baza căruia au avut loc mai multe negocieri ulterioare pentru a stabili și/sau a detalia diferitele elemente definite în contract.

| 64. | Ținând seama de cele de mai sus, Comisia emite opinia preliminară că ajutoarele acordate pe baza contractelor (și a modificărilor succesive aduse acestora) analizate în prezenta decizie, încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, și care nu îndeplinesc condițiile de la punctul 2.1 al doilea paragraf din Anexa V ar trebui considerate „ajutoare noi” de la data aderării României la UE, și anume de la 1 ianuarie 2007. În ceea ce privește contractele cu Alpiq RomEnergie și Electrica, fiind încheiate în 2008, respectiv în 2010, trebuie să se considere că acestea au implicat un potențial ajutor nou prin definiție. Se remarcă faptul că ajutorul a fost acordat prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill care derivă din articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

64.

Ținând seama de cele de mai sus, Comisia emite opinia preliminară că ajutoarele acordate pe baza contractelor (și a modificărilor succesive aduse acestora) analizate în prezenta decizie, încheiate înainte de 1 ianuarie 2007, și care nu îndeplinesc condițiile de la punctul 2.1 al doilea paragraf din Anexa V ar trebui considerate „ajutoare noi” de la data aderării României la UE, și anume de la 1 ianuarie 2007. În ceea ce privește contractele cu Alpiq RomEnergie și Electrica, fiind încheiate în 2008, respectiv în 2010, trebuie să se considere că acestea au implicat un potențial ajutor nou prin definiție. Se remarcă faptul că ajutorul a fost acordat prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill care derivă din articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

| 65. | Judiciozitatea acestei abordări pare să fie confirmată de hotărârea pronunțată recent de Tribunal cu privire la ajutorul de stat în contractele de achiziționare a energiei electrice încheiate pe termen lung în Ungaria (14). Hotărârea Tribunalului susmenționată indică necesitatea efectuării de către Comisie a două analize distincte, dar legate între ele: în primul rând, stabilirea comportamentului corect de referință al operatorilor de piață în contextul specific care face obiectul investigației; în al doilea rând, analizarea perioadei de timp care, pentru România, ar trebui să înceapă din momentul aderării sale, indiferent dacă ajutorul a fost pus în aplicare înainte de această dată. |
| --- | --- |

65.

Judiciozitatea acestei abordări pare să fie confirmată de hotărârea pronunțată recent de Tribunal cu privire la ajutorul de stat în contractele de achiziționare a energiei electrice încheiate pe termen lung în Ungaria (14). Hotărârea Tribunalului susmenționată indică necesitatea efectuării de către Comisie a două analize distincte, dar legate între ele: în primul rând, stabilirea comportamentului corect de referință al operatorilor de piață în contextul specific care face obiectul investigației; în al doilea rând, analizarea perioadei de timp care, pentru România, ar trebui să înceapă din momentul aderării sale, indiferent dacă ajutorul a fost pus în aplicare înainte de această dată.

| 66. | Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării sau de la 1 ianuarie 2007 în cazul în care modificarea este anterioară acestei date (și să antreneze obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (15). |
| --- | --- |

66.

Cu toate acestea, în acest stadiu, nu se poate exclude ipoteza ca, pe baza unei analize și a unor probe suplimentare, Comisia să ajungă la concluzia că fiecare modificare a contractelor constituie o „modificare de fond” și, prin urmare, implică „ajutor nou”, de la data modificării sau de la 1 ianuarie 2007 în cazul în care modificarea este anterioară acestei date (și să antreneze obligația de notificare) în conformitate cu Regulamentul de procedură (15).

5.2.   Existența ajutorului

| 67. | Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, posibila denaturare a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează. |
| --- | --- |

67.

Pentru a stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, ar trebui să se stabilească dacă sunt îndeplinite cele patru criterii cumulative prevăzute în această dispoziție a tratatului pentru identificarea existenței unui ajutor de stat, și anume transferul resurselor de stat, avantajul selectiv, posibila denaturare a concurenței și efectele asupra comerțului intracomunitar. Aceste criterii sunt examinate pe rând în cele ce urmează.

5.2.1.   Resursele de stat

| 68. | Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță. |
| --- | --- |

68.

Unul dintre criteriile prin care se poate stabili dacă o anumită măsură implică un ajutor este recurgerea la resursele de stat. Criteriul „resurselor de stat” include nu numai acordarea de resurse de către autoritățile publice, ci și venitul la care statul renunță.

| 69. | Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu comercianții de energie electrică, Hidroelectrica a vândut clienților săi energie electrică la prețuri mai mici decât cele care ar fi putut fi obținute pe piață. |
| --- | --- |

69.

Pe baza informațiilor pe care le deține până în prezent Comisia, prin încheierea contractelor cu comercianții de energie electrică, Hidroelectrica a vândut clienților săi energie electrică la prețuri mai mici decât cele care ar fi putut fi obținute pe piață.

| 70. | Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a pierdut o parte din profitul pe care l-ar fi putut obține din aceste contracte. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat. |
| --- | --- |

70.

Prin urmare, se pare că Hidroelectrica a pierdut o parte din profitul pe care l-ar fi putut obține din aceste contracte. Dacă profitul unei întreprinderi este o resursă pentru proprietarii săi, pierderea unui profit suplimentar și realist este o pierdere de resurse pentru aceștia. Întrucât Hidroelectrica este deținută în proporție de până la 80,06 % de către statul român, prin Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, măsurile în cauză par să implice o pierdere de venituri pentru stat.

| 71. | Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (16). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât statul se pare că exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care statul român a renunțat intră în categoria resurselor de stat. |
| --- | --- |

71.

Mai mult, conform unei jurisprudențe constante, resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență de control, intră de asemenea în categoria „resurselor de stat”, în măsura în care aceste resurse „rămân în permanență sub controlul public și deci la dispoziția autorităților naționale competente” (16). În conformitate cu această jurisprudență, întrucât statul se pare că exercită un control asupra întreprinderii Hidroelectrica S.A., totalitatea veniturilor potențiale la care statul român a renunțat intră în categoria resurselor de stat.

| 72. | Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților controlate de stat precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat. Contrar celor prezentate Comisiei de către întreprinderile grupului Alpiq, scopul investigației nu este acela de a proteja interesul sau dividendele unui acționar minoritar. |
| --- | --- |

72.

Faptul că acționarii minoritari privați ai societăților controlate de stat precum Hidroelectrica ar putea, la rândul lor, să sufere pierderi de venit ca urmare a unor acțiuni sau contracte dezavantajoase nu are nicio legătură cu evaluarea ajutorului de stat. Contrar celor prezentate Comisiei de către întreprinderile grupului Alpiq, scopul investigației nu este acela de a proteja interesul sau dividendele unui acționar minoritar.

5.2.2.   Imputabilitatea statului

| 73. | Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă deciziile pe baza cărora s-au înregistrat pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (17), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (18), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:






  — | faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale; |
| --- | --- | --- |

73.

Un aspect separat care trebuie cercetat în contextul analizării criteriului resurselor de stat este dacă pierderea de venituri survenită ca urmare a unui contract dezavantajos este de asemenea atribuibilă statului, adică dacă deciziile pe baza cărora s-au înregistrat pierderile respective sunt imputabile statului. După cum reiese din hotărârea Curții pronunțată în cauza Stardust Marine (17), pentru a stabili dacă o anumită măsură este imputabilă statului se pot utiliza fie indicatori „organici” sau „structurali”, fie indicii că statul a fost implicat în procesul decizional care a condus la adoptarea măsurii concrete sau că este improbabil să nu fi participat la acest proces. În aceeași hotărâre (18), Curtea a stabilit un set neexhaustiv de posibili indicatori ai imputabilității statului, precum:

—

faptul că întreprinderea prin intermediul căreia a fost acordat ajutorul a trebuit să țină seama de directivele emise de organele guvernamentale;

| — | integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

—

integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice;

| — | natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați; |
| --- | --- |

—

natura activităților întreprinderii și desfășurarea acestora pe piață în condiții normale de concurență, cu operatori privați;

| — | statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale); |
| --- | --- |

—

statutul juridic al întreprinderii (drept public sau dreptul comun al societăților comerciale);

| — | intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și |
| --- | --- |

—

intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; și

| — | orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune. |
| --- | --- |

—

orice alt indiciu care să evidențieze, în cazul concret, o implicare a autorităților publice sau improbabilitatea neimplicării acestora în adoptarea unei măsuri, având în vedere, de asemenea, amploarea acestei măsuri, conținutul său ori condițiile pe care le presupune.

| 74. | În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului. |
| --- | --- |

74.

În opinia Comisiei, există indicii că contractele încheiate cu comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse acestora sunt imputabile statului și că Hidroelectrica nu a încheiat aceste contracte numai din considerente de optimizare a profitului.

| 75. | Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % în cadrul societății Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (19), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare. |
| --- | --- |

75.

Statul român deține, prin intermediul Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, un pachet majoritar de 80,06 % în cadrul societății Hidroelectrica. În dreptul european, această cotă ridicată de participație constituie în sine un indiciu că autoritățile publice exercită o influență dominantă asupra societății. Conform articolului 2 din Directiva privind transparența (19), se presupune că există o influență dominantă a autorităților publice atunci când acestea dețin majoritatea capitalului subscris al întreprinderii respective, controlează majoritatea voturilor aferente acțiunilor emise de întreprindere sau pot numi mai mult de jumătate din membrii organului de administrație, de conducere sau de supraveghere al întreprinderii. Criteriile prevăzute la articolul 2 din Directiva privind transparența nu sunt cumulative. În cazul societății Hidroelectrica, se pare totuși că sunt îndeplinite cel puțin primele două dintre aceste criterii non-cumulative de presupunere a unei influențe dominante a statului, iar în această fază nu se poate exclude posibilitatea ca și cel de al treilea criteriu să fie îndeplinit, deși acest aspect trebuie examinat în continuare în cadrul unei proceduri oficiale de investigare.

| 76. | Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului. |
| --- | --- |

76.

Într-adevăr, dată fiind cota sa ridicată de participație la capitalul societății (80,06 %), statul deține, de asemenea, o majoritate confortabilă de voturi în Adunarea generală. Conform articolului 11 alineatul (1) din statutul societății, fiecare acțiune nominală dă dreptul la un vot în Adunarea generală a acționarilor. La articolul 13 alineatul (1) din același statut se prevede că statul este reprezentat în Adunarea generală de către reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri, care sunt numiți și revocați prin ordin al ministrului.

| 77. | Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai Consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile Consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele Consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele Consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi. |
| --- | --- |

77.

Din statutul societății nu reiese modul în care sunt numiți cei 7 membri ai Consiliului de administrație al întreprinderii Hidroelectrica [articolul 18 alineatul (1) din statut], însă, conform practicilor uzuale în mediul de afaceri, aceștia ar trebui numiți astfel încât să reprezinte în mod proporțional participațiile acționarilor majoritari și minoritari. Această interpretare este susținută și de faptul că în Ordinul ministrului nr. 445/2009 se vorbește de „reprezentanți ai Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri” în consiliile de administrație. Deciziile Consiliului de administrație sunt luate cu majoritatea simplă a voturilor celor prezenți [articolul 18 alineatul (10) din statut] și sunt valabile dacă sunt prezenți cel puțin 2/3 dintre membrii consiliului. Dacă membrii Consiliului de administrație reprezintă proporțional participația statului la societate, majoritatea necesară pentru votarea deciziilor nu ar trebui să fie dificil de întrunit. În plus, președintele Consiliului de administrație are un vot decisiv în cazul egalității de voturi. Președintele Consiliului de administrație este desemnat de Adunarea generală a acționarilor, în care Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri deține o majoritate confortabilă de voturi.

| 78. | România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, Consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective. |
| --- | --- |

78.

România susține că contractele nu sunt imputabile statului deoarece, conform statutului societății, încheierea de contracte este atribuția exclusivă a directorului general, Consiliul de administrație neavând atribuții în acest sens. Cu toate acestea, dispozițiile statutare menționate mai sus par să indice cel puțin că este improbabil ca Ministerul Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri să nu fi fost implicat în procesul decizional al societății în ce privește încheierea de contracte între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și modificările succesive aduse contractelor respective.

| 79. | Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din Consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății. Acest lucru înseamnă că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile luate de societate. |
| --- | --- |

79.

Ar mai trebui adăugat că, prin Ordinul ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din consiliile de administrație ale societăților publice de electricitate din România, printre care se numără și Hidroelectrica, sunt însărcinați să se asigure că, începând cu 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro este tranzacționată exclusiv pe platforma OPCOM. Dacă, conform Ordinului ministrului nr. 445/2009, reprezentanții Ministerului Economiei din Consiliul de administrație al întreprinderii Hidroelectrica au competența de a asigura respectarea acestei obligații, se poate deduce că aceștia dețin într-adevăr controlul asupra practicilor de contractare ale societății. Acest lucru înseamnă că statul trebuie considerat ca având influență asupra procesului decizional al societății Hidroelectrica și ca fiind implicat în deciziile luate de societate.

| 80. | Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu comercianții de energie electrică și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului. |
| --- | --- |

80.

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia este de părere, în această fază, că decizia întreprinderii Hidroelectrica de a încheia contractele în cauză cu comercianții de energie electrică și de a aduce modificări succesive acestor contracte este imputabilă statului.

5.2.3.   Avantajul economic selectiv

| 81. | Prin argumentele prezentate de autoritățile române, Alpiq Group și Energy Holding în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit comercianților de energie electrică prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru aceștia mai avantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, se intenționează, în principal, să se demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării și că acestea au fost profitabile pentru Hidroelectrica. Potrivit acestor argumente, comercianții de energie electrică, Alpiq Group și Energy Holding, în special, nu au obținut, așadar, niciun avantaj necuvenit din contractele respective. |
| --- | --- |

81.

Prin argumentele prezentate de autoritățile române, Alpiq Group și Energy Holding în legătură cu avantajul economic pe care Hidroelectrica se pare că l-a oferit comercianților de energie electrică prin încheierea unor contracte ale căror condiții au fost pentru aceștia mai avantajoase decât s-ar fi putut prevedea în mod rezonabil, se intenționează, în principal, să se demonstreze că la încheierea respectivelor contracte și a modificărilor succesive aduse acestora au fost respectate condițiile pieței valabile în momentul semnării și că acestea au fost profitabile pentru Hidroelectrica. Potrivit acestor argumente, comercianții de energie electrică, Alpiq Group și Energy Holding, în special, nu au obținut, așadar, niciun avantaj necuvenit din contractele respective.

| 82. | Ca o remarcă generală preliminară, obținerea de profituri pentru Hidroelectrica nu este testul juridic adecvat prin care să se stabilească dacă comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit din contractele în chestiune și din modificările succesive aduse acestora. Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (20). În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat aceleași contracte în condiții similare. Efectul pe care contractele și modificările succesive aduse acestora îl au asupra rentabilității societății Hidroelectrica nu este relevant, deoarece o societate privată ar alege și optimizarea profitului, nu doar asigurarea unui nivel minim al acestuia. În orice caz, simplul fapt că Hidroelectrica a realizat un profit nu este concludent pentru a stabili că comercianții de energie electrică nu au obținut niciun avantaj necuvenit în legătură cu aceleași tranzacții. |
| --- | --- |

82.

Ca o remarcă generală preliminară, obținerea de profituri pentru Hidroelectrica nu este testul juridic adecvat prin care să se stabilească dacă comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit din contractele în chestiune și din modificările succesive aduse acestora. Conform jurisprudenței, testul prin care se stabilește dacă o anumită tranzacție ar putea implica un avantaj necuvenit pentru una dintre părți este să se demonstreze dacă tranzacția ar fi fost încheiată pe piață în condiții similare din perspectiva părții respective (testul investitorului privat) (20). În cazul dat, întrebarea relevantă este, prin urmare, dacă o întreprindere aflată în poziția societății Hidroelectrica ar fi încheiat aceleași contracte în condiții similare. Efectul pe care contractele și modificările succesive aduse acestora îl au asupra rentabilității societății Hidroelectrica nu este relevant, deoarece o societate privată ar alege și optimizarea profitului, nu doar asigurarea unui nivel minim al acestuia. În orice caz, simplul fapt că Hidroelectrica a realizat un profit nu este concludent pentru a stabili că comercianții de energie electrică nu au obținut niciun avantaj necuvenit în legătură cu aceleași tranzacții.

| 83. | Referitor la analiza efectuată de Energy Holding asupra câștigurilor totale pe care Hidroelectrica le-ar fi obținut din contractul semnat cu comerciantul de energie electrică, Comisia observă că, după calculele efectuate chiar de Energy Holding, rezultatul evaluării comparative a valorilor contractuale pe baza VAN a contractului, a valorii estimate a beneficiilor suplimentare și a valorii strategiilor alternative de vânzare depinde într-o măsură relativ mare de valoarea estimată a beneficiilor suplimentare. Dificil de tradus în termeni monetari și, prin definiție, bazate pe ipoteze sunt, în special, valoarea riscului comercial redus, valoarea protecției în caz de scădere a prețurilor și valoarea clauzelor privind plata în avans. De asemenea, modificarea acestor ipoteze poate determina diferențe relativ mari în rezultatul final. |
| --- | --- |

83.

Referitor la analiza efectuată de Energy Holding asupra câștigurilor totale pe care Hidroelectrica le-ar fi obținut din contractul semnat cu comerciantul de energie electrică, Comisia observă că, după calculele efectuate chiar de Energy Holding, rezultatul evaluării comparative a valorilor contractuale pe baza VAN a contractului, a valorii estimate a beneficiilor suplimentare și a valorii strategiilor alternative de vânzare depinde într-o măsură relativ mare de valoarea estimată a beneficiilor suplimentare. Dificil de tradus în termeni monetari și, prin definiție, bazate pe ipoteze sunt, în special, valoarea riscului comercial redus, valoarea protecției în caz de scădere a prețurilor și valoarea clauzelor privind plata în avans. De asemenea, modificarea acestor ipoteze poate determina diferențe relativ mari în rezultatul final.

| 84. | Deși nu intenționează, în această etapă, să pună în dubiu detaliile ipotezelor, Comisia observă că unele dintre acestea ar putea da naștere unor îndoieli. Mai precis, referința utilizată pentru calcularea valorii riscului comercial redus a fost valoarea de piață a costului mediu ponderat al capitalului („CMPC de piață”), și nu valoarea contractuală a acestui cost („CMPC contractual”). Energy Holding este de părere că diferența de [...] dintre cele două valori reprezintă riscul suplimentar pe care Hidroelectrica l-ar fi suportat dacă nu ar fi semnat contractul cu comerciantul de energie electrică. Cu toate acestea, la calcularea „WACC de piață” s-a ținut seama, printre altele, de o ofertă de creditare făcută în 2005 de o bancă comercială. Comisiei nu îi este clar dacă această tranzacție din 2005 este relevantă pentru determinarea condițiilor de piață valabile în momentul semnării contractului dintre Hidroelectrica și Energy Holding în 2004. |
| --- | --- |

84.

Deși nu intenționează, în această etapă, să pună în dubiu detaliile ipotezelor, Comisia observă că unele dintre acestea ar putea da naștere unor îndoieli. Mai precis, referința utilizată pentru calcularea valorii riscului comercial redus a fost valoarea de piață a costului mediu ponderat al capitalului („CMPC de piață”), și nu valoarea contractuală a acestui cost („CMPC contractual”). Energy Holding este de părere că diferența de [...] dintre cele două valori reprezintă riscul suplimentar pe care Hidroelectrica l-ar fi suportat dacă nu ar fi semnat contractul cu comerciantul de energie electrică. Cu toate acestea, la calcularea „WACC de piață” s-a ținut seama, printre altele, de o ofertă de creditare făcută în 2005 de o bancă comercială. Comisiei nu îi este clar dacă această tranzacție din 2005 este relevantă pentru determinarea condițiilor de piață valabile în momentul semnării contractului dintre Hidroelectrica și Energy Holding în 2004.

| 85. | De asemenea, în cadrul metodologiei utilizate pentru estimarea protecției în cazul scăderii prețurilor se pornește de la premisa că nu s-ar fi ivit alte oportunități de vânzare la prețuri identice sau mai mari. De fapt, ar părea rezonabil să se presupună că prețul de vânzare a energiei electrice stabilit de Hidroelectrica urmează condițiile pieței, deci că are ca referință prețul la energia electrică vândută de concurenții întreprinderii Hidroelectrica. Această energie electrică este produsă deseori prin intermediul tehnologiilor alternative, care în cele mai multe cazuri depind de materii prime mai scumpe, materii al căror preț poate prezenta o tendință ascendentă. Nu este deloc clar, așadar, dacă Hidroelectrica s-a confruntat vreodată cu riscul material al scăderii prețurilor, fie în cadrul contractului semnat, fie în alte scenarii. În consecință, nu pare logic să se cuantifice și să se ia în considerare un profit rezultat din caracteristici contractuale menite, pe cât se pare, să protejeze împotriva unui risc care nici măcar nu este clar dacă a existat vreodată. |
| --- | --- |

85.

De asemenea, în cadrul metodologiei utilizate pentru estimarea protecției în cazul scăderii prețurilor se pornește de la premisa că nu s-ar fi ivit alte oportunități de vânzare la prețuri identice sau mai mari. De fapt, ar părea rezonabil să se presupună că prețul de vânzare a energiei electrice stabilit de Hidroelectrica urmează condițiile pieței, deci că are ca referință prețul la energia electrică vândută de concurenții întreprinderii Hidroelectrica. Această energie electrică este produsă deseori prin intermediul tehnologiilor alternative, care în cele mai multe cazuri depind de materii prime mai scumpe, materii al căror preț poate prezenta o tendință ascendentă. Nu este deloc clar, așadar, dacă Hidroelectrica s-a confruntat vreodată cu riscul material al scăderii prețurilor, fie în cadrul contractului semnat, fie în alte scenarii. În consecință, nu pare logic să se cuantifice și să se ia în considerare un profit rezultat din caracteristici contractuale menite, pe cât se pare, să protejeze împotriva unui risc care nici măcar nu este clar dacă a existat vreodată.

| 86. | În fine, valoarea clauzelor contractuale privind plata în avans este estimată pe baza ipotezei că Hidroelectrica a obținut un avantaj din plățile în avans efectuate de comercianții de energie electrică. Deși este limpede că încasarea în avans poate prezenta un avantaj față de încasarea la o dată ulterioară, nu este întru totul clar că acest avantaj este echivalent cu costurile evitate ale unui împrumut pe termen scurt. Nevoile financiare ale societății Hidroelectrica și, în special, capitalul său circulant sunt determinate în primul rând de profilul veniturilor, și nu de profilul cheltuielilor sale. Nu este evident că Hidroelectrica avea, de fapt, nevoie de un împrumut pe termen scurt, oricare ar fi fost perioada, pe durata contractului, ceea ce pare să sugereze că valoarea estimată ar putea reprezenta o exagerare a profitului real pe care l-ar fi obținut Hidroelectrica. |
| --- | --- |

86.

În fine, valoarea clauzelor contractuale privind plata în avans este estimată pe baza ipotezei că Hidroelectrica a obținut un avantaj din plățile în avans efectuate de comercianții de energie electrică. Deși este limpede că încasarea în avans poate prezenta un avantaj față de încasarea la o dată ulterioară, nu este întru totul clar că acest avantaj este echivalent cu costurile evitate ale unui împrumut pe termen scurt. Nevoile financiare ale societății Hidroelectrica și, în special, capitalul său circulant sunt determinate în primul rând de profilul veniturilor, și nu de profilul cheltuielilor sale. Nu este evident că Hidroelectrica avea, de fapt, nevoie de un împrumut pe termen scurt, oricare ar fi fost perioada, pe durata contractului, ceea ce pare să sugereze că valoarea estimată ar putea reprezenta o exagerare a profitului real pe care l-ar fi obținut Hidroelectrica.

| 87. | Comisia constată că, chiar și fără a examina ipotezele care stau la baza calculării VAN, dacă se elimină estimările referitoare la valoarea beneficiilor suplimentare aferente contractului cu Hidroelectrica, valoarea totală a contractului poate deveni mai mică decât valoarea nișelor alternative de piață într-unul din mixurile de marketing luate în considerare și numai într-o măsură marginală mai mare într-un alt mix, după cum reiese din calculele efectuate chiar de Energy Holding pentru perioada 2004-2013. Acest lucru pare cu greu să sugereze că contractul a fost avantajos pentru Hidroelectrica în condițiile declarate și în afara oricărei îndoieli rezonabile. |
| --- | --- |

87.

Comisia constată că, chiar și fără a examina ipotezele care stau la baza calculării VAN, dacă se elimină estimările referitoare la valoarea beneficiilor suplimentare aferente contractului cu Hidroelectrica, valoarea totală a contractului poate deveni mai mică decât valoarea nișelor alternative de piață într-unul din mixurile de marketing luate în considerare și numai într-o măsură marginală mai mare într-un alt mix, după cum reiese din calculele efectuate chiar de Energy Holding pentru perioada 2004-2013. Acest lucru pare cu greu să sugereze că contractul a fost avantajos pentru Hidroelectrica în condițiile declarate și în afara oricărei îndoieli rezonabile.

| 88. | Din informațiile disponibile, cu excepția celor furnizate de Energy Holding, nu reiese clar avantajul economic necuvenit care se pare că a fost obținut de către comercianții de energie electrică din contractele încheiate cu Hidroelectrica. Comisia observă însă că, dacă se urmează raționamentul autorului plângerii, se pare că există diferențe semnificative între prețurile pe care comercianții de energie electrică au fost în măsură să le plătească pentru a cumpăra energie de la Hidroelectrica și prețurile (mari) la energia electrică predominante pe piața OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

88.

Din informațiile disponibile, cu excepția celor furnizate de Energy Holding, nu reiese clar avantajul economic necuvenit care se pare că a fost obținut de către comercianții de energie electrică din contractele încheiate cu Hidroelectrica. Comisia observă însă că, dacă se urmează raționamentul autorului plângerii, se pare că există diferențe semnificative între prețurile pe care comercianții de energie electrică au fost în măsură să le plătească pentru a cumpăra energie de la Hidroelectrica și prețurile (mari) la energia electrică predominante pe piața OPCOM-PCCB.

| 89. | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 11 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării. |
| --- | --- |

89.

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisia înțelege că diferențele dintre prețurile stabilite în contratele între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB, pe de altă parte, au fost cele prezentate în tabelul 11 de mai jos, atât cât avea cunoștință Comisia în momentul redactării.

| 90. | Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractului, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate. |
| --- | --- |

90.

Comisia recunoaște că asigurarea unei acuratețe depline a datelor prezentate în tabel este îngreunată de natura complexă a contractului, de caracterul incomplet al informațiilor disponibile pentru câteva dintre contracte, precum și faptul că este neclar în ce moment au fost introduse anumite modificări de preț în actele adiționale aferente contractelor. De exemplu, pe câteva dintre modificările succesive aduse contractelor nu este trecută data la care au fost semnate.

| 91. | Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România, la începutul procesului de liberalizare. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora.

  Tabelul 11 –   Diferențele dintre prețurile stabilite în contractele dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și prețurile medii pe platforma OPCOM-PCCB, exprimate în EUR și RON
   (21) | Contract with | Price | Diff. vs. OPCOM Price | Proportion of OPCOM Price |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RON/MWh | EUR/MWh | RON | EUR | % |
| 2010 | Alpiq RomEnergie | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Alpiq RomIndustries | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 35.05 | EFT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electromagnetica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 149.88 | Energy Holding | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EURO-PEC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luxten Lighting | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | Alpiq RomEnergie | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Alpiq RomIndustries | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 37.55 | EFT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electromagnetica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 159.20 | Energy Holding | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EURO-PEC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luxten Lighting | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | Alpiq RomEnergie | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Alpiq RomIndustries | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 52.43 | EFT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electromagnetica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 193.15 | Energy Holding | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EURO-PEC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luxten Lighting | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | Alpiq RomEnergie | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Alpiq RomIndustries | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 52.51 | EFT | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electrica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Electromagnetica | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Average OPCOM-PCCB Price (RON) 175.26 | Energy Holding | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EURO-PEC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Luxten Lighting | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE. |

91.

Lipsa datei de semnare poate indica o problemă cu părțile contractante respective sau o problemă de mai mare anvergură, legată de practicile de afaceri de pe piața energiei electrice din România, la începutul procesului de liberalizare. Este clar însă că natura imprecisă a procedurilor interne de raportare nu ajută prea mult la disiparea îndoielilor pe care Comisia le are cu privire la motivele exacte din spatele argumentelor și la logica de piață a acestora.

Tabelul 11 –   Diferențele dintre prețurile stabilite în contractele dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și prețurile medii pe platforma OPCOM-PCCB, exprimate în EUR și RON
   (21)

Contract with

Price

Diff. vs. OPCOM Price

Proportion of OPCOM Price

RON/MWh

EUR/MWh

RON

EUR

%

2010

Alpiq RomEnergie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Alpiq RomIndustries

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 35.05

EFT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electromagnetica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 149.88

Energy Holding

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EURO-PEC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luxten Lighting

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

Alpiq RomEnergie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Alpiq RomIndustries

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 37.55

EFT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electromagnetica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 159.20

Energy Holding

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EURO-PEC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luxten Lighting

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

Alpiq RomEnergie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Alpiq RomIndustries

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 52.43

EFT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electromagnetica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 193.15

Energy Holding

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EURO-PEC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luxten Lighting

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

Alpiq RomEnergie

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Alpiq RomIndustries

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (EUR) 52.51

EFT

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electrica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Electromagnetica

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Average OPCOM-PCCB Price (RON) 175.26

Energy Holding

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EURO-PEC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Luxten Lighting

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

| 92. | Din tabelul 11 rezultă că prețurile pe care le-a convenit Hidroelectrica în contractele cu cei opt comercianți de energie electrică și în modificările succesive aduse acestora erau cu între 20 % și 60 % mai mici decât prețurile predominante de pe bursa OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

92.

Din tabelul 11 rezultă că prețurile pe care le-a convenit Hidroelectrica în contractele cu cei opt comercianți de energie electrică și în modificările succesive aduse acestora erau cu între 20 % și 60 % mai mici decât prețurile predominante de pe bursa OPCOM-PCCB.

| 93. | Tarifele preferențiale analizate pentru energia electrică au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din clauzele privind prețul ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, care este posibil să fi fost avantajoase pentru aceștia din urmă, în măsura în care acestora li s-a furnizat energie electrică la tarife preferențiale începând din 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

93.

Tarifele preferențiale analizate pentru energia electrică au o natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. Într-adevăr, ajutorul potențial rezultă din clauzele privind prețul ale relațiilor contractuale dintre Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, care este posibil să fi fost avantajoase pentru aceștia din urmă, în măsura în care acestora li s-a furnizat energie electrică la tarife preferențiale începând din 1 ianuarie 2007.

| 94. | Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. În opinia preliminară pe care Comisia se vede, așadar, nevoită să o adopte, comercianții de energie electrică s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri reduse la energia electrică, stabilite în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora. |
| --- | --- |

94.

Pe baza considerațiilor de mai sus și a informațiilor furnizate de autoritățile române, Comisiei îi este greu să înțeleagă logica diferențelor importante dintre prețurile stabilite în contratele încheiate între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică, pe de o parte, și prețul predominant pe piața OPCOM-PCCB pentru aceleași perioade, pe de altă parte. În opinia preliminară pe care Comisia se vede, așadar, nevoită să o adopte, comercianții de energie electrică s-au bucurat de un avantaj sub forma unor prețuri reduse la energia electrică, stabilite în contractele încheiate cu Hidroelectrica și în modificările succesive aduse acestora.

| 95. | Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței. |
| --- | --- |

95.

Comisia invită România să furnizeze lămuriri suplimentare cu privire la motivele care se află în spatele contractelor sau al alegerilor făcute de părțile acestor contracte, ținând seama de contextul predominant al pieței.

5.2.4.   Denaturarea concurenței

| 96. | Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens. |
| --- | --- |

96.

Pentru ca măsura respectivă să constituie ajutor de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, aceasta trebuie să denatureze concurența sau să constituie o amenințare în acest sens.

| 97. | Întrucât comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit sub forma unui preț preferențial (mai mic) pentru furnizarea de energie electrică de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. În special, comercianții de energie electrică s-ar fi putut afla în poziția de a obține un beneficiu necuvenit din prețurile reduse, întrucât ar fi putut fie să practice prețuri de revânzare mai mici și, deci, să câștige cote de piață, fie să își sporească profitul datorită costurilor mai reduse ale factorilor de producție. |
| --- | --- |

97.

Întrucât comercianții de energie electrică au obținut un avantaj necuvenit sub forma unui preț preferențial (mai mic) pentru furnizarea de energie electrică de către Hidroelectrica, efectele denaturante asupra concurenței ar trebui să fie notabile. În special, comercianții de energie electrică s-ar fi putut afla în poziția de a obține un beneficiu necuvenit din prețurile reduse, întrucât ar fi putut fie să practice prețuri de revânzare mai mici și, deci, să câștige cote de piață, fie să își sporească profitul datorită costurilor mai reduse ale factorilor de producție.

5.2.5.   Efectele asupra schimburilor comerciale intra-UE

| 98. | Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (22). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (23). |
| --- | --- |

98.

Instanțele UE au susținut în mod constant că, atunci când ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care se află în concurență pe piața intra-UE, trebuie să se considere că acestea din urmă sunt afectate de ajutorul respectiv (22). Mai mult, un ajutor poate fi de așa natură încât să afecteze comerțul dintre statele membre și să denatureze concurența chiar dacă întreprinderea beneficiară, care se află în concurență cu întreprinderi din alte state membre, nu participă ea însăși la activități transfrontaliere. Atunci când un stat membru acordă un ajutor unei întreprinderi, oferta internă poate fi menținută sau sporită, consecința fiind că șansele întreprinderilor stabilite în alte state membre de a-și oferi serviciile pe piața acelui stat membru sunt diminuate (23).

| 99. | Întrucât o serie de societăți din UE ar fi putut fi interesate în furnizarea de energie către comercianții de energie electrică, contractele sunt de natură a afecta și schimburile comerciale intra-UE. De asemenea, dată fiind natura supra-națională a pieței UE de energie electrică, denaturarea concurenței cauzată de acordarea de ajutoare de stat ilegale este susceptibilă să aibă un impact asupra schimburilor comerciale din UE. |
| --- | --- |

99.

Întrucât o serie de societăți din UE ar fi putut fi interesate în furnizarea de energie către comercianții de energie electrică, contractele sunt de natură a afecta și schimburile comerciale intra-UE. De asemenea, dată fiind natura supra-națională a pieței UE de energie electrică, denaturarea concurenței cauzată de acordarea de ajutoare de stat ilegale este susceptibilă să aibă un impact asupra schimburilor comerciale din UE.

| 100. | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE aferente măsurilor în cauză sunt de natură să aibă un impact asupra schimburilor comerciale intra-UE. |
| --- | --- |

100.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutoarele de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE aferente măsurilor în cauză sunt de natură să aibă un impact asupra schimburilor comerciale intra-UE.

5.3.   Potențialii beneficiari ai măsurii

| 101. | După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutoarelor acordate începând cu 1 ianuarie 2007 în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt comercianții de energie electrică prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus. |
| --- | --- |

101.

După cum s-a precizat mai sus și pe baza informațiilor disponibile până în prezent, se pare că potențialii beneficiari ai ajutoarelor acordate începând cu 1 ianuarie 2007 în virtutea contractelor semnate cu Hidroelectrica și a modificărilor succesive aduse acestora sunt comercianții de energie electrică prezentați la secțiunea 2.2 de mai sus.

5.4.   Ajutoare ilegale

| 102. | În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, care sunt aplicabile măsurilor care se încadrează în categoria „ajutoarelor noi” în temeiul punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V la Tratatul de aderare. |
| --- | --- |

102.

În cazul de față, tarifele preferențiale pentru energia electrică analizate au fost acordate prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, care sunt aplicabile măsurilor care se încadrează în categoria „ajutoarelor noi” în temeiul punctului 2.1. al doilea paragraf din Anexa V la Tratatul de aderare.

| 103. | Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialele ajutoare de stat acordate comercianților de energie electrică descriși mai sus, la secțiunea 2.2, după 1 ianuarie 2007 sub forma unor tarife preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutoarelor de stat ilegale. |
| --- | --- |

103.

Astfel, Comisia consideră, în această fază, că potențialele ajutoare de stat acordate comercianților de energie electrică descriși mai sus, la secțiunea 2.2, după 1 ianuarie 2007 sub forma unor tarife preferențiale pentru energia electrică, se încadrează în categoria ajutoarelor de stat ilegale.

5.5.   Compatibilitatea cu piața internă

| 104. | Comisia este în prezent de părere că, întrucât diminuează cheltuielile pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu tratatul. |
| --- | --- |

104.

Comisia este în prezent de părere că, întrucât diminuează cheltuielile pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din bugetul propriu, măsurile ar constitui un ajutor de exploatare care nu poate fi considerat compatibil cu tratatul.

| 105. | Ajutorul potențial nu pare să urmărească obținerea vreunui obiectiv specific în afară de diminuarea cheltuielilor pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din buget. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (24) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (25), nu este aplicabil măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

105.

Ajutorul potențial nu pare să urmărească obținerea vreunui obiectiv specific în afară de diminuarea cheltuielilor pe care beneficiarii ar trebui să le suporte în mod normal din buget. Comisia este de părere, în această fază, că niciunul dintre obiectivele urmărite de celelalte norme privind ajutoarele de stat, de exemplu, Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru protecția mediului (24) sau Cadrul comunitar pentru ajutorul de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (25), nu este aplicabil măsurilor în cauză.

| 106. | În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (26). |
| --- | --- |

106.

În final, Comisa reamintește faptul că, potrivit jurisprudenței instanțelor Uniunii, ajutorul de exploatare, cu alte cuvinte, ajutorul menit să scutească o întreprindere de cheltuielile pe care în mod normal ar fi trebuit să le suporte în gestionarea curentă sau în cadrul activităților obișnuite, nu intră, în principiu, sub incidența articolului 107 alineatul (3) din TFUE, întrucât efectul acestui ajutor este, în principiu, acela de a denatura concurența în sectoarele în care este acordat, fără a fi totuși capabil, prin însăși natura sa, să atingă vreunul dintre obiectivele stabilite în dispozițiilor derogatorii ale articolului 107 alineatul (3) din TFUE (26).

| 107. | Ca atare, este improbabil ca ajutoarele potențiale să fie considerate a fi conforme cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE. |
| --- | --- |

107.

Ca atare, este improbabil ca ajutoarele potențiale să fie considerate a fi conforme cu tratatul în temeiul oricărui set de norme specifice aplicabile diferitelor tipuri de ajutoare din UE.

6.   CONCLUZIE

| 108. | Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor comercianți după 1 ianuarie 2007 constituie ajutoare de stat ilegale, care nu par să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

108.

Pe baza informațiilor disponibile în această etapă, Comisia are îndoieli serioase cu privire la contractele încheiate între Hidroelectrica și comercianții de energie electrică și analizate în prezenta decizie, concluzia sa preliminară fiind că tarifele preferențiale pentru energie electrică acordate acestor comercianți după 1 ianuarie 2007 constituie ajutoare de stat ilegale, care nu par să îndeplinească niciuna dintre condițiile necesare pentru a fi declarate compatibile cu piața internă.

Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia, acționând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, solicită României să își transmită observațiile și să furnizeze toate informațiile care ar putea fi de ajutor pentru evaluarea măsurilor, în termen de o lună de la data primirii acestei scrisori. Comisia le solicită autorităților din țara dumneavoastră să trimită fără întârziere o copie a acestei scrisori potențialilor beneficiari ai ajutorului.

Comisia dorește să îi reamintească României că articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene are un efect suspensiv și atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că toate ajutoarele ilegale pot fi recuperate de la beneficiar.”

---

(1)  Ärisaladus.

1

(2)  Mai exact, prețul mediu a fost calculat de autorul plângerii ca media ponderată a tuturor tranzacțiilor care au avut loc pe piața de schimb liberă pentru tranzacțiile bilaterale în 2010, cu excepția tranzacției dintre Hidroelectrica și ArcelorMittal Galați.

2

(3)  Mai multe informații despre această societate sunt disponibile la www.hidroelectrica.ro.

3

(4)  informații confidențiale

4

Sursă: autoritățile române

Sursă

(5)  Mai multe informații privind organizarea și funcționarea OPCOM sunt disponibile la www.opcom.ro.

5

(6)  Mai multe informații privind autoritatea română de reglementare în domeniul energetic ANRE sunt disponibile la www.anre.ro.

6

(7)  Conform informațiilor disponibile pe site-ul OPCOM (www.opcom.ro), în această etapă nu este clar dacă acest tip de tranzacții diferă, în ceea ce privește conținutul, de tranzacțiile pentru ziua următoare în forma în care sunt derulate în prezent.

7

(8)  Hotărârea nr. 890 din 29 iulie 2003 a Guvernului României, Monitorul Oficial nr. 581 din 14 august 2003.

8

(9)  A se vedea cauza C 482/99, Stardust Marine, 16 mai 2002.

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE, JO L 83 din 27.3.1999, p. 1.

10

(11)  JO L 157 din 21.6.2005, p. 268.

11

(12)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei din 24.4.2007 în cazul E 12/2005, Garanție nelimitată pentru Poczta Polska, JO C 284, 27.11.2007, p. 2 și Decizia Comisiei din 18.7.2007 în cazul C 27/2004, Agrobanka, JO L 67, 11.3.2008, p. 3.

12

(13)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei din 28.1.2004 în cazul CZ 14/2003, Česka Spoŕitelna, a.s., JO C 195, 31.7.2004, p. 2 și Decizia Comisiei din 3.3.2004 în cazul CZ 58/2003 Evrobanka, a.s., JO C 115, 30.4.2004, p 40.

13

(14)  Decizia Comisiei din 4.6.2008 în cazul C 41/2005, Ungaria, ajutor de stat acordat prin intermediul unor contracte de achiziționare a energiei electrice. Hotărârea Tribunalului a fost pronunțată în cauzele conexate T-80/06 și T-182/09 la 13 februarie 2012.

14

(15)  În acest sens a se vedea concluziile avocatului general Jääskinen, prezentate la 23 septembrie 2010, în cauza C-194/09 P Alcoa Trasformazioni Srl, în special punctele 48-51. Efectul economic al modificării în cauză este cel care ar trebui să fie decisiv. Aplicând acest criteriu, se poate face distincția între modificări de fond și modificări de formă, precum și între modificări care schimbă măsura în sine și modificări care pot fi separate de măsura în cauză întrucât nu îi alterează fondul, și, prin urmare, constituie măsuri separate/suplimentare (în ceea ce privește această din urmă distincție a se vedea, de exemplu, cauzele conexate T-195/01 și T-207/01 Government of Gibraltar/Comisia, Rec., 2002, p. II-02309). Din această perspectivă, modificările care afectează elementele esențiale ale contractului, în special cele privind prețul, ar trebui, în principiu, să fie considerate modificări de fond ale contractului atât timp cât conferă un avantaj suplimentar beneficiarului.

15

(16)  A se vedea de exemplu cauza C-278/00, Grecia/Comisia, Rec., 2004, p. I-3997, punctul 50, cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397 și cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Italia și SIM 2 Multimedia/Comisia, Rec., 2003, p. I-4035, punctul 33.

16

(17)  Cauza C-482/99, Franța/Comisia, Rec., 2002, p. I-4397.

17

(18)  Idem, la punctul 55.

18

(19)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi, JO L 318,17.11.2006, p. 17.

19

(20)  A se vedea cauza T-296/97, Alitalia – Linee aeree italiane SpA/Comisia, Rec., 2000, p. II-3871, punctul 81.

20

(21)  Prețul mediu pe platforma OPCOM-PCCB a fost calculat prin împărțirea valorii totale a contractelor semnate într-un an la volumele totale tranzacționate în cursul anului respectiv, pe baza cifrelor furnizate în Raportul anual OPCOM. Ratele de schimb au fost definite pe baza ratei de schimb oficiale a BCE pentru fiecare perioadă. Rata de schimb între RON și EUR este media ratelor de schimb lunare pentru fiecare an luat în considerare, care pot fi consultate la următoarea adresă:

21

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A.

Rata de schimb între EUR și USD este rata de referință a BCE și poate fi consultată la următoarea adresă:

http://sdw.ecb.europa.eu/quickview.do?SERIES_KEY=120.EXR.A.RON.EUR.SP00.A.

Pentru fiecare an și pentru fiecare comerciant de energie electrică s-a folosit prețul relevant specificat în contract sau într-unul dintre actele adiționale ale contractului respectiv. În situațiile în care prețul pentru un anumit an nu era precizat, s-a folosit prețul implicit din perioada precedentă. Pentru situația în care un preț a fost modificat în cursul unui anumit an, s-a calculat media ponderată a celor două prețuri, folosindu-se ca ponderi numărul de luni de valabilitate a fiecăruia dintre prețuri. Se presupune că prețurile se achită lunar și fără reduceri în cazul plății anticipate.

Sursă: autoritățile române; Raportul OPCOM pentru anul 2010; BCE.

Sursă

(22)  A se vedea, de exemplu, cauzele C-310/99, Republica Italiană/Comisia, Rec., 2002, p. I-2289, punctul 84 și T-55/99, Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM), Rec., 2000, p. II-03207, punctul 86.

22

(23)  Cauza C-303/88, Republica Italiană/Comisia, Rec., 1991, p. I-1433, punctul 27.

23

(24)  JO C 82, 1.4.2008, p. 1.

24

(25)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

25

(26)  Cauza C-156/98, Germania/Comisia, Rec., 2000, p. I-6857, punctul 30; cauza T-459/93, Siemens SA/Comisia, Rec., 1995, p. II-1675, punctul 48; cauza T-396/08, Freistaat Sachsen und Land Sachsen-Anhalt/Comisia, Rep., 2010, p. II-0000, punctele 46-48.

26

---

| 20.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 395/72

---

RIIGIABI – PORTUGAL

Riigiabi nr SA.34764 2012/C (ex 2012/N) – PT – Abi ettevõtjale Europac Kraft Viana, S.A.

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 395/07

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 3. oktoobri 2012. aasta kirjas teatas komisjon Portugalile oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abiga ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused abimeetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: 32 2 29 61 242 |

Euroopa Komisjon

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: 32 2 29 61 242

Märkused edastatakse Portugalile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

Meetme ja investeerimisprojekti kirjeldus

Portugali ametiasutused teatasid meetmest vastavalt regionaalabi suunistele aastateks 2007–2013 (edaspidi „regionaalabi suunised”). Meetme eesmärk on edendada piirkondlikku arengut Minho-Lima piirkonnas (Põhja-Portugal), mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abi saav piirkond.

Ettevõtjale Europac Kraft Viana S.A. antud abi näol on tegemist sihtotstarbelise üksikabiga, mis ei kuulu ühegi olemasoleva abikava alla. Teatatud projektiga tahetakse optimeerida Vianas asuva tehase olemasolevat tootmisvõimsust, parandada olemasoleva toote (portoliner) omadusi ja luua võimalus kahe uue toote tootmiseks: kraftliner light-paber ja vianaliner-paber, mis aitavad ettevõtjal vastata uutele turu nõuetele. Abisaaja kuulub kontserni Europac, Papeles y Cartones de Europa S.A (kontsern Europac), kes tegutseb paberi-, kartongi- ja pakenditööstuses ning annab tööd 1 955 inimesele 30 tegevuskohas Hispaanias, Prantsusmaal ja Portugalis.

Investeerimisprojekti abikõlblikud investeerimiskulud on 87 979 889 eurot ning projektile planeeritakse 6 977 155,78 euro suurust abi, mis teeb abimääraks 7,93 %. See jääb allapoole kehtivat abi ülemmäära. Investeeringuga seotud töödega alustati 20. mail 2007 ja need lõppesid 31. detsembril 2010. Tehas hakkas täies mahus tööle 2011. aastal.

Abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamine

Hindamise praeguses etapis on olemasolevat teavet arvestades komisjonil meetme kokkusobivuse kohta regionaalabi suunistega järgmised kahtlused.

Esiteks kahtleb komisjon, kas olemasoleva tootmisvõimsuse optimeerimiseks tehtud investeeringut saab käsitada kui alginvesteeringut tootmisprotsessi põhjalikuks muutmiseks, kuna optimeerimine ja põhjalik muutmine tunduvad üksteist välistavat. Samamoodi kahtleb komisjon, kas investeeringut juba tehases toodetava krafliner-toote (portoliner) omaduste parandamisse saab käsitada alginvesteeringuna, kuna sellega ei mitmekesistata juba olemasoleva tehase tegevust uue täiendava toote näol. Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi saab heaks kiita üksnes juhul, kui tegemist on alginvesteeringuga regionaalabi suuniste punkt 34 tähenduses.

Teiseks kahtleb komisjon, kas täidetud on abi stimuleeriva mõju nõue vastavalt regionaalabi suuniste punktis 38 määratletule. Näib, et tööd projekti kallal algasid enne, kui ametiasutused olid väljastanud kinnituse.

Praeguses etapis on komisjonil suuri kahtlusi selles, 1) kas projekt kvalifitseerub täies ulatuses alginvesteeringuna ja kas 2) selle puhul on täidetud asjakohane stimuleeriva mõju nõue. Seetõttu väljendab komisjon kahtlust, kas seda meedet saab käsitada regionaalabi suuniste ja siseturuga kokkusobivana.

Asjast huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama teatatud abimeetme kohta märkuseid.

KIRJA TEKST

„A Comissão deseja informar Portugal de que, após ter examinado as informações fornecidas pelas suas autoridades sobre o auxílio acima referido, decidiu dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (a seguir designado «TFUE»).

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Por notificação eletrónica registada em 9 de maio de 2012 na Comissão (SANI 6998), as autoridades portuguesas notificaram a sua intenção de conceder um auxílio ad hoc com finalidade regional à Europac Kraft Viana S.A. (Europac) no âmbito das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013 (a seguir designadas «OAR») (1) para um projeto de investimento na região do Minho-Lima. Uma reunião de pré-notificação teve lugar em abril de 2010. |
| --- | --- |

(1)

Por notificação eletrónica registada em 9 de maio de 2012 na Comissão (SANI 6998), as autoridades portuguesas notificaram a sua intenção de conceder um auxílio ad hoc com finalidade regional à Europac Kraft Viana S.A. (Europac) no âmbito das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013 (a seguir designadas «OAR») (1) para um projeto de investimento na região do Minho-Lima. Uma reunião de pré-notificação teve lugar em abril de 2010.

| (2) | Por cartas de 26 de junho (2012/065100) e de 27 de julho de 2012 (2012/078002), a Comissão solicitou informações complementares sobre a medida acima referida, que as autoridades portuguesas apresentaram por cartas de 28 de junho (2012/070170) e de 10 de agosto de 2012 (2012/086232). |
| --- | --- |

(2)

Por cartas de 26 de junho (2012/065100) e de 27 de julho de 2012 (2012/078002), a Comissão solicitou informações complementares sobre a medida acima referida, que as autoridades portuguesas apresentaram por cartas de 28 de junho (2012/070170) e de 10 de agosto de 2012 (2012/086232).

2.   DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO

2.1.   Objetivo

| (3) | Portugal pretende promover o desenvolvimento e o emprego regionais fornecendo auxílios com finalidade regional à Europac, para a ampliação e modernização da sua fábrica de papel existente em Viana do Castelo, para melhorar a capacidade de produção atual e permitir a produção de dois novos produtos de papel. |
| --- | --- |

(3)

Portugal pretende promover o desenvolvimento e o emprego regionais fornecendo auxílios com finalidade regional à Europac, para a ampliação e modernização da sua fábrica de papel existente em Viana do Castelo, para melhorar a capacidade de produção atual e permitir a produção de dois novos produtos de papel.

2.2.   Região

| (4) | Viana do Castelo situa-se na região Minho-Lima, de Portugal, que é uma região assistida nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE com um limite máximo normal para auxílios com finalidade regional a favor de grandes empresas de 30 % em termos de equivalente-subvenção bruto (ESB), de acordo com o mapa português dos auxílios com finalidade regional para o período 2007-2013 (2). |
| --- | --- |

(4)

Viana do Castelo situa-se na região Minho-Lima, de Portugal, que é uma região assistida nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE com um limite máximo normal para auxílios com finalidade regional a favor de grandes empresas de 30 % em termos de equivalente-subvenção bruto (ESB), de acordo com o mapa português dos auxílios com finalidade regional para o período 2007-2013 (2).

2.3.   O beneficiário

| (5) | O beneficiário do auxílio, Europac Kraft Viana, S.A. (anteriormente Portucel Viana - Empresa Produtora de Papéis Industriais SA), é uma filial a 100 % da Europac Portugal SGPS, S.A., que também é totalmente detida pela Europac, Papeles y Cartones de Europa S.A. (a seguir designado Grupo Europac), que é cotada na Bolsa de Valores de Madrid. O Grupo Europac está ativo na indústria do papel, cartão e embalagens e emprega 1 955 trabalhadores em 30 instalações de produção localizadas em Espanha, França e Portugal (3). |
| --- | --- |

(5)

O beneficiário do auxílio, Europac Kraft Viana, S.A. (anteriormente Portucel Viana - Empresa Produtora de Papéis Industriais SA), é uma filial a 100 % da Europac Portugal SGPS, S.A., que também é totalmente detida pela Europac, Papeles y Cartones de Europa S.A. (a seguir designado Grupo Europac), que é cotada na Bolsa de Valores de Madrid. O Grupo Europac está ativo na indústria do papel, cartão e embalagens e emprega 1 955 trabalhadores em 30 instalações de produção localizadas em Espanha, França e Portugal (3).

| (6) | O quadro a seguir apresenta a configuração do Grupo Europac. |
| --- | --- |

(6)

O quadro a seguir apresenta a configuração do Grupo Europac.

Image

| (7) | Portugal confirmou que a Europac não é uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (4). |
| --- | --- |

(7)

Portugal confirmou que a Europac não é uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (4).

2.4.   O projeto de investimento

| (8) | O projeto visa melhorar a capacidade de produção atual da fábrica em Viana e introduzir a possibilidade de produzir dois novos produtos: papel leve portoliner (5) e papel vianaliner (ambos são tipos de papel kraftliner), o que permitirá à empresa atender às novas procuras do mercado (6). O projeto permitirá, por um lado, melhorar as características do kraftliner atualmente produzido (portoliner) e, por outro lado, responde a uma tendência significativa de procura de pesos inferiores (à qual se dará resposta com a produção de portoliner leve, um novo produto) e permitirá, também, que a unidade produza um novo papel de embalagem com características diferentes (vianaliner). |
| --- | --- |

(8)

O projeto visa melhorar a capacidade de produção atual da fábrica em Viana e introduzir a possibilidade de produzir dois novos produtos: papel leve portoliner (5) e papel vianaliner (ambos são tipos de papel kraftliner), o que permitirá à empresa atender às novas procuras do mercado (6). O projeto permitirá, por um lado, melhorar as características do kraftliner atualmente produzido (portoliner) e, por outro lado, responde a uma tendência significativa de procura de pesos inferiores (à qual se dará resposta com a produção de portoliner leve, um novo produto) e permitirá, também, que a unidade produza um novo papel de embalagem com características diferentes (vianaliner).

| (9) | O quadro a seguir apresenta a evolução da capacidade de produção e a gama de tipos de papel:









  Produto | Antes do projeto | Após o projeto |
| --- | --- | --- | --- |
| Capacidade
  (t/ano) | % | Capacidade
  (t/ano) | % |
| Portoliner | [...] (7) | [...] | [...] | [...] |
| Portoliner light | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vianaliner | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total | 295 000 | 100 | 350 000 | 100 |

(9)

O quadro a seguir apresenta a evolução da capacidade de produção e a gama de tipos de papel:

Produto

Antes do projeto

Após o projeto

Capacidade

(t/ano)

%

Capacidade

(t/ano)

%

Portoliner

[...] (7)

[...]

[...]

[...]

Portoliner light

[...]

[...]

[...]

[...]

Vianaliner

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

295 000

100

350 000

100

| (10) | O investimento previsto é composto por despesas elegíveis na compra de novas máquinas ([...], equipamentos e outros [...]). |
| --- | --- |

(10)

O investimento previsto é composto por despesas elegíveis na compra de novas máquinas ([...], equipamentos e outros [...]).

2.5.   Custos do projeto de investimento

| (11) | O projeto de investimento representa custos de investimento elegíveis de 87 979 889 EUR e deve receber um auxílio de 6 977 155,78 EUR, o que resulta numa intensidade de auxílio de 7,93 %. |
| --- | --- |

(11)

O projeto de investimento representa custos de investimento elegíveis de 87 979 889 EUR e deve receber um auxílio de 6 977 155,78 EUR, o que resulta numa intensidade de auxílio de 7,93 %.

| (12) | No quadro abaixo é apresentada uma repartição por categoria:







  Elemento de investimento | Objetivo | Valor (k€) |
| --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] | [...] |
| Investimento total | 87 979,9 |
| Fonte: Notificação |

(12)

No quadro abaixo é apresentada uma repartição por categoria:

Elemento de investimento

Objetivo

Valor (k€)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Investimento total

87 979,9

Fonte: Notificação

2.6   Financiamento do projeto

| (13) | A Europac prevê financiar o projeto utilizando recursos próprios, além dos auxílios a que se candidatou. Não estão previstas outras fontes de financiamento público. |
| --- | --- |

(13)

A Europac prevê financiar o projeto utilizando recursos próprios, além dos auxílios a que se candidatou. Não estão previstas outras fontes de financiamento público.

2.7   Contribuição para o desenvolvimento regional

| (14) | Na notificação, as autoridades portuguesas declararam que o projeto envolve a criação de aproximadamente de 10 postos de trabalho diretos e a manutenção de 305 postos de trabalho indiretos, na região. |
| --- | --- |

(14)

Na notificação, as autoridades portuguesas declararam que o projeto envolve a criação de aproximadamente de 10 postos de trabalho diretos e a manutenção de 305 postos de trabalho indiretos, na região.

| (15) | De acordo com as autoridades portuguesas, a Europac é o centro de um polo (cluster) regional muito importante e o aumento da sua capacidade tem efeito direto em muitas atividades a jusante e a montante na região, tais como atividades florestais, preparação de madeira como matéria-prima, recuperação de papel usado, produção de produtos químicos associados e exportação e importação de operações no Porto de Viana do Castelo. |
| --- | --- |

(15)

De acordo com as autoridades portuguesas, a Europac é o centro de um polo (cluster) regional muito importante e o aumento da sua capacidade tem efeito direto em muitas atividades a jusante e a montante na região, tais como atividades florestais, preparação de madeira como matéria-prima, recuperação de papel usado, produção de produtos químicos associados e exportação e importação de operações no Porto de Viana do Castelo.

2.8   Montante do auxílio

| (16) | As autoridades portuguesas tencionam conceder um auxílio com finalidade regional no montante de 6 757 608,68 EUR em termos de ESB que deve ser pago em 2012 e 2013 (através de deduções a efetuar nas declarações de IRC para os exercícios fiscais de 2011 e 2012). O quadro abaixo, fornecido pelas autoridades portuguesas, pormenoriza o programa previsto o pagamento do auxílio:






  Ano Fiscal | Auxílio Fiscal
  ESB |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 2 906 249,56 |
| 2012 - | 3 851 359,12 |
| Total | 6 757 608,68 |
| Fonte: Notificação |

(16)

As autoridades portuguesas tencionam conceder um auxílio com finalidade regional no montante de 6 757 608,68 EUR em termos de ESB que deve ser pago em 2012 e 2013 (através de deduções a efetuar nas declarações de IRC para os exercícios fiscais de 2011 e 2012). O quadro abaixo, fornecido pelas autoridades portuguesas, pormenoriza o programa previsto o pagamento do auxílio:

Ano Fiscal

Auxílio Fiscal

ESB

2011

2 906 249,56

2012 -

3 851 359,12

Total

6 757 608,68

Fonte: Notificação

| (17) | Portugal comprometeu-se a garantir que o montante máximo de auxílio e a correspondente intensidade máxima em termos de ESB (7,93 %) não serão ultrapassados, mesmo que os custos totais elegíveis indicados dos projetos de investimento viessem a ser superiores ou inferiores ao previsto. |
| --- | --- |

(17)

Portugal comprometeu-se a garantir que o montante máximo de auxílio e a correspondente intensidade máxima em termos de ESB (7,93 %) não serão ultrapassados, mesmo que os custos totais elegíveis indicados dos projetos de investimento viessem a ser superiores ou inferiores ao previsto.

| (18) | As autoridades portuguesas confirmaram que o auxílio ao projeto de investimento não pode ser cumulado com auxílios recebidos de outras fontes locais, regionais, nacionais ou da União Europeia para cobrir os mesmos custos elegíveis. |
| --- | --- |

(18)

As autoridades portuguesas confirmaram que o auxílio ao projeto de investimento não pode ser cumulado com auxílios recebidos de outras fontes locais, regionais, nacionais ou da União Europeia para cobrir os mesmos custos elegíveis.

2.9   Forma do auxílio

| (19) | O auxílio será concedido à Europac sob a forma dos seguintes benefícios fiscais:






  i) | Crédito de imposto relativamente ao Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas (IRC). O auxílio será concedido sob a forma de um crédito de imposto a deduzir de futuros pagamentos do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas. O montante deste crédito será calculado pelas autoridades portuguesas como uma percentagem do investimento elegível. O crédito de imposto poderá ser unicamente utilizado para os impostos relacionados com o projeto. |
| --- | --- | --- |

(19)

O auxílio será concedido à Europac sob a forma dos seguintes benefícios fiscais:

i)

Crédito de imposto relativamente ao Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas (IRC). O auxílio será concedido sob a forma de um crédito de imposto a deduzir de futuros pagamentos do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas. O montante deste crédito será calculado pelas autoridades portuguesas como uma percentagem do investimento elegível. O crédito de imposto poderá ser unicamente utilizado para os impostos relacionados com o projeto.

| ii) | Isenção do imposto de selo relativo a todos os atos ou contratos necessários para concluir o projeto. |
| --- | --- |

ii)

Isenção do imposto de selo relativo a todos os atos ou contratos necessários para concluir o projeto.

| (20) | Portugal confirmou que um mecanismo de controlo garante que a cumulação dos dois tipos de auxílio fiscal nunca poderá exceder os montantes máximos de auxílio conforme definidos nos contratos de investimento e de auxílio relevantes. Portanto, no total, a Europac pode receber auxílio fiscal até 6 757 608,68 EUR (ESB). |
| --- | --- |

(20)

Portugal confirmou que um mecanismo de controlo garante que a cumulação dos dois tipos de auxílio fiscal nunca poderá exceder os montantes máximos de auxílio conforme definidos nos contratos de investimento e de auxílio relevantes. Portanto, no total, a Europac pode receber auxílio fiscal até 6 757 608,68 EUR (ESB).

2.10   Outros aspetos

| (21) | A medida de auxílio ad hoc notificada prevê a concessão do crédito de imposto associado ao investimento. Permite a dedução, do montante estabelecido em conformidade com o Código Fiscal português relativamente ao Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas (artigo 83.o, n.o 1, alínea a) do Código IRC), do montante decorrente da aplicação da percentagem de intensidade máxima de auxílio até ao valor do investimento feito a partir de 2007 até 31 de dezembro de 2010. A concessão deste benefício está sujeita à aprovação formal da Comissão Europeia. |
| --- | --- |

(21)

A medida de auxílio ad hoc notificada prevê a concessão do crédito de imposto associado ao investimento. Permite a dedução, do montante estabelecido em conformidade com o Código Fiscal português relativamente ao Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas (artigo 83.o, n.o 1, alínea a) do Código IRC), do montante decorrente da aplicação da percentagem de intensidade máxima de auxílio até ao valor do investimento feito a partir de 2007 até 31 de dezembro de 2010. A concessão deste benefício está sujeita à aprovação formal da Comissão Europeia.

| (22) | Esta dedução fiscal deve ser disponibilizada ao beneficiário aquando do pagamento do IRC relativo ao exercício financeiro em que foi feita a dedução relevante para o incentivo fiscal, ou no caso em que o montante não possa ser totalmente deduzido, qualquer montante pendente pode ainda ser deduzido, nas mesmas condições, aquando da liquidação relativa aos exercícios financeiros seguintes, até ao vencimento do contrato, ou seja, 31 de dezembro de 2016. |
| --- | --- |

(22)

Esta dedução fiscal deve ser disponibilizada ao beneficiário aquando do pagamento do IRC relativo ao exercício financeiro em que foi feita a dedução relevante para o incentivo fiscal, ou no caso em que o montante não possa ser totalmente deduzido, qualquer montante pendente pode ainda ser deduzido, nas mesmas condições, aquando da liquidação relativa aos exercícios financeiros seguintes, até ao vencimento do contrato, ou seja, 31 de dezembro de 2016.

| (23) | Além disso, o auxílio é concedido na condição de o beneficiário manter os investimentos na região assistida por um período mínimo de cinco anos após a conclusão do projeto de investimento. |
| --- | --- |

(23)

Além disso, o auxílio é concedido na condição de o beneficiário manter os investimentos na região assistida por um período mínimo de cinco anos após a conclusão do projeto de investimento.

| (24) | As autoridades portuguesas confirmaram que a concessão do auxílio está sujeita à aprovação da Comissão, nomeadamente que o contrato de auxílio final só será assinado após esta aprovação. |
| --- | --- |

(24)

As autoridades portuguesas confirmaram que a concessão do auxílio está sujeita à aprovação da Comissão, nomeadamente que o contrato de auxílio final só será assinado após esta aprovação.

| (25) | As obras relativas ao projeto tiveram início em 20 de maio de 2007 e terminaram em 31 de dezembro de 2010. O funcionamento pleno foi iniciado em 2011. O beneficiário candidatou-se a incentivos fiscais em 15 de maio de 2007. |
| --- | --- |

(25)

As obras relativas ao projeto tiveram início em 20 de maio de 2007 e terminaram em 31 de dezembro de 2010. O funcionamento pleno foi iniciado em 2011. O beneficiário candidatou-se a incentivos fiscais em 15 de maio de 2007.

| (26) | As autoridades portuguesas (AICEP) (8) tinham conhecimento informal do projeto e da intenção da empresa de solicitar a assistência desde 2006, quando foram realizadas discussões informais sobre um potencial pacote de incentivos (sob os regimes de incentivos financeiros (9) e fiscais (10)). Neste contexto, não tinham sido apresentadas quaisquer candidaturas a auxílios por parte da Europac. |
| --- | --- |

(26)

As autoridades portuguesas (AICEP) (8) tinham conhecimento informal do projeto e da intenção da empresa de solicitar a assistência desde 2006, quando foram realizadas discussões informais sobre um potencial pacote de incentivos (sob os regimes de incentivos financeiros (9) e fiscais (10)). Neste contexto, não tinham sido apresentadas quaisquer candidaturas a auxílios por parte da Europac.

| (27) | Em dezembro de 2006, a AICEP indicou por mensagem de correio eletrónico enviada à Europac que, devido a restrições orçamentais, não poderia ser concedido qualquer auxílio no âmbito do regime de incentivos financeiros. De acordo com as autoridades portuguesas, a AICEP sugeriu à Europac que deveria ser apresentada uma candidatura a incentivos fiscais e indicou que apoiaria a sua preparação (11). |
| --- | --- |

(27)

Em dezembro de 2006, a AICEP indicou por mensagem de correio eletrónico enviada à Europac que, devido a restrições orçamentais, não poderia ser concedido qualquer auxílio no âmbito do regime de incentivos financeiros. De acordo com as autoridades portuguesas, a AICEP sugeriu à Europac que deveria ser apresentada uma candidatura a incentivos fiscais e indicou que apoiaria a sua preparação (11).

| (28) | Em 1 de março de 2007, realizou-se uma reunião entre o Presidente da AICEP e representantes da Europac. De acordo com a prova documental produzida pela AICEP, e apresentada pelas autoridades portuguesas, a Europac foi informada de que deveria ser apresentada uma candidatura a incentivos fiscais. No entanto, não se registou qualquer confirmação de que o auxílio seria concedido na prova documental da reunião realizada (12). |
| --- | --- |

(28)

Em 1 de março de 2007, realizou-se uma reunião entre o Presidente da AICEP e representantes da Europac. De acordo com a prova documental produzida pela AICEP, e apresentada pelas autoridades portuguesas, a Europac foi informada de que deveria ser apresentada uma candidatura a incentivos fiscais. No entanto, não se registou qualquer confirmação de que o auxílio seria concedido na prova documental da reunião realizada (12).

| (29) | Em 5 de março de 2007, o Conselho de Administração da Europac reuniu-se e decidiu investir no projeto, com base no facto de as autoridades portuguesas terem confirmado que um incentivo fiscal no montante de 8 % dos custos elegíveis totais seria concedido. De acordo com as atas da reunião do Conselho de Administração: o presidente da AICEP teria «confirmado a aprovação pelo Governo português de uma subvenção a ser concedida por meio de um benefício fiscal». [...] «o auxílio atingiria 8 % do orçamento de investimento (cerca de 90 milhões de EUR)» [...] «Foi decidido aprovar esse investimento e avançar a fim de tomar todas as medidas necessárias para a sua execução». |
| --- | --- |

(29)

Em 5 de março de 2007, o Conselho de Administração da Europac reuniu-se e decidiu investir no projeto, com base no facto de as autoridades portuguesas terem confirmado que um incentivo fiscal no montante de 8 % dos custos elegíveis totais seria concedido. De acordo com as atas da reunião do Conselho de Administração: o presidente da AICEP teria «confirmado a aprovação pelo Governo português de uma subvenção a ser concedida por meio de um benefício fiscal». [...] «o auxílio atingiria 8 % do orçamento de investimento (cerca de 90 milhões de EUR)» [...] «Foi decidido aprovar esse investimento e avançar a fim de tomar todas as medidas necessárias para a sua execução».

| (30) | Não se enviou qualquer carta de intenções de que seria concedido o auxílio, desde que autorizado pela Comissão, antes do início das obras. |
| --- | --- |

(30)

Não se enviou qualquer carta de intenções de que seria concedido o auxílio, desde que autorizado pela Comissão, antes do início das obras.

| (31) | As autoridades portuguesas não assumiram qualquer outro compromisso face à Europac no que se refere à concessão de auxílios adicionais. |
| --- | --- |

(31)

As autoridades portuguesas não assumiram qualquer outro compromisso face à Europac no que se refere à concessão de auxílios adicionais.

2.11   Disposições gerais

| (32) | As autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar à Comissão:






  — | no prazo de dois meses a contar da data de concessão do auxílio, uma cópia do contrato de auxílio assinado entre a autoridade concessionária e o beneficiário; |
| --- | --- | --- |

(32)

As autoridades portuguesas comprometeram-se a apresentar à Comissão:

—

no prazo de dois meses a contar da data de concessão do auxílio, uma cópia do contrato de auxílio assinado entre a autoridade concessionária e o beneficiário;

| — | com uma periodicidade quinquenal, com início a partir da aprovação do auxílio pela Comissão, um relatório intercalar (que inclua informações sobre os montantes de auxílio pagos, a execução do contrato de concessão de auxílio e quaisquer outros projetos de investimento iniciados no mesmo estabelecimento/unidade de produção); |
| --- | --- |

—

com uma periodicidade quinquenal, com início a partir da aprovação do auxílio pela Comissão, um relatório intercalar (que inclua informações sobre os montantes de auxílio pagos, a execução do contrato de concessão de auxílio e quaisquer outros projetos de investimento iniciados no mesmo estabelecimento/unidade de produção);

| — | no prazo de seis meses a contar da data de pagamento da última fração do auxílio, com base no calendário de pagamento notificado, um relatório final pormenorizado. |
| --- | --- |

—

no prazo de seis meses a contar da data de pagamento da última fração do auxílio, com base no calendário de pagamento notificado, um relatório final pormenorizado.

3.   AVALIAÇÃO DAS MEDIDAS

| (33) | Em conformidade com o artigo 6.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de março de 1999, que estabelece normas pormenorizadas para a aplicação do artigo 93.o do Tratado da CE (13), a decisão de dar início a um procedimento resumirá os elementos pertinentes em matéria de facto e de direito, incluirá uma apreciação preliminar da Comissão quanto à natureza de auxílio da medida proposta e indicará os elementos que suscitam dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum. |
| --- | --- |

(33)

Em conformidade com o artigo 6.o, n.o 1, do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de março de 1999, que estabelece normas pormenorizadas para a aplicação do artigo 93.o do Tratado da CE (13), a decisão de dar início a um procedimento resumirá os elementos pertinentes em matéria de facto e de direito, incluirá uma apreciação preliminar da Comissão quanto à natureza de auxílio da medida proposta e indicará os elementos que suscitam dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum.

3.1.   Existência do auxílio

| (34) | O artigo 107.o, n.o 1, do TFUE é aplicável aos auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros. |
| --- | --- |

(34)

O artigo 107.o, n.o 1, do TFUE é aplicável aos auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções, na medida em que afetem as trocas comerciais entre os Estados-Membros.

| (35) | As medidas em causa conferem à Europac uma vantagem económica em relação a outras empresas que não recebem esse auxílio, sendo, por conseguinte seletiva. Esta vantagem ameaça falsear a concorrência. Dado que o Estado não recebe impostos que não normalmente cobraria, o auxílio é concedido através de recursos estatais. Por último, e considerando que a medida diz respeito a uma empresa envolvida no comércio entre os Estados-Membros, existe um risco de que o auxílio possa afetar esse comércio. Por conseguinte, o auxílio a favor deste projeto constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107o, n.o 1, do TFUE. |
| --- | --- |

(35)

As medidas em causa conferem à Europac uma vantagem económica em relação a outras empresas que não recebem esse auxílio, sendo, por conseguinte seletiva. Esta vantagem ameaça falsear a concorrência. Dado que o Estado não recebe impostos que não normalmente cobraria, o auxílio é concedido através de recursos estatais. Por último, e considerando que a medida diz respeito a uma empresa envolvida no comércio entre os Estados-Membros, existe um risco de que o auxílio possa afetar esse comércio. Por conseguinte, o auxílio a favor deste projeto constitui um auxílio estatal na aceção do artigo 107o, n.o 1, do TFUE.

3.2.   Legalidade do auxílio

| (36) | Através da notificação do auxílio ad hoc antes de ser executado, as autoridades portuguesas respeitaram as suas obrigações nos termos do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE. |
| --- | --- |

(36)

Através da notificação do auxílio ad hoc antes de ser executado, as autoridades portuguesas respeitaram as suas obrigações nos termos do artigo 108.o, n.o 3, do TFUE.

3.3.   Compatibilidade

| (37) | Como as autoridades portuguesas afirmam que o auxílio visa promover o desenvolvimento regional, o auxílio deve ser apreciado em conformidade com as Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013 (14) (a seguir designadas «OAR»). |
| --- | --- |

(37)

Como as autoridades portuguesas afirmam que o auxílio visa promover o desenvolvimento regional, o auxílio deve ser apreciado em conformidade com as Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013 (14) (a seguir designadas «OAR»).

| (38) | A apreciação da medida relativamente ao cumprimento das diversas disposições das OAR levou a Comissão aos seguintes resultados:






  i) | A área de Viana do Castelo, na região Minho-Lima, onde o projeto é realizado, é inteiramente elegível nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE, com um limite máximo normal para auxílios com finalidade regional de 30 % em termos de ESB. |
| --- | --- | --- |

(38)

A apreciação da medida relativamente ao cumprimento das diversas disposições das OAR levou a Comissão aos seguintes resultados:

i)

A área de Viana do Castelo, na região Minho-Lima, onde o projeto é realizado, é inteiramente elegível nos termos do artigo 107.o, n.o 3, alínea a), do TFUE, com um limite máximo normal para auxílios com finalidade regional de 30 % em termos de ESB.

| ii) | A intensidade máxima de auxílio ajustada em conformidade com o disposto no ponto 67 das OAR para um projeto de investimento com despesas elegíveis no montante de 87 milhões de EUR ao valor atual é de 23, 60 % ESB. A intensidade notificada de 7, 93 % ESB é inferior ao limite máximo referido. |
| --- | --- |

ii)

A intensidade máxima de auxílio ajustada em conformidade com o disposto no ponto 67 das OAR para um projeto de investimento com despesas elegíveis no montante de 87 milhões de EUR ao valor atual é de 23, 60 % ESB. A intensidade notificada de 7, 93 % ESB é inferior ao limite máximo referido.

| iii) | O projeto contribui para o desenvolvimento regional, criando aproximadamente 10 novos postos de trabalho. |
| --- | --- |

iii)

O projeto contribui para o desenvolvimento regional, criando aproximadamente 10 novos postos de trabalho.

| iv) | As autoridades portuguesas confirmaram que o auxílio não será cumulado com qualquer outro auxílio concedido para os mesmos custos elegíveis. |
| --- | --- |

iv)

As autoridades portuguesas confirmaram que o auxílio não será cumulado com qualquer outro auxílio concedido para os mesmos custos elegíveis.

| v) | O beneficiário do auxílio fornece uma contribuição financeira de, pelo menos, 25 % dos custos elegíveis que não inclui qualquer apoio estatal (tal como requerido no ponto 39 das OAR). |
| --- | --- |

v)

O beneficiário do auxílio fornece uma contribuição financeira de, pelo menos, 25 % dos custos elegíveis que não inclui qualquer apoio estatal (tal como requerido no ponto 39 das OAR).

| vi) | Tal como exigido no ponto 9 das OAR, a Europac não é uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação. Além disso, esta empresa financia 92,7 % do projeto com recursos próprios. |
| --- | --- |

vi)

Tal como exigido no ponto 9 das OAR, a Europac não é uma empresa em dificuldade na aceção das Orientações relativas aos auxílios de emergência e à reestruturação. Além disso, esta empresa financia 92,7 % do projeto com recursos próprios.

| vii) | O auxílio é subordinado à obrigação de manter o investimento na região assistida em causa por um período mínimo de 5 anos após a sua finalização (tal como requerido no ponto 40 das OAR). |
| --- | --- |

vii)

O auxílio é subordinado à obrigação de manter o investimento na região assistida em causa por um período mínimo de 5 anos após a sua finalização (tal como requerido no ponto 40 das OAR).

3.3.1.   Aspetos que requerem investigação complementar

| (39) | Com base nas informações disponíveis nesta fase da apreciação, a Comissão tem as seguintes dúvidas quanto à compatibilidade da medida com o disposto nas OAR: |
| --- | --- |

(39)

Com base nas informações disponíveis nesta fase da apreciação, a Comissão tem as seguintes dúvidas quanto à compatibilidade da medida com o disposto nas OAR:

Investimento inicial

| (40) | Em conformidade com as OAR, o auxílio ao investimento com finalidade regional só pode ser concedido para investimentos iniciais. O investimento inicial é definido no ponto 34 das OAR como o investimento em ativos corpóreos e incorpóreos para: a criação de um novo estabelecimento; a extensão de um estabelecimento existente; a diversificação da produção de um estabelecimento para novos produtos adicionais; uma alteração fundamental do processo global de produção de um estabelecimento existente. O investimento de substituição está explicitamente excluído do âmbito de definição do investimento inicial. |
| --- | --- |

(40)

Em conformidade com as OAR, o auxílio ao investimento com finalidade regional só pode ser concedido para investimentos iniciais. O investimento inicial é definido no ponto 34 das OAR como o investimento em ativos corpóreos e incorpóreos para: a criação de um novo estabelecimento; a extensão de um estabelecimento existente; a diversificação da produção de um estabelecimento para novos produtos adicionais; uma alteração fundamental do processo global de produção de um estabelecimento existente. O investimento de substituição está explicitamente excluído do âmbito de definição do investimento inicial.

| (41) | As medidas de auxílio notificadas dizem respeito a investimentos para a introdução de uma nova linha de produção de dois novos produtos, a otimização da capacidade de produção existente de kraftliner, reduzindo estrangulamentos, etc., e investimentos que introduzam novas características no produto kraftliner existente. A nova linha de produção dos dois novos produtos kraftliner (portoliner light, vianaliner) qualifica-se como um investimento inicial, que consiste na diversificação da produção de um estabelecimento existente através da introdução de uma nova linha de produção de novos produtos adicionais. O facto de os investimentos para a otimização da capacidade de produção existente constituírem um investimento inicial sob a forma de uma alteração fundamental do processo de produção suscita dúvidas, pois a otimização e a alteração fundamental parecem ser mutuamente exclusivas. Parece igualmente duvidoso que os investimentos para melhorar as características do produto kraftliner que já é produzido na instalação (portoliner) possam ser considerados como constituindo um investimento inicial, pois não conduzem a uma diversificação da atividade de um estabelecimento existente para um novo produto adicional. A Comissão considera, nesta fase, que pequenas alterações às características de um produto existente não se qualificam como um novo produto. |
| --- | --- |

(41)

As medidas de auxílio notificadas dizem respeito a investimentos para a introdução de uma nova linha de produção de dois novos produtos, a otimização da capacidade de produção existente de kraftliner, reduzindo estrangulamentos, etc., e investimentos que introduzam novas características no produto kraftliner existente. A nova linha de produção dos dois novos produtos kraftliner (portoliner light, vianaliner) qualifica-se como um investimento inicial, que consiste na diversificação da produção de um estabelecimento existente através da introdução de uma nova linha de produção de novos produtos adicionais. O facto de os investimentos para a otimização da capacidade de produção existente constituírem um investimento inicial sob a forma de uma alteração fundamental do processo de produção suscita dúvidas, pois a otimização e a alteração fundamental parecem ser mutuamente exclusivas. Parece igualmente duvidoso que os investimentos para melhorar as características do produto kraftliner que já é produzido na instalação (portoliner) possam ser considerados como constituindo um investimento inicial, pois não conduzem a uma diversificação da atividade de um estabelecimento existente para um novo produto adicional. A Comissão considera, nesta fase, que pequenas alterações às características de um produto existente não se qualificam como um novo produto.

| (42) | Pelas razões acima expostas, nesta fase, a Comissão tem dúvidas sobre se todas as despesas elegíveis do projeto notificado podem ser consideradas como estando relacionadas com um investimento inicial, na aceção do ponto 34 das OAR. |
| --- | --- |

(42)

Pelas razões acima expostas, nesta fase, a Comissão tem dúvidas sobre se todas as despesas elegíveis do projeto notificado podem ser consideradas como estando relacionadas com um investimento inicial, na aceção do ponto 34 das OAR.

Efeito de incentivo

| (43) | Nos termos do disposto no ponto 38 das OAR: «É fundamental garantir que os auxílios regionais produzem um verdadeiro efeito de incentivo à realização de investimentos que de outra forma não seriam realizados nas regiões assistidas. [...] No caso de auxílios ad hoc, a autoridade competente deve emitir, antes do início dos trabalhos do projeto uma carta em que expressa a intenção de conceder o auxílio, que fica subordinada à aprovação da medida por parte da Comissão. Se os trabalhos tiverem início antes de se encontrarem preenchidas as condições previstas no presente ponto, o projeto não será elegível, na sua totalidade, para beneficiar de auxílio». |
| --- | --- |

(43)

Nos termos do disposto no ponto 38 das OAR: «É fundamental garantir que os auxílios regionais produzem um verdadeiro efeito de incentivo à realização de investimentos que de outra forma não seriam realizados nas regiões assistidas. [...] No caso de auxílios ad hoc, a autoridade competente deve emitir, antes do início dos trabalhos do projeto uma carta em que expressa a intenção de conceder o auxílio, que fica subordinada à aprovação da medida por parte da Comissão. Se os trabalhos tiverem início antes de se encontrarem preenchidas as condições previstas no presente ponto, o projeto não será elegível, na sua totalidade, para beneficiar de auxílio».

| (44) | As autoridades portuguesas argumentam que a condição relativamente ao efeito de incentivo do auxílio é satisfeita na medida em que: i) as obras no projeto tiveram início em 20 de maio de 2007, após o presidente da AICEP ter confirmado verbalmente, em 1 de março de 2007, que seria concedido um incentivo fiscal de 8 % do custo total do projeto de investimento, e que ii) foi apresentada, em 15 de maio de 2007, antes do início das obras, uma candidatura a um incentivo fiscal. |
| --- | --- |

(44)

As autoridades portuguesas argumentam que a condição relativamente ao efeito de incentivo do auxílio é satisfeita na medida em que: i) as obras no projeto tiveram início em 20 de maio de 2007, após o presidente da AICEP ter confirmado verbalmente, em 1 de março de 2007, que seria concedido um incentivo fiscal de 8 % do custo total do projeto de investimento, e que ii) foi apresentada, em 15 de maio de 2007, antes do início das obras, uma candidatura a um incentivo fiscal.

| (45) | As autoridades portuguesas reconhecem que as disposições das OAR que se aplicam ao auxílio ad hoc exigem que «a autoridade competente deve emitir, antes do início dos trabalhos do projeto uma carta em que expressa a intenção de conceder o auxílio», e que não existe essa carta de intenções. No entanto, as autoridades portuguesas consideram que, na substância, a Europac se encontra numa situação semelhante a como se tivesse recebido uma carta de intenções, pois recebeu uma confirmação verbal do presidente da AICEP de que seria concedido auxílio fiscal ao projeto de investimento. Portanto, as autoridades portuguesas consideram que foram criadas expectativas legítimas de que o investimento poderia ter início imediatamente após a apresentação de uma candidatura formal a esse auxílio. |
| --- | --- |

(45)

As autoridades portuguesas reconhecem que as disposições das OAR que se aplicam ao auxílio ad hoc exigem que «a autoridade competente deve emitir, antes do início dos trabalhos do projeto uma carta em que expressa a intenção de conceder o auxílio», e que não existe essa carta de intenções. No entanto, as autoridades portuguesas consideram que, na substância, a Europac se encontra numa situação semelhante a como se tivesse recebido uma carta de intenções, pois recebeu uma confirmação verbal do presidente da AICEP de que seria concedido auxílio fiscal ao projeto de investimento. Portanto, as autoridades portuguesas consideram que foram criadas expectativas legítimas de que o investimento poderia ter início imediatamente após a apresentação de uma candidatura formal a esse auxílio.

| (46) | Nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas de que o requisito do «efeito de incentivo» das OAR, que impõe uma confirmação formal da intenção da autoridade nacional competente, tenha sido cumprido no caso em apreço. |
| --- | --- |

(46)

Nesta fase, a Comissão tem sérias dúvidas de que o requisito do «efeito de incentivo» das OAR, que impõe uma confirmação formal da intenção da autoridade nacional competente, tenha sido cumprido no caso em apreço.

| (47) | Mesmo que as autoridades portuguesas tenham manifestado vontade de apoiar este investimento, uma declaração verbal não pode ser considerada equivalente ao requisito formal de uma carta de intenção (por escrito), e substituí-la, visto que a última pressupõe que a apreciação do projeto de auxílio e a apreciação da sua contribuição para o desenvolvimento regional passaram pelo devido processo administrativo interno. |
| --- | --- |

(47)

Mesmo que as autoridades portuguesas tenham manifestado vontade de apoiar este investimento, uma declaração verbal não pode ser considerada equivalente ao requisito formal de uma carta de intenção (por escrito), e substituí-la, visto que a última pressupõe que a apreciação do projeto de auxílio e a apreciação da sua contribuição para o desenvolvimento regional passaram pelo devido processo administrativo interno.

| (48) | Além disso, as provas apresentadas por Portugal relativas à reunião com a Europac não registam, ao contrário do que consta na ata da reunião do Conselho de Administração da Europac, a confirmação da concessão do benefício fiscal. Portanto, a Comissão tem dúvidas sobre se a confirmação verbal, que na opinião das autoridades portuguesas substitui a carta de intenções, foi alguma vez dada. As atas preparadas por um beneficiário do auxílio não podem substituir uma carta de intenções. Além disso, também não há nenhuma indicação de que a confirmação verbal tenha sido, em qualquer outra fase anterior ao início dos trabalhos, confirmada por escrito à Europac, por exemplo, por transmissão das atas da reunião realizada em 1 de março de 2007, com o presidente da AICEP. |
| --- | --- |

(48)

Além disso, as provas apresentadas por Portugal relativas à reunião com a Europac não registam, ao contrário do que consta na ata da reunião do Conselho de Administração da Europac, a confirmação da concessão do benefício fiscal. Portanto, a Comissão tem dúvidas sobre se a confirmação verbal, que na opinião das autoridades portuguesas substitui a carta de intenções, foi alguma vez dada. As atas preparadas por um beneficiário do auxílio não podem substituir uma carta de intenções. Além disso, também não há nenhuma indicação de que a confirmação verbal tenha sido, em qualquer outra fase anterior ao início dos trabalhos, confirmada por escrito à Europac, por exemplo, por transmissão das atas da reunião realizada em 1 de março de 2007, com o presidente da AICEP.

| (49) | De igual forma, não há indicação de que qualquer intenção de conceder o auxílio ad hoc prontamente tenha sido feita sob condição da sua autorização prévia pela Comissão, conforme exigido pelas OAR para um auxílio ad hoc. |
| --- | --- |

(49)

De igual forma, não há indicação de que qualquer intenção de conceder o auxílio ad hoc prontamente tenha sido feita sob condição da sua autorização prévia pela Comissão, conforme exigido pelas OAR para um auxílio ad hoc.

| (50) | Por último, também existem dúvidas devido ao facto de a sequência de eventos normal prevista nas OAR (primeiro, candidatura ao auxílio, em seguida, carta de intenções) não ter ocorrido no presente caso. No entanto, a apresentação de uma candidatura de auxílio formal pelo beneficiário do auxílio antes da emissão de uma carta de intenções pela autoridade competente é um requisito essencial das regras. Parece duvidoso que um procedimento através do qual a decisão de conceder um auxílio é tomada e transmitida ao beneficiário antes da apresentação de uma candidatura formal ao auxílio possa ser considerada em conformidade com os requisitos em matéria de efeito de incentivo previstos nas OAR. |
| --- | --- |

(50)

Por último, também existem dúvidas devido ao facto de a sequência de eventos normal prevista nas OAR (primeiro, candidatura ao auxílio, em seguida, carta de intenções) não ter ocorrido no presente caso. No entanto, a apresentação de uma candidatura de auxílio formal pelo beneficiário do auxílio antes da emissão de uma carta de intenções pela autoridade competente é um requisito essencial das regras. Parece duvidoso que um procedimento através do qual a decisão de conceder um auxílio é tomada e transmitida ao beneficiário antes da apresentação de uma candidatura formal ao auxílio possa ser considerada em conformidade com os requisitos em matéria de efeito de incentivo previstos nas OAR.

| (51) | Além disso, a Comissão levanta a questão de saber se o presidente da AICEP pode, e em que condições, emitir uma carta de intenções. De acordo com as informações fornecidas por Portugal, o presidente da AICEP, embora uma parte importante no processo de concessão do auxílio, não tem o poder de conceder incentivos fiscais. Esse poder excecional compete, nos termos da lei portuguesa, ao Conselho de Ministros que adota, por proposta do ministro das Finanças, uma resolução que aprova os incentivos e os termos do contrato de investimento e do auxílio a ser assinado com o beneficiário do auxílio. A função do presidente da AICEP é limitada à apresentação de propostas a um comité interministerial que aconselha o ministro das Finanças (que tem competência para conceder os incentivos fiscais). |
| --- | --- |

(51)

Além disso, a Comissão levanta a questão de saber se o presidente da AICEP pode, e em que condições, emitir uma carta de intenções. De acordo com as informações fornecidas por Portugal, o presidente da AICEP, embora uma parte importante no processo de concessão do auxílio, não tem o poder de conceder incentivos fiscais. Esse poder excecional compete, nos termos da lei portuguesa, ao Conselho de Ministros que adota, por proposta do ministro das Finanças, uma resolução que aprova os incentivos e os termos do contrato de investimento e do auxílio a ser assinado com o beneficiário do auxílio. A função do presidente da AICEP é limitada à apresentação de propostas a um comité interministerial que aconselha o ministro das Finanças (que tem competência para conceder os incentivos fiscais).

| (52) | A Comissão considera, nesta fase do procedimento, que o projeto não cumpre as condições formais das OAR em matéria de efeito de incentivo do auxílio. |
| --- | --- |

(52)

A Comissão considera, nesta fase do procedimento, que o projeto não cumpre as condições formais das OAR em matéria de efeito de incentivo do auxílio.

| (53) | Assim, a Comissão convida as autoridades portuguesas e terceiros a apresentar as suas observações e a fornecer todas as informações necessárias para apreciação do projeto de investimento na sua totalidade como um projeto de investimento inicial e para apreciar o efeito de incentivo do auxílio, tendo em conta as disposições aplicáveis das OAR. |
| --- | --- |

(53)

Assim, a Comissão convida as autoridades portuguesas e terceiros a apresentar as suas observações e a fornecer todas as informações necessárias para apreciação do projeto de investimento na sua totalidade como um projeto de investimento inicial e para apreciar o efeito de incentivo do auxílio, tendo em conta as disposições aplicáveis das OAR.

4.   CONCLUSÕES

| (54) | Face ao exposto, a Comissão, após uma primeira apreciação preliminar das medidas de auxílio, tem dúvidas se (1) o projeto na sua totalidade se qualifica como projeto de investimento inicial, e se (2) cumpre os requisitos relevantes em matéria de efeito de incentivo, e se pode ser considerado compatível com as OAR e o mercado interno. |
| --- | --- |

(54)

Face ao exposto, a Comissão, após uma primeira apreciação preliminar das medidas de auxílio, tem dúvidas se (1) o projeto na sua totalidade se qualifica como projeto de investimento inicial, e se (2) cumpre os requisitos relevantes em matéria de efeito de incentivo, e se pode ser considerado compatível com as OAR e o mercado interno.

| (55) | A Comissão não pode formar uma opinião prima facie sobre a compatibilidade parcial ou integral da medida em questão e é de opinião que é necessária uma análise mais aprofundada da medida de auxílio. A Comissão tem o dever de realizar todas as consultas necessárias e, portanto, dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE, se a investigação preliminar não permitir que a Comissão supere todas as dificuldades envolvidas na determinação se o auxílio é compatível, ou não, com o mercado interno. Tal facto dará a oportunidade a terceiros, cujo interesse possa ser afetado pela concessão do auxílio, para apresentar observações sobre as medidas notificadas. Tendo em conta as informações comunicadas pelo Estado-Membro em causa e por terceiros, a Comissão deve avaliar a medida e deve tomar a sua decisão final. |
| --- | --- |

(55)

A Comissão não pode formar uma opinião prima facie sobre a compatibilidade parcial ou integral da medida em questão e é de opinião que é necessária uma análise mais aprofundada da medida de auxílio. A Comissão tem o dever de realizar todas as consultas necessárias e, portanto, dar início ao procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE, se a investigação preliminar não permitir que a Comissão supere todas as dificuldades envolvidas na determinação se o auxílio é compatível, ou não, com o mercado interno. Tal facto dará a oportunidade a terceiros, cujo interesse possa ser afetado pela concessão do auxílio, para apresentar observações sobre as medidas notificadas. Tendo em conta as informações comunicadas pelo Estado-Membro em causa e por terceiros, a Comissão deve avaliar a medida e deve tomar a sua decisão final.

5.   DECISÃO

| (56) | Tendo em conta as considerações precedentes, a Comissão, nos termos do procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE, solicita a Portugal que apresente as suas observações e que forneça todas as informações que possam ajudar a apreciar a medida de auxílio, no prazo de um mês a contar da data de receção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades que encaminhem imediatamente uma cópia desta carta para o potencial beneficiário do auxílio. |
| --- | --- |

(56)

Tendo em conta as considerações precedentes, a Comissão, nos termos do procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, do TFUE, solicita a Portugal que apresente as suas observações e que forneça todas as informações que possam ajudar a apreciar a medida de auxílio, no prazo de um mês a contar da data de receção da presente carta. A Comissão solicita às autoridades que encaminhem imediatamente uma cópia desta carta para o potencial beneficiário do auxílio.

| (57) | A Comissão deseja lembrar a Portugal que o artigo 108.o, n.o 3, do TFUE tem efeito suspensivo e gostaria de chamar a sua atenção para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que todos os auxílios ilegais podem ser recuperados do beneficiário. |
| --- | --- |

(57)

A Comissão deseja lembrar a Portugal que o artigo 108.o, n.o 3, do TFUE tem efeito suspensivo e gostaria de chamar a sua atenção para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, que prevê que todos os auxílios ilegais podem ser recuperados do beneficiário.

| (58) | A Comissão adverte Portugal de que informará as partes interessadas através da publicação desta carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão também informará as partes interessadas dos países da EFTA que sejam signatários do Acordo EEE, através da publicação de um anúncio no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia e informará o Órgão de Fiscalização da EFTA enviando uma cópia desta carta. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data dessa publicação.” |
| --- | --- |

(58)

A Comissão adverte Portugal de que informará as partes interessadas através da publicação desta carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia. A Comissão também informará as partes interessadas dos países da EFTA que sejam signatários do Acordo EEE, através da publicação de um anúncio no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia e informará o Órgão de Fiscalização da EFTA enviando uma cópia desta carta. Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data dessa publicação.”

---

(1)  JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

1

(2)  Decisão da Comissão, de 7 de fevereiro de 2007, auxílio estatal N 727/2006 – Portugal – Mapa dos auxílios com finalidade regional para o período 2007-2013 (JO C 68 de 24.6.2007, p. 26).

2

(3)  Fonte: sítio Web da Europac: (http://www.europac.es).

3

(4)  JO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

4

(5)  Como explicado pelas autoridades portuguesas, as caixas de cartão são feitas de cartão canelado. O cartão canelado é feito geralmente de três tipos de papel colados com uma cola de amido. As duas camadas exteriores (liners) permanecem inalteradas; no entanto, a camada intermédia de papel é ondulada (conhecida como fluting). Estas três (ou mais) camadas de papel são montadas de maneira a formar uma série de arcos conectados capazes de suportar pesos fortes. Esta estrutura confere ao cartão canelado rigidez e resistência consideráveis.

5

liners

fluting

Dependendo da utilização final da caixa e solicitações, podem ser produzidos muitos tipos de cartão canelado, cada um com diferentes liners e diversos tamanhos de flute e perfis, que oferecem muitas combinações projetadas para criar embalagens com prestações e características diferentes.

liners

flute

Existem dois tipos principais de linerboard:

Existem dois tipos principais de linerboard

kraftliner– papel de embalagem de elevado desempenho, que se baseia principalmente em fibra virgem (madeira fresca) e

testliner– papel de embalagem comum, totalmente produzido a partir de fibras recicladas (papel usado)

(6)  O projeto envolve a produção de papel leve portoliner e papel vianaliner, cujos códigos Prodcom são: 48.04.11.11 para gramagem inferior a 150 g/m2; 48.04.11.15 para gramagem igual ou superior a 150 g/m2 e inferior a 175 g/m2; 48.01.11.19 para gramagem igual ou superior a 175 g/m2.

6

2

2

2

2

(7)  Segredos comerciais

7

(8)  A AICEP é a entidade responsável pela promoção do investimento e pela negociação de pacotes de incentivos para projetos de investimento grandes, em nome do Governo português (Decreto-Lei n.o 203/2003)

8

o

(9)  Processo N 667/1999, Medida 1.2 do Programa Operacional da Economia, Decisão de 26.7.2000; este regime foi aprovado até ao final de 2006.

9

(10)  Processo N 97/1999, Regime de auxílios fiscais ao investimento, Decisão de 6.10.1999; este regime terminou no final de 2006, devido às medidas adequadas propostas pela Comissão (em março de 2006, no âmbito da adoção das Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-13), e aceites por Portugal, de eliminar progressivamente todos os regimes de auxílios com finalidade regional até essa data.

10

(11)  «Também em linha com o que já foi transmitido ficaremos disponíveis para que, logo se conclua o processo em curso, apoiarmos a preparação de uma candidatura a Benefícios Fiscais para o projeto em causa.» (Mensagem eletrónica de 13 de dezembro de 2006 do [...] (AICEP) para [...] (Europac).

11

(12)  «Reunião com [...]: 1) Análise efetuada sobre cumprimento das obrigações da empresa relativamente ao disposto no DL 19/2003: assunto está para Despacho não SEAII. 2) Podem ir avançando com a Candidatura de um BF. 3) Podem avançar com Projeto PIN.»

12

(13)  JO L 83 de 27.3.1999, p. 1.

13

(14)  Orientações relativas aos auxílios estatais com finalidade regional para o período 2007-2013, JO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

14

---