# Den Europæiske Unions L 208/2018

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 208 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 61. årgang17. august 2018 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 208

Dansk udgave

Retsforskrifter

61. årgang17. august 2018

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1145 af 7. juni 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/891 for så vidt angår producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1146 af 7. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om ændring af forordning (EF) nr. 606/2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed | 9 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1147 af 10. august 2018 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår affaldsbehandling
  (meddelt under nummer C(2018) 5070)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2018/1148 af 10. august 2018 om belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21) | 91 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Kommissionens henstilling (EU) 2018/1149 af 10. august 2018 om ikkebindende retningslinjer for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici i forsyningskæden i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 | 94 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/1145 af 7. juni 2018 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/891 for så vidt angår producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1146 af 7. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om ændring af forordning (EF) nr. 606/2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed

9

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1147 af 10. august 2018 om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår affaldsbehandling
  (meddelt under nummer C(2018) 5070)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2018) 5070)

1

38

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2018/1148 af 10. august 2018 om belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

91

HENSTILLINGER

*

Kommissionens henstilling (EU) 2018/1149 af 10. august 2018 om ikkebindende retningslinjer for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici i forsyningskæden i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 17.8.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 208/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/1145

af 7. juni 2018

om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/891 for så vidt angår producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 37, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (2) fastsættes der supplerende regler til forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår sektorerne for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 (3) ændres forordning (EU) nr. 1308/2013, navnlig for så vidt angår støtten til producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. Delegeret forordning (EU) 2017/891 bør derfor afspejle ændringerne af de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (2) fastsættes der supplerende regler til forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår sektorerne for frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 (3) ændres forordning (EU) nr. 1308/2013, navnlig for så vidt angår støtten til producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. Delegeret forordning (EU) 2017/891 bør derfor afspejle ændringerne af de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Bestemmelserne vedrørende national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren bør ajourføres. |
| --- | --- |

(2)

Bestemmelserne vedrørende national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren bør ajourføres.

| (3) | Bestemmelserne vedrørende de tilfælde, hvor en producentorganisations tilsluttede producenter bør have lov til at sælge en vis procentdel af deres produktion uden om producentorganisationen, hvis producentorganisationen tillader dette i henhold til sine vedtægter, og hvis det er i overensstemmelse med medlemsstatens vilkår og betingelser, bør præciseres. Det bør præciseres, hvor stor en procentdel der højst må sælges uden om producentorganisationen. |
| --- | --- |

(3)

Bestemmelserne vedrørende de tilfælde, hvor en producentorganisations tilsluttede producenter bør have lov til at sælge en vis procentdel af deres produktion uden om producentorganisationen, hvis producentorganisationen tillader dette i henhold til sine vedtægter, og hvis det er i overensstemmelse med medlemsstatens vilkår og betingelser, bør præciseres. Det bør præciseres, hvor stor en procentdel der højst må sælges uden om producentorganisationen.

| (4) | De nye foranstaltninger, der vedrører producentorganisationernes vejledning af hinanden og tilførsel af ny kapital til driftsprogrammernes gensidige fonde, bør være berettigede til finansiel støtte fra Unionen. |
| --- | --- |

(4)

De nye foranstaltninger, der vedrører producentorganisationernes vejledning af hinanden og tilførsel af ny kapital til driftsprogrammernes gensidige fonde, bør være berettigede til finansiel støtte fra Unionen.

| (5) | Medlemsstaterne kan fortsat yde finansiel støtte fra det nationale budget til producentorganisationer i de områder i Unionen, hvor organiseringsgraden er særlig lav. Betingelserne for ydelse af national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren og metoden for beregning af organiseringsgraden som omhandlet i artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør derfor fastsættes for at undgå forvridning på det indre marked. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterne kan fortsat yde finansiel støtte fra det nationale budget til producentorganisationer i de områder i Unionen, hvor organiseringsgraden er særlig lav. Betingelserne for ydelse af national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren og metoden for beregning af organiseringsgraden som omhandlet i artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør derfor fastsættes for at undgå forvridning på det indre marked.

| (6) | Bestemmelserne om visse investeringers berettigelse til finansiel støtte fra Unionen bør præciseres. |
| --- | --- |

(6)

Bestemmelserne om visse investeringers berettigelse til finansiel støtte fra Unionen bør præciseres.

| (7) | Det bør præciseres, hvilke salgsfremstøds- og kommunikationsaktioner, herunder aktioner og aktiviteter med henblik på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne enten som forebyggelse af en krise eller i kriseperioder, der er berettigede til finansiel støtte fra Unionen. |
| --- | --- |

(7)

Det bør præciseres, hvilke salgsfremstøds- og kommunikationsaktioner, herunder aktioner og aktiviteter med henblik på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne enten som forebyggelse af en krise eller i kriseperioder, der er berettigede til finansiel støtte fra Unionen.

| (8) | Bestemmelserne om de årlige rapporter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, herunder tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger samt om driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, bør forenkles. Rapporterne skal sætte Kommissionen i stand til at foretage en fyldestgørende overvågning af sektoren. |
| --- | --- |

(8)

Bestemmelserne om de årlige rapporter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, herunder tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger samt om driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, bør forenkles. Rapporterne skal sætte Kommissionen i stand til at foretage en fyldestgørende overvågning af sektoren.

| (9) | Delegeret forordning (EU) 2017/891 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Delegeret forordning (EU) 2017/891 bør derfor ændres.

| (10) | Der bør fastsættes overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang fra de gældende krav, foranstaltninger og aktioner i delegeret forordning (EU) 2017/891 til de nye bestemmelser i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(10)

Der bør fastsættes overgangsbestemmelser for at sikre en gnidningsløs overgang fra de gældende krav, foranstaltninger og aktioner i delegeret forordning (EU) 2017/891 til de nye bestemmelser i nærværende forordning.

| (11) | Nærværende forordning bør anvendes fra samme dato som forordning (EU) 2017/2393. Bestemmelserne vedrørende den nationale finansielle bistand, indikatorerne og overvågning bør imidlertid først finde anvendelse fra den 1. januar 2019 for at give medlemsstaterne og de erhvervsdrivende tid til at tilpasse sig de nye bestemmelser. |
| --- | --- |

(11)

Nærværende forordning bør anvendes fra samme dato som forordning (EU) 2017/2393. Bestemmelserne vedrørende den nationale finansielle bistand, indikatorerne og overvågning bør imidlertid først finde anvendelse fra den 1. januar 2019 for at give medlemsstaterne og de erhvervsdrivende tid til at tilpasse sig de nye bestemmelser.

| (12) | Betingelserne for anvendelsen af de nye foranstaltninger og aktioner i forordning (EU) 1308/2013, som der kan udbetales EU-støtte til, bør anvendes fra anvendelsesdatoen for de ændringer til nævnte forordning, som indføres ved forordning (EU) 2017/2393, for at sikre markedsstabilitet for producentorganisationerne og deres medlemmer, navnlig i betragtning af, at nævnte foranstaltninger hovedsagelig vedrører kriseforebyggelse og krisestyring, og for at sætte dem i stand til at kunne udnytte de nye foranstaltninger fuldt ud. For at opfylde de berettigede forventninger kan producentorganisationerne vælge at videreføre de igangværende driftsprogrammer i henhold til de regler, der var gældende på tidspunktet for godkendelse af programmerne, eller de kan vælge at ændre deres driftsprogrammer, således at de kan drage fordel af de nye foranstaltninger og aktioner, som berettiger til finansiel støtte fra Unionen i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 — |
| --- | --- |

(12)

Betingelserne for anvendelsen af de nye foranstaltninger og aktioner i forordning (EU) 1308/2013, som der kan udbetales EU-støtte til, bør anvendes fra anvendelsesdatoen for de ændringer til nævnte forordning, som indføres ved forordning (EU) 2017/2393, for at sikre markedsstabilitet for producentorganisationerne og deres medlemmer, navnlig i betragtning af, at nævnte foranstaltninger hovedsagelig vedrører kriseforebyggelse og krisestyring, og for at sætte dem i stand til at kunne udnytte de nye foranstaltninger fuldt ud. For at opfylde de berettigede forventninger kan producentorganisationerne vælge at videreføre de igangværende driftsprogrammer i henhold til de regler, der var gældende på tidspunktet for godkendelse af programmerne, eller de kan vælge at ændre deres driftsprogrammer, således at de kan drage fordel af de nye foranstaltninger og aktioner, som berettiger til finansiel støtte fra Unionen i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af delegeret forordning (EU) 2017/891

I delegeret forordning (EU) 2017/891 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2, litra e) affattes således:
  »e)   »tværnational sammenslutning af producentorganisationer«: en sammenslutning af producentorganisationer, hvor mindst en af de tilsluttede producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer har sit hovedsæde i en anden medlemsstat end den, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde«. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2, litra e) affattes således:

»e)   »tværnational sammenslutning af producentorganisationer«: en sammenslutning af producentorganisationer, hvor mindst en af de tilsluttede producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer har sit hovedsæde i en anden medlemsstat end den, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde«.

»tværnational sammenslutning af producentorganisationer«

| 2) | Artikel 12 affattes således:

  »Artikel 12
  Afsætning af produktionen uden om producentorganisationen

  1.   Hvis producentorganisationen tillader det i henhold til sine vedtægter, og hvis det er i overensstemmelse med de af medlemsstaten og producentorganisationen fastsatte vilkår og betingelser, kan de tilsluttede producenter:






  a) | sælge produkter direkte eller uden for deres bedrifter til forbrugerne til deres personlige brug |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 12 affattes således:

»Artikel 12

Afsætning af produktionen uden om producentorganisationen

1.   Hvis producentorganisationen tillader det i henhold til sine vedtægter, og hvis det er i overensstemmelse med de af medlemsstaten og producentorganisationen fastsatte vilkår og betingelser, kan de tilsluttede producenter:

a)

sælge produkter direkte eller uden for deres bedrifter til forbrugerne til deres personlige brug

| b) | selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som mængde- eller værdimæssigt udgør en beskeden andel i forhold til den mængde eller værdi af den salgbare produktion af det pågældende produkt, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation |
| --- | --- |

b)

selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation, afsætte produkter, som mængde- eller værdimæssigt udgør en beskeden andel i forhold til den mængde eller værdi af den salgbare produktion af det pågældende produkt, der kan afsættes gennem deres egen producentorganisation

| c) | selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn eller på grund af de tilsluttede producenters beskedne produktion målt i mængde eller værdi ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter. |
| --- | --- |

c)

selv eller gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen organisation, afsætte produkter, som på grund af deres kendetegn eller på grund af de tilsluttede producenters beskedne produktion målt i mængde eller værdi ikke normalt hører med til deres egen producentorganisations forretningsmæssige aktiviteter.

2.   Den procentdel af produktionen, som de tilsluttede producenter afsætter uden om producentorganisationen som omhandlet i stk. 1, må højst udgøre 25 % i mængde eller værdi af hver tilsluttet producents salgbare produktion.

Medlemsstaterne kan dog fastsætte en lavere procentsats for den del af produktionen, som de tilsluttede producenter må sælge uden om producentorganisationen, end den, der er fastsat i første afsnit. Medlemsstaterne kan forhøje denne procentdel op til 40 %, hvis der er tale om produkter, som er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (*1), eller hvis de tilsluttede producenter afsætter deres produktion gennem en anden producentorganisation, der er udpeget af deres egen producentorganisation.

(*1)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).«
  "

*1

| 3) | Artikel 22, stk. 10, affattes således:

  »10.   Hvis produktionen falder som følge af en naturkatastrofe, vejrforhold, dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb, kan en eventuel forsikringserstatning, der i den forbindelse modtages i henhold til høstforsikringsforanstaltninger, jf. kapitel III, afdeling 7, eller tilsvarende aktioner, der forvaltes af producentorganisationen eller af dens tilsluttede producenter, medregnes i den afsatte produktions værdi.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 22, stk. 10, affattes således:

»10.   Hvis produktionen falder som følge af en naturkatastrofe, vejrforhold, dyre- eller plantesygdomme eller skadedyrsangreb, kan en eventuel forsikringserstatning, der i den forbindelse modtages i henhold til høstforsikringsforanstaltninger, jf. kapitel III, afdeling 7, eller tilsvarende aktioner, der forvaltes af producentorganisationen eller af dens tilsluttede producenter, medregnes i den afsatte produktions værdi.«

| 4) | Artikel 30, stk. 2, affattes således:

  »2.   Producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der har modtaget støtte i henhold til artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013 eller artikel 19 i Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (*2), må gennemføre et driftsprogram i samme periode, forudsat at den berørte medlemsstat sikrer sig, at støttemodtagerne kun modtager støtte til en given aktion i henhold til én ordning.


  (*2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

4)

Artikel 30, stk. 2, affattes således:

»2.   Producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der har modtaget støtte i henhold til artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013 eller artikel 19 i Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 (*2), må gennemføre et driftsprogram i samme periode, forudsat at den berørte medlemsstat sikrer sig, at støttemodtagerne kun modtager støtte til en given aktion i henhold til én ordning.

(*2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).«
  "

*2

| 5) | Artikel 31, stk. 6, første afsnit, første punktum, affattes således:
  »Investeringer, bl.a. i forbindelse med leasingkontrakter, kan finansieres via driftsfonden med et samlet beløb eller i rater som godkendt i driftsprogrammet.« |
| --- | --- |

5)

Artikel 31, stk. 6, første afsnit, første punktum, affattes således:

»Investeringer, bl.a. i forbindelse med leasingkontrakter, kan finansieres via driftsfonden med et samlet beløb eller i rater som godkendt i driftsprogrammet.«

| 6) | I afsnit II, kapitel III, affattes afdeling 3 således:


  »
  Afdeling 3




  Støtte til gensidige fonde




  Artikel 40
  Støtte til gensidige fonde

  1.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser for støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde og tilførsel af ny kapital til disse fonde, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013.


  2.   Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde som omhandlet i stk. 1 omfatter både den finansielle bistand fra Unionen og producentorganisationens bidrag. Det samlede støttebeløb må ikke overstige 5 %, 4 % eller 2 % af producentorganisationens bidrag til den gensidige fond i dennes henholdsvis første, andet og tredje driftsår.


  3.   En producentorganisation kan kun modtage støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af en gensidig fond som omhandlet i stk. 1 én gang og kun i den gensidige fonds tre første driftsår. Hvis en producentorganisation kun anmoder om nævnte støtte i den gensidige fonds andet eller tredje driftsår, udgør støtten 4 % eller 2 % af producentorganisationens bidrag til den gensidige fond i henholdsvis andet og tredje driftsår.


  4.   Medlemsstaterne kan fastsætte lofter over de beløb, producentorganisationerne kan modtage i støtte til gensidige fonde.« |
| --- | --- |

6)

I afsnit II, kapitel III, affattes afdeling 3 således:

»
  Afdeling 3

Støtte til gensidige fonde

Artikel 40

Støtte til gensidige fonde

1.   Medlemsstaterne fastsætter nærmere bestemmelser for støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde og tilførsel af ny kapital til disse fonde, jf. artikel 33, stk. 3, første afsnit, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.   Støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af gensidige fonde som omhandlet i stk. 1 omfatter både den finansielle bistand fra Unionen og producentorganisationens bidrag. Det samlede støttebeløb må ikke overstige 5 %, 4 % eller 2 % af producentorganisationens bidrag til den gensidige fond i dennes henholdsvis første, andet og tredje driftsår.

3.   En producentorganisation kan kun modtage støtte til dækning af administrationsomkostningerne ved oprettelse af en gensidig fond som omhandlet i stk. 1 én gang og kun i den gensidige fonds tre første driftsår. Hvis en producentorganisation kun anmoder om nævnte støtte i den gensidige fonds andet eller tredje driftsår, udgør støtten 4 % eller 2 % af producentorganisationens bidrag til den gensidige fond i henholdsvis andet og tredje driftsår.

4.   Medlemsstaterne kan fastsætte lofter over de beløb, producentorganisationerne kan modtage i støtte til gensidige fonde.«

| 7) | I afsnit II, kapitel III, tilføjes følgende som afdeling 8:


  »
  Afdeling 8




  Støtte til vejledning




  Artikel 51a
  Gennemførelse af vejledningsforanstaltninger

  1.   Med henblik på artikel 33, stk. 3, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013 er følgende vejledningsforanstaltninger støtteberettigede:






  a) | udveksling af bedste praksis vedrørende kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger som omhandlet i artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 med henblik at hjælpe anerkendte producentorganisationer, producentsammenslutninger eller enkeltproducenter med at drage fordel af erfaringerne med gennemførelsen af kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger |
| --- | --- | --- |

7)

I afsnit II, kapitel III, tilføjes følgende som afdeling 8:

»
  Afdeling 8

Støtte til vejledning

Artikel 51a

Gennemførelse af vejledningsforanstaltninger

1.   Med henblik på artikel 33, stk. 3, litra i), i forordning (EU) nr. 1308/2013 er følgende vejledningsforanstaltninger støtteberettigede:

a)

udveksling af bedste praksis vedrørende kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger som omhandlet i artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 med henblik at hjælpe anerkendte producentorganisationer, producentsammenslutninger eller enkeltproducenter med at drage fordel af erfaringerne med gennemførelsen af kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger

| b) | tilskyndelse til oprettelsen af nye producentorganisationer, sammenlægning af eksisterende producentorganisationer eller gøre det muligt for individuelle producenter at tilslutte sig en eksisterende producentorganisation |
| --- | --- |

b)

tilskyndelse til oprettelsen af nye producentorganisationer, sammenlægning af eksisterende producentorganisationer eller gøre det muligt for individuelle producenter at tilslutte sig en eksisterende producentorganisation

| c) | skabelse af netværksmuligheder for vejledere og modtagere med henblik på navnlig at styrke markedsføringskanaler som et middel til kriseforebyggelse og -styring. |
| --- | --- |

c)

skabelse af netværksmuligheder for vejledere og modtagere med henblik på navnlig at styrke markedsføringskanaler som et middel til kriseforebyggelse og -styring.

2.   Vejledningen ydes af enten sammenslutningen af producentorganisationer eller producentorganisationen. Det er vejlederen, der modtager støtten til vejledningsforanstaltningerne.

3.   En anerkendt producentorganisation eller en producentsammenslutning, der er beliggende i områder, hvor organiseringsgraden er lavere end 20 % i de tre på hinanden følgende år forud for gennemførelsen af driftsprogrammet, kan modtage vejledning.

Individuelle producenter, producenter, der ikke er tilsluttet en producentorganisation, eller deres sammenslutninger, kan også modtage vejledning, selv om de er beliggende i områder med en organiseringsgrad på over 20 %.

4.   Udgifterne i forbindelse med vejledning indgår i driftsprogrammernes kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger som omhandlet i artikel 33, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

De vejledningsomkostninger, der kan ydes støtte til, er anført i bilag III til nærværende forordning.

Alle de omkostninger, der er nævnt i bilag III, udbetales til vejlederen.

5.   Vejledningsforanstaltninger må ikke udliciteres.«

| 8) | Artikel 52 affattes således:

  »Artikel 52
  Betingelser for anvendelsen af national finansiel støtte

  1.   Med henblik på artikel 35, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 beregnes producenternes organiseringsgrad i en medlemsstats område på grundlag af værdien af frugt og grøntsager, der er produceret i det pågældende område, og som er afsat af:






  a) | anerkendte producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer og |
| --- | --- | --- |

8)

Artikel 52 affattes således:

»Artikel 52

Betingelser for anvendelsen af national finansiel støtte

1.   Med henblik på artikel 35, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 beregnes producenternes organiseringsgrad i en medlemsstats område på grundlag af værdien af frugt og grøntsager, der er produceret i det pågældende område, og som er afsat af:

a)

anerkendte producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer og

| b) | producentsammenslutninger, der er anerkendt i henhold til artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, eller producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er anerkendt i henhold til artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013. |
| --- | --- |

b)

producentsammenslutninger, der er anerkendt i henhold til artikel 125e i forordning (EF) nr. 1234/2007, eller producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er anerkendt i henhold til artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013.

Ved beregningen divideres den værdi, der er omhandlet i første afsnit, med den samlede værdi af de frugter og grøntsager, der er produceret i det relevante område.

2.   Værdien af frugt og grøntsager, der er produceret i det pågældende område, og som er afsat af de producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er nævnt i stk. 1, første afsnit, litra a) og b), omfatter kun de produkter, for hvilke disse organisationer og sammenslutninger er anerkendt. Artikel 22 finder tilsvarende anvendelse.

Med hensyn til beregningen af den samlede værdi af de frugter og grøntsager, der er produceret i nævnte område, finder metoden i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 (*3) tilsvarende anvendelse.

3.   Der kan kun ydes national finansiel støtte for frugt og grøntsager, der er produceret i det område, der er omhandlet i stk. 4.

4.   Medlemsstaterne fastlægger områderne som en bestemt del af deres territorium efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks. deres agronomiske og økonomiske karakteristika samt deres regionale landbrugs-/frugt- og grøntsagspotentiale, eller deres institutionelle eller administrative struktur, og for hvilke der findes data til at beregne organiseringsgraden som omhandlet i stk. 1.

De områder, som medlemsstaterne fastlægger, må ikke ændres i mindst fem år, medmindre en sådan ændring er objektivt begrundet, navnlig af hensyn, som ikke står i forbindelse med beregningen af organiseringsgraden for producenter i det eller de pågældende områder.

5.   Før der ydes national finansiel støtte, skal medlemsstaterne meddele Kommissionen listerne over områder, der opfylder kriterierne i artikel 35, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, ligesom de skal meddele beløbet for den finansielle støtte, som skal ydes til producentorganisationerne i disse områder.

Medlemsstaterne meddeler Kommissionen enhver ændring af de områder, som opfylder kriterierne i artikel 35, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet (EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1).«
  "

*3

| 9) | Artikel 56 affattes således:

  »Artikel 56
  Indikatorer

  1.   Driftsprogrammerne og de nationale strategier overvåges og evalueres, således at det kan vurderes, hvilke fremskridt der gøres med opfyldelsen af de mål, der er fastsat for driftsprogrammerne, og hvor effektive og virkningsfulde de er set i forhold til disse mål.


  2.   Vurderingen af fremskridt, effektivitet og virkning som omhandlet i stk. 1 foretages løbende i driftsprogrammets gennemførelsesperiode på grundlag af de indikatorer, der er fastsat i punkt 4 i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 vedrørende aktioner og foranstaltninger, som gennemføres af anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger i løbet af driftsprogrammernes gennemførelse.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 56 affattes således:

»Artikel 56

Indikatorer

1.   Driftsprogrammerne og de nationale strategier overvåges og evalueres, således at det kan vurderes, hvilke fremskridt der gøres med opfyldelsen af de mål, der er fastsat for driftsprogrammerne, og hvor effektive og virkningsfulde de er set i forhold til disse mål.

2.   Vurderingen af fremskridt, effektivitet og virkning som omhandlet i stk. 1 foretages løbende i driftsprogrammets gennemførelsesperiode på grundlag af de indikatorer, der er fastsat i punkt 4 i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 vedrørende aktioner og foranstaltninger, som gennemføres af anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger i løbet af driftsprogrammernes gennemførelse.«

| 10) | I artikel 57 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 2, litra c), affattes således:






  »c) | at der foreligger oplysninger med henblik på rapporteringskravene.« |
| --- | --- | --- | --- |

10)

I artikel 57 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 2, litra c), affattes således:

»c)

at der foreligger oplysninger med henblik på rapporteringskravene.«

| b) | I stk. 3 foretages følgende ændringer:






  i) | Andet afsnit affattes således:
  »Det skal i forbindelse med evalueringen undersøges, hvilke fremskridt der er gjort set i forhold til programmets overordnede mål, på grundlag af indikatorerne i punkt 4 i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.« |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 3 foretages følgende ændringer:

i)

Andet afsnit affattes således:

»Det skal i forbindelse med evalueringen undersøges, hvilke fremskridt der er gjort set i forhold til programmets overordnede mål, på grundlag af indikatorerne i punkt 4 i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.«

| ii) | Sidste afsnit affattes således:
  »Evalueringsrapporten knyttes som bilag til den tilsvarende årlige rapport, der er omhandlet i artikel 21 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.«. |
| --- | --- |

ii)

Sidste afsnit affattes således:

»Evalueringsrapporten knyttes som bilag til den tilsvarende årlige rapport, der er omhandlet i artikel 21 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.«.

| 11) | Bilag II, III og V ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

11)

Bilag II, III og V ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Overgangsbestemmelser

Uden at dette berører artikel 34 i delegeret forordning (EU) 2017/891, videreføres et driftsprogram, der er godkendt før den 20. januar 2018 i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (4) eller delegeret forordning (EU) 2017/891, indtil det udløber og på de betingelser, der var gældende før den 1. januar 2018.

4

Medlemsstaterne kan dog efter anmodning fra en producentorganisation eller sammenslutning af producentorganisationer godkende ændringer af et driftsprogram, der er godkendt i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 eller delegeret forordning (EU) 2017/891 før den 20. januar 2018. Sådanne ændringer skal opfylde kravene i forordning (EU) nr. 1308/2013 som ændret ved forordning (EU) 2017/2393, i delegeret forordning (EU) 2017/891 som ændret ved artikel 1 i nærværende forordning og i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) 2018/1146 (5).

5

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Dog anvendes artikel 1, nr. 8), 9) og 10), og bilagets punkt 3) fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 af 13. marts 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (EUT L 138 af 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 af 13. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), (EU) nr. 1306/2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1307/2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og (EU) nr. 652/2014 om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale (EUT L 350 af 29.12.2017, s. 15).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1146 af 7. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om ændring af forordning (EF) nr. 606/2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed (se side 9 i denne EUT).

5

---

BILAG

I bilagene til delegeret forordning (EU) 2017/891 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag II ændres som følger:






  a) | Punkt 20 affattes således:






  »20. | Foranstaltninger, som producentorganisationer eller deres sammenslutninger har udliciteret uden for Unionen, undtagen hvis der gennemføres salgsfremstød uden for Unionen i henhold til artikel 14 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892.« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Bilag II ændres som følger:

a)

Punkt 20 affattes således:

»20.

| b) | Følgende tilføjes som punkt 21:






  »21. | Eksportkredit i forbindelse med aktioner og aktiviteter, der tager sigte på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne, enten som forebyggelse af en krise eller i en kriseperiode.« |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende tilføjes som punkt 21:

»21.

| 2) | I bilag III tilføjes følgende som punkt 12, 13 og 14:






  »12. | Omkostninger i forbindelse med vejledning, der ydes som led i driftsprogrammets kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger.
  Under denne foranstaltning kan der ydes støtte til følgende:






  a) | omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse og ydelse af vejledning og |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I bilag III tilføjes følgende som punkt 12, 13 og 14:

»12.

Omkostninger i forbindelse med vejledning, der ydes som led i driftsprogrammets kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger.

Under denne foranstaltning kan der ydes støtte til følgende:

a)

omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse og ydelse af vejledning og

| b) | udgifter til rejse, indkvartering og dagpenge til vejlederen. |
| --- | --- |

b)

udgifter til rejse, indkvartering og dagpenge til vejlederen.

| 13. | Omkostninger i forbindelse med forhandling om og gennemførelse og forvaltning af tredjelandes plantesundhedsprotokoller på Unionens område, hvis disse omkostninger afholdes af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer som led i de kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 33, stk. 3, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 1308/2013, bortset fra godtgørelse af tredjelandes udgifter. |
| --- | --- |

13.

Omkostninger i forbindelse med forhandling om og gennemførelse og forvaltning af tredjelandes plantesundhedsprotokoller på Unionens område, hvis disse omkostninger afholdes af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer som led i de kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 33, stk. 3, litra a) og c), i forordning (EU) nr. 1308/2013, bortset fra godtgørelse af tredjelandes udgifter.

| 14. | Omkostninger i forbindelse med de salgsfremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 14 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. I forbindelse med disse foranstaltninger kan der ydes støtte til omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse og deltagelse i salgsfremstøds- og oplysningsarrangementer, herunder PR-arbejde og salgsfremstøds- og oplysningskampagner, f.eks. i form af deltagelse i arrangementer, messer og udstillinger af national, europæisk eller international betydning. Der kan ydes støtte til omkostninger i forbindelse med tekniske rådgivningstjenester, hvis de er nødvendige for tilrettelæggelsen eller deltagelsen i disse arrangementer eller for salgsfremstøds- og oplysningskampagnerne.« |
| --- | --- |

14.

Omkostninger i forbindelse med de salgsfremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 14 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. I forbindelse med disse foranstaltninger kan der ydes støtte til omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse og deltagelse i salgsfremstøds- og oplysningsarrangementer, herunder PR-arbejde og salgsfremstøds- og oplysningskampagner, f.eks. i form af deltagelse i arrangementer, messer og udstillinger af national, europæisk eller international betydning. Der kan ydes støtte til omkostninger i forbindelse med tekniske rådgivningstjenester, hvis de er nødvendige for tilrettelæggelsen eller deltagelsen i disse arrangementer eller for salgsfremstøds- og oplysningskampagnerne.«

| 3) | Bilag V affattes således:


  »BILAG V

  Oplysninger, der skal indgå i medlemsstaternes årlige rapport, jf. artikel 54, litra b)

  Alle oplysninger skal vedrøre det kalenderår, der aflægges rapport om. Der skal indgå oplysninger om de kontroller, der er udført, og de administrative sanktioner, der er pålagt i forbindelser hermed. For så vidt angår oplysninger, der varierer i årets løb, skal den årlige rapport afspejle situationen pr. 31. december i det år, der aflægges rapport om.
  DEL A — OPLYSNINGER VEDRØRENDE MARKEDSFORVALTNING








  1. | Administrative oplysninger:






  a) | ændringer i national lovgivning, der er vedtaget for at gennemføre afsnit I, kapitel II, afdeling 3, og afsnit II, kapitel III, afdeling 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Bilag V affattes således:

»BILAG V

Oplysninger, der skal indgå i medlemsstaternes årlige rapport, jf. artikel 54, litra b)

Alle oplysninger skal vedrøre det kalenderår, der aflægges rapport om. Der skal indgå oplysninger om de kontroller, der er udført, og de administrative sanktioner, der er pålagt i forbindelser hermed. For så vidt angår oplysninger, der varierer i årets løb, skal den årlige rapport afspejle situationen pr. 31. december i det år, der aflægges rapport om.

DEL A — OPLYSNINGER VEDRØRENDE MARKEDSFORVALTNING

1.

a)

ændringer i national lovgivning, der er vedtaget for at gennemføre afsnit I, kapitel II, afdeling 3, og afsnit II, kapitel III, afdeling 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013

| b) | ændringer vedrørende den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som gælder for driftsprogrammer. |
| --- | --- |

b)

ændringer vedrørende den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som gælder for driftsprogrammer.

| 2. | Oplysninger om producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger:






  a) | det samlede antal anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger og det samlede antal af sådanne organisationer og sammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet. I tillæg hertil:






  i) | for sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

det samlede antal anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger og det samlede antal af sådanne organisationer og sammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet. I tillæg hertil:

i)

for sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer

| ii) | for tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer og oplysninger om, i hvilke medlemsstater disse tilsluttede producentorganisationer har deres hovedsæde |
| --- | --- |

ii)

for tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer og oplysninger om, i hvilke medlemsstater disse tilsluttede producentorganisationer har deres hovedsæde

| b) | det samlede antal producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet. I tillæg hertil oplyses følgende for tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer og oplysninger om, i hvilke medlemsstater disse tilsluttede producentorganisationer har deres hovedsæde |
| --- | --- |

b)

det samlede antal producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet. I tillæg hertil oplyses følgende for tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer: antal tilsluttede producentorganisationer og oplysninger om, i hvilke medlemsstater disse tilsluttede producentorganisationer har deres hovedsæde

| c) | det samlede antal sammenlægninger af organisationer (antal i alt og antal nye organisationer og disses nye ID-numre) |
| --- | --- |

c)

det samlede antal sammenlægninger af organisationer (antal i alt og antal nye organisationer og disses nye ID-numre)

| d) | antal medlemmer (i alt og fordelt på juridiske personer, fysiske personer og frugt- og grøntsagsproducenter) |
| --- | --- |

d)

antal medlemmer (i alt og fordelt på juridiske personer, fysiske personer og frugt- og grøntsagsproducenter)

| e) | det samlede antal organisationer/sammenslutninger, som har et driftsprogram/en anerkendelsesplan (antal anerkendte organisationer/sammenslutninger, antal organisationer/sammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet og antal organisationer/sammenslutninger, som er ved at blive sammenlagt) |
| --- | --- |

e)

det samlede antal organisationer/sammenslutninger, som har et driftsprogram/en anerkendelsesplan (antal anerkendte organisationer/sammenslutninger, antal organisationer/sammenslutninger, hvis anerkendelse er suspenderet og antal organisationer/sammenslutninger, som er ved at blive sammenlagt)

| f) | den del af produktionen, der er bestemt til markedet for friske varer (med angivelse af deres værdi og mængde) |
| --- | --- |

f)

den del af produktionen, der er bestemt til markedet for friske varer (med angivelse af deres værdi og mængde)

| g) | den del af produktionen, der er bestemt til forarbejdning (med angivelse af deres værdi og mængde) |
| --- | --- |

g)

den del af produktionen, der er bestemt til forarbejdning (med angivelse af deres værdi og mængde)

| h) | hvor stort et område, der anvendes til produktion af frugt og grøntsager. |
| --- | --- |

h)

hvor stort et område, der anvendes til produktion af frugt og grøntsager.

| 3. | Oplysninger om udgifter:






  a) | udgifter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på driftsfonde, endelige driftsfonde og national finansiel støtte) |
| --- | --- | --- |

3.

a)

udgifter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på driftsfonde, endelige driftsfonde og national finansiel støtte)

| b) | samlede faktiske udgifter i forbindelse med driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på aktioner og foranstaltninger, der er knyttet programmernes mål) |
| --- | --- |

b)

samlede faktiske udgifter i forbindelse med driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på aktioner og foranstaltninger, der er knyttet programmernes mål)

| c) | samlede faktiske udgifter i forbindelse med producentsammenslutninger |
| --- | --- |

c)

samlede faktiske udgifter i forbindelse med producentsammenslutninger

| d) | tilbagekøb, angivet for hver produktkategori (mængde, samlede udgifter, beløbet for den finansielle bistand fra EU og anvendelse (gratis uddeling, kompostering, forarbejdningsindustrien og andre anvendelsesformål)). |
| --- | --- |

d)

tilbagekøb, angivet for hver produktkategori (mængde, samlede udgifter, beløbet for den finansielle bistand fra EU og anvendelse (gratis uddeling, kompostering, forarbejdningsindustrien og andre anvendelsesformål)).

| 4. | Oplysninger vedrørende overvågning af driftsprogrammer og anerkendelsesplaner:






  a) | Indikatorer vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på aktioner og foranstaltninger, der er knyttet deres mål) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Indikatorer vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer (fordelt på aktioner og foranstaltninger, der er knyttet deres mål)

| b) | Indikatorer vedrørende producentsammenslutninger. |
| --- | --- |

b)

Indikatorer vedrørende producentsammenslutninger.

DEL B — OPLYSNINGER VEDRØRENDE REGNSKABSAFSLUTNING

Oplysninger om kontrol og administrative sanktioner:

| a) | kontrol udført af medlemsstaten: oplysninger om organer, der er blevet kontrolleret, og kontroldatoen |
| --- | --- |

a)

kontrol udført af medlemsstaten: oplysninger om organer, der er blevet kontrolleret, og kontroldatoen

| b) | kontrolprocenter |
| --- | --- |

b)

kontrolprocenter

| c) | kontrolresultater |
| --- | --- |

c)

kontrolresultater

| d) | anvendte administrative sanktioner. |
| --- | --- |

d)

anvendte administrative sanktioner.

---

| 17.8.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 208/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 208/9

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1146

af 7. juni 2018

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om ændring af forordning (EF) nr. 606/2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 38, artikel 182, stk. 1 og 4, og artikel 223,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (2), særlig artikel 62, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (3) fastlægges der regler for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 (4) ændres forordning (EU) nr. 1308/2013 navnlig for så vidt angår støtten til frugt- og grøntsagssektoren. Derfor bør gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 afspejle ændringerne af de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (3) fastlægges der regler for anvendelsen af forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 (4) ændres forordning (EU) nr. 1308/2013 navnlig for så vidt angår støtten til frugt- og grøntsagssektoren. Derfor bør gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 afspejle ændringerne af de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (2) | Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren bør ajourføres. |
| --- | --- |

(2)

Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende national finansiel støtte til frugt- og grøntsagssektoren bør ajourføres.

| (3) | Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for gennemførelsen af forhøjelsen af den øvre grænse for Unionens finansielle bistand fra 50 % til 60 % i de medlemsstater, hvor producentorganisationerne afsætter under 20 % af frugt- og grøntsagsproduktionen, jf. artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, ligesom det bør præciseres, hvordan producenternes organiseringsgrad i en medlemsstat beregnes for at sikre, at behandlingen af støtteansøgningerne og kontrollen af betingelserne for forhøjelsen foretages ensartet i hele Unionen. |
| --- | --- |

(3)

Der bør fastsættes nærmere bestemmelser for gennemførelsen af forhøjelsen af den øvre grænse for Unionens finansielle bistand fra 50 % til 60 % i de medlemsstater, hvor producentorganisationerne afsætter under 20 % af frugt- og grøntsagsproduktionen, jf. artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, ligesom det bør præciseres, hvordan producenternes organiseringsgrad i en medlemsstat beregnes for at sikre, at behandlingen af støtteansøgningerne og kontrollen af betingelserne for forhøjelsen foretages ensartet i hele Unionen.

| (4) | Det bør også præciseres, at salgsfremstød for produkter, der gennemføres som en kriseforanstaltning, omfatter diversificering og konsolidering af frugt- og grøntsagsmarkedet. |
| --- | --- |

(4)

Det bør også præciseres, at salgsfremstød for produkter, der gennemføres som en kriseforanstaltning, omfatter diversificering og konsolidering af frugt- og grøntsagsmarkedet.

| (5) | Bestemmelserne om de årlige rapporter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, herunder tværnationale organisationer og producentsammenslutninger samt driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, bør forenkles. Rapporterne bør sætte Kommissionen i stand til at foretage en fyldestgørende overvågning af sektoren. |
| --- | --- |

(5)

Bestemmelserne om de årlige rapporter vedrørende producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, herunder tværnationale organisationer og producentsammenslutninger samt driftsfonde, driftsprogrammer og anerkendelsesplaner, bør forenkles. Rapporterne bør sætte Kommissionen i stand til at foretage en fyldestgørende overvågning af sektoren.

| (6) | Betingelserne for anvendelsen af den importtold, der er omhandlet i artikel 182 i forordning (EU) nr. 1308/2013, og som kan pålægges import af visse frugter og grøntsager, bør præciseres. |
| --- | --- |

(6)

Betingelserne for anvendelsen af den importtold, der er omhandlet i artikel 182 i forordning (EU) nr. 1308/2013, og som kan pålægges import af visse frugter og grøntsager, bør præciseres.

| (7) | Hvis en sammenslutning af producentorganisationer eller en tværnational sammenslutning af producentorganisationer gennemfører et driftsprogram, bør medlemsstaterne sikre sig, at der ikke sker dobbeltfinansiering, og at der foretages de fornødne kontroller af gennemførte aktioner, både hos sammenslutningen af producentorganisationer og hos de tilsluttede producentorganisationer, jf. kravene i forordning (EU) nr. 1306/2013. |
| --- | --- |

(7)

Hvis en sammenslutning af producentorganisationer eller en tværnational sammenslutning af producentorganisationer gennemfører et driftsprogram, bør medlemsstaterne sikre sig, at der ikke sker dobbeltfinansiering, og at der foretages de fornødne kontroller af gennemførte aktioner, både hos sammenslutningen af producentorganisationer og hos de tilsluttede producentorganisationer, jf. kravene i forordning (EU) nr. 1306/2013.

| (8) | Bilag I og II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 bør ajourføres for at forenkle del A i medlemsstaternes årlige rapport og de fælles resultatindikatorer og lade de fælles udgangsindikatorer udgå. |
| --- | --- |

(8)

Bilag I og II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 bør ajourføres for at forenkle del A i medlemsstaternes årlige rapport og de fælles resultatindikatorer og lade de fælles udgangsindikatorer udgå.

| (9) | Gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

Gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 bør derfor ændres.

| (10) | Medlemsstaterne skal i henhold til del I, afsnit A, punkt 3, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 1308/2013 underrette Kommissionen om eventuelle forhøjelser af de grænser, der er fastsat i samme afsnits punkt 2. Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 (5) bør ændres med henblik på at fastsætte de nærmere bestemmelser vedrørende medlemsstaternes indsendelse af disse oplysninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne skal i henhold til del I, afsnit A, punkt 3, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 1308/2013 underrette Kommissionen om eventuelle forhøjelser af de grænser, der er fastsat i samme afsnits punkt 2. Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 (5) bør ændres med henblik på at fastsætte de nærmere bestemmelser vedrørende medlemsstaternes indsendelse af disse oplysninger til Kommissionen.

| (11) | Nærværende forordning bør anvendes fra samme dato som forordning (EU) 2017/2393. Bestemmelserne vedrørende rapportering bør imidlertid først anvendes fra den 1. januar 2019 for at give medlemsstaterne og de erhvervsdrivende tilstrækkelig tid til at gennemføre de nye bestemmelser i denne forordning. Den fleksibilitet, som de nye foranstaltninger og aktioner giver producentorganisationerne i form af overgangsbestemmelser, bør anvendes med tilbagevirkende kraft, således at gennemførelsen falder sammen med anvendelsesdatoen for forordning (EU) 2017/2393 og ændringerne af forordning (EU) nr. 1308/2013 kan overholdes. |
| --- | --- |

(11)

Nærværende forordning bør anvendes fra samme dato som forordning (EU) 2017/2393. Bestemmelserne vedrørende rapportering bør imidlertid først anvendes fra den 1. januar 2019 for at give medlemsstaterne og de erhvervsdrivende tilstrækkelig tid til at gennemføre de nye bestemmelser i denne forordning. Den fleksibilitet, som de nye foranstaltninger og aktioner giver producentorganisationerne i form af overgangsbestemmelser, bør anvendes med tilbagevirkende kraft, således at gennemførelsen falder sammen med anvendelsesdatoen for forordning (EU) 2017/2393 og ændringerne af forordning (EU) nr. 1308/2013 kan overholdes.

| (12) | Betingelserne for anvendelsen af de nye foranstaltninger og aktioner i forordning (EU) nr. 1308/2013, som der kan udbetales EU-støtte til, bør anvendes fra anvendelsesdatoen for de ændringer til nævnte forordning, som indføres ved forordning (EU) 2017/2393, for at sikre markedsstabilitet for producentorganisationerne og deres medlemmer, navnlig i betragtning af, at nævnte foranstaltninger hovedsagelig vedrører kriseforebyggelse og krisestyring, og for at sætte dem i stand til at kunne udnytte de nye foranstaltninger fuldt ud. For at opfylde de berettigede forventninger kan producentorganisationerne vælge at videreføre de igangværende driftsprogrammer i henhold til de tidligere gældende retsregler, eller de kan vælge at ændre deres driftsprogrammer, således at de kan drage fordel af de nye foranstaltninger og aktioner, som berettiger til finansiel støtte fra Unionen i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(12)

Betingelserne for anvendelsen af de nye foranstaltninger og aktioner i forordning (EU) nr. 1308/2013, som der kan udbetales EU-støtte til, bør anvendes fra anvendelsesdatoen for de ændringer til nævnte forordning, som indføres ved forordning (EU) 2017/2393, for at sikre markedsstabilitet for producentorganisationerne og deres medlemmer, navnlig i betragtning af, at nævnte foranstaltninger hovedsagelig vedrører kriseforebyggelse og krisestyring, og for at sætte dem i stand til at kunne udnytte de nye foranstaltninger fuldt ud. For at opfylde de berettigede forventninger kan producentorganisationerne vælge at videreføre de igangværende driftsprogrammer i henhold til de tidligere gældende retsregler, eller de kan vælge at ændre deres driftsprogrammer, således at de kan drage fordel af de nye foranstaltninger og aktioner, som berettiger til finansiel støtte fra Unionen i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/892

I gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 foretages følgende ændringer:

| 1) | Som artikel 8a indsættes:

  »Artikel 8a
  Forhøjelse af grænsen for Unionens finansielle bistand fra 50 % til 60 %

  1.   Grænsen for Unionens finansielle bistand til et driftsprogram eller en del af et driftsprogram, som gennemføres af en anerkendt producentorganisation som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, forhøjes fra 50 % til 60 %, hvis:






  a) | betingelserne i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013 er opfyldt i hvert år af driftsprogrammets gennemførelsesår, og proceduren i artikel 9, stk. 2, litra g), i nærværende forordning er fulgt |
| --- | --- | --- |

1)

Som artikel 8a indsættes:

»Artikel 8a

Forhøjelse af grænsen for Unionens finansielle bistand fra 50 % til 60 %

1.   Grænsen for Unionens finansielle bistand til et driftsprogram eller en del af et driftsprogram, som gennemføres af en anerkendt producentorganisation som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, forhøjes fra 50 % til 60 %, hvis:

a)

betingelserne i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013 er opfyldt i hvert år af driftsprogrammets gennemførelsesår, og proceduren i artikel 9, stk. 2, litra g), i nærværende forordning er fulgt

| b) | anmodningen indgives af en anerkendt producentorganisation på det tidspunkt, hvor denne forelægger sit driftsprogram. |
| --- | --- |

b)

anmodningen indgives af en anerkendt producentorganisation på det tidspunkt, hvor denne forelægger sit driftsprogram.

2.   Med henblik på forhøjelsen af grænsen for Unionens finansielle bistand fra 50 % til 60 % for et driftsprogram eller en del af et driftsprogram, beregnes den procentdel frugt- og grøntsager, der afsættes af producentorganisationer som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, for hvert år af programmets varighed som en andel af den værdi af produktionen, der er afsat af producentorganisationerne i en bestemt medlemsstat i forhold til den samlede værdi af den frugt- og grøntsagsproduktion, der er afsat i den pågældende medlemsstat i den referenceperiode, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, i delegeret forordning (EU) 2017/891.

Medlemsstater, der anvender den alternative metode, der er fastsat i artikel 23, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2017/891, skal imidlertid beregne den procentdel frugt- og grøntsager, der afsættes af producentorganisationer som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013, for hvert år af driftsprogrammets varighed som en andel af den værdi af produktionen, der er afsat af producentorganisationerne i en bestemt medlemsstat i forhold til den samlede værdi af den frugt- og grøntsagsproduktion, der er afsat i den pågældende medlemsstat i perioden 1. januar til 31. december i året før det år, hvor støttebeløbet godkendes som omhandlet i artikel 8 i nærværende forordning.

3.   Medlemsstaterne giver senest den 15. december i året før det år, hvor driftsprogrammet gennemføres, jf. artikel 8 i nærværende forordning, den ansøgende producentorganisation meddelelse om den godkendte støtte, herunder beløbet for den forhøjelse, der er indrømmet i henhold til artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

4.   Medlemsstaterne kontrollerer i hvert år af driftsprogrammets varighed, at betingelserne for forhøjelsen af grænsen for Unionens finansielle støtte fra 50 % til 60 % som omhandlet i artikel 34, stk. 3, litra f), i forordning (EU) nr. 1308/2013 er opfyldt.«

| 2) | Artikel 4, stk. 1, litra a), affattes således:






  »a) | en beskrivelse af udgangssituationen, der, hvis det er relevant, er baseret på de indikatorer, der er anført i tabel 4.1 i bilag II«. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 4, stk. 1, litra a), affattes således:

»a)

en beskrivelse af udgangssituationen, der, hvis det er relevant, er baseret på de indikatorer, der er anført i tabel 4.1 i bilag II«.

| 3) | Artikel 9, stk. 6 og 7, affattes således:

  »6.   Producentorganisationer skal for så vidt angår aktioner, som gennemføres af disse, ansøge om støtte i den medlemsstat, hvor de er anerkendt. Hvis de er tilsluttet en tværnational sammenslutning af producentorganisationer, skal producentorganisationerne forelægge den medlemsstat, hvori den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, en kopi af ansøgningen.


  7.   Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer skal for så vidt angår aktioner, der gennemføres af sammenslutningen, ansøge om støtte i den medlemsstat, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde. Medlemsstaterne sikrer sig, at der ikke er risiko for dobbeltfinansiering.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 9, stk. 6 og 7, affattes således:

»6.   Producentorganisationer skal for så vidt angår aktioner, som gennemføres af disse, ansøge om støtte i den medlemsstat, hvor de er anerkendt. Hvis de er tilsluttet en tværnational sammenslutning af producentorganisationer, skal producentorganisationerne forelægge den medlemsstat, hvori den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, en kopi af ansøgningen.

7.   Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer skal for så vidt angår aktioner, der gennemføres af sammenslutningen, ansøge om støtte i den medlemsstat, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde. Medlemsstaterne sikrer sig, at der ikke er risiko for dobbeltfinansiering.«

| 4) | Artikel 14, stk. 1, affattes således:

  »1.   Medlemsstaterne vedtager bestemmelser om, hvilke betingelser der skal opfyldes af fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, herunder aktioner og aktiviteter, der tager sigte på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne, uanset om disse foranstaltninger vedrører kriseforebyggelse eller krisestyring. Bestemmelserne skal gøre det muligt hurtigt at iværksætte foranstaltningerne, når der er behov for det.
  Disse bestemmelser skal hovedsagelig tage sigte på at styrke konkurrenceevnen for de produkter, der afsættes af producentorganisationerne og deres sammenslutninger i situationer med alvorlig markedsforstyrrelse, manglende forbrugertillid eller andre relaterede problemer.
  De fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, der gennemføres af producentorganisationerne og deres sammenslutninger, skal specifikt tage sigte på at:






  a) | øge kendskabet til kvaliteten af de landbrugsprodukter, der produceres i Unionen, og de høje kvalitetsstandarder, der gælder for produktionen af disse produkter |
| --- | --- | --- |

4)

Artikel 14, stk. 1, affattes således:

»1.   Medlemsstaterne vedtager bestemmelser om, hvilke betingelser der skal opfyldes af fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, herunder aktioner og aktiviteter, der tager sigte på diversificering og konsolidering på frugt- og grøntsagsmarkederne, uanset om disse foranstaltninger vedrører kriseforebyggelse eller krisestyring. Bestemmelserne skal gøre det muligt hurtigt at iværksætte foranstaltningerne, når der er behov for det.

Disse bestemmelser skal hovedsagelig tage sigte på at styrke konkurrenceevnen for de produkter, der afsættes af producentorganisationerne og deres sammenslutninger i situationer med alvorlig markedsforstyrrelse, manglende forbrugertillid eller andre relaterede problemer.

De fremstøds- og kommunikationsforanstaltninger, der gennemføres af producentorganisationerne og deres sammenslutninger, skal specifikt tage sigte på at:

a)

øge kendskabet til kvaliteten af de landbrugsprodukter, der produceres i Unionen, og de høje kvalitetsstandarder, der gælder for produktionen af disse produkter

| b) | øge konkurrenceevnen for og forbruget af landbrugsprodukter og visse forarbejdede varer, der er produceret i Unionen, og øge kendskabet til kvaliteten af disse produkter, både i og uden for Unionen |
| --- | --- |

b)

øge konkurrenceevnen for og forbruget af landbrugsprodukter og visse forarbejdede varer, der er produceret i Unionen, og øge kendskabet til kvaliteten af disse produkter, både i og uden for Unionen

| c) | øge kendskabet til Unionens kvalitetsordninger, både i og uden for Unionen |
| --- | --- |

c)

øge kendskabet til Unionens kvalitetsordninger, både i og uden for Unionen

| d) | øge markedsandelen for landbrugsprodukter og visse forarbejdede varer, der er produceret i Unionen, med særligt fokus på de tredjelandsmarkeder, der har det største vækstpotentiale og |
| --- | --- |

d)

øge markedsandelen for landbrugsprodukter og visse forarbejdede varer, der er produceret i Unionen, med særligt fokus på de tredjelandsmarkeder, der har det største vækstpotentiale og

| e) | bidrage til genopretning af normale markedsvilkår på EU-markedet i tilfælde af alvorlig markedsforstyrrelse, manglende forbrugertillid og andre relaterede problemer.« |
| --- | --- |

e)

bidrage til genopretning af normale markedsvilkår på EU-markedet i tilfælde af alvorlig markedsforstyrrelse, manglende forbrugertillid og andre relaterede problemer.«

| 5) | Kapitel III udgår. |
| --- | --- |

5)

Kapitel III udgår.

| 6) | Artikel 21 affattes således:

  »Artikel 21
  Oplysninger og årlige rapporter fra producentsammenslutninger, producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og årlige rapporter fra medlemsstaterne
  Efter anmodning fra en medlemsstats kompetente myndigheder skal producentsammenslutninger, der er oprettet i henhold til artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007, anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger forelægge enhver relevant oplysning, der er nødvendig for udarbejdelsen af den årlige rapport, der er omhandlet i artikel 54, litra b), i delegeret forordning (EU) 2017/891. Rapporten opstilles som anført i bilag II til nærværende forordning.
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at indsamle oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi for producentorganisationer, som ikke har forelagt driftsprogrammer. De producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er omhandlet i artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013, anmodes om at forelægge oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi.« |
| --- | --- |

6)

Artikel 21 affattes således:

»Artikel 21

Oplysninger og årlige rapporter fra producentsammenslutninger, producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer og årlige rapporter fra medlemsstaterne

Efter anmodning fra en medlemsstats kompetente myndigheder skal producentsammenslutninger, der er oprettet i henhold til artikel 125e forordning (EF) nr. 1234/2007, anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger forelægge enhver relevant oplysning, der er nødvendig for udarbejdelsen af den årlige rapport, der er omhandlet i artikel 54, litra b), i delegeret forordning (EU) 2017/891. Rapporten opstilles som anført i bilag II til nærværende forordning.

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at indsamle oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi for producentorganisationer, som ikke har forelagt driftsprogrammer. De producentorganisationer og producentsammenslutninger, der er omhandlet i artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013, anmodes om at forelægge oplysninger om antallet af medlemmer og den afsatte produktionsmængde og -værdi.«

| 7) | Artikel 33, stk. 3 og 4, affattes således:

  »3.   Den medlemsstat, hvor den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, har:






  a) | det overordnede ansvar for at tilrettelægge kontrollen af aktioner under det driftsprogram, der gennemføres af den tværnationale sammenslutning, og af den tværnationale sammenslutnings driftsfond og for at anvende administrative sanktioner, hvis en sådan kontrol viser, at forpligtelserne ikke er overholdt, og |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 33, stk. 3 og 4, affattes således:

»3.   Den medlemsstat, hvor den tværnationale sammenslutning af producentorganisationer har sit hovedsæde, har:

a)

det overordnede ansvar for at tilrettelægge kontrollen af aktioner under det driftsprogram, der gennemføres af den tværnationale sammenslutning, og af den tværnationale sammenslutnings driftsfond og for at anvende administrative sanktioner, hvis en sådan kontrol viser, at forpligtelserne ikke er overholdt, og

| b) | ansvaret for at sikre koordinationen af kontroller og betalinger i forbindelse med aktioner under det driftsprogram, der gennemføres af den tværnationale sammenslutning uden for den medlemsstat, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde. |
| --- | --- |

b)

ansvaret for at sikre koordinationen af kontroller og betalinger i forbindelse med aktioner under det driftsprogram, der gennemføres af den tværnationale sammenslutning uden for den medlemsstat, hvor sammenslutningen har sit hovedsæde.

4.   Aktionerne under driftsprogrammerne skal være i overensstemmelse med de nationale bestemmelser og den nationale strategi i den medlemsstat, hvor ansøgningen om støtte er indgivet, jf. artikel 9, stk. 6 og 7.

Miljø- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger og kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger er imidlertid omfattet af bestemmelserne i den medlemsstat, hvor disse foranstaltninger gennemføres i praksis.«

| 8) | Artikel 39, stk. 1, affattes således:

  »1.   Den tillægsimporttold, der er omhandlet i artikel 182, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, kan pålægges de produkter, der er opført i bilag VII til nærværende forordning, i de perioder, der er angivet deri. Denne tillægsimporttold pålægges, hvis den mængde produkter, der overgår til fri omsætning i en af de anvendelsesperioder, der er anført i nævnte bilag, overstiger udløsningsniveauet for det pågældende produkt, medmindre det er usandsynligt, at importen skaber forstyrrelser på EU-markedet, eller hvis virkningerne af tillægsimporttolden ikke står i forhold til det tilstræbte mål.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 39, stk. 1, affattes således:

»1.   Den tillægsimporttold, der er omhandlet i artikel 182, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013, kan pålægges de produkter, der er opført i bilag VII til nærværende forordning, i de perioder, der er angivet deri. Denne tillægsimporttold pålægges, hvis den mængde produkter, der overgår til fri omsætning i en af de anvendelsesperioder, der er anført i nævnte bilag, overstiger udløsningsniveauet for det pågældende produkt, medmindre det er usandsynligt, at importen skaber forstyrrelser på EU-markedet, eller hvis virkningerne af tillægsimporttolden ikke står i forhold til det tilstræbte mål.«

| 9) | Bilag I og II erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

9)

Bilag I og II erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Ændring af forordning (EF) nr. 606/2009

I forordning (EF) nr. 606/2009 indsættes følgende som artikel 12a:

»Artikel 12a

Medlemsstaternes meddelelse af deres beslutninger om at tillade en forhøjelse af det naturlige alkoholindhold

1.   Medlemsstater, der i henhold til del I, afsnit A, punkt 3, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 1308/2013 beslutter at gøre brug af muligheden for at tillade en forhøjelse af det naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen, underretter Kommissionen herom, før de vedtager beslutningen. Medlemsstaterne angiver i meddelelsen de procentsatser, som de grænseværdier, der er fastsat i del I, afsnit A, punkt 2, i bilag VIII til forordning (EU) nr. 1308/2013, er forhøjet med, samt hvilke områder og sorter der er berørt af beslutningen, og de forelægger oplysninger og dokumentation, der viser, at vejrforholdene har været usædvanlig ugunstige i de pågældende områder.

2.   Meddelelserne gives i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/1183 (*1) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1185 (*2).

3.   Kommissionen videresender meddelelsen til myndighederne i de øvrige medlemsstater via det informationssystem, som Kommissionen har indført.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Dog finder artikel 1, nr. 5), 6) og 9), anvendelse fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juni 2018.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 af 13. marts 2017 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 138 af 25.5.2017, s. 57).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2393 af 13. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), (EU) nr. 1306/2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1307/2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og (EU) nr. 652/2014 om bestemmelser vedrørende forvaltning af udgifter i tilknytning til fødevarekæden, dyresundhed og dyrevelfærd samt til plantesundhed og planteformeringsmateriale (EUT L 350 af 29.12.2017, s. 15).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 606/2009 af 10. juli 2009 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 for så vidt angår kategorier af vinavlsprodukter, ønologiske fremgangsmåder og restriktioner i forbindelse hermed (EUT L 193 af 24.7.2009, s. 1).

5

---

BILAG

»BILAG I

National strategi for bæredygtige driftsprogrammer og dens struktur og indhold, jf. artikel 2

1.   Den nationale strategis varighed

Angives af medlemsstaten.

2.   Analyse af situationen med hensyn til styrker og svagheder og udviklingspotentiale, den strategi, der vælges på denne baggrund, samt begrundelse for de valgte prioriteringer, jf. artikel 36, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

2.1.   Analyse af situationen

Beskrivelse af den aktuelle situation i frugt- og grøntsagssektoren ved hjælp af kvantificerede data, idet styrker og svagheder, forskelle, behov og mangler samt udviklingspotentiale belyses på grundlag af de relevante indikatorer, der er fastlagt i tabel 4.1 i bilag II. Beskrivelsen skal mindst omfatte oplysninger om:

| — | frugt- og grøntsagssektorens resultater: sektorens styrker og svagheder, konkurrenceevne, og producentorganisationernes udviklingspotentiale |
| --- | --- |

—

frugt- og grøntsagssektorens resultater: sektorens styrker og svagheder, konkurrenceevne, og producentorganisationernes udviklingspotentiale

| — | frugt- og grøntsagsproduktionens betydning for miljøet (påvirkninger, belastninger og fordele), herunder de vigtigste tendenser. |
| --- | --- |

—

frugt- og grøntsagsproduktionens betydning for miljøet (påvirkninger, belastninger og fordele), herunder de vigtigste tendenser.

2.2.   Valg af strategi på grundlag af styrker og svagheder

Beskrivelse af de centrale områder, hvor indgreb forventes at skabe den maksimale merværdi:

| — | relevansen af driftsprogrammernes målsætninger og de forventede resultater, og i hvilket omfang de realistisk set vil kunne nås |
| --- | --- |

—

relevansen af driftsprogrammernes målsætninger og de forventede resultater, og i hvilket omfang de realistisk set vil kunne nås

| — | om der er sammenhæng i strategien, eksisterer gensidigt forstærkende vekselvirkninger og eventuelt er konflikter eller indbyrdes modstridende elementer mellem de forskellige udvalgte aktioners operationelle mål |
| --- | --- |

—

om der er sammenhæng i strategien, eksisterer gensidigt forstærkende vekselvirkninger og eventuelt er konflikter eller indbyrdes modstridende elementer mellem de forskellige udvalgte aktioners operationelle mål

| — | om der er komplementaritet og sammenhæng mellem de udvalgte aktioner med andre nationale eller regionale aktioner og med aktiviteter, hvortil der ydes EU-støtte, navnlig programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer |
| --- | --- |

—

om der er komplementaritet og sammenhæng mellem de udvalgte aktioner med andre nationale eller regionale aktioner og med aktiviteter, hvortil der ydes EU-støtte, navnlig programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer

| — | forventede resultater og virkninger sammenholdt med udgangssituationen og disses bidrag til at nå EU's mål. |
| --- | --- |

—

forventede resultater og virkninger sammenholdt med udgangssituationen og disses bidrag til at nå EU's mål.

2.3.   Virkningerne af den tidligere nationale strategi (hvis det er relevant)

Beskrivelse af resultater og virkninger af de driftsprogrammer, der senest er gennemført.

3.   Driftsprogrammernes mål og resultatindikatorer, jf. artikel 36, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013

Beskrivelse af de aktionstyper, der er udvalgt som støtteberettigede (ikke-udtømmende liste), hvilke mål der skal nås, de kontrollerbare mål og de indikatorer, der gør det muligt at vurdere, hvilke fremskridt der er gjort hen imod realiseringen af målene, og hvor effektivt programmet er.

3.1.   Krav til alle eller flere aktionstyper

Medlemsstaterne skal sikre, at alle aktioner, der er omfattet af den nationale strategi og de nationale regler, kan verificeres og kontrolleres. Hvis vurderingen i løbet af driftsprogrammernes gennemførelse viser, at kravet om, at aktionerne skal kunne verificeres og kontrolleres, ikke er opfyldt, skal de pågældende aktioner tilpasses i overensstemmelse hermed eller udgå af programmerne. Hvis der ydes støtte på grundlag af faste standardsatser eller satser for enhedsomkostninger, sørger medlemsstaterne for, at de relevante beregninger er tilstrækkeligt detaljerede og nøjagtige og fastlagt på forhånd på grundlag af en rimelig, retfærdig og verificerbar beregningsmetode. Miljøforanstaltninger skal opfylde de krav, der er fastsat i artikel 33, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Medlemsstaterne vedtager beskyttelsesforanstaltninger samt bestemmelser og kontroller til at sikre, at aktioner, der er udvalgt som støtteberettigede, ikke også tildeles støtte i henhold til andre af den fælles landbrugspolitiks instrumenter, især gennem programmer til udvikling af landdistrikterne og fremstødsprogrammer eller andre nationale eller regionale ordninger. Foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 33, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1308/2013 for at beskytte miljøet mod en eventuelt øget belastning, som skyldes investeringer, hvortil der er ydet støtte i henhold til driftsprogrammer, og støttekriterier, der er vedtaget i henhold til samme forordnings artikel 36, stk. 1, for at sikre, at investeringer på individuelle bedrifter, hvortil der er ydet støtte i henhold til driftsprogrammer, skal overholde målene i artikel 191 i TEUF og i Unionens syvende miljøhandlingsprogram.

3.2.   Der skal gives specifikke oplysninger om aktionstyper, der tager sigte på at nå de mål, der er fastsat eller omhandlet i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (udfyldes kun for de valgte aktionstyper).

3.2.1.   Erhvervelse af anlægsaktiver

| — | støtteberettigede investeringstyper |
| --- | --- |

—

støtteberettigede investeringstyper

| — | andre former for støtteberettiget erhvervelse, f.eks. leje eller leasing |
| --- | --- |

—

andre former for støtteberettiget erhvervelse, f.eks. leje eller leasing

| — | oplysninger om støtteberettigelsesbetingelserne. |
| --- | --- |

—

oplysninger om støtteberettigelsesbetingelserne.

3.2.2.   Andre aktioner

| — | beskrivelse af støtteberettigede aktionstyper |
| --- | --- |

—

beskrivelse af støtteberettigede aktionstyper

| — | oplysninger om støtteberettigelsesbetingelserne. |
| --- | --- |

—

oplysninger om støtteberettigelsesbetingelserne.

4.   Udpegning af kompetente myndigheder og ansvarlige organer

Medlemsstatens udpegning af den nationale myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen, overvågningen og evalueringen af den nationale strategi.

5.   Beskrivelse af overvågnings- og evalueringssystemer

De resultatindikatorer, der er fastsat i den nationale strategi, skal omfatte de indikatorer, der er fastsat i artikel 4 og i tabel 4.1 i bilag II. Hvis det anses for hensigtsmæssigt, skal der i den nationale strategi specificeres supplerende indikatorer, der afspejler nationale eller regionale behov, samt betingelser og målsætninger, der er specifikke for de nationale driftsprogrammer.

5.1.   Vurdering af driftsprogrammer og producentorganisationernes indberetningsforpligtelser, jf. artikel 36, stk. 2, litra d) og e), i forordning (EU) nr. 1308/2013.

Beskrivelse af overvågnings- og evalueringskrav og -procedurer i forbindelse med driftsprogrammer, herunder producentorganisationernes indberetningsforpligtelser.

5.2.   Overvågning og evaluering af den nationale strategi

Beskrivelse af overvågnings- og evalueringskrav og -procedurer i forbindelse med den nationale strategi

»BILAG II

Den årlige rapport, del A

DEN ÅRLIGE RAPPORTS OPBYGNING — DEL A

Disse formularer udgør del A af den årlige rapport, som de kompetente myndigheder skal forelægge Europa-Kommissionen senest den 15. november hvert år i året efter det kalenderår, som rapporten vedrører.

Formularerne er baseret på de rapporteringskrav, der er fastsat i artikel 54, litra b), i og bilag V til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 om supplerende regler til forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager.

1.   Administrative oplysninger

| Tabel 1.1 | Ændringer i den nationale lovgivning, der er vedtaget med henblik på gennemførelse af afsnit I, kapitel II, afdeling 3, og afsnit II, kapitel III, afdeling 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (for frugt- og grøntsagssektoren) |
| --- | --- |
| Tabel 1.2 | Ændringer vedrørende den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som finder anvendelse på driftsprogrammer |

Tabel 1.1

Ændringer i den nationale lovgivning, der er vedtaget med henblik på gennemførelse af afsnit I, kapitel II, afdeling 3, og afsnit II, kapitel III, afdeling 1, 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (for frugt- og grøntsagssektoren)

Tabel 1.2

Ændringer vedrørende den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som finder anvendelse på driftsprogrammer

2.   Oplysninger om producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer og producentsammenslutninger

| Tabel 2.1 | Producentorganisationer |
| --- | --- |
| Tabel 2.2 | Tværnationale producentorganisationer |
| Tabel 2.3 | Sammenslutninger af producentorganisationer |
| Tabel 2.4 | Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer |
| Tabel 2.5 | Producentsammenslutninger |

Tabel 2.1

Producentorganisationer

Tabel 2.2

Tværnationale producentorganisationer

Tabel 2.3

Sammenslutninger af producentorganisationer

Tabel 2.4

Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer

Tabel 2.5

Producentsammenslutninger

3.   Oplysninger om udgifter

| Tabel 3.1 | Oplysninger om producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer |
| --- | --- |
| Tabel 3.2 | De samlede udgifter til driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer |
| Tabel 3.3 | Udgifter i alt til producentsammenslutninger |
| Tabel 3.4 | Tilbagekøb |

Tabel 3.1

Oplysninger om producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer

Tabel 3.2

De samlede udgifter til driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationer, tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer

Tabel 3.3

Udgifter i alt til producentsammenslutninger

Tabel 3.4

Tilbagekøb

4.   Overvågning af driftsprogrammer/anerkendelsesplaner

| Tabel 4.1 | Indikatorer for producentorganisationer og tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer |
| --- | --- |
| Tabel 4.2 | Indikatorer for producentsammenslutninger |

Tabel 4.1

Indikatorer for producentorganisationer og tværnationale producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer og tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer

Tabel 4.2

Indikatorer for producentsammenslutninger

Forklarende noter

Forkortelser

| Den fælles markedsordning | FMO |
| --- | --- |
| Producentsammenslutning | PS |
| Producentorganisation | PO |
| Tværnational producentorganisation | TPO |
| Sammenslutning af producentorganisationer | SPO |
| Tværnational sammenslutning af producentorganisationer | TSPO |
| Driftsfond | DF |
| Driftsprogram | DP |
| Værdi af den afsatte produktion | VAP |
| Medlemsstat | MS |

Den fælles markedsordning

FMO

Producentsammenslutning

PS

Producentorganisation

PO

Tværnational producentorganisation

TPO

Sammenslutning af producentorganisationer

SPO

Tværnational sammenslutning af producentorganisationer

TSPO

Driftsfond

DF

Driftsprogram

DP

Værdi af den afsatte produktion

VAP

Medlemsstat

MS

Landekoder

| Landenavn (kildesprog) | Navn i kortform | Kode |
| --- | --- | --- |
| Belgique/België | Belgien | BE |
| България (*1) | Bulgarien | BG |
| Česká republika | Tjekkiet | CZ |
| Danmark | Danmark | DK |
| Deutschland | Tyskland | DE |
| Eesti | Estland | EE |
| Éire/Ireland | Irland | IE |
| Ελλάδα (*1) | Grækenland | EL |
| España | Spanien | ES |
| France | Frankrig | FR |
| Italia | Italien | IT |
| Κύπρος (*1) | Cypern | CY |
| Latvija | Letland | LV |
| Lietuva | Litauen | LT |
| Luxembourg | Luxembourg | LU |
| Magyarország | Ungarn | HU |
| Malta | Malta | MT |
| Nederland | Nederlandene | NL |
| Österreich | Østrig | AT |
| Polska | Polen | PL |
| Portugal | Portugal | PT |
| Republika Hrvatska | Kroatien | HR |
| România | Rumænien | RO |
| Slovenija | Slovenien | SI |
| Slovensko | Slovakiet | SK |
| Suomi/Finland | Finland | FI |
| Sverige | Sverige | SE |
| United Kingdom | Det Forenede Kongerige | UK |

Landenavn (kildesprog)

Navn i kortform

Kode

Belgique/België

Belgien

BE

България (*1)

Bulgarien

BG

Česká republika

Tjekkiet

CZ

Danmark

Danmark

DK

Deutschland

Tyskland

DE

Eesti

Estland

EE

Éire/Ireland

Irland

IE

Ελλάδα (*1)

Grækenland

EL

España

Spanien

ES

France

Frankrig

FR

Italia

Italien

IT

Κύπρος (*1)

Cypern

CY

Latvija

Letland

LV

Lietuva

Litauen

LT

Luxembourg

Luxembourg

LU

Magyarország

Ungarn

HU

Malta

Malta

MT

Nederland

Nederlandene

NL

Österreich

Østrig

AT

Polska

Polen

PL

Portugal

Portugal

PT

Republika Hrvatska

Kroatien

HR

România

Rumænien

RO

Slovenija

Slovenien

SI

Slovensko

Slovakiet

SK

Suomi/Finland

Finland

FI

Sverige

Sverige

SE

United Kingdom

Det Forenede Kongerige

UK

Regionskoder

| Vlaams Gewest (Flanderen) | BE2 |
| --- | --- |
| Région Wallonne (Vallonien) | BE3 |

Vlaams Gewest (Flanderen)

BE2

Région Wallonne (Vallonien)

BE3

Medlemsstater, som finder det mere hensigtsmæssigt at angive oplysningerne på regionsniveau, kan angive den pågældende region på forsiden af hvert afsnit og i begyndelsen af hver tabel.

PO'ers, TPO'ers, SPO'ers, TSPO'ers og PS'ers kodenummer (ID)

Hver organisations eller sammenslutnings kodenummer skal være ENTYDIGT. Hvis en organisation eller sammenslutning har fået sin anerkendelse trukket tilbage, bør dens kodenummer ikke anvendes igen.

Pengeværdi

Alle pengeværdier skal udtrykkes i euro bortset fra de medlemsstater, der anvender en national valuta. ØVERST i hver tabel findes der en rubrik for »NATIONAL VALUTA«.

| Valuta | |
| --- | --- |

Valuta

I denne rubrik angives koden for den anvendte nationale valuta.

| | KODE |
| --- | --- |
| Euro | EUR |
| Pund sterling | GBP |

KODE

Euro

EUR

Pund sterling

GBP

Kontaktpunkt

| Medlemsstat: | | År: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Medlemsstat:

År:

Region:

| Organisation | Navn | |
| --- | --- | --- |
| Postadresse | |
| Kontaktperson 1 | Efternavn | |
| Fornavn | |
| Stillingsbetegnelse | |
| E-mailadresse | |
| Telefon (kontor) | |
| Fax (kontor) | |
| Kontaktperson 2 | Efternavn | |
| Fornavn | |
| Stillingsbetegnelse | |
| E-mailadresse | |
| Telefon (kontor) | |
| Fax (kontor) | |

Organisation

Navn

Postadresse

Kontaktperson 1

Efternavn

Fornavn

Stillingsbetegnelse

E-mailadresse

Telefon (kontor)

Fax (kontor)

Kontaktperson 2

Efternavn

Fornavn

Stillingsbetegnelse

E-mailadresse

Telefon (kontor)

Fax (kontor)

Den årlige rapport — del A

| Medlemsstat: | | År: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Medlemsstat:

År:

Region:

AFSNIT 1

ADMINISTRATIVE OPLYSNINGER

Tabel 1.1   Ændringer i den nationale lovgivning, der er vedtaget med henblik på gennemførelse af afsnit I, kapitel II, afdeling 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 (for frugt- og grøntsagssektoren)

| Den nationale lovgivning |
| --- |
| Titel | Offentliggørelse i medlemsstatens officielle tidende | Hyperlink |
| | | |

Den nationale lovgivning

Titel

Offentliggørelse i medlemsstatens officielle tidende

Hyperlink

Tabel 1.2   Ændringer i den nationale strategi for bæredygtige driftsprogrammer, som finder anvendelse på driftsprogrammer

| National strategi |
| --- |
| Ændringer i den nationale strategi
   (1) | Hyperlink |
| | |

National strategi

Ændringer i den nationale strategi
   (1)

Hyperlink

Den årlige rapport — del A

| Medlemsstat: | | År: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Medlemsstat:

År:

Region:

AFSNIT 2

OPLYSNINGER OM PO'ER, TPO'ER, SPO'ER, TSPO'ER OG PS'ER

Tabel 2.1   Producentorganisationer

| Antal anerkendte PO'er i alt | |
| --- | --- |
| Antal PO'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet | |
| Antal PO'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage | |
| Antal PO'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) PO(»er)/SPO(»er)/TPO(»er)/TSPO(»er) | Antal berørte PO'er i alt | |
| Antal nye PO(»er)/SPO(»er)/TPO(»er)/TSPO(»er) i alt | |
| Nye ID-numre | |
| Antal medlemmer af PO'er | I alt | |
| Juridiske enheder | |
| Fysiske personer | |
| Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter | |
| Antal PO'er i alt, der gennemfører et driftsprogram | — | anerkendte PO'er |

Antal anerkendte PO'er i alt

Antal PO'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet

Antal PO'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage

Antal PO'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) PO(»er)/SPO(»er)/TPO(»er)/TSPO(»er)

Antal berørte PO'er i alt

Antal nye PO(»er)/SPO(»er)/TPO(»er)/TSPO(»er) i alt

Nye ID-numre

Antal medlemmer af PO'er

I alt

Juridiske enheder

Fysiske personer

Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter

Antal PO'er i alt, der gennemfører et driftsprogram

—

anerkendte PO'er

| — | PO'er, hvis anerkendelse er suspenderet |
| --- | --- |

—

PO'er, hvis anerkendelse er suspenderet

| — | PO'er, der er omfattet af sammenlægning |
| --- | --- |

—

PO'er, der er omfattet af sammenlægning

Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet

Værdi

Mængde (ton)

Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning

Værdi

Mængde (ton)

Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*2)

Tabel 2.2   Tværnationale producentorganisationer
   (2)

| Antal anerkendte TPO'er i alt | |
| --- | --- |
| | — | Antal PO-medlemmer |

Antal anerkendte TPO'er i alt

—

Antal PO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TPO'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet

| — | Antal PO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TPO'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage

| — | Antal PO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TPO'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) TPO(»er)/TSPO(»er)

Antal berørte TPO'er i alt

Antal nye TPO(»er)/TSPO(»er) i alt

Nye ID-numre

Antal medlemmer af TPO'er

I alt

Juridiske enheder

Fysiske personer

Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter

Antal TPO'er i alt, der gennemfører et driftsprogram

| — | anerkendte TPO'er |
| --- | --- |

—

anerkendte TPO'er

med et helt DP

med et delprogram

| — | TPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet |
| --- | --- |

—

TPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet

med et helt DP

med et delprogram

| — | TPO'er, der er omfattet af sammenlægning |
| --- | --- |

—

TPO'er, der er omfattet af sammenlægning

med et helt DP

med et delprogram

Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet

Værdi

Mængde (ton)

Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning

Værdi

Mængde (ton)

Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*3)

Tabel 2.3   Sammenslutninger af producentorganisationer
   (3)

| Antal anerkendte SPO'er i alt | |
| --- | --- |
| | — | Antal PO-medlemmer |

Antal anerkendte SPO'er i alt

—

Antal PO-medlemmer

Antal SPO'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet

| — | Antal PO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-medlemmer

Antal SPO'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage

| — | Antal PO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-medlemmer

Antal SPO'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) SPO(»er)/TSPO(»er)

Antal berørte SPO'er i alt

Antal nye SPO(»er)/TSPO(»er) i alt

Nye ID-numre

Antal medlemmer af SPO'er

I alt

Juridiske enheder

Fysiske personer

Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter

Antal SPO'er i alt, der gennemfører et driftsprogram

| — | anerkendte SPO'er |
| --- | --- |

—

anerkendte SPO'er

med et helt DP

med et delprogram

| — | SPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet |
| --- | --- |

—

SPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet

med et helt DP

med et delprogram

| — | SPO'er, der er omfattet af sammenlægning |
| --- | --- |

—

SPO'er, der er omfattet af sammenlægning

med et helt DP

med et delprogram

Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet

Værdi

Mængde (ton)

Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning

Værdi

Mængde (ton)

Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*4)

Tabel 2.4   Tværnationale sammenslutninger af producentorganisationer
   (4)

| Antal anerkendte TSPO'er i alt | |
| --- | --- |
| | — | Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer |

Antal anerkendte TSPO'er i alt

—

Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TSPO'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet

| — | Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TSPO'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage

| — | Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer |
| --- | --- |

—

Antal PO-/TPO-/SPO-medlemmer

| — | Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde |
| --- | --- |

—

Liste over MS, hvor PO-/TPO-/SPO-medlemmerne har deres hovedsæde

Antal TSPO'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) TSPO(»er)

Antal berørte TSPO'er i alt

Antal nye TSPO(»er) i alt

Nye ID-numre

Antal medlemmer af TSPO'er

I alt

Juridiske enheder

Fysiske personer

Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter

Antal TSPO'er i alt, der gennemfører et driftsprogram

| — | anerkendte TSPO'er |
| --- | --- |

—

anerkendte TSPO'er

med et helt DP

med et delprogram

| — | TSPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet |
| --- | --- |

—

TSPO'er, hvis anerkendelse er suspenderet

med et helt DP

med et delprogram

| — | TSPO'er, der er omfattet af sammenlægning |
| --- | --- |

—

TSPO'er, der er omfattet af sammenlægning

med et helt DP

med et delprogram

Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet

Værdi

Mængde (ton)

Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning

Værdi

Mængde (ton)

Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*5)

Tabel 2.5   Producentsammenslutninger

| Antal anerkendte PS'er i alt | |
| --- | --- |
| Antal PS'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet | |
| Antal PS'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage | |
| Antal PS'er i alt, som er blevet til PO'er | |
| Antal PS'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) PS(»er) | Antal berørte PS'er i alt | |
| Antal nye PS'er i alt | |
| Nye ID-numre | |
| Antal medlemmer af PS'er | I alt | |
| Juridiske enheder | |
| Fysiske personer | |
| Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter | |
| Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet | Værdi | |
| Mængde (ton) | |
| Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning | Værdi | |
| Mængde (ton) | |
| Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*6) | |

Antal anerkendte PS'er i alt

Antal PS'er i alt, hvis anerkendelse er suspenderet

Antal PS'er i alt, hvis anerkendelse er blevet trukket tilbage

Antal PS'er i alt, som er blevet til PO'er

Antal PS'er i alt, der er lagt sammen med en anden (eller flere) PS(»er)

Antal berørte PS'er i alt

Antal nye PS'er i alt

Nye ID-numre

Antal medlemmer af PS'er

I alt

Juridiske enheder

Fysiske personer

Antal frugt- og/eller grøntsagsproducenter

Andel af produktionen, der er bestemt til friskvaremarkedet

Værdi

Mængde (ton)

Andel af produktionen, der er bestemt til forarbejdning

Værdi

Mængde (ton)

Samlet areal med frugt- og grøntsagsproduktion (ha)
   (*6)

Den årlige rapport — del A

| Medlemsstat: | | År: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Medlemsstat:

År:

Region:

AFSNIT 3

OPLYSNINGER OM UDGIFTER

Tabel 3.1   Udgifter vedrørende PO'er, TPO'er, SPO'er og TSPO'er

| | Alle PO'er | Alle TPO'er | Alle SPO'er | Alle TSPO'er |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Driftsfond | Godkendt i alt | | | | |
| — | Organisationens og/eller organisationens medlemmers finansielle bidrag |

Alle PO'er

Alle TPO'er

Alle SPO'er

Alle TSPO'er

Driftsfond

Godkendt i alt

—

Organisationens og/eller organisationens medlemmers finansielle bidrag

| — | Unionens finansielle støtte |
| --- | --- |

—

Unionens finansielle støtte

Endelig driftsfond

Udgifter i alt

| — | Organisationens medlemmers finansielle bidrag |
| --- | --- |

—

Organisationens medlemmers finansielle bidrag

| — | Unionens finansielle støtte |
| --- | --- |

—

Unionens finansielle støtte

National finansiel støtte

Faktisk udbetalt national finansiel støtte

Skønnet beløb for den nationale finansielle støtte, der faktisk er udbetalt, og som skal tilbagebetales af EU

Liste over støttemodtagende områder, jf. artikel 35 i forordning (EU) nr. 1308/2013)

Værdien af den afsatte produktion (beregnet i henhold til artikel 22 i forordning (EU) 2017/891)

Data i EUR eller national valuta

Tabel 3.2   Samlede udgifter til driftsprogrammer, der gennemføres af PO'er, TPO'er, SPO'er og TSPO'er

| Aktioner/foranstaltninger

  Artikel 2, litra f) og g), i forordning (EU) 2017/891 | Mål

  Artikel 33, stk. 1 og 3, og artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013 | Faktiske udgifter i alt (EUR eller national valuta) |
| --- | --- | --- |
| Alle PO'er | Alle TPO'er | Alle SPO'er | Alle TSPO'er |
| Investeringer | Planlægning af produktionen | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | | | | |
| Miljøforanstaltninger | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | | | | |
| Forskning | | | | |
| Forskning og forsøgsproduktion | Planlægning af produktionen | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | | | | |
| Miljøforanstaltninger | | | | |
| Kvalitetsordninger (EU og nationale) og foranstaltninger, der vedrører forbedring af kvaliteten | Forbedring af produktkvaliteten | | | | |
| Fremstød og kommunikation | Forøgelse af produkternes handelsværdi | | | | |
| Salgsfremmende foranstaltninger | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | | | | |
| Uddannelse og udveksling af bedste praksis | Planlægning af produktionen | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | | | | |
| Miljøforanstaltninger | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | | | | |
| Rådgivningstjenester og teknisk bistand | Planlægning af produktionen | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | | | | |
| Miljøforanstaltninger | | | | |
| Økologisk produktion | Miljøforanstaltninger | | | | |
| Integreret produktion | | | | |
| Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning | | | | |
| Aktioner til jordbundsbevaring | | | | |
| Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier | | | | |
| Aktioner, der fremmer energibesparelse (undtagen transport) | | | | |
| Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og til forbedret affaldshåndtering | | | | |
| Transport | | | | |
| Afsætning | | | | |
| Oprettelse af gensidige fonde | Kriseforebyggelse og -styring | | | | |
| Tilførsel af ny kapital til gensidige fonde | | | | |
| Genplantning af frugtplantager | | | | |
| Tilbagekøb fra markedet | | | | |
| — | Gratis uddeling |

Aktioner/foranstaltninger

Artikel 2, litra f) og g), i forordning (EU) 2017/891

Mål

Artikel 33, stk. 1 og 3, og artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013

Faktiske udgifter i alt (EUR eller national valuta)

Alle PO'er

Alle TPO'er

Alle SPO'er

Alle TSPO'er

Investeringer

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

Kriseforebyggelse og -styring

Forskning

Forskning og forsøgsproduktion

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

Kvalitetsordninger (EU og nationale) og foranstaltninger, der vedrører forbedring af kvaliteten

Forbedring af produktkvaliteten

Fremstød og kommunikation

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Salgsfremmende foranstaltninger

Kriseforebyggelse og -styring

Uddannelse og udveksling af bedste praksis

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

Kriseforebyggelse og -styring

Rådgivningstjenester og teknisk bistand

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

Økologisk produktion

Miljøforanstaltninger

Integreret produktion

Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning

Aktioner til jordbundsbevaring

Aktioner til etablering eller sikring af levesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier

Aktioner, der fremmer energibesparelse (undtagen transport)

Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og til forbedret affaldshåndtering

Transport

Afsætning

Oprettelse af gensidige fonde

Kriseforebyggelse og -styring

Tilførsel af ny kapital til gensidige fonde

Genplantning af frugtplantager

Tilbagekøb fra markedet

—

Gratis uddeling

| — | Andet |
| --- | --- |

—

Andet

Grøn høst

Undladt høst

Høstforsikring

Vejledning

Administrationsomkostninger

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

Kriseforebyggelse og -styring

Forskning

Andet

Planlægning af produktionen

Forbedring af produktkvaliteten

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Miljøforanstaltninger

| Bemærk: | Der kan fastsættes følgende mål i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013:

  —
  Planlægning af produktionen
     
  Artikel 33, stk. 1, litra a), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), ii) og xi)


  —
  Forbedring af produktkvaliteten
     
  Artikel 33, stk. 1, litra b), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), iv) og vi)


  —
  Forøgelse af produkternes handelsværdi
     
  Artikel 33, stk. 1, litra c), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), ii), iii), iv), ix og xi)


  —
  Salgsfremmende foranstaltninger
     
  Artikel 33, stk. 1, litra d), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. vi) og ix)


  —
  Miljøforanstaltninger
     
  Artikel 33, stk. 1, litra e), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iii), iv), v), vii) og viii)


  —
  Kriseforebyggelse og -styring
     
  Artikel 33, stk. 1, litra f), artikel 33, stk. 3, litra a), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iv) og xi)


  —
  Forskning
     
  Artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iv). |
| --- | --- |

Bemærk:

Der kan fastsættes følgende mål i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013:

—
  Planlægning af produktionen
     
  Artikel 33, stk. 1, litra a), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), ii) og xi)

—
  Forbedring af produktkvaliteten
     
  Artikel 33, stk. 1, litra b), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), iv) og vi)

—
  Forøgelse af produkternes handelsværdi
     
  Artikel 33, stk. 1, litra c), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. i), ii), iii), iv), ix og xi)

—
  Salgsfremmende foranstaltninger
     
  Artikel 33, stk. 1, litra d), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. vi) og ix)

—
  Miljøforanstaltninger
     
  Artikel 33, stk. 1, litra e), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iii), iv), v), vii) og viii)

—
  Kriseforebyggelse og -styring
     
  Artikel 33, stk. 1, litra f), artikel 33, stk. 3, litra a), og artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iv) og xi)

—
  Forskning
     
  Artikel 152, stk. 1, litra c), nr. iv).

Tabel 3.3   Faktiske udgifter i alt til producentsammenslutninger

| | Faktiske udgifter i alt til alle PS'er

  (EUR eller national valuta) |
| --- | --- |
| Investeringer i forbindelse med PS'er | Investeringer, der kræves for at opnå anerkendelse for PS'er | |
| — | Unionens finansielle støtte |

Faktiske udgifter i alt til alle PS'er

(EUR eller national valuta)

Investeringer i forbindelse med PS'er

Investeringer, der kræves for at opnå anerkendelse for PS'er

—

Unionens finansielle støtte

| — | Medlemsstatens finansielle støtte |
| --- | --- |

—

Medlemsstatens finansielle støtte

| — | Producentsammenslutningens/PS-medlemmernes bidrag |
| --- | --- |

—

Producentsammenslutningens/PS-medlemmernes bidrag

Tabel 3.4   Tilbagekøb

| | Årlig mængde i alt

  (ton) | Udgifter i alt

  (EUR eller national valuta) | Unionens finansielle støtte | Gratis uddeling

  (ton) | Kompostering

  (ton) | Forarbejdningsindustrien

  (ton) | Andre anvendelsesformål

  (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkter opført i bilag IV til forordning (EU) 2017/891 | Blomkål | | | | | | | |
| Tomater | | | | | | | |
| Æbler | | | | | | | |
| Druer | | | | | | | |
| Abrikoser | | | | | | | |
| Nektariner | | | | | | | |
| Ferskner | | | | | | | |
| Pærer | | | | | | | |
| Auberginer | | | | | | | |
| Meloner | | | | | | | |
| Vandmeloner | | | | | | | |
| Appelsiner | | | | | | | |
| Mandariner | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | |
| Satsumas | | | | | | | |
| Citroner | | | | | | | |
| Andre produkter | | | | | | | | |
| I alt | | | | | | | | |

Årlig mængde i alt

(ton)

Udgifter i alt

(EUR eller national valuta)

Unionens finansielle støtte

Gratis uddeling

(ton)

Kompostering

(ton)

Forarbejdningsindustrien

(ton)

Andre anvendelsesformål

(ton)

Produkter opført i bilag IV til forordning (EU) 2017/891

Blomkål

Tomater

Æbler

Druer

Abrikoser

Nektariner

Ferskner

Pærer

Auberginer

Meloner

Vandmeloner

Appelsiner

Mandariner

Klementiner

Satsumas

Citroner

Andre produkter

I alt

Den årlige rapport — del A

| Medlemsstat: | | År: | |
| --- | --- | --- | --- |
| Region: | | | |

Medlemsstat:

År:

Region:

AFSNIT 4

OVERVÅGNING AF DRIFTSPROGRAMMER

De indikatorer, der skal anvendes i forbindelse med aktioner, som iværksættes af anerkendte producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer, tværnationale organisationer og producentsammenslutninger i henhold til et driftsprogram/en anerkendelsesplan, omfatter ikke nødvendigvis alle de faktorer, der kan gribe ind i og påvirke et driftsprograms/en anerkendelsesplans output, resultater og virkninger. I denne sammenhæng skal de data, som indikatorerne genererer, fortolkes i lyset af kvantitative og kvalitative oplysninger om andre centrale faktorer, som har betydning for, om gennemførelsen af programmet/anerkendelsesplanen er vellykket.

Hvis medlemsstaterne bruger stikprøver til beregning af indikatorerne, skal der sendes oplysninger til Kommissionens tjenestegrene om stikprøvens repræsentativitet og de øvrige elementer, der indgår i prøven.

Tabel 4.1   Indikatorer vedrørende PO'er, TPO'er, SPO'er og TSPO'er

| Aktioner/foranstaltninger

  Artikel 2, litra f) og g), i forordning (EU) 2017/891 | Mål

  Artikel 33, stk. 1 og 3, og artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013 | Indikatorer | Alle PO'er | Alle TPO'er | Alle SPO'er | Alle TSPO'er |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (5) | Planlægning af produktionen | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Den afsatte produktions samlede værdi/den samlede afsatte produktionsmængde (EUR eller national valuta/kg) | | | | |
| Miljøforanstaltninger | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Forskning | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Forskning og forsøgsproduktion | Planlægning af produktionen | Samlet værdi | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | Samlet værdi | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Samlet værdi | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Miljøforanstaltninger | Antal bedrifter | | | | |
| Samlet værdi | | | | |
| Kvalitetsordninger (EU og nationale) (6) og foranstaltninger, der vedrører forbedring af kvaliteten | Forbedring af produktkvaliteten | Areal med produktion af produkter med BOB/BGB/GTS (7)
  (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Mængde (ton) | | | | |
| Fremstød og kommunikation (8) | Forøgelse af produkternes handelsværdi | Antal bedrifter | | | | |
| Antal fremstødskampagner | | | | |
| Salgsfremmende foranstaltninger | Antal bedrifter | | | | |
| Antal fremstødskampagner | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | Antal bedrifter | | | | |
| Antal fremstødskampagner | | | | |
| Uddannelse og udveksling af bedste praksis | Planlægning af produktionen | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Miljøforanstaltninger | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Kriseforebyggelse og -styring | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Rådgivningstjenester og teknisk bistand | Planlægning af produktionen | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Miljøforanstaltninger | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Økologisk produktion | Miljøforanstaltninger | Areal med økologisk produktion af frugt og/eller grøntsager (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Integreret produktion | Areal med integreret produktion af frugt og/eller grøntsager (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning | Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af en reduktion af vandforbruget (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Mængdeforskel (m3)

  (n – 1/n) | | | | |
| Aktioner til jordbundsbevaring | Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af erosionsrisiko, hvor der er foretaget erosionsbekæmpelse (ha)
   (9) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Forskellen i brugen af gødning pr. ha (ton/ha)


  (n – 1/n) | | | | |
| Aktioner til etablering eller sikring af evesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier | Areal omfattet af aktioner, som bidrager til at beskytte levesteder og biodiversitet (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Aktioner, der fremmer energibesparelse (undtagen transport) | Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af en reduktion af energiforbruget (ha) | | | | |
| Antal bedrifter | | | | |
| Forskellen i energiforbrug

  (n – 1/n): | |
| Fast brændstof | (ton/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Flydende brændstof | (L/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Gas | (m3/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Elektricitet | (kWh/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og til forbedret affaldshåndtering | Antal bedrifter | | | | |
| Forskellen i mængden af affald (m3/den afsatte produktionsmængde)


  (n – 1/n) | | | | |
| Forskellen i mængden af emballage (m3/den afsatte produktionsmængde)


  (n – 1/n) | | | | |
| Transport | Forskellen i energiforbrug

  (n – 1/n): | | | | |
| Flydende brændstof | (L/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Gas | (m3/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Elektricitet | (kWh/den afsatte produktionsmængde) | | | | |
| Afsætning | Antal bedrifter | | | | |
| Antal aktioner | | | | |
| Oprettelse af gensidige fonde (10) | Kriseforebyggelse og -styring | Antal bedrifter | | | | |
| Tilførsel af ny kapital til gensidige fonde (11) | Antal bedrifter | | | | |
| Genplantning af frugtplantager | Omfattet areal (ha) | | | | |
| Tilbagekøb fra markedet (11) | Antal gennemførte aktioner | | | | |
| Grøn høst (12) | Antal gennemførte aktioner | | | | |
| Omfattet areal (ha) | | | | |
| Undladt høst (12) | Antal gennemførte aktioner | | | | |
| Omfattet areal (ha) | | | | |
| Høstforsikring | Antal bedrifter | | | | |
| Vejledning | Antal gennemførte aktioner | | | | |
| Andet | Planlægning af produktionen | Antal bedrifter | | | | |
| Forbedring af produktkvaliteten | Antal bedrifter | | | | |
| Forøgelse af produkternes handelsværdi | Antal bedrifter | | | | |
| Miljøforanstaltninger | Antal bedrifter | | | | |

Aktioner/foranstaltninger

Artikel 2, litra f) og g), i forordning (EU) 2017/891

Mål

Artikel 33, stk. 1 og 3, og artikel 152, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1308/2013

Indikatorer

Alle PO'er

Alle TPO'er

Alle SPO'er

Alle TSPO'er

Investeringer (5)

Planlægning af produktionen

Antal bedrifter

Samlet værdi

Forbedring af produktkvaliteten

Antal bedrifter

Samlet værdi

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Antal bedrifter

Samlet værdi

Den afsatte produktions samlede værdi/den samlede afsatte produktionsmængde (EUR eller national valuta/kg)

Miljøforanstaltninger

Antal bedrifter

Samlet værdi

Kriseforebyggelse og -styring

Antal bedrifter

Samlet værdi

Forskning

Antal bedrifter

Samlet værdi

Forskning og forsøgsproduktion

Planlægning af produktionen

Samlet værdi

Antal bedrifter

Forbedring af produktkvaliteten

Samlet værdi

Antal bedrifter

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Samlet værdi

Antal bedrifter

Miljøforanstaltninger

Antal bedrifter

Samlet værdi

Kvalitetsordninger (EU og nationale) (6) og foranstaltninger, der vedrører forbedring af kvaliteten

Forbedring af produktkvaliteten

Areal med produktion af produkter med BOB/BGB/GTS (7)
  (ha)

Antal bedrifter

Mængde (ton)

Fremstød og kommunikation (8)

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Antal bedrifter

Antal fremstødskampagner

Salgsfremmende foranstaltninger

Antal bedrifter

Antal fremstødskampagner

Kriseforebyggelse og -styring

Antal bedrifter

Antal fremstødskampagner

Uddannelse og udveksling af bedste praksis

Planlægning af produktionen

Antal bedrifter

Antal aktioner

Forbedring af produktkvaliteten

Antal bedrifter

Antal aktioner

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Antal bedrifter

Antal aktioner

Miljøforanstaltninger

Antal bedrifter

Antal aktioner

Kriseforebyggelse og -styring

Antal bedrifter

Antal aktioner

Rådgivningstjenester og teknisk bistand

Planlægning af produktionen

Antal bedrifter

Antal aktioner

Forbedring af produktkvaliteten

Antal bedrifter

Antal aktioner

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Antal bedrifter

Antal aktioner

Miljøforanstaltninger

Antal bedrifter

Antal aktioner

Økologisk produktion

Miljøforanstaltninger

Areal med økologisk produktion af frugt og/eller grøntsager (ha)

Antal bedrifter

Integreret produktion

Areal med integreret produktion af frugt og/eller grøntsager (ha)

Antal bedrifter

Forbedret udnyttelse eller forvaltning af vand, herunder vandbesparelse og -afledning

Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af en reduktion af vandforbruget (ha)

Antal bedrifter

Mængdeforskel (m3)

(n – 1/n)

Aktioner til jordbundsbevaring

Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af erosionsrisiko, hvor der er foretaget erosionsbekæmpelse (ha)
   (9)

Antal bedrifter

Forskellen i brugen af gødning pr. ha (ton/ha)

(n – 1/n)

Aktioner til etablering eller sikring af evesteder, der er gunstige for biodiversiteten, eller til bevaring af landskabet, herunder bevaring af historiske værdier

Areal omfattet af aktioner, som bidrager til at beskytte levesteder og biodiversitet (ha)

Antal bedrifter

Aktioner, der fremmer energibesparelse (undtagen transport)

Areal med produktion af frugt og grøntsager omfattet af en reduktion af energiforbruget (ha)

Antal bedrifter

Forskellen i energiforbrug

(n – 1/n):

Fast brændstof

(ton/den afsatte produktionsmængde)

Flydende brændstof

(L/den afsatte produktionsmængde)

Gas

(m3/den afsatte produktionsmængde)

Elektricitet

(kWh/den afsatte produktionsmængde)

Aktioner til reduktion af affaldsproduktion og til forbedret affaldshåndtering

Antal bedrifter

Forskellen i mængden af affald (m3/den afsatte produktionsmængde)

(n – 1/n)

Forskellen i mængden af emballage (m3/den afsatte produktionsmængde)

(n – 1/n)

Transport

Forskellen i energiforbrug

(n – 1/n):

Flydende brændstof

(L/den afsatte produktionsmængde)

Gas

(m3/den afsatte produktionsmængde)

Elektricitet

(kWh/den afsatte produktionsmængde)

Afsætning

Antal bedrifter

Antal aktioner

Oprettelse af gensidige fonde (10)

Kriseforebyggelse og -styring

Antal bedrifter

Tilførsel af ny kapital til gensidige fonde (11)

Antal bedrifter

Genplantning af frugtplantager

Omfattet areal (ha)

Tilbagekøb fra markedet (11)

Antal gennemførte aktioner

Grøn høst (12)

Antal gennemførte aktioner

Omfattet areal (ha)

Undladt høst (12)

Antal gennemførte aktioner

Omfattet areal (ha)

Høstforsikring

Antal bedrifter

Vejledning

Antal gennemførte aktioner

Andet

Planlægning af produktionen

Antal bedrifter

Forbedring af produktkvaliteten

Antal bedrifter

Forøgelse af produkternes handelsværdi

Antal bedrifter

Miljøforanstaltninger

Antal bedrifter

Tabel 4.2   Indikatorer for producentsammenslutninger

| | Indikator | Antal |
| --- | --- | --- |
| Investeringer i forbindelse med PS'er | Investeringer, der kræves for at opnå anerkendelse for PS'er | Antal medlemmer af PS'er | |
| Antal PS'er, der er anerkendt som PO'er | |

Indikator

Antal

Investeringer i forbindelse med PS'er

Investeringer, der kræves for at opnå anerkendelse for PS'er

Antal medlemmer af PS'er

Antal PS'er, der er anerkendt som PO'er

---

(*1)  Translitteration: България = Bulgarien, Ελλάδα = Elláda, Κύπρος = Kýpros.

*1

(1)  Resumé af de ændringer i den nationale strategi, der er foretaget i løbet af det år, der rapporteres om.

1

(*2)  
  undtagen champignon.

*2

undtagen champignon.

(2)  Denne tabel vedrører de medlemsstater, hvor TPO'ernes hovedsæde er beliggende.

2

Det samlede areal er de arealer, der udnyttes af TPO'ens medlemmer, dvs. PO'er såvel som producenter, der hører under de PO'er, der er medlemmer af TPO'en, samt producenter, der er medlemmer af TPO'en.

(*3)  
  undtagen champignon.

*3

undtagen champignon.

(3)  Denne tabel vedrører de medlemsstater, hvor SPO'ernes hovedsæde er beliggende.

3

Det samlede areal er de arealer, der udnyttes af SPO'ens medlemmer, dvs. PO'er såvel som producenter, der hører under de PO'er, der er medlemmer af SPO'en

(*4)  
  undtagen champignon.

*4

undtagen champignon.

(4)  Denne tabel vedrører de medlemsstater, hvor TSPO'ernes hovedsæde er beliggende.

4

Det samlede areal er de arealer, der udnyttes af TSPO'ens medlemmer, dvs. PO'er såvel som producenter, der hører under de PO'er, der er medlemmer af TSPO'en

(*5)  
  undtagen champignon.

*5

undtagen champignon.

(*6)  
  undtagen champignon.

*6

undtagen champignon.

(5)  Herunder ikke-produktive investeringer i tilknytning til gennemførelsen af forpligtelser, der er indgået som led i driftsprogrammet.

5

(6)  Der er tale om en række detaljerede forpligtelser med hensyn til produktionsmetoder, a) hvis opfyldelse gøres til genstand for uafhængig kontrol, og b) som resulterer i et slutprodukt, hvis kvalitet i) ligger væsentligt over de normale kommercielle standarder for folkesundhed, plantesundhed eller miljø, og ii) som lever op til aktuelle og forventede afsætningsmuligheder. Det foreslås, at de primære typer »kvalitetsordninger« dækker følgende: a) certificeret økologisk produktion, b) beskyttede geografiske betegnelser og beskyttede oprindelsesbetegnelser, c) certificeret integreret produktion, d) private certificerede produktkvalitetsordninger.

6

(7)  Beskyttede oprindelsesbetegnelser/beskyttede geografiske betegnelser/garanterede traditionelle specialiteter).

7

(8)  Hver dag i en fremstøds-/kommunikationskampagne tæller som én aktion.

8

(9)  Ved »areal udsat for erosionsrisiko« forstås enhver skrånende lod med en hældning på over 10 %, uanset om der er foretaget erosionsbekæmpelse (f.eks. jorddække, sædskifte m.v.). Hvis de relevante oplysninger foreligger, kan en medlemsstat i stedet anvende følgende definition: Ved »areal udsat for erosionsrisiko« forstås enhver lod med et forventet tab af jord, som overstiger den naturlige jorddannelse, uanset om der er foretaget erosionsbekæmpelse (f.eks. jorddække, sædskifte mv.).

9

(10)  Aktioner, der omfatter oprettelse af eller tilførsel af ny kapital til de forskellige gensidige fonde, tæller som forskellige aktioner.

10

(11)  Tilbagekøb af det samme produkt i forskellige perioder af året og tilbagekøb af forskellige produkter tæller som forskellige aktioner. Hvert tilbagekøb af et bestemt produkt tæller som en aktion.

11

(12)  Grøn høst og undladt høst af forskellige produkter tæller som forskellige aktioner. Grøn høst og undladt høst af det samme produkt tæller som én aktion, uanset hvor mange dage høsten tager, hvor mange bedrifter der deltager, og hvor mange marker eller hektar der er tale om.

12

---

AFGØRELSER

| 17.8.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 208/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 208/38

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/1147

af 10. august 2018

om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU for så vidt angår affaldsbehandling

(meddelt under nummer C(2018) 5070)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne. |
| --- | --- |

(1)

Bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner bør lægges til grund for godkendelsesvilkårene for anlæg, der er omfattet af kapitel II i direktiv 2010/75/EU, og de kompetente myndigheder bør fastlægge emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsbetingelser ikke overskrider de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i BAT-konklusionerne.

| (2) | Forummet, der bestod af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og NGO'er inden for miljøbeskyttelse, og som var nedsat ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), fremsendte den 19. december 2017 sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for affaldsbehandling til Kommissionen. Udtalelsen er offentligt tilgængelig. |
| --- | --- |

(2)

Forummet, der bestod af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og NGO'er inden for miljøbeskyttelse, og som var nedsat ved Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 (2), fremsendte den 19. december 2017 sin udtalelse om det foreslåede indhold af BAT-referencedokumentet for affaldsbehandling til Kommissionen. Udtalelsen er offentligt tilgængelig.

| (3) | BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i referencedokumentet. |
| --- | --- |

(3)

BAT-konklusionerne, der er vedlagt i bilaget til denne afgørelse, er det væsentligste element i referencedokumentet.

| (4) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 75, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De bedste tilgængelige teknik (BAT)-konklusioner om affaldsbehandling, jf. bilaget, vedtages.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2018.

På Kommissionens vegne

Karmenu VELLA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af informationer i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3).

2

---

BILAG

DEN BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK (BAT)-KONKLUSIONER FOR AFFALDSBEHANDLING

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, som er anført i bilag I til direktiv 2010/75/EU:

| — | 5.1. | Bortskaffelse eller nyttiggørelse af farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton pr. dag, og hvorunder der foregår en eller flere af følgende aktiviteter:






  a) | biologisk behandling |
| --- | --- | --- | --- |

—

5.1.

Bortskaffelse eller nyttiggørelse af farligt affald, hvor kapaciteten er større end 10 ton pr. dag, og hvorunder der foregår en eller flere af følgende aktiviteter:

a)

biologisk behandling

| b) | fysisk-kemisk behandling |
| --- | --- |

b)

fysisk-kemisk behandling

| c) | blanding forud for en af de i punkt 5.1 og 5.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU opførte aktiviteter |
| --- | --- |

c)

blanding forud for en af de i punkt 5.1 og 5.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU opførte aktiviteter

| d) | rekonditionering forud for en af de i punkt 5.1 og 5.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU opførte aktiviteter |
| --- | --- |

d)

rekonditionering forud for en af de i punkt 5.1 og 5.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU opførte aktiviteter

| e) | genanvendelse/regenerering af opløsningsmidler |
| --- | --- |

e)

genanvendelse/regenerering af opløsningsmidler

| f) | genanvendelse/genvinding af uorganiske materialer undtagen metaller eller metalforbindelser |
| --- | --- |

f)

genanvendelse/genvinding af uorganiske materialer undtagen metaller eller metalforbindelser

| g) | regenerering af syrer eller baser |
| --- | --- |

g)

regenerering af syrer eller baser

| h) | nyttiggørelse af komponenter, der har været brugt til forureningsbekæmpelse |
| --- | --- |

h)

nyttiggørelse af komponenter, der har været brugt til forureningsbekæmpelse

| i) | nyttiggørelse af komponenter fra katalysatorer |
| --- | --- |

i)

nyttiggørelse af komponenter fra katalysatorer

| j) | genraffinering eller andre former for genbrug af olie |
| --- | --- |

j)

genraffinering eller andre former for genbrug af olie

| — | 5.3. | a) | Bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 50 tons pr. dag, og hvorunder en eller flere af følgende aktiviteter finder sted, dog undtaget aktiviteter omfattet af Rådets direktiv 91/271/EØF (1):






  i) | biologisk behandling |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

5.3.

a)

Bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 50 tons pr. dag, og hvorunder en eller flere af følgende aktiviteter finder sted, dog undtaget aktiviteter omfattet af Rådets direktiv 91/271/EØF (1):

i)

biologisk behandling

| ii) | fysisk-kemisk behandling |
| --- | --- |

ii)

fysisk-kemisk behandling

| iii) | forbehandling af affald med henblik på forbrænding eller medforbrænding |
| --- | --- |

iii)

forbehandling af affald med henblik på forbrænding eller medforbrænding

| iv) | behandling af aske |
| --- | --- |

iv)

behandling af aske

| v) | behandling i shreddere af metalaffald, herunder affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer og deres komponenter. |
| --- | --- |

v)

behandling i shreddere af metalaffald, herunder affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer og deres komponenter.

| b) | Nyttiggørelse eller en blanding af nyttiggørelse og bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 75 ton pr. dag, og hvorunder en eller flere af følgende aktiviteter finder sted, dog undtaget aktiviteter omfattet af direktiv 91/271/EØF:






  i) | biologisk behandling |
| --- | --- | --- |

b)

Nyttiggørelse eller en blanding af nyttiggørelse og bortskaffelse af ikke-farligt affald, hvor kapaciteten er større end 75 ton pr. dag, og hvorunder en eller flere af følgende aktiviteter finder sted, dog undtaget aktiviteter omfattet af direktiv 91/271/EØF:

i)

biologisk behandling

| ii) | forbehandling af affald med henblik på forbrænding eller medforbrænding |
| --- | --- |

ii)

forbehandling af affald med henblik på forbrænding eller medforbrænding

| iii) | behandling af aske |
| --- | --- |

iii)

behandling af aske

| iv) | behandling i shreddere af metalaffald, herunder affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer og deres komponenter. |
| --- | --- |

iv)

behandling i shreddere af metalaffald, herunder affald af elektrisk og elektronisk udstyr og udrangerede køretøjer og deres komponenter.

Hvis den eneste affaldsbehandlingsaktivitet, der finder sted, er anaerob nedbrydning, er kapacitetstærsklen for denne aktivitet 100 ton pr. dag.

| — | 5.5. | Midlertidig opbevaring af farligt affald, der ikke er omfattet af punkt 5.4 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, i afventning af en af de i punkt 5.1, 5.2, 5.4 og 5.6 i bilag I til direktiv 2010/75/EU anførte aktiviteter, hvor den samlede kapacitet er større end 50 ton, bortset fra midlertidig opbevaring i afventning af opsamling på det anlæg, hvor affaldet genereres. |
| --- | --- | --- |

—

5.5.

Midlertidig opbevaring af farligt affald, der ikke er omfattet af punkt 5.4 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, i afventning af en af de i punkt 5.1, 5.2, 5.4 og 5.6 i bilag I til direktiv 2010/75/EU anførte aktiviteter, hvor den samlede kapacitet er større end 50 ton, bortset fra midlertidig opbevaring i afventning af opsamling på det anlæg, hvor affaldet genereres.

| — | 6.11. | Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, og som udledes af et anlæg, der udfører aktiviteter omhandlet i punkt 5.1, 5.3 eller 5.5 ovenfor. |
| --- | --- | --- |

—

6.11.

Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, og som udledes af et anlæg, der udfører aktiviteter omhandlet i punkt 5.1, 5.3 eller 5.5 ovenfor.

Under henvisning til uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, omfatter disse BAT-konklusioner også kombineret rensning af spildevand med forskellig oprindelse, hvis den væsentligste forureningsbelastning stammer fra aktiviteter, der er omhandlet i punkt 5.1, 5.3 eller 5.5 ovenfor.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

| — | Behandlingslaguner. |
| --- | --- |

—

Behandlingslaguner.

| — | Bortskaffelse eller genanvendelse af dyrekroppe eller animalsk affald, som er omfattet af aktiviteten beskrevet i punkt 6.5 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, når denne er omfattet af BAT-konklusionerne om slagterier og virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter (SA). |
| --- | --- |

—

Bortskaffelse eller genanvendelse af dyrekroppe eller animalsk affald, som er omfattet af aktiviteten beskrevet i punkt 6.5 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, når denne er omfattet af BAT-konklusionerne om slagterier og virksomheder, der forarbejder animalske biprodukter (SA).

| — | Forarbejdning af husdyrgødning på husdyrbruget, hvis dette er omfattet af BAT-konklusionerne om intensivt opdræt af fjerkræ eller svin (IRPP). |
| --- | --- |

—

Forarbejdning af husdyrgødning på husdyrbruget, hvis dette er omfattet af BAT-konklusionerne om intensivt opdræt af fjerkræ eller svin (IRPP).

| — | Direkte nyttiggørelse (dvs. uden forbehandling) af affald som et alternativ til råmaterialer på anlæg, der udfører aktiviteter omfattet af andre BAT-konklusioner, f.eks.:






  — | Direkte nyttiggørelse af bly (f.eks. fra batterier), zink- eller aluminiumsalte eller nyttiggørelse af metallerne fra katalysatorer. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for non-ferro-metalindustrien (NFM). |
| --- | --- | --- |

—

Direkte nyttiggørelse (dvs. uden forbehandling) af affald som et alternativ til råmaterialer på anlæg, der udfører aktiviteter omfattet af andre BAT-konklusioner, f.eks.:

—

Direkte nyttiggørelse af bly (f.eks. fra batterier), zink- eller aluminiumsalte eller nyttiggørelse af metallerne fra katalysatorer. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for non-ferro-metalindustrien (NFM).

| — | Forarbejdning af papir til genanvendelse. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap (PP). |
| --- | --- |

—

Forarbejdning af papir til genanvendelse. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for fremstilling af papirmasse (pulp), papir og pap (PP).

| — | Anvendelse af affald som brændsel/råmateriale i cementovne. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (CLM). |
| --- | --- |

—

Anvendelse af affald som brændsel/råmateriale i cementovne. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (CLM).

| — | Forbrænding og medforbrænding af affald, pyrolyse og forgasning. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding (WI) eller BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP). |
| --- | --- |

—

Forbrænding og medforbrænding af affald, pyrolyse og forgasning. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding (WI) eller BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP).

| — | Deponering af affald. Dette er omfattet af Rådets direktiv 1999/31/EF (2). Især permanent og langsigtet underjordisk opbevaring (≥ 1 år før bortskaffelse, ≥ 3 år før nyttiggørelse) er omfattet af direktiv 1999/31/EF. |
| --- | --- |

—

Deponering af affald. Dette er omfattet af Rådets direktiv 1999/31/EF (2). Især permanent og langsigtet underjordisk opbevaring (≥ 1 år før bortskaffelse, ≥ 3 år før nyttiggørelse) er omfattet af direktiv 1999/31/EF.

| — | In situ rensning af forurenet jord (dvs. ikkeopgravet jord). |
| --- | --- |

—

In situ rensning af forurenet jord (dvs. ikkeopgravet jord).

| — | Behandling af slagger og bundaske. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding (WI) og/eller BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP). |
| --- | --- |

—

Behandling af slagger og bundaske. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for affaldsforbrænding (WI) og/eller BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP).

| — | Smeltning af metalskrot og metalholdige materialer. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for non-ferro-metalindustrien (NFM), BAT-konklusionerne for jern- og stålproduktion (IS) og/eller BAT-konklusionerne for smedjer og støberier (SF). |
| --- | --- |

—

Smeltning af metalskrot og metalholdige materialer. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for non-ferro-metalindustrien (NFM), BAT-konklusionerne for jern- og stålproduktion (IS) og/eller BAT-konklusionerne for smedjer og støberier (SF).

| — | Regenerering af brugte syrer og baser, hvor dette er omfattet af BAT-konklusionerne for forarbejdning af jern og metal. |
| --- | --- |

—

Regenerering af brugte syrer og baser, hvor dette er omfattet af BAT-konklusionerne for forarbejdning af jern og metal.

| — | Forbrænding af brændsler, hvis dette ikke genererer varme gasser, som kommer i direkte kontakt med affaldet. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP) eller af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193 (3). |
| --- | --- |

—

Forbrænding af brændsler, hvis dette ikke genererer varme gasser, som kommer i direkte kontakt med affaldet. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg (LCP) eller af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193 (3).

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner, er følgende:

| — | økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM) |
| --- | --- |

—

økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

| — | emissioner fra oplagring (EFS) |
| --- | --- |

—

emissioner fra oplagring (EFS)

| — | energieffektivitet (ENE) |
| --- | --- |

—

energieffektivitet (ENE)

| — | monitering af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM) |
| --- | --- |

—

monitering af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM)

| — | fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (CLM) |
| --- | --- |

—

fremstilling af cement, kalk og magnesiumoxid (CLM)

| — | spildevands- og luftrensning og styringssystemer i den kemiske sektor (CWW) |
| --- | --- |

—

spildevands- og luftrensning og styringssystemer i den kemiske sektor (CWW)

| — | anlæg til intensiv fjerkræavl eller svineavl (IRPP). |
| --- | --- |

—

anlæg til intensiv fjerkræavl eller svineavl (IRPP).

Disse BAT-konklusioner gælder uden at berøre de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen, f.eks. affaldshierarkiet.

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

| Udtryk | Definition |
| --- | --- |
| Generelle udtryk |
| Rørførte emissioner | Emissioner af forurenende stoffer til miljøet gennem alle typer kanaler, rør, skorstene osv. Dette omfatter også emissioner fra biofiltre med åben top. |
| Kontinuerlig måling | Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet. |
| Deklaration for renhed | Skriftligt dokument, der stilles til rådighed af affaldsproducenten/-indehaveren, og som dokumenterer, at den pågældende tomme affaldsemballage (f.eks. tønder, beholdere) er ren i henhold til kriterierne for modtagelse af affald. |
| Diffuse emissioner | Ikke-rørførte emissioner (f.eks. fra støv, organiske forbindelser, lugt), der kan stamme fra fladekilder (f.eks. tanke) eller punktkilder (f.eks. rørflanger). Dette omfatter også emissioner fra åben milekompostering. |
| Direkte udledning | Udledning til en recipient uden yderligere spildevandsbehandling nedstrøms. |
| Emissionsfaktorer | Tal, der kan ganges med kendte data, såsom anlægs-/behandlingsdata eller gennemløbsdata for at estimere emissioner. |
| Eksisterende anlæg | Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. |
| Flaring | Oxidation ved høje temperaturer med det formål at afbrænde brændbare røggasforbindelser fra industriaktiviteter ved åben ild. Flaring bruges primært til at afbrænde brandfarlig gas af sikkerhedsmæssige årsager eller under ikke-rutinemæssige driftsbetingelser. |
| Flyveaske | Partikler fra forbrændingskammeret, eller som er dannet i røggasstrømmen, og som transporteres i røggassen. |
| Flygtige emissioner | Diffuse emissioner fra »punktkilder«. |
| Farligt affald | Farligt affald, som defineret i artikel 3, nr. 2), i direktiv 2008/98/EF. |
| Indirekte udledning | Udledning, som ikke er direkte udledning. |
| Flydende bionedbrydeligt affald | Affald af biologisk oprindelse med et forholdsvist højt vandindhold (f.eks. materiale fra fedtudskillere, organisk slam, køkken- og madaffald). |
| Væsentlig opgradering af anlæg | En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr. |
| Mekanisk-biologisk behandling (MBT) | Behandling af blandet fast affald, hvor mekanisk behandling kombineres med biologisk behandling såsom aerob eller anaerob behandling. |
| Nyt anlæg | Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner. |
| Output | Det behandlede affald, som forlader affaldsbehandlingsanlægget. |
| Pastaagtigt affald | Slam, som ikke er fritflydende. |
| Periodisk måling | Måling ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder. |
| Nyttiggørelse | Nyttiggørelse som defineret i artikel 3, nr. 15), i direktiv 2008/98/EF. |
| Genraffinering | Behandlinger, der udføres for at omdanne olieaffald til basisolie. |
| Regenerering | Behandlinger og processer, der primært er udarbejdet for at gøre behandlet materiale (f.eks. brugt aktivt kul eller brugt opløsningsmiddel) egnet igen til en tilsvarende anvendelse. |
| Følsomme omgivelser | Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom:






  — | beboelsesområder |

Udtryk

Definition

Generelle udtryk

Rørførte emissioner

Emissioner af forurenende stoffer til miljøet gennem alle typer kanaler, rør, skorstene osv. Dette omfatter også emissioner fra biofiltre med åben top.

Kontinuerlig måling

Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet.

Deklaration for renhed

Skriftligt dokument, der stilles til rådighed af affaldsproducenten/-indehaveren, og som dokumenterer, at den pågældende tomme affaldsemballage (f.eks. tønder, beholdere) er ren i henhold til kriterierne for modtagelse af affald.

Diffuse emissioner

Ikke-rørførte emissioner (f.eks. fra støv, organiske forbindelser, lugt), der kan stamme fra fladekilder (f.eks. tanke) eller punktkilder (f.eks. rørflanger). Dette omfatter også emissioner fra åben milekompostering.

Direkte udledning

Udledning til en recipient uden yderligere spildevandsbehandling nedstrøms.

Emissionsfaktorer

Tal, der kan ganges med kendte data, såsom anlægs-/behandlingsdata eller gennemløbsdata for at estimere emissioner.

Eksisterende anlæg

Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg.

Flaring

Oxidation ved høje temperaturer med det formål at afbrænde brændbare røggasforbindelser fra industriaktiviteter ved åben ild. Flaring bruges primært til at afbrænde brandfarlig gas af sikkerhedsmæssige årsager eller under ikke-rutinemæssige driftsbetingelser.

Flyveaske

Partikler fra forbrændingskammeret, eller som er dannet i røggasstrømmen, og som transporteres i røggassen.

Flygtige emissioner

Diffuse emissioner fra »punktkilder«.

Farligt affald

Farligt affald, som defineret i artikel 3, nr. 2), i direktiv 2008/98/EF.

Indirekte udledning

Udledning, som ikke er direkte udledning.

Flydende bionedbrydeligt affald

Affald af biologisk oprindelse med et forholdsvist højt vandindhold (f.eks. materiale fra fedtudskillere, organisk slam, køkken- og madaffald).

Væsentlig opgradering af anlæg

En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr.

Mekanisk-biologisk behandling (MBT)

Behandling af blandet fast affald, hvor mekanisk behandling kombineres med biologisk behandling såsom aerob eller anaerob behandling.

Nyt anlæg

Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner.

Output

Det behandlede affald, som forlader affaldsbehandlingsanlægget.

Pastaagtigt affald

Slam, som ikke er fritflydende.

Periodisk måling

Måling ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder.

Nyttiggørelse

Nyttiggørelse som defineret i artikel 3, nr. 15), i direktiv 2008/98/EF.

Genraffinering

Behandlinger, der udføres for at omdanne olieaffald til basisolie.

Regenerering

Behandlinger og processer, der primært er udarbejdet for at gøre behandlet materiale (f.eks. brugt aktivt kul eller brugt opløsningsmiddel) egnet igen til en tilsvarende anvendelse.

Følsomme omgivelser

Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom:

—

beboelsesområder

| — | områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler og plejehjem). |
| --- | --- |

—

områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler og plejehjem).

Behandlingslaguner

Udledning af flydende affald eller slam i gruber, småsøer, laguner, osv.

Behandling af affald med brændværdi

Behandling af affaldstræ, olieaffald, plastaffald, affaldsopløsningsmidler osv. for at udvinde brændsel eller muliggøre en bedre nyttiggørelse af dets brændværdi.

VFC'er

Flygtige (hydro)fluorcarboner: VOC'er bestående af fluorholdige (hydro)carboner, især chlorfluorcarboner (CFC'er), hydrochlorfluorcarboner (HCFC'er) og hydrofluorcarboner (HFC'er).

VHC'er

Flygtige kulbrinter: VOC'er udelukkende bestående af hydrogen og kulstof (f.eks. ethan, propan, isobutan, cyclopentan).

VOC

Flygtig organiske forbindelse som defineret i artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU.

Affaldsindehaver

Affaldsindehaver som defineret i artikel 3, nr. 6), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (4).

Det tilførte affald

Det modtagne affald, som skal behandles på affaldsbehandlingsanlægget.

Vandbaseret flydende affald

Affald bestående af vandige væsker, syrer/baser eller flydende slam (f.eks. emulsioner, affaldssyrer, vandigt marint affald), som ikke er flydende bionedbrydeligt affald.

Forurenende stoffer/parametre

AOX

Adsorberbare organisk bundne halogener, udtrykt som Cl, omfatter adsorberbart organisk bundet chlor, brom og jod.

Arsen

Arsen, udtrykt som As, omfatter alle uorganiske og organiske arsenforbindelser, opløste eller partikelbundne.

BOD

Biokemisk iltforbrug. Mængden af ilt, der kræves til den biokemiske oxidation af organiske og/eller uorganiske stoffer i fem (BOD5) eller syv (BOD7) dage.

Cadmium

Cadmium, udtrykt som Cd, omfatter alle uorganiske og organiske cadmiumforbindelser, opløste eller partikelbundne.

CFC'er

Chlorfluorcarboner: VOC'er bestående af kulstof, chlor og fluor.

Chrom

Chrom, udtrykt som Cr, omfatter alle uorganiske og organiske chromforbindelser, opløste eller partikelbundne.

Hexavalent chrom

Hexavalent chrom, udtrykt som Cr(VI), omfatter alle chromforbindelser, hvor chrom er på oxidationstrin +6.

COD

Kemisk iltforbrug. Den mængde, der kræves til fuldstændig oxidation af det organiske stof til kuldioxid. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration.

Kobber

Kobber, udtrykt som Cu, omfatter alle uorganiske og organiske kobberforbindelser, opløste eller partikelbundne.

Cyanid

Frit cyanid, udtrykt som CN-.

Støv

Samlet mængde partikler (i luft).

HOI

Kulbrinteolieindeks. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter).

HCl

Alle uorganiske gasformige chlorforbindelser, udtrykt som HCl.

HF

Alle uorganiske gasformige fluorforbindelser, udtrykt som HF.

H2S

Svovlbrinte. Carbonylsulfid og mercaptaner er ikke inkluderet.

Bly

Bly, udtrykt som Pb, omfatter alle uorganiske og organiske blyforbindelser, opløste eller partikelbundne.

Kviksølv

Kviksølv, udtrykt som Hg, omfatter frit kviksølv og alle uorganiske og organiske kviksølvforbindelser, gasformige, opløste eller partikelbundne.

NH3

Ammoniak.

Nikkel

Nikkel, udtrykt som Ni, omfatter alle uorganiske og organiske nikkelforbindelser, opløste eller partikelbundne.

Lugtkoncentration

Antallet af europæiske lugtenheder (ouE) i en kubikmeter under standardbetingelser målt ved brug af dynamisk olfaktometri (lugtmåling) i henhold til DS/EN 13725.

PCB

Polychlorerede biphenyler.

Dioxinlignende PCB'er

Polychlorerede biphenyler som anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 199/2006 (5).

PCDD/F

Polychlorerede dibenzo-p-dioxiner/furan(er).

PFOA

Perfluoroktansyre.

PFOS

Perfluoroktansulfonsyre.

Phenolindeks

Summen af phenolforbindelser, udtrykt som phenolkoncentration og målt i henhold til DS/EN ISO 14402.

TOC

Totalt organisk kulstof udtrykt som C (i vand), omfatter alle organiske forbindelser.

Totalt N

Totalt kvælstof, udtrykt som N, omfatter frit ammoniak og ammonium-kvælstof (NH4–N), nitrit (NO2–N), nitrat (NO3–N) og organisk bundet kvælstof.

Totalt P

Samlet indhold af fosfor, udtrykt som P, omfatter alle uorganiske og organiske fosforforbindelser, opløste eller partikelbundne.

TSS

Totalt suspenderet stof. Massekoncentration af totalt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri.

TVOC

Totalt gasformigt organisk kulstof udtrykt som C (i luft).

Zink

Zink, udtrykt som Zn, omfatter alle uorganiske og organiske zinkforbindelser, opløste eller partikelbundne.

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:

| Akronym (forkortelse) | Definition |
| --- | --- |
| EMS | Miljøledelsessystem |
| EoLV | Udrangerede køretøjer (som defineret i artikel 2, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (6)) |
| HEPA | Højeffektivt partikelluft(filter) |
| IBC | Mellemstor beholder til bulkvarer |
| LDAR | Lækagedetektion og -reparation |
| LEV | Punktventilation |
| POP | Persistent organisk miljøgift (som anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (7)) |
| WEEE | Affald af elektrisk og elektronisk udstyr (som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (8)) |

Akronym (forkortelse)

Definition

EMS

Miljøledelsessystem

EoLV

Udrangerede køretøjer (som defineret i artikel 2, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (6))

HEPA

Højeffektivt partikelluft(filter)

IBC

Mellemstor beholder til bulkvarer

LDAR

Lækagedetektion og -reparation

LEV

Punktventilation

POP

Persistent organisk miljøgift (som anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 (7))

WEEE

Affald af elektrisk og elektronisk udstyr (som defineret i artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (8))

GENERELLE BETRAGTNINGER

De bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, finder disse BAT-konklusioner generel anvendelse.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft

Medmindre andet er angivet, angiver emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft i disse BAT-konklusioner koncentrationer (massen af udledt stof pr. røggasvolumen) under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa, uden korrektion for iltindhold og udtrykt i μg/Nm3 eller mg/Nm3.

Følgende definitioner gælder for gennemsnitsperioder af BAT-AEL'er for emissioner til luft.

| Målingens art | Gennemsnitsperiode | Definition |
| --- | --- | --- |
| Kontinuerligt | Dagligt gennemsnit | Gennemsnit i en periode på en dag baseret på gyldige time- eller halvtimesgennemsnit |
| Periodisk | Gennemsnit i prøvetagningsperioden | Gennemsnitsværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (9) |

Målingens art

Gennemsnitsperiode

Definition

Kontinuerligt

Dagligt gennemsnit

Gennemsnit i en periode på en dag baseret på gyldige time- eller halvtimesgennemsnit

Periodisk

Gennemsnit i prøvetagningsperioden

Gennemsnitsværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (9)

Hvis der anvendes kontinuerlig måling, kan BAT-AEL'erne angives som daglige gennemsnit.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand

Medmindre andet er angivet, henviser emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand i disse BAT-konklusioner til koncentrationer (massen af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i μg/l eller mg/l.

Medmindre andet er angivet, henviser gennemsnitsperioderne for BAT-AEL'erne til et af de følgende to tilfælde:

| — | i tilfælde af kontinuerlig udledning, døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver over en periode på 24 timer |
| --- | --- |

—

i tilfælde af kontinuerlig udledning, døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver over en periode på 24 timer

| — | i tilfælde af batch-udledning, gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver, eller forudsat at spildevandet er korrekt blandet og homogent, en stikprøve taget inden udledningen. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af batch-udledning, gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver, eller forudsat at spildevandet er korrekt blandet og homogent, en stikprøve taget inden udledningen.

Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet.

Alle BAT-AEL'er for emissioner til vand gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.

Reduktionseffektivitet

Beregningen af den gennemsnitlige reduktionseffektivitet, der henvises til i disse BAT-konklusioner (se tabel 6.1), omfatter for COD og TOC ikke de indledende behandlingstrin, der har til formål at adskille store mængder organisk indhold fra vandbaseret flydende affald såsom fordampningskondensering, emulsionsbrydning eller faseseparation.

1.   GENERELLE BAT-KONKLUSIONER

1.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 1. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at indføre og overholde et miljøledelsessystem, hvor alle følgende elementer er indarbejdet:

| I. | engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse |
| --- | --- |

I.

engagement fra ledelsens side, herunder den øverste ledelse

| II. | en ledelsesdefineret miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation |
| --- | --- |

II.

en ledelsesdefineret miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation

| III. | planlægning og oprettelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering |
| --- | --- |

III.

planlægning og oprettelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investering

| IV. | gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:






  a) | struktur og ansvar |
| --- | --- | --- |

IV.

gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på:

a)

struktur og ansvar

| b) | rekruttering, uddannelse, bevidstgørelse og kompetence |
| --- | --- |

b)

rekruttering, uddannelse, bevidstgørelse og kompetence

| c) | kommunikation |
| --- | --- |

c)

kommunikation

| d) | inddragelse af medarbejdere |
| --- | --- |

d)

inddragelse af medarbejdere

| e) | dokumentation |
| --- | --- |

e)

dokumentation

| f) | effektiv processtyring |
| --- | --- |

f)

effektiv processtyring

| g) | vedligeholdelsesprogrammer |
| --- | --- |

g)

vedligeholdelsesprogrammer

| h) | nødberedskab og indsats |
| --- | --- |

h)

nødberedskab og indsats

| i) | sikring af overholdelse af miljølovgivning |
| --- | --- |

i)

sikring af overholdelse af miljølovgivning

| V. | kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:






  a) | monitering og måling (se også JRC-referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg — ROM) |
| --- | --- | --- |

V.

kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på:

a)

monitering og måling (se også JRC-referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg — ROM)

| b) | korrigerende og forebyggende handlinger |
| --- | --- |

b)

korrigerende og forebyggende handlinger

| c) | vedligeholdelse af registreringer |
| --- | --- |

c)

vedligeholdelse af registreringer

| d) | uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt |
| --- | --- |

d)

uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt

| VI. | den øverste ledelses gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet |
| --- | --- |

VI.

den øverste ledelses gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

| VII. | tilpasning til udviklingen af renere teknologier |
| --- | --- |

VII.

tilpasning til udviklingen af renere teknologier

| VIII. | overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid |
| --- | --- |

VIII.

overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid

| IX. | regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer |
| --- | --- |

IX.

regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer

| X. | affaldsstrømsstyring (se BAT 2) |
| --- | --- |

X.

affaldsstrømsstyring (se BAT 2)

| XI. | en fortegnelse over spildevands- og røggasstrømme (se BAT 3) |
| --- | --- |

XI.

en fortegnelse over spildevands- og røggasstrømme (se BAT 3)

| XII. | plan for håndtering af restprodukter (se beskrivelsen i afsnit 6.5) |
| --- | --- |

XII.

plan for håndtering af restprodukter (se beskrivelsen i afsnit 6.5)

| XIII. | plan for håndtering af uheld (se beskrivelsen i afsnit 6.5) |
| --- | --- |

XIII.

plan for håndtering af uheld (se beskrivelsen i afsnit 6.5)

| XIV. | plan for håndtering af lugtgener (se BAT 12) |
| --- | --- |

XIV.

plan for håndtering af lugtgener (se BAT 12)

| XV. | plan for håndtering af støj og vibrationer (se BAT 17). |
| --- | --- |

XV.

plan for håndtering af støj og vibrationer (se BAT 17).

Anvendelse

Miljøledelsessystemets omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter (f.eks. standardiseret eller ikke-standardiseret) er generelt afhængig af anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have (bestemmes også af typen og mængden af det behandlede affald).

BAT 2. Den bedste tilgængelige teknik til at forbedre anlæggets overordnede miljøpræstationer er at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Udarbejdelse og indførelse af procedurer for affaldskarakterisering og forhåndsgodkendelse | Disse procedurer har til formål at sikre den tekniske (og retlige) egnethed af affaldsbehandling for en bestemt type affald, inden affaldet ankommer til anlægget. De omfatter procedurer i forbindelse med indsamling af oplysninger omkring det tilførte affald og kan omfatte prøvetagning og karakterisering af affaldet for at få tilstrækkeligt kendskab til affaldets sammensætning. Procedurer for forhåndsgodkendelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e). |
| b. | Udarbejdelse og indførelse af procedurer for modtagelse af affald | Procedurerne for modtagelse har til formål at bekræfte affaldets egenskaber, som er fastlagt i forbindelse med forhåndsgodkendelsen. Disse procedurer fastsætter de elementer, der skal verificeres, når affaldet ankommer til anlægget, samt kriterierne for modtagelse og afvisning af affaldet. De kan omfatte prøvetagning, kontrol og analyse af affaldet. Procedurer for modtagelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e). |
| c. | Udarbejdelse og indførelse af et affaldssporingssystem og -register | Et affaldssporingssystem og -register har til formål at spore placeringen og mængden af affaldet i anlægget. De indeholder alle oplysninger, som opnås ved gennemførelsen af procedurerne for forhåndsgodkendelse af affald (f.eks. datoen for ankomsten til anlægget og affaldets unikke referencenummer, oplysninger om de(n) tidligere affaldsindehaver(e), analyseresultater fra forhåndsgodkendelsen og modtagelsen, den planlagte behandlingsrute, karakteren og mængden af affaldet, som er på anlægsområdet, herunder alle identificerede farer), godkendelse, oplagring, behandling og/eller overførsel væk fra anlægsområdet. Affaldssporingssystemet er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e). |
| d. | Udarbejdelse og indførelse af et kvalitetsstyringssystem for outputtet | Denne teknik omfatter udarbejdelse og indførelse af et kvalitetsstyringssystem for outputtet for at sikre, at outputtet fra affaldsbehandlingen er i overensstemmelse med forventningerne, eksempelvis ved anvendelse af gældende EN-standarder. Dette styringssystem gør det også muligt at monitere og optimere affaldsbehandlingens præstation og kan til dette formål omfatte en materialestrømsanalyse af relevante komponenter under affaldsbehandlingen. Anvendelsen af en materialestrømsanalyse er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e). |
| e. | Sikring af adskillelse af affaldsstrømme | Affaldet holdes adskilt afhængigt af dets egenskaber for at sikre en nemmere og mere miljømæssig sikker oplagring og behandling. Adskillelse af affaldsstrømme beror på fysisk separation af affaldet og procedurer, der identificerer, hvornår og hvor affald er oplagret. |
| f. | Sikring af, at affaldstyper kan forenes, inden affald blandes eller opblandes | Foreneligheden sikres ved en række kontrolforanstaltninger og -prøver med henblik på at opdage uønskede og/eller eventuelt farlige kemiske reaktioner mellem affaldstyper (f.eks. polymerisation, gasudvikling, exotermisk reaktion, nedbrydning, krystallisation, udfældning), når affaldet blandes eller opblandes, eller der udføres andre behandlinger. Forenelighedstest er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e). |
| g. | Sortering af modtaget fast affald | Sortering af modtaget fast affald (10) har til formål at forhindre, at uønsket materiale kommer videre til de(n) efterfølgende affaldsbehandlingsproces(ser). Dette kan omfatte:






  — | manuel separation i form af visuelle kontroller |

Teknik

Beskrivelse

a.

Udarbejdelse og indførelse af procedurer for affaldskarakterisering og forhåndsgodkendelse

Disse procedurer har til formål at sikre den tekniske (og retlige) egnethed af affaldsbehandling for en bestemt type affald, inden affaldet ankommer til anlægget. De omfatter procedurer i forbindelse med indsamling af oplysninger omkring det tilførte affald og kan omfatte prøvetagning og karakterisering af affaldet for at få tilstrækkeligt kendskab til affaldets sammensætning. Procedurer for forhåndsgodkendelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e).

b.

Udarbejdelse og indførelse af procedurer for modtagelse af affald

Procedurerne for modtagelse har til formål at bekræfte affaldets egenskaber, som er fastlagt i forbindelse med forhåndsgodkendelsen. Disse procedurer fastsætter de elementer, der skal verificeres, når affaldet ankommer til anlægget, samt kriterierne for modtagelse og afvisning af affaldet. De kan omfatte prøvetagning, kontrol og analyse af affaldet. Procedurer for modtagelse af affald er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af tidligere affaldsindehaver(e).

c.

Udarbejdelse og indførelse af et affaldssporingssystem og -register

Et affaldssporingssystem og -register har til formål at spore placeringen og mængden af affaldet i anlægget. De indeholder alle oplysninger, som opnås ved gennemførelsen af procedurerne for forhåndsgodkendelse af affald (f.eks. datoen for ankomsten til anlægget og affaldets unikke referencenummer, oplysninger om de(n) tidligere affaldsindehaver(e), analyseresultater fra forhåndsgodkendelsen og modtagelsen, den planlagte behandlingsrute, karakteren og mængden af affaldet, som er på anlægsområdet, herunder alle identificerede farer), godkendelse, oplagring, behandling og/eller overførsel væk fra anlægsområdet. Affaldssporingssystemet er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).

d.

Udarbejdelse og indførelse af et kvalitetsstyringssystem for outputtet

Denne teknik omfatter udarbejdelse og indførelse af et kvalitetsstyringssystem for outputtet for at sikre, at outputtet fra affaldsbehandlingen er i overensstemmelse med forventningerne, eksempelvis ved anvendelse af gældende EN-standarder. Dette styringssystem gør det også muligt at monitere og optimere affaldsbehandlingens præstation og kan til dette formål omfatte en materialestrømsanalyse af relevante komponenter under affaldsbehandlingen. Anvendelsen af en materialestrømsanalyse er risikobaseret og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).

e.

Sikring af adskillelse af affaldsstrømme

Affaldet holdes adskilt afhængigt af dets egenskaber for at sikre en nemmere og mere miljømæssig sikker oplagring og behandling. Adskillelse af affaldsstrømme beror på fysisk separation af affaldet og procedurer, der identificerer, hvornår og hvor affald er oplagret.

f.

Sikring af, at affaldstyper kan forenes, inden affald blandes eller opblandes

Foreneligheden sikres ved en række kontrolforanstaltninger og -prøver med henblik på at opdage uønskede og/eller eventuelt farlige kemiske reaktioner mellem affaldstyper (f.eks. polymerisation, gasudvikling, exotermisk reaktion, nedbrydning, krystallisation, udfældning), når affaldet blandes eller opblandes, eller der udføres andre behandlinger. Forenelighedstest er risikobaserede og tager hensyn til eksempelvis affaldets farlige egenskaber, risiciene som affaldet udgør i forbindelse med processikkerhed, sikkerhed på arbejdspladsen og miljøpåvirkning samt oplysningerne, som stilles til rådighed af de(n) tidligere affaldsindehaver(e).

g.

Sortering af modtaget fast affald

Sortering af modtaget fast affald (10) har til formål at forhindre, at uønsket materiale kommer videre til de(n) efterfølgende affaldsbehandlingsproces(ser). Dette kan omfatte:

—

manuel separation i form af visuelle kontroller

| — | separation af ferro-metaller, non-ferro-metaller eller alle metaller |
| --- | --- |

—

separation af ferro-metaller, non-ferro-metaller eller alle metaller

| — | optisk separation, f.eks. ved hjælp af nær-infrarød spektroskopi eller røntgensystemer |
| --- | --- |

—

optisk separation, f.eks. ved hjælp af nær-infrarød spektroskopi eller røntgensystemer

| — | massefyldeseparation, f.eks. ved hjælp af vindsigtning, sedimentationstanke, vibrationsborde |
| --- | --- |

—

massefyldeseparation, f.eks. ved hjælp af vindsigtning, sedimentationstanke, vibrationsborde

| — | størrelsesseparation ved hjælp af screening/sining. |
| --- | --- |

—

størrelsesseparation ved hjælp af screening/sining.

BAT 3. For at fremme reduktionen af emissioner til vand og luft er den bedste tilgængelige teknik at etablere og opretholde en fortegnelse over spildevands- og røggasstrømmene som et led i miljøledelsessystemet (se BAT 1), hvor alle følgende elementer er indarbejdet:

| i) | information om egenskaberne ved det affald, der skal behandles, og affaldsbehandlingsprocessen, herunder:






  a) | forenklede procesflowdiagrammer, som viser, hvor emissionerne stammer fra |
| --- | --- | --- |

i)

information om egenskaberne ved det affald, der skal behandles, og affaldsbehandlingsprocessen, herunder:

a)

forenklede procesflowdiagrammer, som viser, hvor emissionerne stammer fra

| b) | beskrivelser af de procesintegrerede teknikker og spildevands-/røggasbehandlingen ved kilden, herunder deres ydeevne |
| --- | --- |

b)

beskrivelser af de procesintegrerede teknikker og spildevands-/røggasbehandlingen ved kilden, herunder deres ydeevne

| ii) | information om spildevandsstrømmenes egenskaber såsom:






  a) | gennemsnitlige værdier og variation i flow, pH-værdi, temperatur og ledningsevne |
| --- | --- | --- |

ii)

information om spildevandsstrømmenes egenskaber såsom:

a)

gennemsnitlige værdier og variation i flow, pH-værdi, temperatur og ledningsevne

| b) | gennemsnitlig koncentration og belastningsværdier for relevante stoffer og deres variation (f.eks. COD/TOC, kvælstofarter, fosfor, metaller, prioriterede stoffer/mikroforurenende stoffer) |
| --- | --- |

b)

gennemsnitlig koncentration og belastningsværdier for relevante stoffer og deres variation (f.eks. COD/TOC, kvælstofarter, fosfor, metaller, prioriterede stoffer/mikroforurenende stoffer)

| c) | data om biologisk nedbrydelighed (f.eks. BOD, BOD/COD-forhold, Zahn-Wellens test, biologisk inhibitionspotentiale (f.eks. inhibition af aktiveret slam)) (se BAT 52) |
| --- | --- |

c)

data om biologisk nedbrydelighed (f.eks. BOD, BOD/COD-forhold, Zahn-Wellens test, biologisk inhibitionspotentiale (f.eks. inhibition af aktiveret slam)) (se BAT 52)

| iii) | information om røggasstrømmenes egenskaber såsom:






  a) | gennemsnitlige værdier og variation i flow og temperatur |
| --- | --- | --- |

iii)

information om røggasstrømmenes egenskaber såsom:

a)

gennemsnitlige værdier og variation i flow og temperatur

| b) | gennemsnitlig koncentration og belastningsværdier for relevante stoffer og deres variation (f.eks. organiske forbindelser, POP-stoffer såsom PCB'er) |
| --- | --- |

b)

gennemsnitlig koncentration og belastningsværdier for relevante stoffer og deres variation (f.eks. organiske forbindelser, POP-stoffer såsom PCB'er)

| c) | brandfarlighed, nedre og øvre eksplosionsgrænse, reaktivitet |
| --- | --- |

c)

brandfarlighed, nedre og øvre eksplosionsgrænse, reaktivitet

| d) | tilstedeværelsen af andre stoffer, der kan påvirke røggasbehandlingssystemet eller anlæggets sikkerhed (f.eks. ilt, kvælstof, vanddamp og støv). |
| --- | --- |

d)

tilstedeværelsen af andre stoffer, der kan påvirke røggasbehandlingssystemet eller anlæggets sikkerhed (f.eks. ilt, kvælstof, vanddamp og støv).

Anvendelse

Fortegnelsens omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og karakter er generelt afhængig af anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have (bestemmes også af typen og mængden af det behandlede affald).

BAT 4. For at reducere miljørisikoen forbundet med oplagring af affald er den bedste tilgængelige teknik at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Optimeret placering af oplag | Dette omfatter teknikker såsom:






  — | oplagringsstedet er placeret så langt væk fra følsomme omgivelser, vandløb mv., i det omfang det teknisk og økonomisk set er muligt |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Optimeret placering af oplag

Dette omfatter teknikker såsom:

—

oplagringsstedet er placeret så langt væk fra følsomme omgivelser, vandløb mv., i det omfang det teknisk og økonomisk set er muligt

| — | oplagringsstedet er placeret på en sådan måde, at unødvendig håndtering af affald på anlægget undgås eller minimeres (f.eks. at det samme affald håndteres to eller flere gange, eller at transportafstandene på anlægsområdet er unødvendigt lange). |
| --- | --- |

—

oplagringsstedet er placeret på en sådan måde, at unødvendig håndtering af affald på anlægget undgås eller minimeres (f.eks. at det samme affald håndteres to eller flere gange, eller at transportafstandene på anlægsområdet er unødvendigt lange).

Generelt anvendelig i nye anlæg.

b.

Tilstrækkelig lagerkapacitet

Der træffes foranstaltninger for at undgå ophobning af affald såsom:

| — | den maksimale lagerkapacitet til affald er klart fastlagt og overstiges ikke under hensyntagen til affaldets egenskaber (f.eks. hvad angår risiko for brand) og behandlingskapaciteten |
| --- | --- |

—

den maksimale lagerkapacitet til affald er klart fastlagt og overstiges ikke under hensyntagen til affaldets egenskaber (f.eks. hvad angår risiko for brand) og behandlingskapaciteten

| — | mængden af oplagret affald moniteres regelmæssigt og sammenlignes med den maksimalt tilladte lagerkapacitet |
| --- | --- |

—

mængden af oplagret affald moniteres regelmæssigt og sammenlignes med den maksimalt tilladte lagerkapacitet

| — | affaldets maksimale opholdstid er klart fastlagt. |
| --- | --- |

—

affaldets maksimale opholdstid er klart fastlagt.

Generelt anvendelig.

c.

Sikker oplagring

Dette omfatter foranstaltninger såsom:

| — | udstyr, der anvendes til lastning, losning og oplagring af affald er klart dokumenteret og mærket |
| --- | --- |

—

udstyr, der anvendes til lastning, losning og oplagring af affald er klart dokumenteret og mærket

| — | affald, der er kendt for at være følsomt over for varme, lys, luft, vand osv., er beskyttet mod sådanne omgivelser |
| --- | --- |

—

affald, der er kendt for at være følsomt over for varme, lys, luft, vand osv., er beskyttet mod sådanne omgivelser

| — | beholdere og tønder er egnet til formålet og opbevares sikkert. |
| --- | --- |

—

beholdere og tønder er egnet til formålet og opbevares sikkert.

d.

Separat område til oplagring og håndtering af emballeret farligt affald

Hvor det er relevant, anvendes et udpeget område til oplagring og håndtering af emballeret farligt affald.

BAT 5. For at reducere miljørisikoen forbundet med håndteringen og overførslen af affaldet er den bedste tilgængelige teknik at udarbejde og indføre håndterings- og overførselsprocedurer.

Beskrivelse

Håndterings- og overførselsprocedurer har til formål at sikre, at affald håndteres og overføres sikkert til den pågældende oplagring eller behandling. De omfatter følgende elementer:

| — | håndtering og overførsel af affald udføres af kompetent personale |
| --- | --- |

—

håndtering og overførsel af affald udføres af kompetent personale

| — | håndtering og overførsel af affald er behørigt dokumenteret, valideret inden udførelsen og verificeret efter udførelsen |
| --- | --- |

—

håndtering og overførsel af affald er behørigt dokumenteret, valideret inden udførelsen og verificeret efter udførelsen

| — | der træffes foranstaltninger for at forebygge, opdage og afbøde udslip |
| --- | --- |

—

der træffes foranstaltninger for at forebygge, opdage og afbøde udslip

| — | der træffes drifts- og designmæssige forholdsregler, når affald blandes eller opblandes (f.eks. støvsugning af støv-/partikelholdigt affald). |
| --- | --- |

—

der træffes drifts- og designmæssige forholdsregler, når affald blandes eller opblandes (f.eks. støvsugning af støv-/partikelholdigt affald).

Håndterings- og overførselsprocedurer er risikobaserede og tager hensyn til sandsynligheden for uheld og hændelser og deres miljøpåvirkning.

1.2.   Monitering

BAT 6. For relevante emissioner til vand som angivet i fortegnelsen over spildevandsstrømme (se BAT 3) er den bedste tilgængelige teknik at monitere de centrale procesparametre (f.eks. spildevandsflow, pH-værdi, temperatur, ledningsevne, BOD) på vigtige steder (f.eks. ved ind- og/eller udløbet til forbehandlingen, ved indløbet til den afsluttende behandling, på stedet, hvor emissionen forlader anlægget).

BAT 7. Den bedste tilgængelige teknik er at monitere emissioner til vand med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/parameter | Standard(er) | Affaldsbehandlingsproces | Mindstefrekvens for monitering (11)
   (12) | Monitering forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (13)
   (14) | DS/EN ISO 9562 | Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen | BAT 20 |
| Benzen, toluen, ethylbenzen, xylen (BTEX) (13)
   (14) | DS/EN ISO 15680 | Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om måneden |
| Kemisk iltforbrug (COD) (15)
   (16) | EN-standard foreligger ikke | Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald | En gang om måneden |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Frit cyanid (CN-) (13)
   (14) | Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 14403-1 og -2) | Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Kulbrinteolieindeks (HOI) (14) | DS/EN ISO 9377-2 | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om måneden |
| Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| Genraffinering af olieaffald |
| Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), nikkel (Ni), bly (Pb), zink (Zn) (13)
   (14) | Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. DS/EN ISO 11885, DS/EN ISO 17294-2, DS/EN ISO 15586) | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om måneden |
| Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| Mekanisk-biologisk behandling af affald |
| Genraffinering af olieaffald |
| Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald |
| Regenerering af brugte opløsningsmidler |
| Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Mangan (Mn) (13)
   (14) | Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Hexavalent chrom (Cr(VI)) (13)
   (14) | Forskellige tilgængelige EN-standarder, (dvs. DS/EN ISO 10304-3, DS/EN ISO 23913) | Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Kviksølv (Hg) (13)
   (14) | Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 17852, DS/EN ISO 12846) | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om måneden |
| Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| Mekanisk-biologisk behandling af affald |
| Genraffinering af olieaffald |
| Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald |
| Regenerering af brugte opløsningsmidler |
| Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| PFOA (13) | EN-standard foreligger ikke | Alle affaldsbehandlinger | En gang hver sjette måned |
| PFOS (13) |
| Phenolindeks (16) | DS/EN ISO 14402 | Genraffinering af olieaffald | En gang om måneden |
| Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Totalt kvælstof (Total N) (16) | DS/EN 12260, DS/EN ISO 11905-1 | Biologisk behandling af affald | En gang om måneden |
| Genraffinering af olieaffald |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Totalt organisk kulstof (TOC) (15)
   (16) | DS/EN 1484 | Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald | En gang om måneden |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Totalt fosfor (Total P) (16) | Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 15681-1 og -2, DS/EN ISO 6878, DS/EN ISO 11885) | Biologisk behandling af affald | En gang om måneden |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |
| Totalt suspenderet stof (TSS) (16) | DS/EN 872 | Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald | En gang om måneden |
| Behandling af vandbaseret flydende affald | En gang om dagen |

Stof/parameter

Standard(er)

Affaldsbehandlingsproces

Mindstefrekvens for monitering (11)
   (12)

Monitering forbundet med

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (13)
   (14)

DS/EN ISO 9562

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

BAT 20

Benzen, toluen, ethylbenzen, xylen (BTEX) (13)
   (14)

DS/EN ISO 15680

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om måneden

Kemisk iltforbrug (COD) (15)
   (16)

EN-standard foreligger ikke

Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald

En gang om måneden

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Frit cyanid (CN-) (13)
   (14)

Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 14403-1 og -2)

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Kulbrinteolieindeks (HOI) (14)

DS/EN ISO 9377-2

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om måneden

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

Genraffinering af olieaffald

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

Vandrensning af opgravet forurenet jord

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Arsen (As), cadmium (Cd), chrom (Cr), kobber (Cu), nikkel (Ni), bly (Pb), zink (Zn) (13)
   (14)

Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. DS/EN ISO 11885, DS/EN ISO 17294-2, DS/EN ISO 15586)

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om måneden

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

Mekanisk-biologisk behandling af affald

Genraffinering af olieaffald

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

Regenerering af brugte opløsningsmidler

Vandrensning af opgravet forurenet jord

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Mangan (Mn) (13)
   (14)

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Hexavalent chrom (Cr(VI)) (13)
   (14)

Forskellige tilgængelige EN-standarder, (dvs. DS/EN ISO 10304-3, DS/EN ISO 23913)

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Kviksølv (Hg) (13)
   (14)

Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 17852, DS/EN ISO 12846)

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om måneden

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

Mekanisk-biologisk behandling af affald

Genraffinering af olieaffald

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

Regenerering af brugte opløsningsmidler

Vandrensning af opgravet forurenet jord

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

PFOA (13)

EN-standard foreligger ikke

Alle affaldsbehandlinger

En gang hver sjette måned

PFOS (13)

Phenolindeks (16)

DS/EN ISO 14402

Genraffinering af olieaffald

En gang om måneden

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Totalt kvælstof (Total N) (16)

DS/EN 12260, DS/EN ISO 11905-1

Biologisk behandling af affald

En gang om måneden

Genraffinering af olieaffald

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Totalt organisk kulstof (TOC) (15)
   (16)

DS/EN 1484

Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald

En gang om måneden

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Totalt fosfor (Total P) (16)

Forskellige tilgængelige EN-standarder (dvs. DS/EN ISO 15681-1 og -2, DS/EN ISO 6878, DS/EN ISO 11885)

Biologisk behandling af affald

En gang om måneden

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

Totalt suspenderet stof (TSS) (16)

DS/EN 872

Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald

En gang om måneden

Behandling af vandbaseret flydende affald

En gang om dagen

BAT 8. Den bedste tilgængelige teknik er at monitere rørførte emissioner til luft med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er den bedste tilgængelige teknik at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

| Stof/parameter | Standard(er) | Affaldsbehandlingsproces | Mindstefrekvens for monitering (17) | Monitering forbundet med |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bromerede flammehæmmere (18) | EN-standard foreligger ikke | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om året | BAT 25 |
| CFC'er | EN-standard foreligger ikke | Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er | En gang hver sjette måned | BAT 29 |
| Dioxinlignende PCB'er | DS/EN 1948-1, -2, og -4 (19) | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald (18) | En gang om året | BAT 25 |
| Dekontaminering af udstyr, der indeholder PCB'er | En gang hver tredje måned | BAT 51 |
| Støv | DS/EN 13284-1 | Mekanisk behandling af affald | En gang hver sjette måned | BAT 25 |
| Mekanisk-biologisk behandling af affald | BAT 34 |
| Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald | BAT 41 |
| Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord | BAT 49 |
| Vandrensning af opgravet forurenet jord | BAT 50 |
| HCl | DS/EN 1911 | Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord (18) | En gang hver sjette måned | BAT 49 |
| Behandling af vandbaseret flydende affald (18) | BAT 53 |
| HF | EN-standard foreligger ikke | Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord (18) | En gang hver sjette måned | BAT 49 |
| Hg | DS/EN 13211 | Behandling af WEEE, som indeholder kviksølv | En gang hver tredje måned | BAT 32 |
| H2S | EN-standard foreligger ikke | Biologisk behandling af affald (20) | En gang hver sjette måned | BAT 34 |
| Metaller og metalloider undtagen kviksølv
  (f.eks. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18) | DS/EN 14385 | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om året | BAT 25 |
| NH3 | EN-standard foreligger ikke | Biologisk behandling af affald (20) | En gang hver sjette måned | BAT 34 |
| Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald (18) | En gang hver sjette måned | BAT 41 |
| Behandling af vandbaseret flydende affald (18) | BAT 53 |
| Lugtkoncentration | DS/EN 13725 | Biologisk behandling af affald (21) | En gang hver sjette måned | BAT 34 |
| PCDD/F (18) | DS/EN 1948-1, -2 og -3 (19) | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang om året | BAT 25 |
| TVOC | DS/EN 12619 | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald | En gang hver sjette måned | BAT 25 |
| Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er | En gang hver sjette måned | BAT 29 |
| Mekanisk behandling af affald med brændværdi (18) | En gang hver sjette måned | BAT 31 |
| Mekanisk-biologisk behandling af affald | En gang hver sjette måned | BAT 34 |
| Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald (18) | En gang hver sjette måned | BAT 41 |
| Genraffinering af olieaffald | BAT 44 |
| Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi | BAT 45 |
| Regenerering af brugte opløsningsmidler | BAT 47 |
| Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord | BAT 49 |
| Vandrensning af opgravet forurenet jord | BAT 50 |
| Behandling af vandbaseret flydende affald (18) | BAT 53 |
| Dekontaminering af udstyr, der indeholder PCB'er (22) | En gang hver tredje måned | BAT 51 |

Stof/parameter

Standard(er)

Affaldsbehandlingsproces

Mindstefrekvens for monitering (17)

Monitering forbundet med

Bromerede flammehæmmere (18)

EN-standard foreligger ikke

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om året

BAT 25

CFC'er

EN-standard foreligger ikke

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

En gang hver sjette måned

BAT 29

Dioxinlignende PCB'er

DS/EN 1948-1, -2, og -4 (19)

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald (18)

En gang om året

BAT 25

Dekontaminering af udstyr, der indeholder PCB'er

En gang hver tredje måned

BAT 51

Støv

DS/EN 13284-1

Mekanisk behandling af affald

En gang hver sjette måned

BAT 25

Mekanisk-biologisk behandling af affald

BAT 34

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

BAT 41

Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord

BAT 49

Vandrensning af opgravet forurenet jord

BAT 50

HCl

DS/EN 1911

Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord (18)

En gang hver sjette måned

BAT 49

Behandling af vandbaseret flydende affald (18)

BAT 53

HF

EN-standard foreligger ikke

Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord (18)

En gang hver sjette måned

BAT 49

Hg

DS/EN 13211

Behandling af WEEE, som indeholder kviksølv

En gang hver tredje måned

BAT 32

H2S

EN-standard foreligger ikke

Biologisk behandling af affald (20)

En gang hver sjette måned

BAT 34

Metaller og metalloider undtagen kviksølv

(f.eks. As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V) (18)

DS/EN 14385

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om året

BAT 25

NH3

EN-standard foreligger ikke

Biologisk behandling af affald (20)

En gang hver sjette måned

BAT 34

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald (18)

En gang hver sjette måned

BAT 41

Behandling af vandbaseret flydende affald (18)

BAT 53

Lugtkoncentration

DS/EN 13725

Biologisk behandling af affald (21)

En gang hver sjette måned

BAT 34

PCDD/F (18)

DS/EN 1948-1, -2 og -3 (19)

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang om året

BAT 25

TVOC

DS/EN 12619

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

En gang hver sjette måned

BAT 25

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

En gang hver sjette måned

BAT 29

Mekanisk behandling af affald med brændværdi (18)

En gang hver sjette måned

BAT 31

Mekanisk-biologisk behandling af affald

En gang hver sjette måned

BAT 34

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald (18)

En gang hver sjette måned

BAT 41

Genraffinering af olieaffald

BAT 44

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

BAT 45

Regenerering af brugte opløsningsmidler

BAT 47

Varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord

BAT 49

Vandrensning af opgravet forurenet jord

BAT 50

Behandling af vandbaseret flydende affald (18)

BAT 53

Dekontaminering af udstyr, der indeholder PCB'er (22)

En gang hver tredje måned

BAT 51

BAT 9. Den bedste tilgængelige teknik er at monitere diffuse emissioner af organiske forbindelser til luft fra regenereringen af brugte opløsningsmidler, dekontamineringen af POP-stoffer med opløsningsmidler og den fysisk-kemiske behandling af opløsningsmidler til nyttiggørelse af deres brændværdi mindst en gang om året ved anvendelse af en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a | Måling | Sniffing-metoder, optisk gasmåling, solar occultation flux eller differential absorption. Se beskrivelserne i afsnit 6.2. |
| b | Emissionsfaktorer | Beregning af emissioner baseret på emissionsfaktorer, der periodisk (f.eks. en gang hvert andet år) valideres ved målinger. |
| c | Massebalance | Beregning af diffuse emissioner ved anvendelse af en massebalance under hensyntagen til input af opløsningsmidler, rørførte emissioner til luft, emissioner til vand, opløsningsmidler i output og reststof fra processen (f.eks. destillering) |

Teknik

Beskrivelse

a

Måling

Sniffing-metoder, optisk gasmåling, solar occultation flux eller differential absorption. Se beskrivelserne i afsnit 6.2.

b

Emissionsfaktorer

Beregning af emissioner baseret på emissionsfaktorer, der periodisk (f.eks. en gang hvert andet år) valideres ved målinger.

c

Massebalance

Beregning af diffuse emissioner ved anvendelse af en massebalance under hensyntagen til input af opløsningsmidler, rørførte emissioner til luft, emissioner til vand, opløsningsmidler i output og reststof fra processen (f.eks. destillering)

BAT 10. Den bedste tilgængelige teknik er regelmæssigt at overvåge lugtemissionerne.

Beskrivelse

Lugtemissioner kan overvåges ved anvendelse af:

| — | EN-standarder (f.eks. dynamisk olfaktometri (lugtmåling) i henhold til DS/EN 13725 for at bestemme lugtkoncentrationen eller DS/EN 16841-1 eller -2 for at bestemme lugteksponeringen) |
| --- | --- |

—

EN-standarder (f.eks. dynamisk olfaktometri (lugtmåling) i henhold til DS/EN 13725 for at bestemme lugtkoncentrationen eller DS/EN 16841-1 eller -2 for at bestemme lugteksponeringen)

| — | ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet, når der anvendes alternative metoder, hvortil der ikke foreligger EN-standarder (f.eks. vurdering af lugtgener). |
| --- | --- |

—

ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet, når der anvendes alternative metoder, hvortil der ikke foreligger EN-standarder (f.eks. vurdering af lugtgener).

Moniteringsfrekvensen er fastlagt i planen for håndtering af lugtgener (se BAT 12).

Anvendelse

Anvendeligheden er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret lugtgener i følsomme omgivelser.

BAT 11. Den bedste tilgængelige teknik er at monitere det årlige forbrug af vand, energi og råmaterialer samt den årlige produktion af restprodukter og spildevand mindst en gang om året.

Beskrivelse

Monitering omfatter direkte målinger, beregninger eller registrering, f.eks. ved anvendelse af passende måleapparater eller afregningsmålinger. Moniteringen udføres på anlægsniveau eller procesniveau, alt efter hvilken opdeling, der er mest passende og tager hensyn til alle væsentlige ændringer af anlægget.

1.3.   Emissioner til luft

BAT 12. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere lugtemissioner er den bedste tilgængelige teknik at udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en lugthåndteringsplan som et led i miljøledelsessystemet (se BAT 1). Denne plan skal omfatte alle følgende elementer:

| — | en protokol, der indeholder foranstaltninger og tidsfrister |
| --- | --- |

—

en protokol, der indeholder foranstaltninger og tidsfrister

| — | en protokol for gennemførelse af lugtmonitering som fastlagt i BAT 10 |
| --- | --- |

—

en protokol for gennemførelse af lugtmonitering som fastlagt i BAT 10

| — | en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager |
| --- | --- |

—

en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager

| — | et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger.

Anvendelse

Anvendeligheden er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret lugtgener i følsomme omgivelser.

BAT 13. For at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, reducere lugtemissioner er den bedste tilgængelige teknik at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Minimering af opholdstiden | Minimering af opholdstiden for (potentielt) lugtende affald i oplagrings- eller i håndteringssystemer (f.eks. rør, tanke, beholdere) især under anaerobe betingelser. Hvis det er relevant, træffes der passende forholdsregler vedrørende modtagelse af sæsonbetonede spidsbelastninger af affald. | Er kun anvendelig ved åbne systemer. |
| b. | Anvendelse af kemisk behandling | Anvendelse af kemikalier til at nedbryde eller reducere dannelsen af lugtforbindelser (f.eks. til oxidation eller bundfældning af svovlbrinte). | Er ikke anvendelig, hvis det kan være til hindring for den ønskede outputkvalitet. |
| c. | Optimering af aerob behandling | I tilfælde af aerob behandling af vandbaseret flydende affald kan det omfatte:






  — | brug af ren ilt |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Minimering af opholdstiden

Minimering af opholdstiden for (potentielt) lugtende affald i oplagrings- eller i håndteringssystemer (f.eks. rør, tanke, beholdere) især under anaerobe betingelser. Hvis det er relevant, træffes der passende forholdsregler vedrørende modtagelse af sæsonbetonede spidsbelastninger af affald.

Er kun anvendelig ved åbne systemer.

b.

Anvendelse af kemisk behandling

Anvendelse af kemikalier til at nedbryde eller reducere dannelsen af lugtforbindelser (f.eks. til oxidation eller bundfældning af svovlbrinte).

Er ikke anvendelig, hvis det kan være til hindring for den ønskede outputkvalitet.

c.

Optimering af aerob behandling

I tilfælde af aerob behandling af vandbaseret flydende affald kan det omfatte:

—

brug af ren ilt

| — | fjernelse af skum i tankene |
| --- | --- |

—

fjernelse af skum i tankene

| — | hyppig vedligeholdelse af beluftningssystemet. |
| --- | --- |

—

hyppig vedligeholdelse af beluftningssystemet.

I tilfælde af aerob behandling af affald, som ikke er vandbaseret flydende affald, se BAT 36.

Generelt anvendelig.

BAT 14. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere diffuse emissioner til luft, særligt af støv, organiske forbindelser og lugt, er den bedste tilgængelige teknik at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

Afhængigt af risikoen, som affaldet udgør i forbindelse med diffuse emissioner til luft, er BAT 14d særlig relevant.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Minimering af antallet af potentielle diffuse emissionskilder | Dette omfatter teknikker såsom:






  — | passende projektering af rørsystemers udformning (f.eks. minimering af rørlængden, reduktion af antallet af flanger og ventiler, anvendelse af svejsede fittings og rør) |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Minimering af antallet af potentielle diffuse emissionskilder

Dette omfatter teknikker såsom:

—

passende projektering af rørsystemers udformning (f.eks. minimering af rørlængden, reduktion af antallet af flanger og ventiler, anvendelse af svejsede fittings og rør)

| — | fremme anvendelsen af overførsel ved tyngdekraft i stedet for at anvende pumper |
| --- | --- |

—

fremme anvendelsen af overførsel ved tyngdekraft i stedet for at anvende pumper

| — | begrænsning af materialers faldhøjde |
| --- | --- |

—

begrænsning af materialers faldhøjde

| — | begrænsning af transporthastigheden |
| --- | --- |

—

begrænsning af transporthastigheden

| — | anvendelse af vindbarrierer. |
| --- | --- |

—

anvendelse af vindbarrierer.

Generelt anvendelig.

b.

Udvælgelse og anvendelse af fuldstændigt udstyr

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | ventiler med dobbeltpakningsforseglinger eller tilsvarende effektivt udstyr |
| --- | --- |

—

ventiler med dobbeltpakningsforseglinger eller tilsvarende effektivt udstyr

| — | fuldstændige pakninger (såsom spiralviklede pakninger og tætningsringe) til kritiske anvendelser |
| --- | --- |

—

fuldstændige pakninger (såsom spiralviklede pakninger og tætningsringe) til kritiske anvendelser

| — | pumper/kompressorer/omrørere, der er udstyret med mekaniske forseglinger i stedet for pakninger |
| --- | --- |

—

pumper/kompressorer/omrørere, der er udstyret med mekaniske forseglinger i stedet for pakninger

| — | magnetdrevne pumper/kompressorer/omrørere |
| --- | --- |

—

magnetdrevne pumper/kompressorer/omrørere

| — | passende indgange til serviceslanger, hultænger, borehoveder, f.eks. ved afgasning af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er. |
| --- | --- |

—

passende indgange til serviceslanger, hultænger, borehoveder, f.eks. ved afgasning af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er.

Anvendeligheden kan være begrænset for eksisterende anlæg som følge af driftskrav.

c.

Korrosionsbeskyttelse

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | passende udvælgelse af byggematerialer |
| --- | --- |

—

passende udvælgelse af byggematerialer

| — | foring eller overfladebehandling af udstyr og maling af rør med korrosionsinhibitorer. |
| --- | --- |

—

foring eller overfladebehandling af udstyr og maling af rør med korrosionsinhibitorer.

Generelt anvendelig.

d.

Indeslutning, opsamling og behandling af diffuse emissioner

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | oplagring, behandling og håndtering af affald og materiale, der kan generere diffuse emissioner i lukkede bygninger og/eller lukket udstyr (f.eks. transportbånd) |
| --- | --- |

—

oplagring, behandling og håndtering af affald og materiale, der kan generere diffuse emissioner i lukkede bygninger og/eller lukket udstyr (f.eks. transportbånd)

| — | at holde det lukkede udstyr eller de lukkede bygninger under et tilstrækkeligt tryk |
| --- | --- |

—

at holde det lukkede udstyr eller de lukkede bygninger under et tilstrækkeligt tryk

| — | opsamling og afledning af emissionerne til et passende reduktionssystem (se afsnit 6.1) via et luftudsugningssystem og/eller punktafsug tæt på emissionskilderne. |
| --- | --- |

—

opsamling og afledning af emissionerne til et passende reduktionssystem (se afsnit 6.1) via et luftudsugningssystem og/eller punktafsug tæt på emissionskilderne.

Anvendelsen af lukket udstyr eller lukkede bygninger kan være begrænset af sikkerhedsmæssige hensyn såsom risiko for eksplosion eller iltfattig atmosfære.

Anvendelsen af lukket udstyr eller lukkede bygninger kan også være begrænset af affaldsmængden.

e.

Befugtning

Befugtning af potentielle diffuse kilder til støvemissioner (f.eks. affaldsoplagring, befærdede områder og åbne håndteringsprocesser) med sprinkling eller vandtåge.

Generelt anvendelig.

f.

Vedligeholdelse

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | sikring af adgang til potentielt utæt udstyr |
| --- | --- |

—

sikring af adgang til potentielt utæt udstyr

| — | regelmæssig kontrol af beskyttelsesudstyr såsom lamelgardiner, hurtigtlukkende døre/porte. |
| --- | --- |

—

regelmæssig kontrol af beskyttelsesudstyr såsom lamelgardiner, hurtigtlukkende døre/porte.

Generelt anvendelig.

g.

Rengøring af områder til affaldsbehandling og oplagringsområder

Dette omfatter teknikker såsom regelmæssig rengøring af hele affaldsbehandlingsområdet (haller, trafikerede områder, oplagringsområder osv.), transportbånd, udstyr og beholdere.

Generelt anvendelig.

h.

Lækagedetektions- og reparationsprogram (LDAR)

Se afsnit 6.2. Hvis der forventes emissioner af organiske forbindelser, udarbejdes og gennemføres der et LDAR-program ved anvendelse af en risikobaseret tilgang under hensyntagen til især projekteringen af anlægget og mængden og karakteren af de pågældende organiske forbindelser.

Generelt anvendelig.

BAT 15. Den bedste tilgængelige teknik er udelukkende at gøre brug af flaring af sikkerhedsmæssige årsager eller i forbindelse med ikke-rutinemæssige driftsforhold (f.eks. opstart eller nedlukning) ved at anvende begge nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Korrekt anlægskonstruktion | Dette omfatter et gasgenvindingssystem med tilstrækkelig kapacitet og anvendelsen af aflastningsventiler med høj integritet. | Generelt anvendelig i nye anlæg.
  Et gasgenvindingssystem kan eftermonteres i eksisterende anlæg. |
| b. | Anlægsstyring | Dette omfatter afbalancering af gassystemet og anvendelse af avanceret processtyring. | Generelt anvendelig. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Korrekt anlægskonstruktion

Dette omfatter et gasgenvindingssystem med tilstrækkelig kapacitet og anvendelsen af aflastningsventiler med høj integritet.

Generelt anvendelig i nye anlæg.

Et gasgenvindingssystem kan eftermonteres i eksisterende anlæg.

b.

Anlægsstyring

Dette omfatter afbalancering af gassystemet og anvendelse af avanceret processtyring.

Generelt anvendelig.

BAT 16. For at reducere emissioner til luft fra flaring, når flaring er uundgåelig, er den bedste tilgængelige teknik at anvende begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Korrekt konstruktion af udstyr til flaring | Optimering af højde og tryk, støtte fra damp, luft eller gas, typen af brænderspidser osv. med det formål at muliggøre en røgfri og pålidelig drift og sikre en effektiv forbrænding af overskydende gasser. | Generelt anvendelig i nye flares. I eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset, f.eks. som følge af den tid, der står til rådighed til vedligeholdelse. |
| b. | Monitering og registrering som led i styringen af flare-udstyret | Dette omfatter kontinuerlig monitering af mængden af gas, der sendes til flaring. Det kan omfatte estimeringer af andre parametre (f.eks. sammensætning af gasflow, varmeindhold, støtteforhold, hastighed, flowhastighed for udtømningsgas, forurenende emissioner (f.eks. NOX, CO, kulbrinter) og støj). Registreringen af flaringhændelser omfatter som regel varigheden og antallet af hændelser og gør det muligt at kvantificere emissioner og potentielt forhindre fremtidige flaringhændelser. | Generelt anvendelig. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Korrekt konstruktion af udstyr til flaring

Optimering af højde og tryk, støtte fra damp, luft eller gas, typen af brænderspidser osv. med det formål at muliggøre en røgfri og pålidelig drift og sikre en effektiv forbrænding af overskydende gasser.

Generelt anvendelig i nye flares. I eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset, f.eks. som følge af den tid, der står til rådighed til vedligeholdelse.

b.

Monitering og registrering som led i styringen af flare-udstyret

Dette omfatter kontinuerlig monitering af mængden af gas, der sendes til flaring. Det kan omfatte estimeringer af andre parametre (f.eks. sammensætning af gasflow, varmeindhold, støtteforhold, hastighed, flowhastighed for udtømningsgas, forurenende emissioner (f.eks. NOX, CO, kulbrinter) og støj). Registreringen af flaringhændelser omfatter som regel varigheden og antallet af hændelser og gør det muligt at kvantificere emissioner og potentielt forhindre fremtidige flaringhændelser.

Generelt anvendelig.

1.4.   Støj og vibrationer

BAT 17. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere støj- og vibrationsemissioner er den bedste tilgængelige teknik at udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en plan for håndtering af støj og vibrationer som et led miljøledelsessystemet (se BAT 1). Denne plan skal omfatte alle følgende elementer:

| I. | en protokol med passende foranstaltninger og frister |
| --- | --- |

I.

en protokol med passende foranstaltninger og frister

| II. | en protokol for gennemførelsen af monitering af støj og vibrationer |
| --- | --- |

II.

en protokol for gennemførelsen af monitering af støj og vibrationer

| III. | en protokol for reaktionen på de identificerede støj- og vibrationshændelser, f.eks. klager |
| --- | --- |

III.

en protokol for reaktionen på de identificerede støj- og vibrationshændelser, f.eks. klager

| IV. | et program til reduktion af støj- og vibrationer, der er designet til at identificere kilden/kilderne, måle/estimere støj- og vibrationseksponeringen, karakterisere kildernes bidrag og gennemføre forebyggelses- og/eller reduktionsforanstaltninger. |
| --- | --- |

IV.

et program til reduktion af støj- og vibrationer, der er designet til at identificere kilden/kilderne, måle/estimere støj- og vibrationseksponeringen, karakterisere kildernes bidrag og gennemføre forebyggelses- og/eller reduktionsforanstaltninger.

Anvendelse

Anvendeligheden er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret støj- eller vibrationsgener i følsomme omgivelser.

BAT 18. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere støj- og vibrationsemissioner er den bedste tilgængelige teknik at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Passende placering af udstyr og bygninger | Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren, ved at bruge bygninger som støjskærme og ved at flytte bygningers ud- og indgange. | Ved eksisterende anlæg kan flytningen af udstyr og bygningers ud- og indgange være begrænset som følge af pladsmangel, eller uforholdsmæssigt store omkostninger. |
| b. | Driftsforanstaltninger | Dette omfatter teknikker såsom:






  i) | inspektion og vedligeholdelse af udstyr |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Passende placering af udstyr og bygninger

Støjniveauet kan reduceres ved at øge afstanden mellem kilden og modtageren, ved at bruge bygninger som støjskærme og ved at flytte bygningers ud- og indgange.

Ved eksisterende anlæg kan flytningen af udstyr og bygningers ud- og indgange være begrænset som følge af pladsmangel, eller uforholdsmæssigt store omkostninger.

b.

Driftsforanstaltninger

Dette omfatter teknikker såsom:

i)

inspektion og vedligeholdelse af udstyr

| ii) | lukning af døre og vinduer i lukkede områder i videst muligt omfang |
| --- | --- |

ii)

lukning af døre og vinduer i lukkede områder i videst muligt omfang

| iii) | betjening af udstyret foretages af erfarent personale |
| --- | --- |

iii)

betjening af udstyret foretages af erfarent personale

| iv) | undgåelse af støjende aktiviteter om natten, hvis muligt |
| --- | --- |

iv)

undgåelse af støjende aktiviteter om natten, hvis muligt

| v) | forholdsregler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde, trafik og håndterings- og behandlingsaktiviteter. |
| --- | --- |

v)

forholdsregler for støjkontrol i forbindelse med vedligeholdelsesarbejde, trafik og håndterings- og behandlingsaktiviteter.

Generelt anvendelig.

c.

Støjsvagt udstyr

Dette kan omfatte motorer med direkte kraftoverførsel, kompressorer, pumper og flares.

d.

Udstyr til støj- og vibrationskontrol

Dette omfatter teknikker såsom:

| i) | støjdæmpere |
| --- | --- |

i)

støjdæmpere

| ii) | støj- og vibrationsisolering af udstyr |
| --- | --- |

ii)

støj- og vibrationsisolering af udstyr

| iii) | indkapsling af støjende udstyr |
| --- | --- |

iii)

indkapsling af støjende udstyr

| iv) | lydisolering af bygninger. |
| --- | --- |

iv)

lydisolering af bygninger.

Anvendeligheden kan være begrænset, fordi der mangler plads (på eksisterende anlæg).

e.

Støjdæmpning

Støjudbredelse kan reduceres ved indsætning af barrierer mellem støjkilder og modtagere (f.eks. støjmure, støjvolde og bygninger).

Gælder kun for eksisterende anlæg, eftersom konstruktionen af nye anlæg burde gøre denne teknik overflødig. Ved eksisterende anlæg kan der være begrænset mulighed for at indsætte barrierer, fordi der mangler plads.

Ved mekanisk behandling i shreddere af metalaffald er støjdæmpning anvendelig inden for de begrænsninger, der er forbundet med risiko for eksplosion i shreddere.

1.5.   Emissioner til vand

BAT 19. For at optimere vandforbruget, reducere mængden af produceret spildevand og for at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere emissioner til jord og vand er den bedste tilgængelige teknik at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Styring af vandforbrug | Vandforbruget optimeres ved anvendelse af foranstaltninger, som kan omfatte:






  — | vandspareplaner (f.eks. fastsættelse af vandeffektivitetsmål, udarbejdelse af flowdiagrammer og vandbalancer) |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Styring af vandforbrug

Vandforbruget optimeres ved anvendelse af foranstaltninger, som kan omfatte:

—

vandspareplaner (f.eks. fastsættelse af vandeffektivitetsmål, udarbejdelse af flowdiagrammer og vandbalancer)

| — | optimering af anvendelsen af vaskevand (f.eks. tør rensning i stedet for spuling, anvendelse af en udløsningsmekanisme på alt vaskeudstyr) |
| --- | --- |

—

optimering af anvendelsen af vaskevand (f.eks. tør rensning i stedet for spuling, anvendelse af en udløsningsmekanisme på alt vaskeudstyr)

| — | reduktion af anvendelsen af vand til at skabe vakuum (f.eks. anvendelse af vandringsvakuumpumper med væsker med et højt kogepunkt). |
| --- | --- |

—

reduktion af anvendelsen af vand til at skabe vakuum (f.eks. anvendelse af vandringsvakuumpumper med væsker med et højt kogepunkt).

Generelt anvendelig.

b.

Recirkulation af vand

Delstrømme recirkuleres i anlægget, hvis det er nødvendigt efter behandling. Graden af recirkulation er begrænset af anlæggets vandbalance, indholdet af urenheder (f.eks. lugtende forbindelser) og/eller delstrømmenes egenskaber (f.eks. indholdet af næringsstoffer).

Generelt anvendelig.

c.

Impermeabel overflade

Afhængigt af risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med forurening af jord og/eller vand, gøres befæstelsen af hele affaldsbehandlingsområdet (f.eks. områder til affaldsmodtagelse, -håndtering, -oplagring, -behandlingog -bortskaffelse) uigennemtrængeligt over for de pågældende væsker.

Generelt anvendelig.

d.

Teknikker til reduktion af sandsynligheden for og påvirkningen af overløb og fejl på tanke og beholdere

Afhængigt af risiciene, som vandet i tankene og beholderne udgør i forbindelse med forurening af jord og/eller vand, omfatter dette teknikker såsom:

| — | overløbsdetektorer |
| --- | --- |

—

overløbsdetektorer

| — | overløbsrør, der er forbundet med et indesluttet drænsystem (dvs. den pågældende sekundære indeslutning eller en anden beholder) |
| --- | --- |

—

overløbsrør, der er forbundet med et indesluttet drænsystem (dvs. den pågældende sekundære indeslutning eller en anden beholder)

| — | tanke til væsker, der er placeret i en passende sekundær indeslutning, voluminet er normalt dimensioneret, så det kan tilbageholde et udslip svarende til den største tanks indhold inden for den sekundære indeslutning, |
| --- | --- |

—

tanke til væsker, der er placeret i en passende sekundær indeslutning, voluminet er normalt dimensioneret, så det kan tilbageholde et udslip svarende til den største tanks indhold inden for den sekundære indeslutning,

| — | adskillelse af tanke, beholdere og den sekundære indeslutning (f.eks. lukning af ventiler). |
| --- | --- |

—

adskillelse af tanke, beholdere og den sekundære indeslutning (f.eks. lukning af ventiler).

Generelt anvendelig.

e.

Overdækning af områder til oplagring og behandling af affald

Afhængigt af risiciene, som affaldet udgør i forbindelse med forurening af jord og/eller vand, opbevares og behandles affaldet på overdækkede områder for at forhindre kontakt med regnvand og dermed minimere mængden af forurenet overfladevand.

Anvendeligheden kan være begrænset, hvis der opbevares eller behandles store mængder af affald (f.eks. mekanisk behandling i shreddere af metalaffald).

f.

Adskillelse af spildevand

Hver delstrøm (f.eks. overfladevand, produktionsvand) opsamles og behandles separat baseret på indholdet af forurenende stoffer og kombinationen af behandlingsteknikker. Især spildevandsstrømme, der ikke er forurenet, adskilles fra spildevandsstrømme, som skal behandles.

Generelt anvendelig i nye anlæg.

Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af vandopsamlingssystemet.

g.

Passende infrastruktur til overfladedræning

Affaldsbehandlingsområdet er forbundet til en infrastruktur til overfladedræning.

Regnvand, som falder på behandlings- og oplagringsområderne, opsamles i infrastrukturen til overfladedræning sammen med vaskevand, lejlighedsvise spild osv., og afhængigt af indholdet af forurenende stoffer recirkuleres det eller sendes videre til yderligere behandling.

Generelt anvendelig i nye anlæg.

Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af dræningssystemet.

h.

Forholdsregler om projektering og vedligeholdelse for at gøre det muligt at opdage og reparere lækager

Regelmæssig monitering af potentielle lækager er risikobaseret, og udstyr repareres, hvis dette er nødvendigt.

Anvendelsen af underjordiske komponenter minimeres. Når der anvendes underjordiske komponenter, installeres der, afhængigt af risiciene, som affaldet i disse komponenter udgør i forbindelse med forurening af jord og/eller vand, sekundære indeslutninger af underjordiske komponenter.

Overjordiske komponenter kan anvendes generelt i nye anlæg. Anvendelsen kan dog være begrænset af risikoen for frost.

Installationen af en sekundær indeslutning kan være begrænset i tilfælde af eksisterende anlæg.

i.

Passende opsamlingskapacitet til opsamling af spildevand

Der tilvejebringes en passende opsamlingskapacitet til spildevand, der opstår under andre end de normale driftsbetingelser, baseret på en risikobaseret tilgang (hvor der f.eks. tages hensyn til det forurenende stofs art, effekten af spildevandsbehandlingen nedstrøms og recipienten).

Udledningen af spildevand fra denne opsamlingskapacitet er kun mulig, efter at der er truffet passende foranstaltninger (f.eks. overvågning, behandling, genanvendelse).

Generelt anvendelig i nye anlæg.

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af pladsen, der er til rådighed, og af udformningen af vandopsamlingssystemet.

BAT 20. For at reducere emissioner til vand er den bedste tilgængelige teknik at behandle spildevand ved anvendelse af en passende kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik (23) | Forurenende stoffer, der typisk er fokus på | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| Foreløbig og primær behandling, f.eks. |
| a. | Udligning | Alle forurenende stoffer | Generelt anvendelig. |
| b. | Neutralisering | Syrer, baser |
| c. | Fysisk separation, f.eks. sigter, sier, sandfang, fedtudskillere, olieseparation eller primære bundfældningstanke | Grove faste stoffer, suspenderede faste stoffer, olie/fedt |
| Fysisk-kemisk behandling, f.eks. |
| d. | Adsorption | Adsorberbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. kulbrinter, kviksølv, AOX | Generelt anvendelig. |
| e. | Destillation/rektifikation | Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, der kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler |
| f. | Bundfældning | Bundfældelige opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller, fosfor |
| g. | Kemisk oxidation | Oxiderbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. nitrit, cyanid |
| h. | Kemisk reduktion | Reducerbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent chrom (Cr(VI)) |
| i. | Inddampning | Opløselige forurenende stoffer |
| j. | Ionbytning | Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer på ionform, f.eks. metaller |
| k. | Stripning | Forurenende stoffer, der kan uddrives, f.eks. svovlbrinte (H2S), ammoniak (NH3), nogle adsorberbare organisk bundne halogener (AOX), kulbrinter |
| Biologisk rensning, f.eks. |
| l. | Aktiveret slamproces | Bionedbrydelige organiske forbindelser | Generelt anvendelig. |
| m. | Membranbioreaktor |
| Fjernelse af kvælstof |
| n. | Nitrifikation/denitrifikation, hvis behandlingen omfatter en biologisk behandling | Totalt kvælstof, ammoniak | Nitrifikation kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af høje chloridkoncentrationer (f.eks. over 10 g/l), og når reduktionen af chloridkoncentrationen inden nitrifikation ikke kan begrundes med miljømæssige fordele. Nitrifikation er ikke anvendelig, hvis spildevandets temperatur er lav (f.eks. under 12 °C). |
| Fjernelse af faste stoffer, f.eks. |
| o. | Koagulering og flokkulering | Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller | Generelt anvendelig. |
| p. | Sedimentering |
| q. | Filtrering (f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering) |
| r. | Flotation |

Teknik (23)

Forurenende stoffer, der typisk er fokus på

Anvendelse

Foreløbig og primær behandling, f.eks.

a.

Udligning

Alle forurenende stoffer

Generelt anvendelig.

b.

Neutralisering

Syrer, baser

c.

Fysisk separation, f.eks. sigter, sier, sandfang, fedtudskillere, olieseparation eller primære bundfældningstanke

Grove faste stoffer, suspenderede faste stoffer, olie/fedt

Fysisk-kemisk behandling, f.eks.

d.

Adsorption

Adsorberbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. kulbrinter, kviksølv, AOX

Generelt anvendelig.

e.

Destillation/rektifikation

Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, der kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler

f.

Bundfældning

Bundfældelige opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller, fosfor

g.

Kemisk oxidation

Oxiderbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. nitrit, cyanid

h.

Kemisk reduktion

Reducerbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent chrom (Cr(VI))

i.

Inddampning

Opløselige forurenende stoffer

j.

Ionbytning

Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer på ionform, f.eks. metaller

k.

Stripning

Forurenende stoffer, der kan uddrives, f.eks. svovlbrinte (H2S), ammoniak (NH3), nogle adsorberbare organisk bundne halogener (AOX), kulbrinter

Biologisk rensning, f.eks.

l.

Aktiveret slamproces

Bionedbrydelige organiske forbindelser

Generelt anvendelig.

m.

Membranbioreaktor

Fjernelse af kvælstof

n.

Nitrifikation/denitrifikation, hvis behandlingen omfatter en biologisk behandling

Totalt kvælstof, ammoniak

Nitrifikation kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af høje chloridkoncentrationer (f.eks. over 10 g/l), og når reduktionen af chloridkoncentrationen inden nitrifikation ikke kan begrundes med miljømæssige fordele. Nitrifikation er ikke anvendelig, hvis spildevandets temperatur er lav (f.eks. under 12 °C).

Fjernelse af faste stoffer, f.eks.

o.

Koagulering og flokkulering

Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller

Generelt anvendelig.

p.

Sedimentering

q.

Filtrering (f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering)

r.

Flotation

Tabel 6.1

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for direkte udledning til en recipient

| Stof/parameter | BAT-AEL (24) | Affaldsbehandlingsproces, som er underlagt BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| Totalt organisk kulstof (TOC) (25) | 10-60 mg/l | — | Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald |

Stof/parameter

BAT-AEL (24)

Affaldsbehandlingsproces, som er underlagt BAT-AEL

Totalt organisk kulstof (TOC) (25)

10-60 mg/l

—

Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald

10-100 mg/l (26)
   (27)

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Kemisk iltforbrug (COD) (25)

30-180 mg/l

| — | Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af alle affaldstyper med undtagelse af vandbaseret flydende affald

30-300 mg/l (26)
   (27)

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Totalt suspenderet stof (TSS)

5-60 mg/l

| — | Alle affaldsbehandlinger |
| --- | --- |

—

Alle affaldsbehandlinger

Kulbrinteolieindeks (HOI)

0,5-10 mg/l

| — | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald |
| --- | --- |

—

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

| — | Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| --- | --- |

—

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

| — | Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

| — | Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| --- | --- |

—

Vandrensning af opgravet forurenet jord

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Totalt kvælstof (totalt N)

1-25 mg/l (28)
   (29)

| — | Biologisk behandling af affald |
| --- | --- |

—

Biologisk behandling af affald

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

10-60 mg/l (28)
   (29)
   (30)

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Totalt fosfor (totalt P)

0,3-2 mg/l

| — | Biologisk behandling af affald |
| --- | --- |

—

Biologisk behandling af affald

1-3 mg/l (27)

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Phenolindeks

0,05-0,2 mg/l

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

| — | Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

0,05-0,3 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Frit cyanid (CN-) (31)

0,02-0,1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (31)

0,2-1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Metaller og metalloider (31)

Arsen (udtrykt som As)

0,01-0,05 mg/l

| — | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald |
| --- | --- |

—

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

| — | Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| --- | --- |

—

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

| — | Mekanisk-biologisk behandling af affald |
| --- | --- |

—

Mekanisk-biologisk behandling af affald

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

| — | Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

| — | Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

| — | Regenerering af brugte opløsningsmidler |
| --- | --- |

—

Regenerering af brugte opløsningsmidler

| — | Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| --- | --- |

—

Vandrensning af opgravet forurenet jord

Cadmium (udtrykt som Cd)

0,01-0,05 mg/l

Chrom (udtrykt som Cr)

0,01-0,15 mg/l

Kobber (udtrykt som Cu)

0,05-0,5 mg/l

Bly (udtrykt som Pb)

0,05-0,1 mg/l (32)

Nikkel (udtrykt som Ni)

0,05-0,5 mg/l

Kviksølv (udtrykt som Hg)

0,5-5 μg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,1-1 mg/l (33)

Arsen (udtrykt som As)

0,01-0,1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Cadmium (udtrykt som Cd)

0,01-0,1 mg/l

Chrom (udtrykt som Cr)

0,01-0,3 mg/l

Hexavalent chrom (udtrykt som Cr(VI))

0,01-0,1 mg/l

Kobber (udtrykt som Cu)

0,05-0,5 mg/l

Bly (udtrykt som Pb)

0,05-0,3 mg/l

Nikkel (udtrykt som Ni)

0,05-1 mg/l

Kviksølv (udtrykt som Hg)

1-10 μg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,1-2 mg/l

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 7.

Tabel 6.2

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for indirekte udledning til en recipient

| Stof/parameter | BAT-AEL (34)
   (35) | Affaldsbehandlingsproces, som er underlagt BAT-AEL |
| --- | --- | --- |
| Kulbrinteolieindeks (HOI) | 0,5-10 mg/l | — | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald |

Stof/parameter

BAT-AEL (34)
   (35)

Affaldsbehandlingsproces, som er underlagt BAT-AEL

Kulbrinteolieindeks (HOI)

0,5-10 mg/l

—

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

| — | Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| --- | --- |

—

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

| — | Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

| — | Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| --- | --- |

—

Vandrensning af opgravet forurenet jord

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Frit cyanid (CN-) (36)

0,02-0,1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (36)

0,2-1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Metaller og metalloider (36)

Arsen (udtrykt som As)

0,01-0,05 mg/l

| — | Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald |
| --- | --- |

—

Mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

| — | Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er |
| --- | --- |

—

Behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

| — | Mekanisk-biologisk behandling af affald |
| --- | --- |

—

Mekanisk-biologisk behandling af affald

| — | Genraffinering af olieaffald |
| --- | --- |

—

Genraffinering af olieaffald

| — | Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

| — | Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald |
| --- | --- |

—

Fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

| — | Regenerering af brugte opløsningsmidler |
| --- | --- |

—

Regenerering af brugte opløsningsmidler

| — | Vandrensning af opgravet forurenet jord |
| --- | --- |

—

Vandrensning af opgravet forurenet jord

Cadmium (udtrykt som Cd)

0,01-0,05 mg/l

Chrom (udtrykt som Cr)

0,01-0,15 mg/l

Kobber (udtrykt som Cu)

0,05-0,5 mg/l

Bly (udtrykt som Pb)

0,05-0,1 mg/l (37)

Nikkel (udtrykt som Ni)

0,05-0,5 mg/l

Kviksølv (udtrykt som Hg)

0,5-5 μg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,1-1 mg/l (38)

Arsen (udtrykt som As)

0,01-0,1 mg/l

| — | Behandling af vandbaseret flydende affald |
| --- | --- |

—

Behandling af vandbaseret flydende affald

Cadmium (udtrykt som Cd)

0,01-0,1 mg/l

Chrom (udtrykt som Cr)

0,01-0,3 mg/l

Hexavalent chrom (udtrykt som Cr(VI))

0,01-0,1 mg/l

Kobber (udtrykt som Cu)

0,05-0,5 mg/l

Bly (udtrykt som Pb)

0,05-0,3 mg/l

Nikkel (udtrykt som Ni)

0,05-1 mg/l

Kviksølv (udtrykt som Hg)

1-10 μg/l

Zink (udtrykt som Zn)

0,1-2 mg/l

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 7.

1.6.   Emissioner fra uheld og hændelser

BAT 21. For at forebygge eller begrænse uhelds og hændelsers miljømæssige følger er den bedste tilgængelige teknik at anvende alle nedenstående teknikker som en del af planen for håndtering af uheld (se BAT 1).

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Beskyttelsesforanstaltninger | Disse omfatter foranstaltninger såsom:






  — | beskyttelse af anlægget mod handlinger, der forsætligt volder skade |

Teknik

Beskrivelse

a.

Beskyttelsesforanstaltninger

Disse omfatter foranstaltninger såsom:

—

beskyttelse af anlægget mod handlinger, der forsætligt volder skade

| — | system til beskyttelse mod brand og eksplosion, som indeholder udstyr til forebyggelse, detektion og slukning |
| --- | --- |

—

system til beskyttelse mod brand og eksplosion, som indeholder udstyr til forebyggelse, detektion og slukning

| — | adgang til funktionsdygtigt relevant kontroludstyr i nødsituationer. |
| --- | --- |

—

adgang til funktionsdygtigt relevant kontroludstyr i nødsituationer.

b.

Håndtering af utilsigtede emissioner

Der fastsættes procedurer, og der forefindes tekniske bestemmelser til (i forbindelse med eventuel indeslutning) at håndtere emissioner i forbindelse med uheld og hændelser såsom emissioner fra spild, brandslukningsvand eller sikkerhedsventiler.

c.

System til registrering og vurdering af hændelser/uheld

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | en logbog/dagbog til at registrere alle uheld, ændringer af procedurer og resultaterne af inspektionerne |
| --- | --- |

—

en logbog/dagbog til at registrere alle uheld, ændringer af procedurer og resultaterne af inspektionerne

| — | procedurer til at identificere, reagere på og lære af sådanne hændelser og uheld. |
| --- | --- |

—

procedurer til at identificere, reagere på og lære af sådanne hændelser og uheld.

1.7.   Materialeudnyttelse

BAT 22. For at opnå en effektiv materialeudnyttelse er den bedste tilgængelige teknik at erstatte materialer med affald.

Beskrivelse

Affald anvendes i stedet for andre materialer til behandlingen af affald (f.eks. anvendes basisk eller syreholdigt affald til at tilpasse pH-værdien, flyveaske anvendes som bindemiddel).

Anvendelse

Nogle begrænsninger i anvendeligheden stammer fra risikoen for forurening, som tilstedeværelsen af urenheder (f.eks. tungmetaller, POP-stoffer, salte, patogener) udgør, i affaldet, der erstatter andre materialer. En anden begrænsning er foreneligheden af affaldet, der erstatter andre materialer, med det tilførte affald (se BAT 2).

1.8.   Energieffektivitet

BAT 23. For at opnå en effektiv energiudnyttelse er den bedste tilgængelige teknik at anvende begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Energieffektivitetsplan | En energieffektivitetsplan omfatter fastlæggelse og beregning af aktivitetens (eller aktiviteternes) specifikke energiforbrug, fastsættelse af nøgleparametre på årsbasis (for eksempel det specifikke energiforbrug udtrykt i kWh/ton behandlet affald) og planlægning af løbende forbedringsmål og dertil knyttede foranstaltninger. Planen er tilpasset til de særlige forhold ved affaldsbehandling i forbindelse med processen/processerne, der gennemføres, affaldsstrøm(me), der behandles, osv. |
| b. | Registrering af energibalance | Registreringer af energibalancen giver en oversigt over energiforbruget og -produktionen (herunder eksport) i kildetyper (dvs. elektricitet, gas, konventionelle flydende brændstoffer og affald). Dette omfatter:






  i) | information om energiforbrug hvad angår leveret energi |

Teknik

Beskrivelse

a.

Energieffektivitetsplan

En energieffektivitetsplan omfatter fastlæggelse og beregning af aktivitetens (eller aktiviteternes) specifikke energiforbrug, fastsættelse af nøgleparametre på årsbasis (for eksempel det specifikke energiforbrug udtrykt i kWh/ton behandlet affald) og planlægning af løbende forbedringsmål og dertil knyttede foranstaltninger. Planen er tilpasset til de særlige forhold ved affaldsbehandling i forbindelse med processen/processerne, der gennemføres, affaldsstrøm(me), der behandles, osv.

b.

Registrering af energibalance

Registreringer af energibalancen giver en oversigt over energiforbruget og -produktionen (herunder eksport) i kildetyper (dvs. elektricitet, gas, konventionelle flydende brændstoffer og affald). Dette omfatter:

i)

information om energiforbrug hvad angår leveret energi

| ii) | information om energi eksporteret fra anlægget |
| --- | --- |

ii)

information om energi eksporteret fra anlægget

| iii) | information om energistrømmen (f.eks. Sankey-diagrammer eller energibalancer), som viser, hvordan energien anvendes i løbet af processen. |
| --- | --- |

iii)

information om energistrømmen (f.eks. Sankey-diagrammer eller energibalancer), som viser, hvordan energien anvendes i løbet af processen.

Registreringer af energibalancen er tilpasset de særlige forhold ved affaldsbehandling i forbindelse med processen/processerne, der gennemføres, affaldsstrøm(me), der behandles, osv.

1.9.   Genbrug af emballage

BAT 24. For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er den bedste tilgængelige teknik at maksimere genbruget af emballage som en del af planen for håndtering af restprodukter (se BAT 1).

Beskrivelse

Emballage (tønder, beholdere, IBC'er, paller osv.) genbruges til opbevaring af affald, når den er i god stand og tilstrækkelig ren, på baggrund af en kontrol af foreneligheden af stofferne, som opbevares i emballagen (i forbindelse med på hinanden følgende brug). Hvis det er nødvendigt, sendes emballagen til en passende behandling inden genbruget (f.eks. reparation, rengøring).

Anvendelse

Nogle begrænsninger i anvendeligheden stammer fra risikoen for forurening af affaldet, som genbrugt emballage udgør.

2.   BAT-KONKLUSIONER FOR MEKANISK BEHANDLING AF AFFALD

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i afsnit 2 for mekanisk behandling af affald, når den ikke er kombineret med biologisk behandling, og som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

2.1.   Generelle BAT-konklusioner for mekanisk behandling af affald

2.1.1.   Emissioner til luft

BAT 25. For at reducere emissioner til luft af støv og af partikelbundne metaller, PCDD/F og dioxinlignende PCB'er er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Cyklon | Se afsnit 6.1.
  Cykloner anvendes primært som foreløbige udskillere til groft støv. | Generelt anvendelig. |
| b. | Stoffilter | Se afsnit 6.1. | Kan ikke anvendes til aftrækskanaler forbundet med shredderen, når virkningerne af eksplosion på stoffiltret ikke kan afbødes (f.eks. ved anvendelse af overtryksventiler). |
| c. | Vådskrubning | Se afsnit 6.1. | Generelt anvendelig. |
| d. | Vandindsprøjtning i shredderen | Affaldet, der skal neddeles, befugtes ved indsprøjtning af vand i shredderen. Mængden af vand, der indsprøjtes, reguleres i forhold til mængden af affald, der skal neddeles (hvilket kan overvåges via shreddermotorens energiforbrug).
  Røggassen, der indeholder reststøv, ledes videre til cyklonen/cyklonerne og/eller en vådskrubber. | Er kun anvendelig inden for begrænsningerne forbundet med de lokale forhold (f.eks. lav temperatur, tørke). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Cyklon

Se afsnit 6.1.

Cykloner anvendes primært som foreløbige udskillere til groft støv.

Generelt anvendelig.

b.

Stoffilter

Se afsnit 6.1.

Kan ikke anvendes til aftrækskanaler forbundet med shredderen, når virkningerne af eksplosion på stoffiltret ikke kan afbødes (f.eks. ved anvendelse af overtryksventiler).

c.

Vådskrubning

Se afsnit 6.1.

Generelt anvendelig.

d.

Vandindsprøjtning i shredderen

Affaldet, der skal neddeles, befugtes ved indsprøjtning af vand i shredderen. Mængden af vand, der indsprøjtes, reguleres i forhold til mængden af affald, der skal neddeles (hvilket kan overvåges via shreddermotorens energiforbrug).

Røggassen, der indeholder reststøv, ledes videre til cyklonen/cyklonerne og/eller en vådskrubber.

Er kun anvendelig inden for begrænsningerne forbundet med de lokale forhold (f.eks. lav temperatur, tørke).

Tabel 6.3

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner til luft fra mekanisk behandling af affald

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| Støv | mg/Nm3 | 2-5 (39) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Støv

mg/Nm3

2-5 (39)

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

2.2.   BAT-konklusioner for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald som supplement til BAT 25.

2.2.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 26. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer og forebygge emissioner grundet uheld og hændelser er den bedste tilgængelige teknik at anvende BAT 14g og alle nedenstående teknikker:

| a) | indførelse af en detaljeret inspektionsprocedure for balleret affald inden shredding |
| --- | --- |

a)

indførelse af en detaljeret inspektionsprocedure for balleret affald inden shredding

| b) | fjernelse af farlige genstande i det tilførte affald og sikker bortskaffelse heraf (f.eks. gasflasker, urensede EoLV'er, urenset WEEE, genstande kontamineret med PCB'er eller kviksølv, radioaktive genstande) |
| --- | --- |

b)

fjernelse af farlige genstande i det tilførte affald og sikker bortskaffelse heraf (f.eks. gasflasker, urensede EoLV'er, urenset WEEE, genstande kontamineret med PCB'er eller kviksølv, radioaktive genstande)

| c) | behandling af beholdere sker kun, hvis disse er ledsaget af en deklaration for renhed. |
| --- | --- |

c)

behandling af beholdere sker kun, hvis disse er ledsaget af en deklaration for renhed.

2.2.2.   Eksplosioner

BAT 27. For at forebygge eksplosioner og reducere emissioner, når der opstår eksplosioner, er den bedste tilgængelige teknik at anvende teknik a og en af eller begge de nedenstående teknikker b og c.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Plan for håndtering af eksplosioner | Dette omfatter:






  — | et program for reduktion af eksplosion, der er designet til at identificere kilden/kilderne og til at gennemføre foranstaltninger for at forebygge tilfælde af eksplosioner, f.eks. inspektion af det tilførte affald som beskrevet i BAT 26a, fjernelse af farlige genstande som beskrevet i BAT 26b |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Plan for håndtering af eksplosioner

Dette omfatter:

—

et program for reduktion af eksplosion, der er designet til at identificere kilden/kilderne og til at gennemføre foranstaltninger for at forebygge tilfælde af eksplosioner, f.eks. inspektion af det tilførte affald som beskrevet i BAT 26a, fjernelse af farlige genstande som beskrevet i BAT 26b

| — | en gennemgang af historiske eksplosionshændelser og afhjælpende procedurer samt formidling af viden om eksplosionsfarer |
| --- | --- |

—

en gennemgang af historiske eksplosionshændelser og afhjælpende procedurer samt formidling af viden om eksplosionsfarer

| — | en protokol for, hvordan der reageres på eksplosionshændelser. |
| --- | --- |

—

en protokol for, hvordan der reageres på eksplosionshændelser.

Generelt anvendelig.

b.

Trykaflastningsventiler

Trykaflastningsventiler installeres for at aflaste trykbølgerne, der kommer fra eksplosioner, og som ellers ville forvolde stor skade og efterfølgende emissioner.

c.

Forudgående shredding

Anvendelse af en shredder med lav hastighed, som er installeret opstrøms i forhold til den primære shredder.

Generelt anvendelig i nye anlæg, afhængigt af det tilførte materiale.

Kan anvendes i forbindelse med væsentlige opgraderinger af anlæg, hvor et betydeligt antal eksplosioner er blevet dokumenteret.

2.2.3.   Energieffektivitet

BAT 28. For at opnå en høj energieffektivitet er den bedste tilgængelige teknik at holde tilførslen til shredderen stabil.

Beskrivelse

Tilførslen til shredderen udlignes ved at undgå afbrydelser eller overbelastninger af det tilførte affald, som ville medføre utilsigtet nedlukning og opstart af shredderen.

2.3.   BAT-konklusioner for behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er, som supplement til BAT 25.

2.3.1.   Emissioner til luft

BAT 29. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere emissioner af organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d, BAT 14h og anvende teknik a og en af eller begge de nedenstående teknikker b og c.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Optimeret fjernelse og opsamling af kølemidler og olier | Alle kølemidler og olier fjernes fra WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er, og opsamles af et vakuumsugesystem (hvilket f.eks. opnår en fjernelse af kølemidler på mindst 90 %). Kølemidler adskilles fra olierne, og olierne afgasses.
  Mængden af olie, som forbliver i kompressoren, reduceres til et minimum (så det ikke drypper fra kompressoren). |
| b. | Kryokondensation | Røggas, som indeholder organiske forbindelser såsom VFC'er/VHC'er, sendes til en kryokondensationsenhed, hvor den gøres flydende (se beskrivelsen i afsnit 6.1). Den flydende gas opbevares i trykbeholdere til yderligere behandling. |
| c. | Adsorption | Røggas, som indeholder organiske forbindelser såsom VFC'er/VHC'er, ledes ind i adsorptionssystemer (se beskrivelsen i afsnit 6.1). Det brugte aktive kul regenereres ved anvendelse af varm luft, der pumpes ind i filtret for at desorbere de organiske forbindelser. Efterfølgende komprimeres og nedkøles den regenererede røggas for at gøre de organiske forbindelser flydende (i nogle tilfælde ved kryokondensation). Den flydende gas opbevares derefter i trykbeholdere. Den resterende røggas fra komprimeringsfasen ledes normalt tilbage ind i adsorptionssystemet for at minimere VFC-/VHC-emissioner. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Optimeret fjernelse og opsamling af kølemidler og olier

Alle kølemidler og olier fjernes fra WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er, og opsamles af et vakuumsugesystem (hvilket f.eks. opnår en fjernelse af kølemidler på mindst 90 %). Kølemidler adskilles fra olierne, og olierne afgasses.

Mængden af olie, som forbliver i kompressoren, reduceres til et minimum (så det ikke drypper fra kompressoren).

b.

Kryokondensation

Røggas, som indeholder organiske forbindelser såsom VFC'er/VHC'er, sendes til en kryokondensationsenhed, hvor den gøres flydende (se beskrivelsen i afsnit 6.1). Den flydende gas opbevares i trykbeholdere til yderligere behandling.

c.

Adsorption

Røggas, som indeholder organiske forbindelser såsom VFC'er/VHC'er, ledes ind i adsorptionssystemer (se beskrivelsen i afsnit 6.1). Det brugte aktive kul regenereres ved anvendelse af varm luft, der pumpes ind i filtret for at desorbere de organiske forbindelser. Efterfølgende komprimeres og nedkøles den regenererede røggas for at gøre de organiske forbindelser flydende (i nogle tilfælde ved kryokondensation). Den flydende gas opbevares derefter i trykbeholdere. Den resterende røggas fra komprimeringsfasen ledes normalt tilbage ind i adsorptionssystemet for at minimere VFC-/VHC-emissioner.

Tabel 6.4

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte TVOC- og CFC-emissioner til luft fra behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 3-15 |
| CFC'er | mg/Nm3 | 0,5-10 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg/Nm3

3-15

CFC'er

mg/Nm3

0,5-10

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

2.3.2.   Eksplosioner

BAT 30. For at forhindre emissioner som følge af eksplosioner i forbindelse med behandling af WEEE, som indeholder VFC'er og/eller VHC'er, er den bedste tilgængelige teknik at anvende en af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Inert atmosfære | Ved at indsprøjte inert gas (f.eks. kvælstof) reduceres iltkoncentrationen i lukket udstyr (f.eks. i lukkede shreddere, knusere, støv- og skumsamlere) (f.eks. til 4 vol-%). |
| b. | Forceret ventilation | Ved anvendelse af forceret ventilation reduceres kulbrintekoncentrationen (f.eks. i lukkede shreddere, knusere, støvopsamler- og skumsamlere) til < 25 % af den nedre eksplosionsgrænse. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Inert atmosfære

Ved at indsprøjte inert gas (f.eks. kvælstof) reduceres iltkoncentrationen i lukket udstyr (f.eks. i lukkede shreddere, knusere, støv- og skumsamlere) (f.eks. til 4 vol-%).

b.

Forceret ventilation

Ved anvendelse af forceret ventilation reduceres kulbrintekoncentrationen (f.eks. i lukkede shreddere, knusere, støvopsamler- og skumsamlere) til < 25 % af den nedre eksplosionsgrænse.

2.4.   BAT-konklusioner for mekanisk behandling af affald med brændværdi

Som supplement til BAT 25 gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for mekanisk behandling af affald med brændværdi omfattet af punkt 5.3, litra a), nr. iii), og punkt 5.3, litra b), nr. ii), i bilag I til direktiv 2010/75/EU.

2.4.1.   Emissioner til luft

BAT 31. For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Termisk oxidation |
| d. | Vådskrubning |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Biofilter

c.

Termisk oxidation

d.

Vådskrubning

Tabel 6.5

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte TVOC-emissioner til luft fra mekanisk behandling af affald med brændværdi

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 10-30 (40) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg/Nm3

10-30 (40)

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

2.5.   BAT-konklusioner for mekanisk behandling af WEEE, som indeholder kviksølv

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for mekanisk behandling af WEEE, som indeholder kviksølv, som supplement til BAT 25.

2.5.1.   Emissioner til luft

BAT 32. For at reducere kviksølvemissioner til luft er den bedste tilgængelige teknik at indsamle kviksølvemissioner ved kilden, sende dem til rensning og gennemføre en passende monitering.

Beskrivelse

Dette omfatter alle følgende foranstaltninger:

| — | udstyr, der anvendes til at behandle WEEE, som indeholder kviksølv, er lukket, under et negativt tryk og forbundet til punktventilation (LEV-system) |
| --- | --- |

—

udstyr, der anvendes til at behandle WEEE, som indeholder kviksølv, er lukket, under et negativt tryk og forbundet til punktventilation (LEV-system)

| — | røggas fra processerne behandles med afstøvningsteknikker såsom cykloner, stoffiltre og HEPA-filtre efterfulgt af adsorption på aktivt kul (se afsnit 6.1) |
| --- | --- |

—

røggas fra processerne behandles med afstøvningsteknikker såsom cykloner, stoffiltre og HEPA-filtre efterfulgt af adsorption på aktivt kul (se afsnit 6.1)

| — | effektiviteten af røggasbehandlingen overvåges |
| --- | --- |

—

effektiviteten af røggasbehandlingen overvåges

| — | kviksølvniveauerne på behandlings- og oplagringsområderne måles ofte (f.eks. en gang om ugen) for at opdage eventuelle lækager af kviksølv. |
| --- | --- |

—

kviksølvniveauerne på behandlings- og oplagringsområderne måles ofte (f.eks. en gang om ugen) for at opdage eventuelle lækager af kviksølv.

Tabel 6.6

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte kviksølvemissioner til luft fra mekanisk behandling af WEEE, der indeholder kviksølv

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| Kviksølv (Hg) | μg/Nm3 | 2-7 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Kviksølv (Hg)

μg/Nm3

2-7

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

3.   BAT-KONKLUSIONER FOR BIOLOGISK BEHANDLING AF AFFALD

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i afsnit 3 for biologisk behandling af affald og som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1. BAT-konklusionerne i afsnit 3 gælder ikke for behandling af vandbaseret flydende affald.

3.1.   Generelle BAT-konklusioner for biologisk behandling af affald

3.1.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 33. For at reducere lugtemissioner og forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik nøje at udvælge det tilførte affald.

Beskrivelse

Teknikkerne omfatter gennemførelse af forhåndsgodkendelse, modtagelse og sortering af affaldstilførslen (se BAT 2) for at sikre, at det tilførte affald er egnet til affaldsbehandling, f.eks. hvad angår næringsstofbalancen, fugtige eller giftige forbindelser, som kan reducere den biologiske aktivitet.

3.1.2.   Emissioner til luft

BAT 34. For at reducere rørførte emissioner til luft af støv, organiske forbindelser og lugtende forbindelser, herunder H2S og NH3, er den bedste tilgængelige teknik at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Biofilter | Se afsnit 6.1.
  En forbehandling af røggas før biofiltret (f.eks. med en vand- eller syreskrubber) kan være nødvendig i tilfælde af et højt indhold af NH3 (f.eks. 5-40 mg/Nm3) for at kunne kontrollere den gennemsnitlige pH-værdi og begrænse dannelsen af N2O i biofiltret.
  Nogle lugtende forbindelser (f.eks. mercaptaner, H2S) kan føre til forsuring af biofiltermediet og gøre det nødvendigt at anvende en vandskrubber eller basisk skrubber til forbehandling af røggassen før biofiltret. |
| c. | Stoffilter | Se afsnit 6.1. Stoffiltret anvendes i tilfælde af mekanisk-biologisk behandling af affald. |
| d. | Termisk oxidation | Se afsnit 6.1. |
| e. | Vådskrubning | Se afsnit 6.1. Vand- og syreskrubbere eller basiske skrubbere anvendes i kombination med et biofilter, termisk oxidation eller adsorption på aktivt kul. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Biofilter

Se afsnit 6.1.

En forbehandling af røggas før biofiltret (f.eks. med en vand- eller syreskrubber) kan være nødvendig i tilfælde af et højt indhold af NH3 (f.eks. 5-40 mg/Nm3) for at kunne kontrollere den gennemsnitlige pH-værdi og begrænse dannelsen af N2O i biofiltret.

Nogle lugtende forbindelser (f.eks. mercaptaner, H2S) kan føre til forsuring af biofiltermediet og gøre det nødvendigt at anvende en vandskrubber eller basisk skrubber til forbehandling af røggassen før biofiltret.

c.

Stoffilter

Se afsnit 6.1. Stoffiltret anvendes i tilfælde af mekanisk-biologisk behandling af affald.

d.

Termisk oxidation

Se afsnit 6.1.

e.

Vådskrubning

Se afsnit 6.1. Vand- og syreskrubbere eller basiske skrubbere anvendes i kombination med et biofilter, termisk oxidation eller adsorption på aktivt kul.

Tabel 6.7

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af NH3, lugt, støv og TVOC til luft fra biologisk behandling af affald

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) | Affaldsbehandlingsproces |
| --- | --- | --- | --- |
| NH3
   (41)
   (42) | mg/Nm3 | 0,3-20 | Alle typer biologisk behandling af affald |
| Lugtkoncentration (41)
   (42) | ouE/Nm3 | 200-1 000 |
| Støv | mg/Nm3 | 2-5 | Mekanisk-biologisk behandling af affald |
| TVOC | mg/Nm3 | 5-40 (43) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Affaldsbehandlingsproces

NH3
   (41)
   (42)

mg/Nm3

0,3-20

Alle typer biologisk behandling af affald

Lugtkoncentration (41)
   (42)

ouE/Nm3

200-1 000

Støv

mg/Nm3

2-5

Mekanisk-biologisk behandling af affald

TVOC

mg/Nm3

5-40 (43)

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

3.1.3.   Emissioner til vand og vandforbrug

BAT 35. For at reducere produktionen af spildevand og reducere vandforbruget er den bedste tilgængelige teknik at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Adskillelse af spildevand | Perkolat, der siver ud fra kompostbunker og miler, adskilles fra overfladevandet (se BAT 19f). | Generelt anvendelig i nye anlæg.
  Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af vandkredsløbene. |
| b. | Recirkulation af vand | Recirkulation af produktionsdelstrømme (f.eks. fra afvanding af flydende afgasset biomasse i anaerobe processer) eller ved at anvende andre delstrømme så meget som muligt (f.eks. vandkondensat, skyllevand, overfladevand). Graden af recirkulation er begrænset af anlæggets vandbalance, indholdet af urenheder (f.eks. tungmetaller, salte, patogener, lugtende forbindelser) og/eller delstrømmenes egenskaber (f.eks. indholdet af næringsstoffer). | Generelt anvendelig. |
| c. | Minimering af dannelsen af perkolat | Optimering af affaldets vandindhold for at minimere dannelsen af perkolat. | Generelt anvendelig. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Adskillelse af spildevand

Perkolat, der siver ud fra kompostbunker og miler, adskilles fra overfladevandet (se BAT 19f).

Generelt anvendelig i nye anlæg.

Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af vandkredsløbene.

b.

Recirkulation af vand

Recirkulation af produktionsdelstrømme (f.eks. fra afvanding af flydende afgasset biomasse i anaerobe processer) eller ved at anvende andre delstrømme så meget som muligt (f.eks. vandkondensat, skyllevand, overfladevand). Graden af recirkulation er begrænset af anlæggets vandbalance, indholdet af urenheder (f.eks. tungmetaller, salte, patogener, lugtende forbindelser) og/eller delstrømmenes egenskaber (f.eks. indholdet af næringsstoffer).

Generelt anvendelig.

c.

Minimering af dannelsen af perkolat

Optimering af affaldets vandindhold for at minimere dannelsen af perkolat.

Generelt anvendelig.

3.2.   BAT-konklusioner for aerob behandling af affald

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for anaerob behandling af affald og som supplement til de generelle BAT-konklusioner for biologisk behandling af affald i afsnit 3.1.

3.2.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 36. For at reducere emissioner til luft og forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at overvåge og/eller kontrollere de centrale affalds- og procesparametre.

Beskrivelse

Monitering og/eller kontrol af centrale affalds- og procesparametre, herunder:

| — | det tilførte affalds egenskaber (f.eks. forholdet mellem C og N, partikelstørrelse) |
| --- | --- |

—

det tilførte affalds egenskaber (f.eks. forholdet mellem C og N, partikelstørrelse)

| — | temperatur og vandindhold forskellige steder i milen |
| --- | --- |

—

temperatur og vandindhold forskellige steder i milen

| — | beluftning af milen (f.eks. via milevendingshyppigheden, O2- og/eller CO2-koncentrationen i milen, luftstrømmenes temperatur i tilfælde af forceret ventilation) |
| --- | --- |

—

beluftning af milen (f.eks. via milevendingshyppigheden, O2- og/eller CO2-koncentrationen i milen, luftstrømmenes temperatur i tilfælde af forceret ventilation)

| — | milens porøsitet, højde og bredde. |
| --- | --- |

—

milens porøsitet, højde og bredde.

Anvendelse

Moniteringen af vandindholdet i milen er ikke anvendeligt i lukkede processer, når der er identificeret sundheds- og/eller sikkerhedsmæssige problemer. I sådanne tilfælde kan vandindholdet overvåges, inden affaldet læsses ind i den lukkede komposteringsfase, og tilpasses, når det forlader den lukkede komposteringsfase.

3.2.2.   Lugtende og diffuse emissioner til luft

BAT 37. For at reducere diffuse emissioner til luft af støv, lugt og bioaerosoler fra udendørs behandlingstrin er den bedste tilgængeligt teknik at anvende en af eller begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Anvendelse af semipermeable membranoverdækninger | Aktive komposteringsmiler dækkes af semipermeable membraner. | Generelt anvendelig. |
| b. | Tilpasning af driften til vejrforholdene | Dette omfatter teknikker såsom følgende:






  — | Hensyntagen til vejrforhold og vejrudsigter i forbindelse med udførelsen af større udendørs forarbejdningsaktiviteter. For eksempel undgå at lave eller vende miler eller bunker, screening eller neddeling under ugunstige vejrforhold i forbindelse med spredning af emissioner (f.eks. ved for lav eller for høj vindhastighed, eller hvis vinden blæser i retning af følsomme omgivelser). |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Anvendelse af semipermeable membranoverdækninger

Aktive komposteringsmiler dækkes af semipermeable membraner.

Generelt anvendelig.

b.

Tilpasning af driften til vejrforholdene

Dette omfatter teknikker såsom følgende:

—

Hensyntagen til vejrforhold og vejrudsigter i forbindelse med udførelsen af større udendørs forarbejdningsaktiviteter. For eksempel undgå at lave eller vende miler eller bunker, screening eller neddeling under ugunstige vejrforhold i forbindelse med spredning af emissioner (f.eks. ved for lav eller for høj vindhastighed, eller hvis vinden blæser i retning af følsomme omgivelser).

| — | Trapezmiler så det mindst mulige område af kompostmassen udsættes for vind fra den primære vindretning for at reducere spredningen af forurenende stoffer fra milens overflade. Milerne og bunkerne skal helst placeres på det lavest liggende sted på det overordnede anlægsområde. |
| --- | --- |

—

Trapezmiler så det mindst mulige område af kompostmassen udsættes for vind fra den primære vindretning for at reducere spredningen af forurenende stoffer fra milens overflade. Milerne og bunkerne skal helst placeres på det lavest liggende sted på det overordnede anlægsområde.

Generelt anvendelig.

3.3.   BAT-konklusioner for anaerob behandling af affald

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for anaerob behandling af affald og som supplement til de generelle BAT-konklusioner for biologisk behandling af affald i afsnit 3.1.

3.3.1.   Emissioner til luft

BAT 38. For at reducere emissioner til luft og forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at overvåge og/eller kontrollere de centrale affalds- og procesparametre.

Beskrivelse

Gennemførelse af et manuelt og/eller automatisk moniteringssystem for at:

| — | sikre en stabil drift af rådnetanken |
| --- | --- |

—

sikre en stabil drift af rådnetanken

| — | minimere driftsvanskeligheder såsom skumdannelse, som kan føre til lugtende emissioner |
| --- | --- |

—

minimere driftsvanskeligheder såsom skumdannelse, som kan føre til lugtende emissioner

| — | sikre tilstrækkelig tidlig advarsel ved systemfejl, som kan føre til udslip og eksplosioner. |
| --- | --- |

—

sikre tilstrækkelig tidlig advarsel ved systemfejl, som kan føre til udslip og eksplosioner.

Dette omfatter monitering og/eller kontrol af centrale affalds- og procesparametre, f.eks.:

| — | inputmaterialets pH-værdi og alkalinitet |
| --- | --- |

—

inputmaterialets pH-værdi og alkalinitet

| — | rådnetankens driftstemperatur |
| --- | --- |

—

rådnetankens driftstemperatur

| — | inputmaterialets hydrauliske og organiske læssekapacitet |
| --- | --- |

—

inputmaterialets hydrauliske og organiske læssekapacitet

| — | koncentration af flygtige fedtsyrer (VFA) og ammoniak i rådnetanken og den afgassede biomasse |
| --- | --- |

—

koncentration af flygtige fedtsyrer (VFA) og ammoniak i rådnetanken og den afgassede biomasse

| — | biogasmængde, -sammensætning (f.eks. H2S) og -tryk |
| --- | --- |

—

biogasmængde, -sammensætning (f.eks. H2S) og -tryk

| — | væske- og skumniveauer i rådnetanken. |
| --- | --- |

—

væske- og skumniveauer i rådnetanken.

3.4.   BAT-konklusioner for mekanisk-biologisk behandling (MBT) af affald

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i dette afsnit for MBT og som supplement til de generelle BAT-konklusioner for biologisk behandling af affald i afsnit 3.1.

BAT-konklusionerne for aerob behandling (afsnit 3.2) og anaerob behandling (afsnit 3.3) af affald gælder, hvis det er relevant, for mekanisk-biologisk behandling af affald.

3.4.1.   Emissioner til luft

BAT 39. For at reducere emissioner til luft er den bedste tilgængelige teknik at anvende begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Adskillelse af røggasstrømme | Opdeling af det samlede antal røggasstrømme i røggasstrømme med et højt indhold af forurenende stoffer og røggasstrømme med et lavt indhold af forurenende stoffer som angivet i fortegnelsen omhandlet i BAT 3. | Generelt anvendelig i nye anlæg.
  Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af luftkredsløbene. |
| b. | Recirkulation af røggas | Recirkulation af røggas med et lavt indhold af forurenende stoffer i den biologiske proces efterfulgt af røggasbehandling tilpasset koncentrationen af forurenende stoffer (se BAT 34).
  Anvendelsen af røggas i den biologiske proces kan være begrænset af røggastemperaturen og/eller indholdet af forurenende stoffer.
  Det kan være nødvendigt at kondensere vanddampen i røggassen inden genbrug. I dette tilfælde er nedkøling nødvendig, og det kondenserede vand recirkuleres om muligt (se BAT 35) eller behandles inden udledning. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Adskillelse af røggasstrømme

Opdeling af det samlede antal røggasstrømme i røggasstrømme med et højt indhold af forurenende stoffer og røggasstrømme med et lavt indhold af forurenende stoffer som angivet i fortegnelsen omhandlet i BAT 3.

Generelt anvendelig i nye anlæg.

Generelt anvendelig i nye anlæg inden for begrænsningerne forbundet med udformningen af luftkredsløbene.

b.

Recirkulation af røggas

Recirkulation af røggas med et lavt indhold af forurenende stoffer i den biologiske proces efterfulgt af røggasbehandling tilpasset koncentrationen af forurenende stoffer (se BAT 34).

Anvendelsen af røggas i den biologiske proces kan være begrænset af røggastemperaturen og/eller indholdet af forurenende stoffer.

Det kan være nødvendigt at kondensere vanddampen i røggassen inden genbrug. I dette tilfælde er nedkøling nødvendig, og det kondenserede vand recirkuleres om muligt (se BAT 35) eller behandles inden udledning.

4.   BAT-KONKLUSIONER FOR FYSISK-KEMISK BEHANDLING AF AFFALD

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i afsnit 4 for fysisk-kemisk behandling af affald og som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

4.1.   BAT-konklusioner for fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

4.1.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 40. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at overvåge det tilførte affald som en del af procedurerne for forhåndsgodkendelse og modtagelse af affald (se BAT 2).

Beskrivelse

Monitering af det tilførte affald, f.eks. hvad angår:

| — | indholdet af organiske stoffer, oxidationsmidler, metaller (f.eks. kviksølv), salte, lugtende forbindelser |
| --- | --- |

—

indholdet af organiske stoffer, oxidationsmidler, metaller (f.eks. kviksølv), salte, lugtende forbindelser

| — | dannelse af H2 ved blanding af restprodukter fra røggasbehandlingen, f.eks. flyveaske, med vand. |
| --- | --- |

—

dannelse af H2 ved blanding af restprodukter fra røggasbehandlingen, f.eks. flyveaske, med vand.

4.1.2.   Emissioner til luft

BAT 41. For at reducere emissioner af støv, organiske forbindelser og NH3 til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Stoffilter |
| d. | Vådskrubning |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Biofilter

c.

Stoffilter

d.

Vådskrubning

Tabel 6.8

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af støv til luft fra fysisk-kemisk behandling af fast og/eller pastaagtigt affald

| Parameter | Enhed | BAT-AEL
  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| Støv | mg/Nm3 | 2-5 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Støv

mg/Nm3

2-5

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.2.   BAT-konklusioner for genraffinering af olieaffald

4.2.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 42. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at overvåge det tilførte affald som en del af procedurerne for forhåndsgodkendelse og modtagelse af affald (se BAT 2).

Beskrivelse

Monitering af affaldstilførslen hvad angår indholdet af chlorerede forbindelser (f.eks. chlorerede opløsningsmidler eller PCB'er).

BAT 43. Den bedste tilgængelige teknik til at reducere den mængde affald, der sendes til bortskaffelse, er at anvende en af eller begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Materialenyttiggørelse | Anvendelse af de organiske restprodukter fra vakuumdestillation, opløsningsmiddelekstraktion, tyndfilmsinddampningsanlæg osv. i asfaltprodukter osv. |
| b. | Energinyttiggørelse | Anvendelse af de organiske restprodukter fra vakuumdestillation, opløsningsmiddelekstraktion, tyndfilmsinddampningsanlæg osv. til nyttiggørelse af energi. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Materialenyttiggørelse

Anvendelse af de organiske restprodukter fra vakuumdestillation, opløsningsmiddelekstraktion, tyndfilmsinddampningsanlæg osv. i asfaltprodukter osv.

b.

Energinyttiggørelse

Anvendelse af de organiske restprodukter fra vakuumdestillation, opløsningsmiddelekstraktion, tyndfilmsinddampningsanlæg osv. til nyttiggørelse af energi.

4.2.2.   Emissioner til luft

BAT 44. For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Termisk oxidation | Se afsnit 6.1. Dette omfatter, når røggas sendes til en procesovn eller en kedel. |
| c. | Vådskrubning | Se afsnit 6.1. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Termisk oxidation

Se afsnit 6.1. Dette omfatter, når røggas sendes til en procesovn eller en kedel.

c.

Vådskrubning

Se afsnit 6.1.

BAT-AEL fastsat i afsnit 4.5 gælder.

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.3.   BAT-konklusioner for fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi

4.3.1.   Emissioner til luft

BAT 45. For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1 |
| b. | Kryokondensation |
| c. | Termisk oxidation |
| d. | Vådskrubning |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1

b.

Kryokondensation

c.

Termisk oxidation

d.

Vådskrubning

BAT-AEL fastsat i afsnit 4.5 gælder.

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.4.   BAT-konklusioner for regenerering af brugte opløsningsmidler

4.4.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 46. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer ved regenerering af brugte opløsningsmidler er den bedste tilgængelige teknik at anvende en af eller begge de nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Materialenyttiggørelse | Opløsningsmidler nyttiggøres fra destillationsrester ved inddampning. | Anvendeligheden kan være begrænset, hvis energibehovet er uforholdsmæssigt stort, hvad angår mængden af de nyttiggjorte opløsningsmidler. |
| b. | Energinyttiggørelse | Restprodukterne fra destillation anvendes til nyttiggørelse af energi. | Generelt anvendelig. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Materialenyttiggørelse

Opløsningsmidler nyttiggøres fra destillationsrester ved inddampning.

Anvendeligheden kan være begrænset, hvis energibehovet er uforholdsmæssigt stort, hvad angår mængden af de nyttiggjorte opløsningsmidler.

b.

Energinyttiggørelse

Restprodukterne fra destillation anvendes til nyttiggørelse af energi.

Generelt anvendelig.

4.4.2.   Emissioner til luft

BAT 47. For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af kombination af nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Recirkulation af procesrøggasser i en dampkedel | Procesrøggasserne fra kondensatorerne sendes til dampkedlen, som forsyner anlægget. | Kan muligvis ikke anvendes til behandling af affald fra halogenerede opløsningsmidler for at undgå dannelse og udledning af PCB'er og/eller PCDD/F. |
| b. | Adsorption | Se afsnit 6.1. | Teknikkens anvendelighed kan være begrænset på grund af sikkerhedsmæssige årsager (f.eks. har aktivt kul tendens til at selvantænde, når det er ladet med ketoner). |
| c. | Termisk oxidation | Se afsnit 6.1. | Kan muligvis ikke anvendes til behandling af affald fra halogenerede opløsningsmidler for at undgå dannelse og udledning af PCB'er og/eller PCDD/F. |
| d. | Kondensation eller kryokondensation | Se afsnit 6.1. | Generelt anvendelig. |
| e. | Vådskrubning | Se afsnit 6.1. | Generelt anvendelig. |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Recirkulation af procesrøggasser i en dampkedel

Procesrøggasserne fra kondensatorerne sendes til dampkedlen, som forsyner anlægget.

Kan muligvis ikke anvendes til behandling af affald fra halogenerede opløsningsmidler for at undgå dannelse og udledning af PCB'er og/eller PCDD/F.

b.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

Teknikkens anvendelighed kan være begrænset på grund af sikkerhedsmæssige årsager (f.eks. har aktivt kul tendens til at selvantænde, når det er ladet med ketoner).

c.

Termisk oxidation

Se afsnit 6.1.

Kan muligvis ikke anvendes til behandling af affald fra halogenerede opløsningsmidler for at undgå dannelse og udledning af PCB'er og/eller PCDD/F.

d.

Kondensation eller kryokondensation

Se afsnit 6.1.

Generelt anvendelig.

e.

Vådskrubning

Se afsnit 6.1.

Generelt anvendelig.

BAT-AEL fastsat i afsnit 4.5 gælder.

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.5.   BAT-AEL for emissioner af organiske forbindelser til luft fra genraffinering af olieaffald, fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi og regenerering af brugte opløsningsmidler

Tabel 6.9

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL) for rørførte emissioner af TVOC til luft fra genraffinering af olieaffald, fysisk-kemisk behandling af affald med brændværdi og regenerering af brugte opløsningsmidler

| Parameter | Enhed | BAT-AEL (44)

  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 5-30 |

Parameter

Enhed

BAT-AEL (44)

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

TVOC

mg/Nm3

5-30

4.6.   BAT-konklusioner for varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord

4.6.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 48. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer ved varmebehandling af brugt aktivt kul, katalysatoraffald og opgravet forurenet jord er den bedste tilgængelige teknik at anvende alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse | Anvendelse |
| --- | --- | --- |
| a. | Varmegenvinding fra røggas fra ovnen | Genvundet varme kan eksempelvis anvendes til forvarmning af forbrændingsluft eller til produktion af damp, som også anvendes til reaktivering af det brugte aktive kul. | Generelt anvendelig. |
| b. | Ovn med indirekte opvarmning | En ovn med indirekte opvarmning anvendes til at undgå kontakt mellem indholdet i ovnen og røggasserne fra flares. | Ovne med indirekte opvarmning konstrueres normalt med en metalrørføring, og anvendeligheden kan være begrænset grundet korrosionsproblemer.
  Der kan være også økonomiske begrænsninger for eftermontering på eksisterende anlæg. |
| c. | Procesintegrerede teknikker til at reducere emissioner til luft | Dette omfatter teknikker såsom:






  — | kontrol af ovnens temperatur og roterovnens rotationshastighed |

Teknik

Beskrivelse

Anvendelse

a.

Varmegenvinding fra røggas fra ovnen

Genvundet varme kan eksempelvis anvendes til forvarmning af forbrændingsluft eller til produktion af damp, som også anvendes til reaktivering af det brugte aktive kul.

Generelt anvendelig.

b.

Ovn med indirekte opvarmning

En ovn med indirekte opvarmning anvendes til at undgå kontakt mellem indholdet i ovnen og røggasserne fra flares.

Ovne med indirekte opvarmning konstrueres normalt med en metalrørføring, og anvendeligheden kan være begrænset grundet korrosionsproblemer.

Der kan være også økonomiske begrænsninger for eftermontering på eksisterende anlæg.

c.

Procesintegrerede teknikker til at reducere emissioner til luft

Dette omfatter teknikker såsom:

—

kontrol af ovnens temperatur og roterovnens rotationshastighed

| — | valg af brændsel |
| --- | --- |

—

valg af brændsel

| — | anvendelse af en tæt ovn eller drift af ovnen ved et reduceret tryk for at undgå diffuse emissioner til luft. |
| --- | --- |

—

anvendelse af en tæt ovn eller drift af ovnen ved et reduceret tryk for at undgå diffuse emissioner til luft.

Generelt anvendelig.

4.6.2.   Emissioner til luft

BAT 49. For at reducere emissioner af HCl, HF, støv og organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Cyklon | Se afsnit 6.1. Denne teknik anvendes i kombination med andre reduktionsteknikker. |
| b. | Elektrofilter (ESP) | Se afsnit 6.1. |
| c. | Stoffilter |
| d. | Vådskrubning |
| e. | Adsorption |
| f. | Kondensation |
| g. | Termisk oxidation (45) |

Teknik

Beskrivelse

a.

Cyklon

Se afsnit 6.1. Denne teknik anvendes i kombination med andre reduktionsteknikker.

b.

Elektrofilter (ESP)

Se afsnit 6.1.

c.

Stoffilter

d.

Vådskrubning

e.

Adsorption

f.

Kondensation

g.

Termisk oxidation (45)

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.7.   BAT-konklusioner for vandrensning af opgravet forurenet jord

4.7.1.   Emissioner til luft

BAT 50. For at reducere emissioner af støv og organiske forbindelser til luft fra opbevarings-, håndterings- og vaskefaserne er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Stoffilter |
| c. | Vådskrubning |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Stoffilter

c.

Vådskrubning

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

4.8.   BAT-konklusioner for dekontaminering af udstyr, der indeholder PCB'er

4.8.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 51. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer og reducere rørførte emissioner af PCB'er og organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at anvende BAT og alle nedenstående teknikker.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Belægning af oplagrings- og behandlingsområder | Dette omfatter teknikker såsom:






  — | Coating med resin på hele betongulvet på oplags- og behandlingsområdet. |

Teknik

Beskrivelse

a.

Belægning af oplagrings- og behandlingsområder

Dette omfatter teknikker såsom:

—

Coating med resin på hele betongulvet på oplags- og behandlingsområdet.

b.

Indførelse af regler for personaleadgang for at forebygge forureningsspredning

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | adgangspunkter til oplags- og behandlingsområder er låst |
| --- | --- |

—

adgangspunkter til oplags- og behandlingsområder er låst

| — | der kræves særlige kvalifikationer for at opnå adgang til området, hvor kontamineret udstyr oplagres og håndteres |
| --- | --- |

—

der kræves særlige kvalifikationer for at opnå adgang til området, hvor kontamineret udstyr oplagres og håndteres

| — | separate »rene« og »beskidte« garderober til at tage det individuelle beskyttelsestøj på/af. |
| --- | --- |

—

separate »rene« og »beskidte« garderober til at tage det individuelle beskyttelsestøj på/af.

c.

Optimeret rengøring og afdræning af udstyr

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | eksterne overflader på det kontaminerede udstyr rengøres med anionisk rengøringsmiddel |
| --- | --- |

—

eksterne overflader på det kontaminerede udstyr rengøres med anionisk rengøringsmiddel

| — | tømning af udstyret med en pumpe eller under vakuum i stedet for tømning ved hjælp af tyngdekraft |
| --- | --- |

—

tømning af udstyret med en pumpe eller under vakuum i stedet for tømning ved hjælp af tyngdekraft

| — | der fastsættes og anvendes procedurer til påfyldning, tømning og til-/frakobling af vakuumbeholderen |
| --- | --- |

—

der fastsættes og anvendes procedurer til påfyldning, tømning og til-/frakobling af vakuumbeholderen

| — | der sikres en lang periode til afdræning (mindst 12 timer) for at undgå, at kontamineret væske drypper i forbindelse med yderligere behandlingstrin, efter adskillelse af den elektriske transformers kerne fra aggregatet. |
| --- | --- |

—

der sikres en lang periode til afdræning (mindst 12 timer) for at undgå, at kontamineret væske drypper i forbindelse med yderligere behandlingstrin, efter adskillelse af den elektriske transformers kerne fra aggregatet.

d.

Kontrol og monitering af emissioner til luft

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | luften i dekontamineringsområdet opsamles og behandles med aktive kulfiltre |
| --- | --- |

—

luften i dekontamineringsområdet opsamles og behandles med aktive kulfiltre

| — | aftrækket fra vakuumpumpen som omhandlet i teknik c ovenfor er forbundet til et end-of-pipe-rensningssystem (f.eks. et forbrændingsanlæg med høj temperatur, termisk oxidation eller adsorption på aktivt kul). |
| --- | --- |

—

aftrækket fra vakuumpumpen som omhandlet i teknik c ovenfor er forbundet til et end-of-pipe-rensningssystem (f.eks. et forbrændingsanlæg med høj temperatur, termisk oxidation eller adsorption på aktivt kul).

| — | de rørførte emissioner overvåges (se BAT 8); |
| --- | --- |

—

de rørførte emissioner overvåges (se BAT 8);

| — | den potentielle atmosfæriske deposition af PCB'er overvåges (f.eks. ved hjælp af fysisk-kemiske målinger eller biomonitering). |
| --- | --- |

—

den potentielle atmosfæriske deposition af PCB'er overvåges (f.eks. ved hjælp af fysisk-kemiske målinger eller biomonitering).

e.

Bortskaffelse af restprodukter fra affaldsbehandling

Dette omfatter teknikker såsom:

| — | porøse, kontaminerede dele af den elektriske transformer (træ og papir) sendes til forbrænding ved høj temperatur |
| --- | --- |

—

porøse, kontaminerede dele af den elektriske transformer (træ og papir) sendes til forbrænding ved høj temperatur

| — | PCB'er i olierne nedbrydes (f.eks. dechloring, hydrering, behandlinger med opløste elektronprocesser, forbrænding ved høj temperatur). |
| --- | --- |

—

PCB'er i olierne nedbrydes (f.eks. dechloring, hydrering, behandlinger med opløste elektronprocesser, forbrænding ved høj temperatur).

f.

Nyttiggørelse af opløsningsmidler, når der afvaskes med opløsningsmidler

Organiske opløsningsmidler opsamles og destilleres til genbrug i processen.

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

5.   BAT-KONKLUSIONER FOR BEHANDLING AF VANDBASERET FLYDENDE AFFALD

Medmindre andet er angivet, gælder BAT-konklusionerne præsenteret i afsnit 5 for behandling af vandbaseret flydende affald og som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.

5.1.   Overordnede miljøpræstationer

BAT 52. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er den bedste tilgængelige teknik at overvåge det tilførte affald som en del af procedurerne for forhåndsgodkendelse og modtagelse af affald (se BAT 2).

Beskrivelse

Monitering af det tilførte affald, f.eks. hvad angår:

| — | bioeliminerbarhed (f.eks. BOD, BOD/COD-forhold, Zahn-Wellens test, biologisk inhibitionspotentiale (f.eks. inhibition af aktiveret slam)) |
| --- | --- |

—

bioeliminerbarhed (f.eks. BOD, BOD/COD-forhold, Zahn-Wellens test, biologisk inhibitionspotentiale (f.eks. inhibition af aktiveret slam))

| — | mulighed for at gennemføre emulsionsbrydning, f.eks. på baggrund af laboratorietest. |
| --- | --- |

—

mulighed for at gennemføre emulsionsbrydning, f.eks. på baggrund af laboratorietest.

5.2.   Emissioner til luft

BAT 53. For at reducere emissioner af HCl, NH3 og organiske forbindelser til luft er den bedste tilgængelige teknik at gøre brug af BAT 14d og anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| a. | Adsorption | Se afsnit 6.1. |
| b. | Biofilter |
| c. | Termisk oxidation |
| d. | Vådskrubning |

Teknik

Beskrivelse

a.

Adsorption

Se afsnit 6.1.

b.

Biofilter

c.

Termisk oxidation

d.

Vådskrubning

Tabel 6.10

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af HCl og TVOC til luft fra behandling af vandbaseret flydende affald

| Parameter | Enhed | BAT-AEL (46)

  (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) |
| --- | --- | --- |
| Hydrogenchlorid (HCl) | mg/Nm3 | 1-5 |
| TVOC | 3-20 (47) |

Parameter

Enhed

BAT-AEL (46)

(Gennemsnit for prøvetagningsperioden)

Hydrogenchlorid (HCl)

mg/Nm3

1-5

TVOC

3-20 (47)

Den relaterede monitering er beskrevet i BAT 8.

6.   BESKRIVELSE AF TEKNIKKER

6.1.   Rørførte emissioner til luft

| Teknik | Typisk forurenet stof, som reduceres | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| Adsorption | Kviksølv, flygtige organiske forbindelser, svovlbrinte, lugtende forbindelser | Adsorption er en heterogen reaktion, hvor gasmolekyler fastholdes på en fast eller flydende overflade, der foretrækker særlige forbindelser frem for andre og dermed fjerner dem fra spildevandsstrømmene. Når overfladen har adsorberet så meget, som den kan, udskiftes adsorptionsmidlet, eller det adsorberede indhold desorberes som led i regenereringen af adsorptionsmidlet. Når forurenende stoffer er desorberet, er de som regel i en højere koncentration og kan enten nyttiggøres eller bortskaffes. Det mest almindelige adsorptionsmiddel er granuleret aktivt kul. |
| Biofilter | Ammoniak, svovlbrinte, flygtige organiske forbindelser, lugtende forbindelser | Røggasstrømmene passerer gennem et lag af organisk materiale (såsom tørv, lyng, kompost, rødder, bark, nåletræ og forskellige kombinationer) eller noget inert materiale (såsom ler, aktivt kul og polyurethan), hvor det oxideres biologisk ved naturligt forekomne mikroorganismer til kuldioxid, vand, uorganiske salte og biomasse.
  Et biofilter er designet under hensyntagen til typen/typerne af det tilførte affald. Der udvælges et passende materialelag, f.eks. i forhold til vandoptagelseskapacitet, bulkdensitet, porøsitet, strukturel integritet. Det er også vigtigt, at filterlaget har en passende højde og et passende overfladeareal. Biofiltret er forbundet til et passende ventilations- og luftcirkulationssystem for at sikre en ensartet luftfordeling gennem laget og en tilstrækkelig opholdstid for røggassen i laget. |
| Kondensation og kryokondensation | Flygtige organiske forbindelser | Kondensation er en teknik, der eliminerer opløsningsmiddeldampe fra en røggas ved at reducere dens temperatur til under dens dugpunkt. For kryokondensation kan driftstemperaturen være ned til – 120 °C, men i praksis er den ofte mellem – 40 °C og – 80 °C i kondensationsudstyret. Kryokondensation kan håndtere alle VOC'er og flygtige uorganiske forurenende stoffer uanset deres individuelle damptryk. De lave temperaturer, der anvendes, sikrer en meget høj kondensationseffektivitet, hvilket gør den velegnet som en endelig kontrolteknik i forbindelse med VOC-emission. |
| Cyklon | Støv | Cyklonfiltre anvendes til at fjerne tungere partikler, som »falder ud«, når røggasserne tvinges i rotation, inden de forlader udskilleren.
  Cykloner anvendes til at kontrollere partikelformet materiale, primært PM10. |
| Elektrofilter (ESP) | Støv | Elektrofiltre fungerer ved, at partikler lades og separeres under indflydelse af et elektrisk felt. Elektrofiltre kan fungere under en lang række forskellige betingelser. I et tørt elektrofilter fjernes det opfangede materiale mekanisk (f.eks. ved rystelse, vibration, komprimeret luft), mens det i et vådt elektrofilter skylles med en egnet væske, som regel vand. |
| Stoffilter | Støv | Stoffiltre, der ofte kaldes posefiltre, er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, som gasser passerer igennem, hvorved der fjernes partikler. Anvendelse af et stoffilter kræver, at stoffet passer til røggassernes egenskaber og den maksimale driftstemperatur. |
| HEPA-filter | Støv | HEPA-filtre (højeffektive partikelluftfiltre) er absolutte filtre. Filtermediet består af papir eller matteret glasfiber med en høj pakningsdensitet. Røggasstrømmen passerer gennem filtermediet, hvor partiklerne opsamles. |
| Termisk oxidation | Flygtige organiske forbindelser | Oxidation af brændbare gasser og lugtstoffer i en røggasstrøm ved at opvarme blandingen af forurenende stoffer med luft eller ilt til over selvantændelsespunktet i et forbrændingskammer og holde den ved en høj temperatur længe nok til, at forbrændingen til kuldioxid og vand kan afsluttes. |
| Vådskrubning | Støv, flygtige organiske forbindelser, gasformige sure forbindelser (basisk skrubber), gasformige basiske forbindelser (syreskrubber) | Fjernelsen af gasformige eller partikelformige forurenende stoffer fra en gasstrøm via masseoverførsel til et flydende opløsningsmiddel, typisk vand, eller en vandig opløsning. Dette kan indebære en kemisk reaktion (f.eks. i en syreskrubber eller basisk skrubber). I visse tilfælde kan forbindelserne genvindes fra opløsningsmidlet. |

Teknik

Typisk forurenet stof, som reduceres

Beskrivelse

Adsorption

Kviksølv, flygtige organiske forbindelser, svovlbrinte, lugtende forbindelser

Adsorption er en heterogen reaktion, hvor gasmolekyler fastholdes på en fast eller flydende overflade, der foretrækker særlige forbindelser frem for andre og dermed fjerner dem fra spildevandsstrømmene. Når overfladen har adsorberet så meget, som den kan, udskiftes adsorptionsmidlet, eller det adsorberede indhold desorberes som led i regenereringen af adsorptionsmidlet. Når forurenende stoffer er desorberet, er de som regel i en højere koncentration og kan enten nyttiggøres eller bortskaffes. Det mest almindelige adsorptionsmiddel er granuleret aktivt kul.

Biofilter

Ammoniak, svovlbrinte, flygtige organiske forbindelser, lugtende forbindelser

Røggasstrømmene passerer gennem et lag af organisk materiale (såsom tørv, lyng, kompost, rødder, bark, nåletræ og forskellige kombinationer) eller noget inert materiale (såsom ler, aktivt kul og polyurethan), hvor det oxideres biologisk ved naturligt forekomne mikroorganismer til kuldioxid, vand, uorganiske salte og biomasse.

Et biofilter er designet under hensyntagen til typen/typerne af det tilførte affald. Der udvælges et passende materialelag, f.eks. i forhold til vandoptagelseskapacitet, bulkdensitet, porøsitet, strukturel integritet. Det er også vigtigt, at filterlaget har en passende højde og et passende overfladeareal. Biofiltret er forbundet til et passende ventilations- og luftcirkulationssystem for at sikre en ensartet luftfordeling gennem laget og en tilstrækkelig opholdstid for røggassen i laget.

Kondensation og kryokondensation

Flygtige organiske forbindelser

Kondensation er en teknik, der eliminerer opløsningsmiddeldampe fra en røggas ved at reducere dens temperatur til under dens dugpunkt. For kryokondensation kan driftstemperaturen være ned til – 120 °C, men i praksis er den ofte mellem – 40 °C og – 80 °C i kondensationsudstyret. Kryokondensation kan håndtere alle VOC'er og flygtige uorganiske forurenende stoffer uanset deres individuelle damptryk. De lave temperaturer, der anvendes, sikrer en meget høj kondensationseffektivitet, hvilket gør den velegnet som en endelig kontrolteknik i forbindelse med VOC-emission.

Cyklon

Støv

Cyklonfiltre anvendes til at fjerne tungere partikler, som »falder ud«, når røggasserne tvinges i rotation, inden de forlader udskilleren.

Cykloner anvendes til at kontrollere partikelformet materiale, primært PM10.

Elektrofilter (ESP)

Støv

Elektrofiltre fungerer ved, at partikler lades og separeres under indflydelse af et elektrisk felt. Elektrofiltre kan fungere under en lang række forskellige betingelser. I et tørt elektrofilter fjernes det opfangede materiale mekanisk (f.eks. ved rystelse, vibration, komprimeret luft), mens det i et vådt elektrofilter skylles med en egnet væske, som regel vand.

Stoffilter

Støv

Stoffiltre, der ofte kaldes posefiltre, er fremstillet af porøst vævet eller filtet stof, som gasser passerer igennem, hvorved der fjernes partikler. Anvendelse af et stoffilter kræver, at stoffet passer til røggassernes egenskaber og den maksimale driftstemperatur.

HEPA-filter

Støv

HEPA-filtre (højeffektive partikelluftfiltre) er absolutte filtre. Filtermediet består af papir eller matteret glasfiber med en høj pakningsdensitet. Røggasstrømmen passerer gennem filtermediet, hvor partiklerne opsamles.

Termisk oxidation

Flygtige organiske forbindelser

Oxidation af brændbare gasser og lugtstoffer i en røggasstrøm ved at opvarme blandingen af forurenende stoffer med luft eller ilt til over selvantændelsespunktet i et forbrændingskammer og holde den ved en høj temperatur længe nok til, at forbrændingen til kuldioxid og vand kan afsluttes.

Vådskrubning

Støv, flygtige organiske forbindelser, gasformige sure forbindelser (basisk skrubber), gasformige basiske forbindelser (syreskrubber)

Fjernelsen af gasformige eller partikelformige forurenende stoffer fra en gasstrøm via masseoverførsel til et flydende opløsningsmiddel, typisk vand, eller en vandig opløsning. Dette kan indebære en kemisk reaktion (f.eks. i en syreskrubber eller basisk skrubber). I visse tilfælde kan forbindelserne genvindes fra opløsningsmidlet.

6.2.   Diffuse emissioner af organiske stoffer til luft

| Lækagedetektions- og reparationsprogram (LDAR) | Flygtige organiske forbindelser | En struktureret tilgang til at reducere flygtige emissioner af organiske forbindelser ved detektion og efterfølgende reparation eller udskiftning af de lækkende komponenter. På nuværende tidspunkt er sniffing-metoder (beskrevet i DS/EN 15446) og optiske gasmålingsmetoder tilgængelige til identifikation af lækager.

  Sniffing-metode: Den første fase er detektion ved hjælp af håndholdte apparater til analyse af organiske forbindelser, der måler den koncentration, som er i umiddelbar nærhed af udstyret (f.eks. ved hjælp af flammeionisering eller fotoionisering). Den anden fase består i at pakke komponenten ind i en impermeabel pose for at udføre en direkte måling ved emissionskilden. Denne anden fase erstattes til tider af matematiske korrelationskurver, der stammer fra statistiske resultater, som er opnået på baggrund af et stort antal tidligere målinger, der er foretaget på lignende komponenter.

  Optiske gasmålingsmetoder: Til optiske målinger bruges små, lette håndholdte kameraer, som gør det muligt at visualisere gaslækager i realtid, således at de fremstår som »røg« på en videobåndoptager sammen med det normale billede af den pågældende komponent, hvilket gør det let og hurtigt at lokalisere væsentlige lækager af organiske forbindelser. Aktive systemer skaber et billede med et bagudspredt infrarødt laserlys, der reflekteres på komponenten og dens omgivelser. Passive systemer er baseret på den naturlige infrarøde stråling fra udstyret og dets omgivelser. |
| --- | --- | --- |
| Måling af diffuse VOC-emissioner | Flygtige organiske forbindelser | Sniffing- og optiske gasmålingsmetoder er beskrevet under lækagedetektions- og reparationsprogrammet.
  Fuld screening og kvantificering af anlægsemissioner kan foretages med en passende kombination af supplerende metoder, f.eks. SOF-kampagner (solar occultation flux) eller DIAL-kampagner (differential absorption LIDAR). Disse resultater kan bruges til tidsmæssige trendevalueringer, krydstjek og opdatering/validering af det igangværende LDAR-program.

  Solar occultation flux (SOF): Teknikken er baseret på optagelsen af og spektrometrisk Fourier-transformationsanalyse af et infrarødt eller ultraviolet/synligt bredbåndssollysspektrum langs en given geografisk rute, der krydser vindretningen og skærer igennem VOC-faner.

  Differential absorption LIDAR (DIAL): DIAL er en laserbaseret teknik, der anvender differential absorption LIDAR (light detection and ranging), som er den optiske analog til den radiobølgebaserede RADAR. Teknikken er baseret på bagudspredning af laserstråleimpulser fra atmosfæriske aerosoler og analyse af spektralegenskaberne af det returnerede lys, der indsamles med et teleskop. |

Lækagedetektions- og reparationsprogram (LDAR)

Flygtige organiske forbindelser

En struktureret tilgang til at reducere flygtige emissioner af organiske forbindelser ved detektion og efterfølgende reparation eller udskiftning af de lækkende komponenter. På nuværende tidspunkt er sniffing-metoder (beskrevet i DS/EN 15446) og optiske gasmålingsmetoder tilgængelige til identifikation af lækager.

Sniffing-metode: Den første fase er detektion ved hjælp af håndholdte apparater til analyse af organiske forbindelser, der måler den koncentration, som er i umiddelbar nærhed af udstyret (f.eks. ved hjælp af flammeionisering eller fotoionisering). Den anden fase består i at pakke komponenten ind i en impermeabel pose for at udføre en direkte måling ved emissionskilden. Denne anden fase erstattes til tider af matematiske korrelationskurver, der stammer fra statistiske resultater, som er opnået på baggrund af et stort antal tidligere målinger, der er foretaget på lignende komponenter.

Optiske gasmålingsmetoder: Til optiske målinger bruges små, lette håndholdte kameraer, som gør det muligt at visualisere gaslækager i realtid, således at de fremstår som »røg« på en videobåndoptager sammen med det normale billede af den pågældende komponent, hvilket gør det let og hurtigt at lokalisere væsentlige lækager af organiske forbindelser. Aktive systemer skaber et billede med et bagudspredt infrarødt laserlys, der reflekteres på komponenten og dens omgivelser. Passive systemer er baseret på den naturlige infrarøde stråling fra udstyret og dets omgivelser.

Måling af diffuse VOC-emissioner

Flygtige organiske forbindelser

Sniffing- og optiske gasmålingsmetoder er beskrevet under lækagedetektions- og reparationsprogrammet.

Fuld screening og kvantificering af anlægsemissioner kan foretages med en passende kombination af supplerende metoder, f.eks. SOF-kampagner (solar occultation flux) eller DIAL-kampagner (differential absorption LIDAR). Disse resultater kan bruges til tidsmæssige trendevalueringer, krydstjek og opdatering/validering af det igangværende LDAR-program.

Solar occultation flux (SOF): Teknikken er baseret på optagelsen af og spektrometrisk Fourier-transformationsanalyse af et infrarødt eller ultraviolet/synligt bredbåndssollysspektrum langs en given geografisk rute, der krydser vindretningen og skærer igennem VOC-faner.

Differential absorption LIDAR (DIAL): DIAL er en laserbaseret teknik, der anvender differential absorption LIDAR (light detection and ranging), som er den optiske analog til den radiobølgebaserede RADAR. Teknikken er baseret på bagudspredning af laserstråleimpulser fra atmosfæriske aerosoler og analyse af spektralegenskaberne af det returnerede lys, der indsamles med et teleskop.

6.3.   Emissioner til vand

| Teknik | Forurenende stoffer, der typisk er fokus på | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| Aktiveret slamproces | Bionedbrydelige organiske forbindelser | Biologisk oxidation af opløste organiske forurenende stoffer med ilt ved hjælp af mikroorganismers metabolisme. Ved tilstedeværelsen af opløst ilt (indsprøjtet som luft eller ren ilt) omdannes de organiske komponenter til kuldioxid, vand eller andre metabolitter og biomasse (dvs. aktiveret slam). Mikroorganismerne forbliver suspenderet i spildevandet, og hele blandingen luftes mekanisk. Den aktiverede slamblanding sendes til en adskillelsesfacilitet, hvorfra slammet sendes retur til beluftningstanken. |
| Adsorption | Adsorberbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. kulbrinter, kviksølv, AOX | Separationsmetode, hvor forbindelserne (dvs. de forurenende stoffer) i en væske (dvs. spildevand) tilbageholdes på en fast overflade (typisk aktivt kul). |
| Kemisk oxidation | Oxiderbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. nitrit, cyanid | Organiske forbindelser oxideres til mindre skadelige forbindelser, der er lettere at nedbryde biologisk. Teknikkerne omfatter vådoxidering eller oxidering med ozon eller brintperoxid, eventuelt understøttet af katalysatorer eller UV-stråling. Kemisk oxidation anvendes også til at nedbryde organiske forbindelser, som medfører lugt, smag og farve, samt til desinficering. |
| Kemisk reduktion | Reducerbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent chrom (Cr(VI)) | Kemisk reduktion er en omdannelse af forurenende stoffer, hvor agenser reduceres kemisk til lignende men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser. |
| Koagulering og flokkulering | Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller | Koagulering og flokkulering anvendes til at separere suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering foretages ved at tilsætte polymerer, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. De flokkulerende partikler, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering. |
| Destillation/rektifikation | Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, der kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler | Destillering er en teknik, der bruges til at separere forbindelser med forskellige kogepunkter ved delvis inddampning og fortætning.
  Spildevandsdestillering er fjernelse af lavtkogende forurenende stoffer fra spildevand ved at overføre dem til dampfasen. Destillering foregår i kolonner udstyret med plader eller pakkemateriale og en nedstrømskondensator. |
| Udligning | Alle forurenende stoffer | Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker. |
| Inddampning | Opløselige forurenende stoffer | Brug af destillering (se ovenfor) til koncentrering af vandige opløsninger af højtkogende stoffer til videre brug, forarbejdning eller bortskaffelse (f.eks. spildevandsforbrænding) ved overførsel af vand til dampfasen. Det foregår typisk i flertrinsenheder med stigende vakuum for at reducere energibehovet. Vanddampene kondenseres med henblik på genbrug eller udledning som spildevand. |
| Filtrering | Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller | Adskillelse af faste stoffer fra spildevandet ved at føre dem gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering. |
| Flotation | Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere. |
| Ionbytning | Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer på ionform, f.eks. metaller | Tilbageholdelse af uønskede eller farlige ionbestanddele fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske. |
| Membranbioreaktor | Bionedbrydelige organiske forbindelser | En kombination af aktiveret slambehandling og membranfiltrering. Der anvendes to varianter: a) et eksternt recirkuleringskredsløb mellem tanken med aktiveret slam og membranmodulet og b) et membranmodul, som er nedsænket i beluftningstanken med aktiveret slam, hvor spildevandet filtreres gennem en hul fibermembran, og biomassen bliver i tanken. |
| Membranfiltrering | Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller | Mikrofiltrering (MF) og ultrafiltrering (UF) er membranfiltreringsprocesser, der tilbageholder og koncentrerer forurenende stoffer på den ene side af membranen såsom suspenderede partikler og kolloide partikler, som findes i spildevandet. |
| Neutralisering | Syrer, baser | Justering af spildevandets pH-værdi til et neutralt niveau (ca. 7) ved at tilsætte kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller calciumhydroxid (Ca(OH)2) kan anvendes til at øge pH-værdien, og svovlsyre (H2SO4), saltsyre (HCl) eller carbondioxid (CO2) kan anvendes til at sænke pH-værdien. Bundfældning af visse forurenende stoffer kan finde sted under neutralisering. |
| Nitrifikation/denitrifikation | Totalt kvælstof, ammoniak | En totrinsproces, der typisk indgår i de biologiske spildevandsbehandlingsanlæg. Det første trin er den aerobe nitrifikation, hvor mikroorganismerne oxiderer ammonium (NH4
  +) til mellemproduktet nitrit (NO2
  –), som efterfølgende oxideres yderligere til nitrat (NO3
  –). På det efterfølgende anoxiske denitrifikationstrin reduceres nitrat kemisk af mikroorganismer til frit kvælstof. |
| Separation af olie og vand | Olie/fedt | Olieseparation og den efterfølgende fjernelse af olie ved hjælp af tyngdekraftsseparation af fri olie ved anvendelse af separationsudstyr eller emulsionsbrydning (ved anvendelse af emulsionsbrydende kemikalier såsom salte, mineralsyrer, adsorptionsmidler og organiske polymerer). |
| Sedimentering | Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller | Separation af suspenderede partikler ved hjælp af tyngdefaldsaflejring. |
| Bundfældning | Bundfældelige opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller, fosfor | Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte bundfældningsmidler. Det faste bundfald, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering. |
| Stripning | Forurenende stoffer, der kan uddrives, f.eks. svovlbrinte (H2S), ammoniak (NH3), nogle adsorberbare organisk bundne halogener (AOX), kulbrinter | Fjernelsen af forurenende stoffer, der kan uddrives, fra vandfasen ved hjælp af en gasfase (f.eks. damp, kvælstof eller luft), som passerer gennem væsken. Efterfølgende nyttiggøres de (f.eks. ved kondensation) til yderligere anvendelse eller bortskaffelse. Det kan være mere effektivt at hæve temperaturen eller sænke trykket. |

Teknik

Forurenende stoffer, der typisk er fokus på

Beskrivelse

Aktiveret slamproces

Bionedbrydelige organiske forbindelser

Biologisk oxidation af opløste organiske forurenende stoffer med ilt ved hjælp af mikroorganismers metabolisme. Ved tilstedeværelsen af opløst ilt (indsprøjtet som luft eller ren ilt) omdannes de organiske komponenter til kuldioxid, vand eller andre metabolitter og biomasse (dvs. aktiveret slam). Mikroorganismerne forbliver suspenderet i spildevandet, og hele blandingen luftes mekanisk. Den aktiverede slamblanding sendes til en adskillelsesfacilitet, hvorfra slammet sendes retur til beluftningstanken.

Adsorption

Adsorberbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. kulbrinter, kviksølv, AOX

Separationsmetode, hvor forbindelserne (dvs. de forurenende stoffer) i en væske (dvs. spildevand) tilbageholdes på en fast overflade (typisk aktivt kul).

Kemisk oxidation

Oxiderbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. nitrit, cyanid

Organiske forbindelser oxideres til mindre skadelige forbindelser, der er lettere at nedbryde biologisk. Teknikkerne omfatter vådoxidering eller oxidering med ozon eller brintperoxid, eventuelt understøttet af katalysatorer eller UV-stråling. Kemisk oxidation anvendes også til at nedbryde organiske forbindelser, som medfører lugt, smag og farve, samt til desinficering.

Kemisk reduktion

Reducerbare opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent chrom (Cr(VI))

Kemisk reduktion er en omdannelse af forurenende stoffer, hvor agenser reduceres kemisk til lignende men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser.

Koagulering og flokkulering

Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller

Koagulering og flokkulering anvendes til at separere suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering foretages ved at tilsætte polymerer, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. De flokkulerende partikler, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering.

Destillation/rektifikation

Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, der kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler

Destillering er en teknik, der bruges til at separere forbindelser med forskellige kogepunkter ved delvis inddampning og fortætning.

Spildevandsdestillering er fjernelse af lavtkogende forurenende stoffer fra spildevand ved at overføre dem til dampfasen. Destillering foregår i kolonner udstyret med plader eller pakkemateriale og en nedstrømskondensator.

Udligning

Alle forurenende stoffer

Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker.

Inddampning

Opløselige forurenende stoffer

Brug af destillering (se ovenfor) til koncentrering af vandige opløsninger af højtkogende stoffer til videre brug, forarbejdning eller bortskaffelse (f.eks. spildevandsforbrænding) ved overførsel af vand til dampfasen. Det foregår typisk i flertrinsenheder med stigende vakuum for at reducere energibehovet. Vanddampene kondenseres med henblik på genbrug eller udledning som spildevand.

Filtrering

Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller

Adskillelse af faste stoffer fra spildevandet ved at føre dem gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering.

Flotation

Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere.

Ionbytning

Opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer på ionform, f.eks. metaller

Tilbageholdelse af uønskede eller farlige ionbestanddele fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske.

Membranbioreaktor

Bionedbrydelige organiske forbindelser

En kombination af aktiveret slambehandling og membranfiltrering. Der anvendes to varianter: a) et eksternt recirkuleringskredsløb mellem tanken med aktiveret slam og membranmodulet og b) et membranmodul, som er nedsænket i beluftningstanken med aktiveret slam, hvor spildevandet filtreres gennem en hul fibermembran, og biomassen bliver i tanken.

Membranfiltrering

Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller

Mikrofiltrering (MF) og ultrafiltrering (UF) er membranfiltreringsprocesser, der tilbageholder og koncentrerer forurenende stoffer på den ene side af membranen såsom suspenderede partikler og kolloide partikler, som findes i spildevandet.

Neutralisering

Syrer, baser

Justering af spildevandets pH-værdi til et neutralt niveau (ca. 7) ved at tilsætte kemikalier. Natriumhydroxid (NaOH) eller calciumhydroxid (Ca(OH)2) kan anvendes til at øge pH-værdien, og svovlsyre (H2SO4), saltsyre (HCl) eller carbondioxid (CO2) kan anvendes til at sænke pH-værdien. Bundfældning af visse forurenende stoffer kan finde sted under neutralisering.

Nitrifikation/denitrifikation

Totalt kvælstof, ammoniak

En totrinsproces, der typisk indgår i de biologiske spildevandsbehandlingsanlæg. Det første trin er den aerobe nitrifikation, hvor mikroorganismerne oxiderer ammonium (NH4
  +) til mellemproduktet nitrit (NO2
  –), som efterfølgende oxideres yderligere til nitrat (NO3
  –). På det efterfølgende anoxiske denitrifikationstrin reduceres nitrat kemisk af mikroorganismer til frit kvælstof.

Separation af olie og vand

Olie/fedt

Olieseparation og den efterfølgende fjernelse af olie ved hjælp af tyngdekraftsseparation af fri olie ved anvendelse af separationsudstyr eller emulsionsbrydning (ved anvendelse af emulsionsbrydende kemikalier såsom salte, mineralsyrer, adsorptionsmidler og organiske polymerer).

Sedimentering

Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller

Separation af suspenderede partikler ved hjælp af tyngdefaldsaflejring.

Bundfældning

Bundfældelige opløste ikke-bionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller, fosfor

Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte bundfældningsmidler. Det faste bundfald, der dannes, bliver efterfølgende adskilt ved hjælp af sedimentering, flotation under tryk eller filtrering.

Stripning

Forurenende stoffer, der kan uddrives, f.eks. svovlbrinte (H2S), ammoniak (NH3), nogle adsorberbare organisk bundne halogener (AOX), kulbrinter

Fjernelsen af forurenende stoffer, der kan uddrives, fra vandfasen ved hjælp af en gasfase (f.eks. damp, kvælstof eller luft), som passerer gennem væsken. Efterfølgende nyttiggøres de (f.eks. ved kondensation) til yderligere anvendelse eller bortskaffelse. Det kan være mere effektivt at hæve temperaturen eller sænke trykket.

6.4.   Sorteringsteknikker

| Teknik | Beskrivelse |
| --- | --- |
| Vindsigtning | Vindsigtning (eller luftseparation eller hydraulisk separation) er en proces, hvor der foretages en omtrentlig inddeling af tørre blandinger af forskellige partikelstørrelser i grupper eller klasser mellem maskestørrelse 10 og mindre maskestørrelser. Luftsepareringsanlæg (også kaldet vindsigter) komplementerer sigter i udstyr, der kræver mindre maskestørrelser end i de almindeligt tilgængelige sigter, og supplerer sier og sigter til grovere stykker, hvor de særlige fordele ved vindsigtning sikrer dette. |
| Metalseparator | Metaller (ferro og non-ferro) sorteres ved anvendelse af en detekteringsspole, hvori magnetfeltet påvirkes af metalpartikler. Spolen er forbundet til en processor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret. |
| Elektromagnetisk separation af non-ferro-metaller | Non-ferro-metaller sorteres ved hjælp af eddy current-separatorer. Der fremkaldes en hvirvelstrøm ved en række magnetiske eller keramiske rotorer af sjældne jordarter i toppen af transportbåndet. Disse rotorer roterer ved høj hastighed uafhængigt af transportbåndet. Denne proces oplader midlertidigt de ikke-magnetiske metaller til den samme polaritet som rotoren, hvilket medfører, at metallerne frastødes og derefter sorteres fra de andre råstoffer. |
| Manuel separation | Materialer separeres manuelt ved visuelle kontroller, som gennemføres af personale på en plukkelinje eller på gulvet, med det formål enten selektivt at fjerne et bestemt materiale fra en generel affaldsstrøm eller fjerne kontaminering fra outputtet for at øge renheden. Denne teknik er normalt rettet mod genbrugsmaterialer (glas, plastik osv.) og alle typer forurenende stoffer, farlige materialer og store emner såsom WEEE. |
| Magnetisk separation | Ferro-metaller sorteres ved anvendelse af en magnet, som tiltrækker materialer af ferro-metal. Dette kan eksempelvis udføres ved anvendelse af en magnetseparator, som er over båndet, eller en magnettromle. |
| Nær-infrarød spektroskopi (NIRS) | Materialer sorteres ved anvendelse af en nær-infrarød sensor, som scanner hele bredden af transportbåndet og sender spektret af de forskellige materialers egenskaber til en dataprocessor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret. Normalt er NIRS ikke egnet til at sortere sorte materialer. |
| Sink-float-tanke | Faste materialer inddeles i to strømme ved at udnytte materialernes forskellige massefylde. |
| Størrelsesseparation | Materialer sorteres alt efter deres partikelstørrelse. Dette kan udføres med tromlesigter, rysteborde og roterende sigter, skråsigter med bevægelig bund (flip-flop), plansigter, rullesigter og bevægelige riste. |
| Vibrationsbord | Materialerne separeres alt efter deres massefylde og størrelse, mens de bevæger sig (i slam i tilfælde af våde borde eller separatorer til bestemmelse af våd massefylde) på tværs af et hældende bord, som svinger frem og tilbage. |
| Røntgensystemer | Kompositmaterialer sorteres alt efter de forskellige materialers massefylde, halogenkomponenter eller organiske komponenter ved hjælp af røntgenstråler. De forskellige materialers egenskaber sendes til en dataprocessor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret. |

Teknik

Beskrivelse

Vindsigtning

Vindsigtning (eller luftseparation eller hydraulisk separation) er en proces, hvor der foretages en omtrentlig inddeling af tørre blandinger af forskellige partikelstørrelser i grupper eller klasser mellem maskestørrelse 10 og mindre maskestørrelser. Luftsepareringsanlæg (også kaldet vindsigter) komplementerer sigter i udstyr, der kræver mindre maskestørrelser end i de almindeligt tilgængelige sigter, og supplerer sier og sigter til grovere stykker, hvor de særlige fordele ved vindsigtning sikrer dette.

Metalseparator

Metaller (ferro og non-ferro) sorteres ved anvendelse af en detekteringsspole, hvori magnetfeltet påvirkes af metalpartikler. Spolen er forbundet til en processor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret.

Elektromagnetisk separation af non-ferro-metaller

Non-ferro-metaller sorteres ved hjælp af eddy current-separatorer. Der fremkaldes en hvirvelstrøm ved en række magnetiske eller keramiske rotorer af sjældne jordarter i toppen af transportbåndet. Disse rotorer roterer ved høj hastighed uafhængigt af transportbåndet. Denne proces oplader midlertidigt de ikke-magnetiske metaller til den samme polaritet som rotoren, hvilket medfører, at metallerne frastødes og derefter sorteres fra de andre råstoffer.

Manuel separation

Materialer separeres manuelt ved visuelle kontroller, som gennemføres af personale på en plukkelinje eller på gulvet, med det formål enten selektivt at fjerne et bestemt materiale fra en generel affaldsstrøm eller fjerne kontaminering fra outputtet for at øge renheden. Denne teknik er normalt rettet mod genbrugsmaterialer (glas, plastik osv.) og alle typer forurenende stoffer, farlige materialer og store emner såsom WEEE.

Magnetisk separation

Ferro-metaller sorteres ved anvendelse af en magnet, som tiltrækker materialer af ferro-metal. Dette kan eksempelvis udføres ved anvendelse af en magnetseparator, som er over båndet, eller en magnettromle.

Nær-infrarød spektroskopi (NIRS)

Materialer sorteres ved anvendelse af en nær-infrarød sensor, som scanner hele bredden af transportbåndet og sender spektret af de forskellige materialers egenskaber til en dataprocessor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret. Normalt er NIRS ikke egnet til at sortere sorte materialer.

Sink-float-tanke

Faste materialer inddeles i to strømme ved at udnytte materialernes forskellige massefylde.

Størrelsesseparation

Materialer sorteres alt efter deres partikelstørrelse. Dette kan udføres med tromlesigter, rysteborde og roterende sigter, skråsigter med bevægelig bund (flip-flop), plansigter, rullesigter og bevægelige riste.

Vibrationsbord

Materialerne separeres alt efter deres massefylde og størrelse, mens de bevæger sig (i slam i tilfælde af våde borde eller separatorer til bestemmelse af våd massefylde) på tværs af et hældende bord, som svinger frem og tilbage.

Røntgensystemer

Kompositmaterialer sorteres alt efter de forskellige materialers massefylde, halogenkomponenter eller organiske komponenter ved hjælp af røntgenstråler. De forskellige materialers egenskaber sendes til en dataprocessor, der kontrollerer luftdysen til udkastning af materialerne, som er blevet registreret.

6.5.   Håndteringsteknikker

| Plan for håndtering af uheld | Planen for håndtering af uheld er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og identificerer farer, som anlægget udgør, og de dermed forbundne risici samt fastsætter foranstaltninger, der skal træffes, i forbindelse med disse risici. Den tager hensyn til fortegnelsen over forurenende stoffer, der er til stede eller formodes at være til stede, og som kan medføre miljømæssige konsekvenser ved udslip. |
| --- | --- |
| Plan for håndtering af restprodukter | En plan for håndtering af restprodukter er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at 1) minimere produktionen af restprodukter, som opstår i forbindelse med affaldsbehandling, 2) optimere genbrug, regenerering, genanvendelse og/eller nyttiggørelse af energien fra restprodukterne og 3) sikre den korrekte bortskaffelse af restprodukter. |

Plan for håndtering af uheld

Planen for håndtering af uheld er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og identificerer farer, som anlægget udgør, og de dermed forbundne risici samt fastsætter foranstaltninger, der skal træffes, i forbindelse med disse risici. Den tager hensyn til fortegnelsen over forurenende stoffer, der er til stede eller formodes at være til stede, og som kan medføre miljømæssige konsekvenser ved udslip.

Plan for håndtering af restprodukter

En plan for håndtering af restprodukter er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at 1) minimere produktionen af restprodukter, som opstår i forbindelse med affaldsbehandling, 2) optimere genbrug, regenerering, genanvendelse og/eller nyttiggørelse af energien fra restprodukterne og 3) sikre den korrekte bortskaffelse af restprodukter.

---

(1)  Rådets direktiv 91/271/EØF af 21. maj 1991 om rensning af byspildevand (EFT L 135 af 30.5.1991, s. 40).

(2)  Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1).

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193 af 25. november 2015 om begrænsning af visse luftforurenende emissioner fra mellemstore fyringsanlæg (EUT L 313 af 28.11.2015, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 199/2006 af 3. februar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 466/2001 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler for så vidt angår dioxiner og dioxinlignende PCB'er (EUT L 32 af 4.2.2006, s. 34).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (EUT L 269 af 21.10.2000, s. 34).

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 850/2004 af 29. april 2004 om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 7).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) (EUT L 197 af 24.7.2012, s. 38).

(9)  Hvis en måling på 30 minutter er uhensigtsmæssig på grund af prøvetagnings- eller analyseforholdene, kan der for enhver parameter anvendes en mere hensigtsmæssig prøvetagningsperiode (f.eks. til lugtkoncentrationen). Til PCDD/F eller dioxinlignende PCB'er anvendes der en prøvetagningsperiode på 6 til 8 timer.

(10)  Sorteringsteknikkerne er beskrevet i afsnit 6.4.

(11)  Moniteringsfrekvenserne kan reduceres, hvis emissionsniveauerne har vist sig at være tilstrækkeligt stabile.

(12)  I tilfælde af batchudledning, der er mindre hyppig end mindstefrekvensen for overvågning, udføres monitering en gang pr. batch.

(13)  Moniteringen gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i fortegnelsen over spildevand som omhandlet i BAT 3.

(14)  I tilfælde af indirekte udledning til en recipient kan moniteringsfrekvensen reduceres, hvis spildevandsbehandlingsanlægget nedstrøms reducerer de pågældende forurenende stoffer.

(15)  Enten TOC eller COD overvåges. TOC er den foretrukne mulighed, da moniteringen ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.

(16)  Moniteringen gælder kun i tilfælde af direkte udledning til en recipient.

(17)  Moniteringsfrekvenserne kan reduceres, hvis emissionsniveauerne har vist sig at være tilstrækkeligt stabile.

(18)  Moniteringen gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 3.

(19)  I stedet for DS/EN 1948-1 kan prøvetagningen også udføres i henhold til DS/CEN/TS 1948-5.

(20)  Lugtkoncentrationen kan overvåges i stedet for.

(21)  Moniteringen af NH3 og H2S kan anvendes som et alternativ til overvågningen af lugtkoncentrationen.

(22)  Moniteringen gælder kun, når der anvendes opløsningsmidler til rengøring af det kontaminerede udstyr.

(23)  Beskrivelserne af teknikkerne findes i afsnit 6.3.

(24)  De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.

(25)  Enten BAT-AEL for COD eller BAT-AEL for TOC er gældende. TOC-monitering er den foretrukne mulighed, da den ikke bygger på brugen af meget giftige forbindelser.

(26)  Den øvre ende af intervallet gælder muligvis ikke:

| — | hvis reduktionseffektiviteten er ≥ 95 % som et rullende årligt gennemsnit, og det tilførte affald har følgende egenskaber: TOC > 2 g/l (eller COD > 6 g/l) som et dagligt gennemsnit og en høj andel af tunge organiske forbindelser (dvs. som er svære at nedbryde biologisk) eller |
| --- | --- |

—

hvis reduktionseffektiviteten er ≥ 95 % som et rullende årligt gennemsnit, og det tilførte affald har følgende egenskaber: TOC > 2 g/l (eller COD > 6 g/l) som et dagligt gennemsnit og en høj andel af tunge organiske forbindelser (dvs. som er svære at nedbryde biologisk) eller

| — | i tilfælde af høje chloridkoncentrationer (f.eks. over 5 g/l i det tilførte affald). |
| --- | --- |

—

i tilfælde af høje chloridkoncentrationer (f.eks. over 5 g/l i det tilførte affald).

(27)  BAT-AEL gælder ikke for anlæg, der behandler boremudder/-afklip.

(28)  BAT-AEL gælder ikke, når spildevandets temperatur er lav (f.eks. under 12 °C).

(29)  BAT-AEL gælder ikke i tilfælde af høje chloridkoncentrationer (f.eks. over 10 g/l i det tilførte affald).

(30)  BAT-AEL gælder kun, når der anvendes biologisk behandling af spildevand.

(31)  BAT-AEL'er gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i fortegnelsen over spildevand som omhandlet i BAT 3.

(32)  Den øvre ende af intervallet er 0,3 mg/l for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald.

(33)  Den øvre ende af intervallet er 2 mg/l for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald.

(34)  De gennemsnitlige perioder er defineret i afsnittet Generelle betragtninger.

(35)  BAT-AEL'er gælder ikke, hvis spildevandsbehandlingsanlægget nedstrøms reducerer de pågældende forurenende stoffer, forudsat at dette ikke fører til et højere forureningsniveau i miljøet.

(36)  BAT-AEL'er gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i fortegnelsen over spildevand som omhandlet i BAT 3.

(37)  Den øvre ende af intervallet er 0,3 mg/l for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald.

(38)  Den øvre ende af intervallet er 2 mg/l for mekanisk behandling i shreddere af metalaffald.

(39)  Når et stoffilter ikke er anvendeligt, er det øvre område i intervallet 10 mg/Nm3.

(40)  BAT-AEL gælder kun, når organiske forbindelser er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 3.

(41)  Enten gælder BAT-AEL for NH3 eller BAT-AEL for lugtkoncentrationen.

(42)  Denne BAT-AEL gælder ikke for behandlingen af affald, som primært består af husdyrgødning.

(43)  Den nedre ende af intervallet kan opnås ved anvendelse af termisk oxidation.

(44)  BAT-AEL gælder ikke, når emissionsbelastningen er mindre end 2 kg/t på emissionsstedet, forudsat at ingen CMR-stoffer er angivet som relevante i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 3.

(45)  Termisk oxidation gennemføres ved en temperatur på mindst 1 100 °C og en opholdstid på to sekunder til regenerering af aktivt kul, som anvendes i industrien, hvor svært nedbrydelige halogenerede eller andre varmeresistente stoffer formodes at være til stede. I tilfælde af aktivt kul, der anvendes til bærbart udstyr, der er godkendt til vand eller fødevarer, er en efterforbrænding med en opvarmningstemperatur på mindst 850 °C og en opholdstid på to sekunder tilstrækkelig (se afsnit 6.1).

(46)  Disse BAT-AEL'er gælder kun, når det pågældende stof er angivet som relevant i røggasstrømmen baseret på fortegnelsen som omhandlet i BAT 3.

(47)  Det øvre område i intervallet er 45 mg/Nm3, når emissionsbelastningen er mindre end 0,5 kg/t på emissionsstedet.

---

| 17.8.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 208/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 208/91

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2018/1148

af 10. august 2018

om belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2018/21)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2, første led,

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, første led, artikel 12.1, artikel 18, og artikel 34.1, andet led,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2015/510 af 19. december 2014 om gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske ramme (ECB/2014/60) (1) (retningslinjen der udgør dokumentationsgrundlaget), særlig artikel 1, stk. 4, afsnit I, II, IV, V, VI og VIII i Del Fire, og Del Seks,

under henvisning til Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2014/31 af 9. juli 2014 om yderligere midlertidige foranstaltninger vedrørende Eurosystemets refinansieringstransaktioner og belånbar sikkerhed og om ændring af retningslinje ECB/2007/9 (2), særlig artikel 1, stk. 3, artikel 6, stk. 1, og artikel 8, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta, udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes mod passende sikkerhed. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 18.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank kan Den Europæiske Centralbank (ECB) og de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta, udføre lånetransaktioner med kreditinstitutter og andre markedsdeltagere, hvor lån ydes mod passende sikkerhed.

| (2) | Standardkriterierne og mindstekravene til tærskelværdierne for kreditkvalitet, der bestemmer belånbarheden af omsættelige aktiver som sikkerhedsstillelse med henblik på Eurosystemets pengepolitiske operationer, er fastsat i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), særlig artikel 59 og Del Fire, afsnit II. |
| --- | --- |

(2)

Standardkriterierne og mindstekravene til tærskelværdierne for kreditkvalitet, der bestemmer belånbarheden af omsættelige aktiver som sikkerhedsstillelse med henblik på Eurosystemets pengepolitiske operationer, er fastsat i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), særlig artikel 59 og Del Fire, afsnit II.

| (3) | I henhold til artikel 1, stk. 4, i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer. I henhold til artikel 59, stk. 6, i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) forbeholder Eurosystemet sig ret til at fastslå, om en udstedelse, udsteder, debitor eller garant opfylder Eurosystemets kreditkvalitetskrav på grundlag af en hvilken som helst oplysning, som Eurosystemet måtte anse for relevant med henblik på at sikre en passende risikobeskyttelse af Eurosystemet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 1, stk. 4, i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) kan Styrelsesrådet til enhver tid ændre instrumenterne, betingelserne, kriterierne og procedurerne for gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske operationer. I henhold til artikel 59, stk. 6, i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) forbeholder Eurosystemet sig ret til at fastslå, om en udstedelse, udsteder, debitor eller garant opfylder Eurosystemets kreditkvalitetskrav på grundlag af en hvilken som helst oplysning, som Eurosystemet måtte anse for relevant med henblik på at sikre en passende risikobeskyttelse af Eurosystemet.

| (4) | Som en undtagelse til Eurosystemets krav til kreditkvalitet for omsættelige aktiver finder Eurosystemets grænseværdier for kreditkvalitet i henhold til artikel 8, stk. 2, i retningslinje ECB/2014/31 ikke anvendelse på omsættelige gældsinstrumenter, der er udstedt eller fuldt ud garanteret af centralregeringerne i medlemsstater i euroområdet, der er underlagt et program fra EU/Den Internationale Valutafond, medmindre Styrelsesrådet træffer beslutning om, at den pågældende medlemsstat ikke overholder de betingelser, der er knyttet til den finansielle støtte og/eller det makroøkonomiske program. |
| --- | --- |

(4)

Som en undtagelse til Eurosystemets krav til kreditkvalitet for omsættelige aktiver finder Eurosystemets grænseværdier for kreditkvalitet i henhold til artikel 8, stk. 2, i retningslinje ECB/2014/31 ikke anvendelse på omsættelige gældsinstrumenter, der er udstedt eller fuldt ud garanteret af centralregeringerne i medlemsstater i euroområdet, der er underlagt et program fra EU/Den Internationale Valutafond, medmindre Styrelsesrådet træffer beslutning om, at den pågældende medlemsstat ikke overholder de betingelser, der er knyttet til den finansielle støtte og/eller det makroøkonomiske program.

| (5) | Efter at den europæiske finansielle stabilitetsfacilitets (EFSF) finansielle støtteprogram for Grækenland udløb, godkendte den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM) styrelsesråd den 19. august 2015 det nuværende treårige finansielle støtteprogram for Grækenland. |
| --- | --- |

(5)

Efter at den europæiske finansielle stabilitetsfacilitets (EFSF) finansielle støtteprogram for Grækenland udløb, godkendte den europæiske stabilitetsmekanismes (ESM) styrelsesråd den 19. august 2015 det nuværende treårige finansielle støtteprogram for Grækenland.

| (6) | Styrelsesrådet vurderede virkningerne af det ovenfor nævnte ESM-program for Grækenland, den løbende gennemførelse af programmet og den forpligtelse, som de græske myndigheder udviser i forbindelse med den fulde gennemførelse af programmet. På grundlag af den vurdering, fandt Styrelsesrådet, at Den Hellenske Republik overholder programmets betingelser. Styrelsesrådet vedtog derfor den 22. juni 2016 Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), der på ny gjorde omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, belånbare i forbindelse med Eurosystemets pengepolitiske operationer, under pålæggelse af specifikke haircuts for disse instrumenter, og forudsat at Den Hellenske Republik forudsat findes at være en medlemsstat i euroområdet, der overholder betingelserne i et program fra EU/Den Internationale Valutafond. |
| --- | --- |

(6)

Styrelsesrådet vurderede virkningerne af det ovenfor nævnte ESM-program for Grækenland, den løbende gennemførelse af programmet og den forpligtelse, som de græske myndigheder udviser i forbindelse med den fulde gennemførelse af programmet. På grundlag af den vurdering, fandt Styrelsesrådet, at Den Hellenske Republik overholder programmets betingelser. Styrelsesrådet vedtog derfor den 22. juni 2016 Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) (3), der på ny gjorde omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, belånbare i forbindelse med Eurosystemets pengepolitiske operationer, under pålæggelse af specifikke haircuts for disse instrumenter, og forudsat at Den Hellenske Republik forudsat findes at være en medlemsstat i euroområdet, der overholder betingelserne i et program fra EU/Den Internationale Valutafond.

| (7) | I henhold til artikel 1, stk. 3, i retningslinje ECB/2014/31 bør Den Hellenske Republik med henblik på artikel 6, stk. 1, og artikel 8 i den retningslinje betragtes som en medlemsstat i euroområdet, der overholder et program fra EU/Den Internationale Valutafond. Retningslinjens artikel 8, stk. 3, fastsætter endvidere, at omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, underlægges de særlige haircuts, der fremgår af bilag I til den retningslinje. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 1, stk. 3, i retningslinje ECB/2014/31 bør Den Hellenske Republik med henblik på artikel 6, stk. 1, og artikel 8 i den retningslinje betragtes som en medlemsstat i euroområdet, der overholder et program fra EU/Den Internationale Valutafond. Retningslinjens artikel 8, stk. 3, fastsætter endvidere, at omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, underlægges de særlige haircuts, der fremgår af bilag I til den retningslinje.

| (8) | I henhold til artikel 1 i facilitetsaftalen om finansiel støtte mellem den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Hellenske Republik, Bank of Greece og den græske finansielle stabilitetsfond, dateret den 19. august 2015 (4), blev udløbsdatoen for ESM-programmet fastsat til den 20. august 2018. Som følge heraf betragtes Den Hellenske Republik fra den 21. august 2018 ikke længere som en medlemsstat i euroområdet, der er underlagt et program fra EU/Den Internationale Valutafond. Som følge heraf er betingelserne for den midlertidige suspension af Eurosystemets grænseværdier for kreditkvalitet for så vidt angår omsættelige gældsinstrumenter, der er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik i henhold til artikel 8, stk. 2, i retningslinje ECB/2014/31, fra den dato ikke længere opfyldt. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 1 i facilitetsaftalen om finansiel støtte mellem den europæiske stabilitetsmekanisme, Den Hellenske Republik, Bank of Greece og den græske finansielle stabilitetsfond, dateret den 19. august 2015 (4), blev udløbsdatoen for ESM-programmet fastsat til den 20. august 2018. Som følge heraf betragtes Den Hellenske Republik fra den 21. august 2018 ikke længere som en medlemsstat i euroområdet, der er underlagt et program fra EU/Den Internationale Valutafond. Som følge heraf er betingelserne for den midlertidige suspension af Eurosystemets grænseværdier for kreditkvalitet for så vidt angår omsættelige gældsinstrumenter, der er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik i henhold til artikel 8, stk. 2, i retningslinje ECB/2014/31, fra den dato ikke længere opfyldt.

| (9) | Styrelsesrådet har derfor besluttet, at Eurosystemets standardkriterier og grænseværdier for kreditkvalitet fra den 21. august 2018 bør gælde for omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, og at disse gældsinstrumenter underlægges de standardhaircuts, der er fastsat i Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5) — |
| --- | --- |

(9)

Styrelsesrådet har derfor besluttet, at Eurosystemets standardkriterier og grænseværdier for kreditkvalitet fra den 21. august 2018 bør gælde for omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, og at disse gældsinstrumenter underlægges de standardhaircuts, der er fastsat i Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/65 (ECB/2015/35) (5) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik

1.   I forbindelse med artikel 1, stk. 3, artikel 6, stk. 1, og artikel 8 i retningslinje ECB/2014/31 anses Den Hellenske Republik ikke længere for at være en medlemsstat i euroområdet, der er underlagt et program fra EU/Den Internationale Valutafond.

2.   Eurosystemets mindstekrav til grænseværdier for kreditkvalitet, som fastsat i retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), særlig artikel 59 og Del Fire, afsnit II deri, finder anvendelse på omsættelige gældsinstrumenter, der er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik.

3.   Omsættelige gældsinstrumenter, som er udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik, underlægges ikke længere de særlige haircuts, der fremgår af bilag I til retningslinje ECB/2014/31.

Artikel 2

Ophævelse

Afgørelse (EU) 2016/1041 (ECB/2016/18) ophæves hermed.

Artikel 3

Endelige bestemmelser

1.   Denne afgørelse træder i kraft den 21. august 2018.

2.   I tilfælde af uoverensstemmelse mellem denne afgørelse og retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) eller retningslinje ECB/2014/31, således som disse er gennemført på nationalt plan af de nationale centralbanker i medlemsstater, der har euroen som valuta, har denne afgørelse forrang.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 10. august 2018.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 91 af 2.4.2015, s. 3.

1

(2)  
  EUT L 240 af 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/1041 af 22. juni 2016 om belånbarheden af omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller fuldt ud garanteret af Den Hellenske Republik og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/300 (ECB/2016/18) (EUT L 169 af 28.6.2016, s. 14).

3

(4)  Findes på ESM's websted at www.esm.europa.eu.

4

(5)  Den Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2016/65 af 18. november 2015 om anvendelsen af haircuts i forbindelse med gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske ramme (ECB/2015/35) (EUT L 14 af 21.1.2016, s. 30).

5

---

HENSTILLINGER

| 17.8.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 208/94 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 208/94

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/1149

af 10. august 2018

om ikkebindende retningslinjer for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici i forsyningskæden i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Naturlige mineralressourcer indebærer et stort potentiale for udvikling, men kan i konfliktramte områder eller højrisikoområder udløse konflikter, hvis indtægterne herfra bidrager til at antænde eller fortsætte voldelige konflikter og undergraver bestræbelser på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler et afgørende element for at kunne garantere fred, udvikling og stabilitet. |
| --- | --- |

(1)

Naturlige mineralressourcer indebærer et stort potentiale for udvikling, men kan i konfliktramte områder eller højrisikoområder udløse konflikter, hvis indtægterne herfra bidrager til at antænde eller fortsætte voldelige konflikter og undergraver bestræbelser på udvikling, god regeringsførelse og opretholdelse af retsstaten. I disse områder er det at bryde forbindelsen mellem konflikt og ulovlig udvinding af mineraler et afgørende element for at kunne garantere fred, udvikling og stabilitet.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 (1) (»forordningen«) fastlægger due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder; forordningen vil finde anvendelse fra den 1. januar 2021 for at løse sådanne problemer. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 (1) (»forordningen«) fastlægger due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder; forordningen vil finde anvendelse fra den 1. januar 2021 for at løse sådanne problemer.

| (3) | Med henblik på nævnte forordning defineres konfliktramte områder og højrisikoområder som områder, der befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på nævnte forordning defineres konfliktramte områder og højrisikoområder som områder, der befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne.

| (4) | Nævnte forordnings artikel 14, stk. 1, bestemmer, at Kommissionen med henblik på at skabe klarhed og sikkerhed for og sammenhæng mellem økonomiske operatørers, navnlig SMV'ers, praksisser og i samråd med EU-Udenrigstjenesten og OECD skal udarbejde ikkebindende retningslinjer til økonomiske operatører, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at anvende kriterierne for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder (»retningslinjerne«). |
| --- | --- |

(4)

Nævnte forordnings artikel 14, stk. 1, bestemmer, at Kommissionen med henblik på at skabe klarhed og sikkerhed for og sammenhæng mellem økonomiske operatørers, navnlig SMV'ers, praksisser og i samråd med EU-Udenrigstjenesten og OECD skal udarbejde ikkebindende retningslinjer til økonomiske operatører, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at anvende kriterierne for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder (»retningslinjerne«).

| (5) | Nævnte artikel bestemmer også, at disse retningslinjer skal være baseret på definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder i forordningen og tage hensyn til OECD's due diligence-retningslinjer på dette område, herunder andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag«, der er defineret i de relevante tillæg til disse retningslinjer. |
| --- | --- |

(5)

Nævnte artikel bestemmer også, at disse retningslinjer skal være baseret på definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder i forordningen og tage hensyn til OECD's due diligence-retningslinjer på dette område, herunder andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag«, der er defineret i de relevante tillæg til disse retningslinjer.

| (6) | For at disse retningslinjer kan være effektive, bør de fastsætte det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler og metaller, der er forbundet med konfliktramte områder og højrisikoområder, og de skridt, virksomhederne bør tage for at identificere og håndtere risiciene i denne henseende vedrørende tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld. |
| --- | --- |

(6)

For at disse retningslinjer kan være effektive, bør de fastsætte det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler og metaller, der er forbundet med konfliktramte områder og højrisikoområder, og de skridt, virksomhederne bør tage for at identificere og håndtere risiciene i denne henseende vedrørende tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld.

| (7) | Det bør erindres, at forordningens krav til EU-importører ikke alene vedrører metaller og mineraler med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder, men også risici tidligere i forsyningskæden med hensyn til f.eks. handel, håndtering og eksport. |
| --- | --- |

(7)

Det bør erindres, at forordningens krav til EU-importører ikke alene vedrører metaller og mineraler med oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder, men også risici tidligere i forsyningskæden med hensyn til f.eks. handel, håndtering og eksport.

| (8) | I disse retningslinjer bør der også redegøres for de centrale principper for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder specifikt med henblik på gennemførelsen af forordningen, mens definitionen af og redegørelsen for sådanne områder ikke berører Unionens holdning til, hvad der kan udgøre konfliktramte områder og højrisikoområder uden for rammerne af nævnte forordning. |
| --- | --- |

(8)

I disse retningslinjer bør der også redegøres for de centrale principper for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder specifikt med henblik på gennemførelsen af forordningen, mens definitionen af og redegørelsen for sådanne områder ikke berører Unionens holdning til, hvad der kan udgøre konfliktramte områder og højrisikoområder uden for rammerne af nævnte forordning.

| (9) | Henvisninger til relevante oplysninger fra åbne kilder, som de økonomiske aktører kan benytte til at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder, bør være en central del af disse retningslinjer, idet der dog skal mindes om, at relevante kilder ajourføres med varierende hyppighed og bør suppleres med andre kilder i relevant omfang. |
| --- | --- |

(9)

Henvisninger til relevante oplysninger fra åbne kilder, som de økonomiske aktører kan benytte til at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder, bør være en central del af disse retningslinjer, idet der dog skal mindes om, at relevante kilder ajourføres med varierende hyppighed og bør suppleres med andre kilder i relevant omfang.

| (10) | Andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag« og behandles i disse retningslinjer, bør vedrøre oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter og bør baseres på OECD's arbejde på dette område. |
| --- | --- |

(10)

Andre risici i forsyningskæden, der udløser de »røde flag« og behandles i disse retningslinjer, bør vedrøre oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter og bør baseres på OECD's arbejde på dette område.

| (11) | Forordningens artikel 14, stk. 2, bestemmer, at Kommissionen skal indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Denne kommende liste skal være baseret på de eksterne eksperters analyse af disse retningslinjer og andre foreliggende oplysninger fra bl.a. den akademiske verden og due diligence-ordninger i forsyningskæden. |
| --- | --- |

(11)

Forordningens artikel 14, stk. 2, bestemmer, at Kommissionen skal indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Denne kommende liste skal være baseret på de eksterne eksperters analyse af disse retningslinjer og andre foreliggende oplysninger fra bl.a. den akademiske verden og due diligence-ordninger i forsyningskæden.

| (12) | Disse retningslinjer er ikkebindende, og EU-importørerne bevarer ansvaret for at overholde due diligence-forpligtelserne i forordningen, mens Kommissionens tjenestegrene sikrer, at disse retningslinjer forbliver relevante over tid — |
| --- | --- |

(12)

Disse retningslinjer er ikkebindende, og EU-importørerne bevarer ansvaret for at overholde due diligence-forpligtelserne i forordningen, mens Kommissionens tjenestegrene sikrer, at disse retningslinjer forbliver relevante over tid —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1. | EU-importører med forpligtelser i henhold til forordning (EU) 2017/821 bør følge de ikkebindende retningslinjer i bilaget til denne henstilling. Ved at følge disse retningslinjer får de hjælp til at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder samt »røde flag« på korrekt vis, således at de kan opfylde kravene i nævnte forordning, når de finder anvendelse fra den 1. januar 2021. Retningslinjerne kan også følges af andre enheder, der anvender due diligence i deres forsyningskæde for mineraler. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denne henstilling offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2018.

På Kommissionens vegne

Cecilia MALMSTRÖM

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1).

1

---

BILAG

1.   FORMÅLET MED DISSE RETNINGSLINJER

Forordning (EU) 2017/821 (»forordningen«), trådte i kraft den 8. juni 2017 og finder anvendelse på EU-importører (1) (herunder bl.a. smelterier og forædlingsvirksomheder) fra den 1. januar 2021. Som anført i dens første artikel er forordningen udformet for at give gennemsigtighed og sikkerhed, for så vidt angår EU-importørers praksis for tilvejebringelse fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

I henhold til forordningens artikel 14, stk. 1, har Kommissionen til opgave at udarbejde ikkebindende retningslinjer i form af en håndbog til økonomiske operatører, hvori der redegøres for den bedste fremgangsmåde til at anvende kriterierne for identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder. Nævnte artikel fastsætter også, at retningslinjerne skal tage hensyn til OECD's due diligence-retningslinjer (2) på dette område, herunder andre risici i forsyningskæden, der udløser de såkaldte »røde flag«, der er defineret i de relevante tillæg til disse retningslinjer.

Retningslinjernes

| — | AFSNIT 2 fastsætter det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder, og de trin, virksomhederne bør tage for at udpege og håndtere risiciene forbundet med tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld |
| --- | --- |

—

AFSNIT 2 fastsætter det generelle koncept for due diligence i forsyningskæden for mineraler, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder, og de trin, virksomhederne bør tage for at udpege og håndtere risiciene forbundet med tilvejebringelse af tin, tantal, wolfram og guld

| — | AFSNIT 3 redegør for de vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder med henblik på anvendelsen af forordningen |
| --- | --- |

—

AFSNIT 3 redegør for de vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder med henblik på anvendelsen af forordningen

| — | AFSNIT 4 indeholder en liste over oplysninger fra åbne kilder for at hjælpe virksomhederne med at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici |
| --- | --- |

—

AFSNIT 4 indeholder en liste over oplysninger fra åbne kilder for at hjælpe virksomhederne med at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder og andre risici

| — | AFSNIT 5 indeholder oplysninger om andre indikatorer for potentielle risici (eller »røde flag«) i forsyningskæden for mineraler i forhold til oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

AFSNIT 5 indeholder oplysninger om andre indikatorer for potentielle risici (eller »røde flag«) i forsyningskæden for mineraler i forhold til oprindelsessted, leverandører og usædvanlige omstændigheder for handelsaktiviteter.

Disse retningslinjer er udformet med henblik på at hjælpe EU-importørerne med at udøve due diligence i forsyningskæden. De berører ikke forordning (EU) 2017/821 og er ikke retligt bindende.

Det bør desuden bemærkes, at i henhold til forordningens artikel 14, stk. 2, skal Kommissionen efterfølgende indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Denne liste vil være baseret på de eksterne eksperters analyse af disse retningslinjer og foreliggende oplysninger fra bl.a. regeringer, internationale organisationer, den akademiske verden og due diligence-ordninger i forsyningskæden.

2.   DUE DILIGENCE I FORSYNINGSKÆDEN FOR MINERALER — GENERELT KONCEPT OG TRIN

2.1.   Konceptet risikobaseret due diligence

I konfliktramte områder og højrisikoområder har virksomheder, som er involveret i minedrift, forarbejdning og handel med mineraler, mulighed for at generere indkomst, vækst og velstand, opretholde eksistensgrundlaget og fremme lokal udvikling. I sådanne situationer kan virksomhederne også være i risiko for at bidrage til eller blive forbundet med betydelige negative virkninger i forbindelse med deres aktiviteter eller beslutninger om tilvejebringelse, herunder væbnede konflikter og alvorlige menneskerettighedskrænkelser. I dette perspektiv og for at sikre, at virksomheder ikke forsætligt eller uforsætligt bidrager til eller (fortsat) bliver sat i forbindelse med disse negative virkninger, bør de udøve risikobaseret due diligence som led i en løbende, proaktiv og reaktiv proces, der er solidt integreret i deres forvaltningssystem.

Generelt henviser risikobaseret due diligence til de trin, virksomhederne bør tage for at identificere og afhjælpe faktiske eller potentielle risici i deres forsyningskæde for mineraler for at undgå eller afbøde virkningerne af eventuelle bidrag til negative konsekvenser, der er forbundet med udvinding, produktion, handel, forarbejdning, håndtering og eksport af mineraler, der er forbundet med konfliktramte områder og højrisikoområder. Risici er defineret i forhold til de potentielt negative virkninger af en given virksomheds drift, som følger af dens egne aktiviteter, eller som kan være direkte knyttet til aktiviteter, produktion eller tjenesteydelser, der udføres inden for rammerne af dens forretningsforbindelser med tredjeparter, herunder leverandører og andre virksomheder i forsyningskæden. Negative virkninger kan omfatte skader på personer (dvs. eksterne virkninger), tab af omdømme eller juridisk ansvar for virksomheden (dvs. interne virkninger) eller begge.

Virksomheder kan være udsat for risici i deres forsyningskæder for mineraler, fordi forholdene i forbindelse med udvinding og produktion af, handel med, håndtering eller eksport af mineraler i sagens natur indebærer en større risiko for betydelige skadelige virkninger, såsom finansiering af konflikter, næring til konflikter eller fremme eller forværring af betingelserne for konflikt som beskrevet i bilag II til OECD's due diligence-retningslinjer og tillæggene hertil.

På grund af disse risici bør virksomhederne yde en indsats i god tro for at identificere og vurdere risici forbundet med oprindelsessted, leverandør eller omstændigheder og indføre due diligence-procedurer, der er tilpasset de særlige krav forbundet med sådanne risici. Due diligence kan også hjælpe virksomheder med at sikre, at de overholder folkeretten og national lovgivning, herunder bestemmelser vedrørende ulovlig handel med mineralressourcer samt FN-sanktioner og EU's afgørelser baseret på traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig restriktive foranstaltninger i henhold til artikel 215 i TEUF.

Det overordnede formål med forordningen, som er baseret på de principper, der er fastlagt i OECD's retningslinjer, er at gøre det muligt at udvikle sikre, gennemsigtige og kontrollerbare forsyningskæder for mineraler og at sikre, lette og fremme ansvarlig import til EU af mineraler og metaller fra konfliktramte områder og højrisikoområder uden at bidrage til væbnede konflikter og dermed forbundne menneskerettighedskrænkelser og således bidrage til den økonomiske udvikling og lokalsamfundenes eksistensgrundlag.

2.2.   Due diligence — et sæt rammer med fem trin

Risikobaseret due diligence som anbefalet i OECD's due diligence-retningslinjer er struktureret omkring følgende fem trin, som alle også er fastsat i forordningen.

Virksomheder i forsyningskæden bør:

| — | etablere et stærkt forvaltningssystem og vedtage og klart meddele leverandører og offentligheden deres politik for mineraler og metaller med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder. Dette omfatter identifikation af de faktiske forhold i forbindelse med udvinding, transport, håndtering, handel, forarbejdning, smeltning, forædling og legering, fremstilling eller salg af produkter, som indeholder mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder (forordningens artikel 4) |
| --- | --- |

—

etablere et stærkt forvaltningssystem og vedtage og klart meddele leverandører og offentligheden deres politik for mineraler og metaller med potentiel oprindelse i konfliktramte områder og højrisikoområder. Dette omfatter identifikation af de faktiske forhold i forbindelse med udvinding, transport, håndtering, handel, forarbejdning, smeltning, forædling og legering, fremstilling eller salg af produkter, som indeholder mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder (forordningens artikel 4)

| — | identificere og vurdere alle faktiske eller potentielle risici i forsyningskæden
   (3) (forordningens artikel 5, stk. 1, litra a) |
| --- | --- |

—

identificere og vurdere alle faktiske eller potentielle risici i forsyningskæden
   (3) (forordningens artikel 5, stk. 1, litra a)

| — | udarbejde og gennemføre en strategi, som modvirker de identificerede risici, for at forebygge eller mindske dem ved at vedtage og gennemføre en risikostyringsplan. Dette kan resultere i, at det besluttes at fortsætte handelen under hele indsatsen for at afbøde risici, at handelen midlertidigt suspenderes, mens den igangværende risikoafbødning fortsættes, eller at kontakten med en leverandør afbrydes, enten efter at det uden held er forsøgt at afbøde risici, eller hvis leverandøren begår alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (f.eks. de værste former for børnearbejde, tvangsarbejde og tortur) eller yder direkte eller indirekte støtte til ikke-statslige væbnede grupper (forordningens artikel 5, stk. 1, litra b) |
| --- | --- |

—

udarbejde og gennemføre en strategi, som modvirker de identificerede risici, for at forebygge eller mindske dem ved at vedtage og gennemføre en risikostyringsplan. Dette kan resultere i, at det besluttes at fortsætte handelen under hele indsatsen for at afbøde risici, at handelen midlertidigt suspenderes, mens den igangværende risikoafbødning fortsættes, eller at kontakten med en leverandør afbrydes, enten efter at det uden held er forsøgt at afbøde risici, eller hvis leverandøren begår alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (f.eks. de værste former for børnearbejde, tvangsarbejde og tortur) eller yder direkte eller indirekte støtte til ikke-statslige væbnede grupper (forordningens artikel 5, stk. 1, litra b)

| — | gennemføre eller få gennemført en uafhængig tredjepartsaudit af virksomhedens aktiviteter, processer og systemer, der benyttes til at gennemføre due diligence bestemte steder i forsyningskæden, navnlig med hensyn til smelteriers og forædlingsvirksomheders due diligence-praksis (forordningens artikel 6) |
| --- | --- |

—

gennemføre eller få gennemført en uafhængig tredjepartsaudit af virksomhedens aktiviteter, processer og systemer, der benyttes til at gennemføre due diligence bestemte steder i forsyningskæden, navnlig med hensyn til smelteriers og forædlingsvirksomheders due diligence-praksis (forordningens artikel 6)

| — | offentliggøre en rapport om due diligence-politik og -praksis i forsyningskæden for at skabe tillid i offentligheden til de foranstaltninger, som virksomhederne træffer (forordningens artikel 7). |
| --- | --- |

—

offentliggøre en rapport om due diligence-politik og -praksis i forsyningskæden for at skabe tillid i offentligheden til de foranstaltninger, som virksomhederne træffer (forordningens artikel 7).

3.   FORSTÅELSE AF DEFINITIONEN AF KONFLIKTRAMTE OMRÅDER OG HØJRISIKOOMRÅDER

Den definition af konfliktramte områder og højrisikoområder, der anvendes i forordningen, er i overensstemmelse med OECD's due diligence-retningslinjer, hvad angår de elementer, der karakteriserer sådanne områder, og berører ikke EU's holdning til, hvad der kan udgøre konfliktramte områder og højrisikoområder uden for rammerne af forordningen. Den gives udelukkende med henblik på due diligence i forsyningskæden med hensyn til metaller og mineraler i forordningens anvendelsesområde, og den er udformet med henblik på at være praktisk, detaljeret og letforståelig for virksomhederne.

Definition af konfliktramte områder og højrisikoområder i forordningen (artikel 2, litra f)):

»Områder, som befinder sig i en væbnet konflikt eller en ustabil situation efter en konflikt, samt områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne.«

Denne definition følger nogle centrale principper i folkeretten, herunder »væbnet konflikt«, »ustabil situation efter en konflikt«, og »fejlslagne stater«. Disse principper er yderligere illustreret og forklaret nedenfor for at lette den praktiske forståelse heraf som led i virksomhedernes ansvarlige forsyningskædeforvaltning.

centrale principper

Disse nøgleprincipper bør give mulighed for let at matche med oplysninger fra åbne kilder om situationen på stedet i konfliktramte områder og højrisikoområder og at hjælpe virksomheder med den bredere identifikation af risici i deres forsyningskæde og de potentielle virkninger af deres aktiviteter (jf. afsnit 4).

oplysninger fra åbne kilder

Det bør erindres, at den due diligence-praksis i forsyningskæden, der er omhandlet i forordningen — samt i OECD's due diligence-retningslinjer — er bundet til identifikation og vurdering af risici for negative konsekvenser af visse forretningsaktiviteter og relationer vedrørende metaller og mineraler med oprindelse i eller transporteret gennem konfliktramte områder og højrisikoområder (som kan være subnationale). Landerelaterede oplysninger kan give kontekstuelle oplysninger til identifikation af det generelle niveau af due diligence, der er nødvendigt.

højrisikoområder

subnationale

Landerelaterede

| Centralt element i definitionen | Forklaring |
| --- | --- |
| Væbnet konflikt | Tilstedeværelse af væbnet konflikt, omfattende vold eller andre risici for skader på personer som beskrevet i den humanitære folkeret, som regulerer de stridende parters adfærd under væbnet konflikt. Væbnede konflikter kan antage forskellige former, f.eks. en konflikt af international eller ikke-international karakter, som omfatter to eller flere stater, eller løsrivelseskrige, opstand, borgerkrig osv.
  Der findes en specifik vejledning om »væbnet konflikt« i Genèvekonventionerne af 1949, som omfatter alle tilfælde, hvor der er erklæret krig, eller enhver anden væbnet konflikt, som måtte opstå mellem to eller flere parter, selv om den ene af dem ikke anerkender, at der består krigstilstand, og alle tilfælde af hel eller delvis besættelse af en parts område, selv hvis den pågældende besættelse ikke er blevet mødt med væbnet modstand. I henhold til protokol II (1977) til Genèvekonventionerne af 1949 finder disse ikke anvendelse i tilfælde af interne uroligheder og spændinger, såsom optøjer, isolerede og sporadiske voldshandlinger og andre lignende handlinger. |
| Ustabil situation efter en konflikt
  Områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne | Områder i en ustabil situation er områder, som oplever ophør af igangværende fjendtligheder og befinder sig i en tilstand af sårbarhed, hvilket betyder, at regionen eller staten har en ringe evne til at varetage grundlæggende funktioner med hensyn til regeringsførelse og savner evne til at udvikle gensidigt konstruktive forbindelser inden for samfundet som følge af den forudgående konfliktfyldte tilstand. Sådanne områder er mere sårbare over for interne og eksterne chok som f.eks. økonomiske kriser eller naturkatastrofer. I sådanne tilfælde såvel som i sager, der er omfattet af følgende punktum i definitionen (dvs. områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed), skal de økonomiske aktører fastslå, at der enten er institutionel svaghed eller utilstrækkelig styring og udbredte og systematiske krænkelser af folkeretten og menneskerettighederne for at kunne afgøre, at området er konfliktramt og et højrisikoområde. Derfor er betingelsen om overtrædelser af folkeretten kumulativ med betingelserne for områder, der er i en ustabil situation efter en konflikt, og områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed. Hvad angår sidstnævnte, ville fravær af en formel ordning for tilladelse til minedrift f.eks. udgøre et bevis for manglende regeringsførelse. |
| Fejlslagne stater | En »fejlslagen stat« er et eksempel på en situation med ekstrem institutionel svaghed. En fejlslagen stat indebærer et sammenbrud af magtstrukturer og myndigheder, et sammenbrud af lov og orden og fraværet af institutioner, der kan repræsentere staten. |

Centralt element i definitionen

Forklaring

Væbnet konflikt

Tilstedeværelse af væbnet konflikt, omfattende vold eller andre risici for skader på personer som beskrevet i den humanitære folkeret, som regulerer de stridende parters adfærd under væbnet konflikt. Væbnede konflikter kan antage forskellige former, f.eks. en konflikt af international eller ikke-international karakter, som omfatter to eller flere stater, eller løsrivelseskrige, opstand, borgerkrig osv.

Tilstedeværelse af væbnet konflikt, omfattende vold

andre risici for skader på personer

Der findes en specifik vejledning om »væbnet konflikt« i Genèvekonventionerne af 1949, som omfatter alle tilfælde, hvor der er erklæret krig, eller enhver anden væbnet konflikt, som måtte opstå mellem to eller flere parter, selv om den ene af dem ikke anerkender, at der består krigstilstand, og alle tilfælde af hel eller delvis besættelse af en parts område, selv hvis den pågældende besættelse ikke er blevet mødt med væbnet modstand. I henhold til protokol II (1977) til Genèvekonventionerne af 1949 finder disse ikke anvendelse i tilfælde af interne uroligheder og spændinger, såsom optøjer, isolerede og sporadiske voldshandlinger og andre lignende handlinger.

Genèvekonventionerne af 1949

erklæret krig

enhver anden væbnet konflikt

hel eller delvis besættelse

protokol II

ikke

uroligheder og spændinger

Ustabil situation efter en konflikt

Områder, som har en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed, såsom fejlslagne stater, og som oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne

og

Områder i en ustabil situation er områder, som oplever ophør af igangværende fjendtligheder og befinder sig i en tilstand af sårbarhed, hvilket betyder, at regionen eller staten har en ringe evne til at varetage grundlæggende funktioner med hensyn til regeringsførelse og savner evne til at udvikle gensidigt konstruktive forbindelser inden for samfundet som følge af den forudgående konfliktfyldte tilstand. Sådanne områder er mere sårbare over for interne og eksterne chok som f.eks. økonomiske kriser eller naturkatastrofer. I sådanne tilfælde såvel som i sager, der er omfattet af følgende punktum i definitionen (dvs. områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed), skal de økonomiske aktører fastslå, at der enten er institutionel svaghed eller utilstrækkelig styring og udbredte og systematiske krænkelser af folkeretten og menneskerettighederne for at kunne afgøre, at området er konfliktramt og et højrisikoområde. Derfor er betingelsen om overtrædelser af folkeretten kumulativ med betingelserne for områder, der er i en ustabil situation efter en konflikt, og områder, der oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed. Hvad angår sidstnævnte, ville fravær af en formel ordning for tilladelse til minedrift f.eks. udgøre et bevis for manglende regeringsførelse.

Områder i en ustabil situation er områder

sårbarhed

ringe evne til at varetage grundlæggende funktioner med hensyn til regeringsførelse

enten

eller

og

kumulativ

Fejlslagne stater

En »fejlslagen stat« er et eksempel på en situation med ekstrem institutionel svaghed. En fejlslagen stat indebærer et sammenbrud af magtstrukturer og myndigheder, et sammenbrud af lov og orden og fraværet af institutioner, der kan repræsentere staten.

eksempel på en situation med ekstrem institutionel svaghed

fejlslagen stat

4.   OPLYSNINGER FRA ÅBNE KILDER TIL IDENTIFIKATION AF KONFLIKTRAMTE OMRÅDER OG HØJRISIKOOMRÅDER

OPLYSNINGER FRA ÅBNE KILDER TIL IDENTIFIKATION AF KONFLIKTRAMTE OMRÅDER OG HØJRISIKOOMRÅDER

Dette afsnit indeholder en vejledende, ikkeudtømmende liste over relevante oplysninger fra åbne kilder for at hjælpe virksomhederne med at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder. Hvis de har kendskab til de nationale og regionale forhold samt de potentielle risici, der er forbundet med de områder, som de driver forretning i eller tilvejebringer fra, vil virksomhederne være i stand til bedre at kunne skræddersy deres due diligence-indsats i overensstemmelse hermed. Disse mere generelle landespecifikke oplysninger kan også være gavnlige, når sandsynligheden af anklager om uredelighed skal vurderes.

De opførte oplysninger fra åbne kilder er grupperet i forhold til de centrale elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder (jf. afsnit 3):

| — | KONFLIKT — giver mulighed for at vurdere, om et område er i en »væbnet konflikt« eller en »ustabil situation efter en konflikt«. |
| --- | --- |

—

KONFLIKT — giver mulighed for at vurdere, om et område er i en »væbnet konflikt« eller en »ustabil situation efter en konflikt«.

| — | REGERINGSFØRELSE — giver mulighed for at vurdere, i hvilket omfang områder oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed. |
| --- | --- |

—

REGERINGSFØRELSE — giver mulighed for at vurdere, i hvilket omfang områder oplever en svag eller ingen regeringsførelse og sikkerhed.

| — | MENNESKERETTIGHEDER — giver mulighed for at vurdere, om et område oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne (4). |
| --- | --- |

—

MENNESKERETTIGHEDER — giver mulighed for at vurdere, om et område oplever omfattende og systematiske krænkelser af folkeretten, herunder krænkelser af menneskerettighederne (4).

4

Desuden omfatter listen i afsnit 4.2 informationskilder vedrørende mineralressourcer til orientering.

4.1.   Hvordan anvendes informationskilderne bedst?

Hvordan anvendes informationskilderne bedst?

De nævnte informationskilder er af ikke-kommerciel art, dvs. at der ikke kræves abonnementsafgifter eller finansielle bidrag. Virksomhederne bør overveje, om de kilder, de anvender, indeholder ajourførte oplysninger. Ud over disse retningslinjer bestemmer forordningen, at Europa-Kommissionen skal indhente ekstern ekspertise til at tilvejebringe en vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourført liste over konfliktramte områder og højrisikoområder. Kommissionens tjenestegrene vil sammen med den eksterne ekspertise sikre en passende ajourføring af listen over informationskilder for at sikre dens fortsatte relevans.

Yderligere kilder af en mere generel karakter (hvoraf nogle ikke udtrykkeligt er anført på nedennævnte liste), som det er nyttigt kontrollere, omfatter geologiske undersøgelser med oplysninger om mineralressourcer (britiske og amerikanske geologiske undersøgelser), Europa-Kommissionens råstofinformationssystem, webstederne for førende organisationer på området som f.eks. det amerikanske udenrigsministeriums landerapporter (regeringsførelse og menneskerettigheder), rapporter offentliggjort af forskellige FN-agenturer (herunder Menneskerettighedsrådet, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO og IOM) og andre relevante civilsamfundsorganisationer som f.eks. Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch og IMPACT (tidligere partnerskabet mellem Afrika og Canada). Virksomhederne kan også finde mere aktuelle, nyhedsbaserede oplysninger på webstederne for andre organisationer og informationskilder såsom Den Internationale Røde Kors Komité, Natural Resource Governance Index, Global Peace Index mv.

kilder af en mere generel karakter

Det ville også være nyttigt at konsultere nationale eller regionale kilder. Nationale/regionale kilder er ganske vist i visse tilfælde vanskelige at få adgang til, men giver mulighed for en grundigere gennemgang af situationen i et bestemt område, end samlede oplysninger om landet gør.

Virksomheder, som anvender disse kilder, kan benytte sig af følgende fremgangsmåde:

| 1. | Virksomhederne bør på grundlag af de oplysninger om forsyningskæden, der lagres i deres forvaltningssystem (trin 1 i femtrinsrammen, jf. afsnit 2), i første omgang forsøge at identificere deres geografiske områder for mineraltilvejebringelse, -handel, -håndtering og -transport med henblik på at forstå den sammenhæng, hvori minedriften og handelsaktiviteterne finder sted og udpege de dermed forbundne risici. |
| --- | --- |

1.

Virksomhederne bør på grundlag af de oplysninger om forsyningskæden, der lagres i deres forvaltningssystem (trin 1 i femtrinsrammen, jf. afsnit 2), i første omgang forsøge at identificere deres geografiske områder for mineraltilvejebringelse, -handel, -håndtering og -transport med henblik på at forstå den sammenhæng, hvori minedriften og handelsaktiviteterne finder sted og udpege de dermed forbundne risici.

| 2. | Virksomhederne kan med henblik herpå konsultere de åbne kilder (dvs. analytiske kilder, kort/tabeller og nyheder), der er anført nedenfor og dækker de tre vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder (dvs. konflikt, regeringsførelse og menneskerettigheder), for at forstå den politiske og sikkerhedsmæssige sammenhæng og udpege og vurdere potentielle risici for negative virkninger for deres forsyningskæde i forhold til deres forsyningskædepolitik, som skal være i overensstemmelse med bilag II til OECD's retningslinjer og de »røde flag«, der er beskrevet i tillægget hertil. |
| --- | --- |

2.

Virksomhederne kan med henblik herpå konsultere de åbne kilder (dvs. analytiske kilder, kort/tabeller og nyheder), der er anført nedenfor og dækker de tre vigtigste elementer i definitionen af konfliktramte områder og højrisikoområder (dvs. konflikt, regeringsførelse og menneskerettigheder), for at forstå den politiske og sikkerhedsmæssige sammenhæng og udpege og vurdere potentielle risici for negative virkninger for deres forsyningskæde i forhold til deres forsyningskædepolitik, som skal være i overensstemmelse med bilag II til OECD's retningslinjer og de »røde flag«, der er beskrevet i tillægget hertil.

| 3. | Hvis nedennævnte kilder giver modstridende eller uklare oplysninger, bør virksomhederne udvise forsigtighed, før det besluttes, at et område ikke skal gøres til genstand for skærpede due diligence-procedurer. Det skal endnu en gang understreges, at ansvaret for due diligence er bundet til at identificere og håndtere faktiske eller potentielle risici for at forhindre eller afbøde de negative virkninger af operationer, navnlig tilvejebringelse, handel og forretningsforbindelser, samt andre omstændigheder, der er forbundet med virksomhedernes aktiviteter, og ikke blot til mineralets oprindelsesland eller -område. |
| --- | --- |

3.

Hvis nedennævnte kilder giver modstridende eller uklare oplysninger, bør virksomhederne udvise forsigtighed, før det besluttes, at et område ikke skal gøres til genstand for skærpede due diligence-procedurer. Det skal endnu en gang understreges, at ansvaret for due diligence er bundet til at identificere og håndtere faktiske eller potentielle risici for at forhindre eller afbøde de negative virkninger af operationer, navnlig tilvejebringelse, handel og forretningsforbindelser, samt andre omstændigheder, der er forbundet med virksomhedernes aktiviteter, og ikke blot til mineralets oprindelsesland eller -område.

ikke blot til mineralets oprindelsesland eller -område

| 4. | De kilder, der er anført nedenfor, ajourføres med varierende hyppighed og er samtidig relevante, men ikke altid helt nøjagtige. De bør derfor anvendes sammen med supplerende kilder, alt efter hvad der er relevant. Når ovennævnte vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourførte liste over konfliktramte områder og højrisikoområder, som skal udarbejdes af den eksterne ekspertise, er til rådighed, vil dette give yderligere en informationskilde. |
| --- | --- |

4.

De kilder, der er anført nedenfor, ajourføres med varierende hyppighed og er samtidig relevante, men ikke altid helt nøjagtige. De bør derfor anvendes sammen med supplerende kilder, alt efter hvad der er relevant. Når ovennævnte vejledende, ikkeudtømmende, regelmæssigt ajourførte liste over konfliktramte områder og højrisikoområder, som skal udarbejdes af den eksterne ekspertise, er til rådighed, vil dette give yderligere en informationskilde.

4.2.   Liste over åbne informationskilder

Liste over åbne informationskilder

| Emne, der skal vurderes | Dækning | Åbne kilder | Kildernes indhold |
| --- | --- | --- | --- |
| KONFLIKT | Globalt | Analytiske kilder |
| Heidelberg Conflict Barometer
  http://www.hiik.de/?lang=en/ | Analyse af de seneste hændelser med hensyn til globale konflikter i form af tekst og grafik; særskilte regionale og individuelle landespecifikke kapitler. |
| Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts
  http://www.rulac.org/ | Database og rapportering om analyser af gennemførelsen af folkeretten i væbnede konflikter rundt om i verden (global dækning og korte oversigter). |
| Assessment Capacities Project — Global Emergency Overview
  https://www.acaps.org/countries/ | Verdenskort og landespecifikke analyser med en oversigt over og analyse af lande, der befinder sig i en »situation, der giver anledning til bekymring«,»humanitær krise« og en »alvorlig humanitær krise«. |
| Kort eller tabeller |
| Uppsala Conflict Data Programme – datasæt med hændelser og reference-geodata
  http://www.ucdp.uu.se/ged/ | Interaktivt kort over hændelser med organiseret vold baseret på nyhedskilder, herunder dødsfald, type af vold (statslig, ikkestatslig, ensidet), brugeren kan zoome ind på den enkelte hændelse. |
| CrisisWatch
  http://www.crisisgroup.org | Status i de fleste vigtige globale konfliktsituationer/potentielle konflikter; interaktivt kort og en database, der gør det muligt at vurdere situationen i udvalgte lande i perioden 2003-2018. |
| Global Peace Index
  http://www.visionofhumanity.org | Interaktivt kort med måling af den globale fred på grundlag af kvalitative og kvantitative indikatorer (sikkerhedspersonale og politi, politisk ustabilitet, organiserede konflikter, væbnet personale osv.). |
| Større episoder med politisk vold
  http://www.systemicpeace.org | Kort og tabeller over f.eks. tilfælde af væbnede konflikter (herunder ofre) i verden i perioden 1946-2017. |
| Regionalt | Armed Conflict Location and Event Data
  http://www.acleddata.com/ | Rapporter om og analyser af konflikttendenser, herunder månedlige ajourføringer om politisk vold i Afrika, Mellemøsten og Asien baseret på tidstro data, samt analyse af den aktuelle og historiske dynamik i bestemte stater. |
| International Peace Information Service — kortlægning af konflikter
  http://ipisresearch.be/ | Kort over Den Demokratiske Republik Congo (konflikt/konfliktmineraler), Den Centralafrikanske Republik, Sudan og Sydsudan (omstridte områder, hændelser, naturressourcer, uddannelse, vold i lokalsamfundene samt vold internt i staten og mellem staterne); analyser af kortene er tilgængelige. |
| International Tin Association
  https://www.internationaltin.org/
  http://www.itsci.org/ | Initiativet om forsyningskæden for tin (iTSCi) leverer vurderingsrapporter om sikkerhedssituationen i minerne i Rwanda, de østlige provinser af Den Demokratiske Republik Congo, Burundi og Uganda. |
| Mining Conflicts in Latin America
  http://ejatlas.org/featured/mining-latam | Dette atlas over miljømæssig retfærdighed dokumenterer og katalogiserer sociale konflikter vedrørende miljøspørgsmål for at give kontekstuelle oplysninger. |
| REGERINGSFØRELSE | Globalt | Worldwide Governance Indicators
  http://info.worldbank.org/governance/wgi | Datasæt med opdaterede aggregerede og individuelle indikatorer for regeringsførelse for bestemte lande, seks dimensioner af regeringsførelse; landedatarapporter sammenfatter indikatorer pr. land. |
| Fragile States Index
  http://ffp.statesindex.org | Indeks med fokus på indikatorer for risici baseret på avisartikler og rapporter. |
| Corruption Perception Index
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview | Indeks over opfattelsen af korruption i forskellige lande. |
| National Resource Governance Institute
  https://resourcegovernance.org/ | Landespecifikke oplysninger og komparative analyser af spørgsmål vedrørende forvaltning af naturressourcer. |
| MENNESKERETTIGHEDER | Globalt | FN's Sikkerhedsråds resolutioner
  http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions | FN's Sikkerhedsråds resolutioner giver en nyttig beskrivelse af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i lande, der giver anledning til bekymring, på årsbasis. |
| FN's Menneskerettighedsråd
  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx | Overordnede, regelmæssige gennemgange. |
| De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder
  http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx | Landespecifikke oplysninger om menneskerettighedsspørgsmål. |
| FN's Udviklingsprogram – International Human Development Indicators — Country Profiles
  http://hdr.undp.org/en/countries | Årlige landerapporter om landespecifik praksis på menneskerettighedsområdet, global dækning. |
| Amnesty International
  https://www.amnesty.org/en/countries/ | |
| Global Witness
  https://www.globalwitness.org/en-gb/ | |
| Human Rights Watch
  https://www.hrw.org/ | |
| Mines and Communities
  http://www.minesandcommunities.org/ | Nyhedsartikler og analyser af den globale minedrift og dens konsekvenser; klassificeret efter emne, land, virksomhed og mineraler. |
| MINERALRESSOURCER OG PRODUKTION | Globalt | British Geological Survey
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html | Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler. |
| U.S. Geological Survey
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ | Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler. |
| EU's råstofinformationssystem
  http://rmis.jrc.ec.europa.eu/ | Oplysninger om produktion, handelsstrømme og politik vedrørende råstoffer. |

Emne, der skal vurderes

Dækning

Åbne kilder

Kildernes indhold

KONFLIKT

Globalt

Analytiske kilder

Heidelberg Conflict Barometer

http://www.hiik.de/?lang=en/

Analyse af de seneste hændelser med hensyn til globale konflikter i form af tekst og grafik; særskilte regionale og individuelle landespecifikke kapitler.

Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts

http://www.rulac.org/

Database og rapportering om analyser af gennemførelsen af folkeretten i væbnede konflikter rundt om i verden (global dækning og korte oversigter).

Assessment Capacities Project — Global Emergency Overview

https://www.acaps.org/countries/

Verdenskort og landespecifikke analyser med en oversigt over og analyse af lande, der befinder sig i en »situation, der giver anledning til bekymring«,»humanitær krise« og en »alvorlig humanitær krise«.

Kort eller tabeller

Uppsala Conflict Data Programme – datasæt med hændelser og reference-geodata

http://www.ucdp.uu.se/ged/

Interaktivt kort over hændelser med organiseret vold baseret på nyhedskilder, herunder dødsfald, type af vold (statslig, ikkestatslig, ensidet), brugeren kan zoome ind på den enkelte hændelse.

CrisisWatch

http://www.crisisgroup.org

Status i de fleste vigtige globale konfliktsituationer/potentielle konflikter; interaktivt kort og en database, der gør det muligt at vurdere situationen i udvalgte lande i perioden 2003-2018.

Global Peace Index

http://www.visionofhumanity.org

Interaktivt kort med måling af den globale fred på grundlag af kvalitative og kvantitative indikatorer (sikkerhedspersonale og politi, politisk ustabilitet, organiserede konflikter, væbnet personale osv.).

Større episoder med politisk vold

http://www.systemicpeace.org

Kort og tabeller over f.eks. tilfælde af væbnede konflikter (herunder ofre) i verden i perioden 1946-2017.

Regionalt

Armed Conflict Location and Event Data

http://www.acleddata.com/

Rapporter om og analyser af konflikttendenser, herunder månedlige ajourføringer om politisk vold i Afrika, Mellemøsten og Asien baseret på tidstro data, samt analyse af den aktuelle og historiske dynamik i bestemte stater.

International Peace Information Service — kortlægning af konflikter

http://ipisresearch.be/

Kort over Den Demokratiske Republik Congo (konflikt/konfliktmineraler), Den Centralafrikanske Republik, Sudan og Sydsudan (omstridte områder, hændelser, naturressourcer, uddannelse, vold i lokalsamfundene samt vold internt i staten og mellem staterne); analyser af kortene er tilgængelige.

International Tin Association

https://www.internationaltin.org/

http://www.itsci.org/

Initiativet om forsyningskæden for tin (iTSCi) leverer vurderingsrapporter om sikkerhedssituationen i minerne i Rwanda, de østlige provinser af Den Demokratiske Republik Congo, Burundi og Uganda.

Mining Conflicts in Latin America

http://ejatlas.org/featured/mining-latam

Dette atlas over miljømæssig retfærdighed dokumenterer og katalogiserer sociale konflikter vedrørende miljøspørgsmål for at give kontekstuelle oplysninger.

REGERINGSFØRELSE

Globalt

Worldwide Governance Indicators

http://info.worldbank.org/governance/wgi

Datasæt med opdaterede aggregerede og individuelle indikatorer for regeringsførelse for bestemte lande, seks dimensioner af regeringsførelse; landedatarapporter sammenfatter indikatorer pr. land.

Fragile States Index

http://ffp.statesindex.org

Indeks med fokus på indikatorer for risici baseret på avisartikler og rapporter.

Corruption Perception Index

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

Indeks over opfattelsen af korruption i forskellige lande.

National Resource Governance Institute

https://resourcegovernance.org/

Landespecifikke oplysninger og komparative analyser af spørgsmål vedrørende forvaltning af naturressourcer.

MENNESKERETTIGHEDER

Globalt

FN's Sikkerhedsråds resolutioner

http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

FN's Sikkerhedsråds resolutioner giver en nyttig beskrivelse af den politiske og sikkerhedsmæssige situation i lande, der giver anledning til bekymring, på årsbasis.

FN's Menneskerettighedsråd

http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

Overordnede, regelmæssige gennemgange.

De Forenede Nationers Højkommissariat for Menneskerettigheder

http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

Landespecifikke oplysninger om menneskerettighedsspørgsmål.

FN's Udviklingsprogram – International Human Development Indicators — Country Profiles

http://hdr.undp.org/en/countries

Årlige landerapporter om landespecifik praksis på menneskerettighedsområdet, global dækning.

Amnesty International

https://www.amnesty.org/en/countries/

Global Witness

https://www.globalwitness.org/en-gb/

Human Rights Watch

https://www.hrw.org/

Mines and Communities

http://www.minesandcommunities.org/

Nyhedsartikler og analyser af den globale minedrift og dens konsekvenser; klassificeret efter emne, land, virksomhed og mineraler.

MINERALRESSOURCER OG PRODUKTION

Globalt

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler.

U.S. Geological Survey

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

Landerapporter om internationale statistikker og oplysninger om mineraler.

EU's råstofinformationssystem

http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

Oplysninger om produktion, handelsstrømme og politik vedrørende råstoffer.

Foruden ovennævnte åbne informationskilder forventes det, at OECD vil fremlægge yderligere oplysninger, der er relevante for at identificere konfliktramte områder og højrisikoområder (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Oplysninger om risici i forbindelse med humanitære kriser og katastrofer kan også indgå i baggrundsoplysningerne og udpege de områder, hvor væbnede konflikter kan opstå. I denne forbindelse er INFORM (et samarbejdsprojekt mellem den fælles stående komité og Europa-Kommissionen) en nyttig kilde, http://www.inform-index.org). Global Conflict Risk Index (en base med dokumentation fra åbne kilder, som støtter beslutningsprocessen vedrørende risikoen for konflikter på lang sigt, og som er udviklet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, er et andet nyttigt redskab i denne henseende, http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).

Desuden vil Europa-Kommissionen stille støtte til rådighed for SMV'er i deres bestræbelser på at etablere og gennemføre politikker for ansvarlig tilvejebringelse af mineraler gennem COSME-programmet, som forventes delvist at vedrøre identifikation af konfliktramte områder og højrisikoområder i henhold til forordning (EU) 2017/821.

5.   RISIKOVURDERING AF FORSYNINGSKÆDEN FOR MINERALER — »RØDE FLAG« VED SKÆRPET DUE DILIGENCE

RISIKOVURDERING AF FORSYNINGSKÆDEN FOR MINERALER — »RØDE FLAG« VED SKÆRPET DUE DILIGENCE

5.1.   Indførelse af røde flag og generelle overvejelser

Indførelse af røde flag og generelle overvejelser

Due diligence-processen er fastsat i forordningen, og OECD's due diligence-retningslinjer er ikke begrænset til identifikation og afbødning af risici i forbindelse med oprindelse og transport af mineraler i konfliktramte områder og højrisikoområder. Virksomhederne skal rent faktisk tage hensyn til og oplyse om risici i henhold til OECD's due diligence-retningslinjer i forbindelse med handel, håndtering og eksport af mineraler tidligere i forsyningskæden og usædvanlige omstændigheder.

ikke begrænset til identifikation og afbødning af risici i forbindelse med oprindelse og transport af mineraler

og usædvanlige omstændigheder

Med henblik herpå findes der i tillæggene til OECD's due diligence-retningslinjer en liste over de såkaldte
  »rødt flag«-situationer, som udløser et behov for skærpet due diligence, herunder indsamling af yderligere oplysninger ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, særlig i følgende situationer:

»rødt flag«-situationer

skærpet due diligence

yderligere oplysninger ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem

| A. | Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted







  — | Hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder. |
| --- | --- | --- |

A.

Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

—

Hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

kommer

transporteret

| — | Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder. |
| --- | --- |

—

Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

hævdes

kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland

| — | Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, som har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral (dvs. at de opgivne mængder af mineraler fra dette land ikke er i overensstemmelse med dets kendte mineralressourcer eller forventede produktionsniveauer).
  Ved hvert af disse »røde flag« baseret på oprindelsessted er risikoen, navnlig i situationer med svag eller ingen regeringsførelse, forhøjet, hvis håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, bekæmpelse af korruption, toldkontrol og andre relevante myndighedskontroller er utilstrækkelig; hvis der anvendes uformelle banksystemer, og hvis der anvendes kontanter i vid udstrækning. |
| --- | --- |

—

Hvis mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, som har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral (dvs. at de opgivne mængder af mineraler fra dette land ikke er i overensstemmelse med dets kendte mineralressourcer eller forventede produktionsniveauer).

begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral

Ved hvert af disse »røde flag« baseret på oprindelsessted er risikoen, navnlig i situationer med svag eller ingen regeringsførelse, forhøjet, hvis håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, bekæmpelse af korruption, toldkontrol og andre relevante myndighedskontroller er utilstrækkelig; hvis der anvendes uformelle banksystemer, og hvis der anvendes kontanter i vid udstrækning.

| B. | Røde flag for leverandører







  — | Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer på et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse og transit eller har ejerinteresser eller andre interesser i virksomheder, som leverer mineraler fra et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse eller transit. |
| --- | --- | --- |

B.

Røde flag for leverandører

Røde flag for leverandører

—

Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer på et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse og transit eller har ejerinteresser eller andre interesser i virksomheder, som leverer mineraler fra et af de ovennævnte steder med rødt flag for mineralers oprindelse eller transit.

leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer

ejerinteresser eller andre interesser

| — | Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med rødt flag for mineralers oprindelse og transit inden for de sidste 12 måneder. |
| --- | --- |

—

Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med rødt flag for mineralers oprindelse og transit inden for de sidste 12 måneder.

leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden

tilvejebragt mineraler fra et sted med rødt flag

| — | For guld: Hvis guldet hævdes at hidrøre fra genanvendeligt guld, skrot eller blandede kilder og er blevet forædlet i et land, der er kendt som et transitland for guld fra konfliktramte områder og højrisikoområder. |
| --- | --- |

—

For guld: Hvis guldet hævdes at hidrøre fra genanvendeligt guld, skrot eller blandede kilder og er blevet forædlet i et land, der er kendt som et transitland for guld fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

| C. | Forhold, der giver anledning til rødt flag







  — | Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler. |
| --- | --- | --- |

C.

Forhold, der giver anledning til rødt flag

Forhold, der giver anledning til rødt flag

—

Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder

5.2.   Identificering af specifikke røde flag og sikring af passende due diligence

Identificering af specifikke røde flag og sikring af passende due diligence

Efter identificering af de i afsnit 5.1 omhandlede »røde flag« som en del af virksomhedens risikovurdering bør virksomhederne foretage en dybdegående undersøgelse af sammenhængen i forbindelse med alle disse »røde flag« ved at indsamle supplerende oplysninger gennem deres forvaltningssystem og sikre, at de tilsvarende risici behørigt tages i betragtning.

Som fremhævet i OECD's due diligence-retningslinjer er due diligence en risikobaseret og progressiv tilgang, hvorved virksomhederne skal indføre passende forvaltningssystemer og -processer, kortlægge de faktiske omstændigheder i forsyningskæden og udpege de risici, der kan få dem til at gennemføre skærpet due diligence.

Følgende vejledning skal hjælpe virksomhederne med at få relevante oplysninger om »rødt flag«-situationer og tilpasse deres due diligence korrekt. Det bør bemærkes, at de informationskilder, der er anført, ajourføres med varierende hyppighed og ganske vist er relevante, men ikke altid helt nøjagtige. De bør derfor anvendes sammen med supplerende kilder, alt efter hvad der er relevant.

| A. | Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted







  — | Rødt flag: Mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

  Skærpet due diligence udløses, hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder. Identifikationen af sådanne områder behandles i afsnit 4 i disse retningslinjer. |
| --- | --- | --- |

A.

Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

Rødt flag for mineralers oprindelses- og transitsted

—

Rødt flag: Mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

Rødt flag: Mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder.

Skærpet due diligence udløses, hvis mineralerne kommer fra eller er blevet transporteret via konfliktramte områder eller højrisikoområder. Identifikationen af sådanne områder behandles i afsnit 4 i disse retningslinjer.

| — | Rødt flag: Mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

  Virksomhederne bør vurdere, i hvilket omfang følgende gør sig gældende:






  — | »
  Regeringsførelse og andre landespecifikke spørgsmål
  « bør tages op til revision for at fastlægge, i hvilket omfang lande eller områder har kontrol med deres grænser og har passende interne håndhævelsesmekanismer til at sikre troværdig og dokumenteret sporbarhed af mineralhandelen for at modvirke de risici, der er forbundet med transit i tilfælde af dårlig regeringsførelse.






  Indikatorer | Informationskilder (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Det angivne oprindelsesland har porøse grænser, eller toldmyndighedernes håndhævelse af reglerne for varer er svag. |

—

Rødt flag: Mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

Rødt flag: Mineralerne hævdes at hidrøre fra et land, der er kendt som eller med rimelighed mistænkes for at være et transitland for mineraler fra konfliktramte områder og højrisikoområder.

Virksomhederne bør vurdere, i hvilket omfang følgende gør sig gældende:

—

»
  Regeringsførelse og andre landespecifikke spørgsmål
  « bør tages op til revision for at fastlægge, i hvilket omfang lande eller områder har kontrol med deres grænser og har passende interne håndhævelsesmekanismer til at sikre troværdig og dokumenteret sporbarhed af mineralhandelen for at modvirke de risici, der er forbundet med transit i tilfælde af dårlig regeringsførelse.

Regeringsførelse og andre landespecifikke spørgsmål

Indikatorer

Informationskilder (5)

5

—

Det angivne oprindelsesland har porøse grænser, eller toldmyndighedernes håndhævelse af reglerne for varer er svag.

| — | FN's Sikkerhedsråds resolutioner (jf. afsnit 4) |
| --- | --- |

—

FN's Sikkerhedsråds resolutioner (jf. afsnit 4)

| — | Oplysninger fra lokale ambassader, EU eller andre delegationer |
| --- | --- |

—

Oplysninger fra lokale ambassader, EU eller andre delegationer

| — | Håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af korruption er svag, og der er indberettet tilfælde af korruption i minesektoren og samhandelen. |
| --- | --- |

—

Håndhævelsen af lovgivningen om bekæmpelse af korruption er svag, og der er indberettet tilfælde af korruption i minesektoren og samhandelen.

| — | Lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge eller banktilsyn er ikke gennemført korrekt, eller håndhævelsen er svag. |
| --- | --- |

—

Lovgivningen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge eller banktilsyn er ikke gennemført korrekt, eller håndhævelsen er svag.

| — | Økonomierne er hovedsageligt kontantbaserede, navnlig hvad angår handel med mineraler. |
| --- | --- |

—

Økonomierne er hovedsageligt kontantbaserede, navnlig hvad angår handel med mineraler.

| — | Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF)
  http://www.fatf-gafi.org/countries/ |
| --- | --- |

—

Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF)

http://www.fatf-gafi.org/countries/

| — | Transparency Internationals Corruption Perception Index (indeks for iagttaget korruption)
  http://www.transparency.org/research/cpi/overview |
| --- | --- |

—

Transparency Internationals Corruption Perception Index (indeks for iagttaget korruption)

http://www.transparency.org/research/cpi/overview

| — | Verdensbankens Worldwide Governance Indicators (indikatorer for regeringsførelse på verdensplan)
  http://info.worldbank.org/governance/wgi |
| --- | --- |

—

Verdensbankens Worldwide Governance Indicators (indikatorer for regeringsførelse på verdensplan)

http://info.worldbank.org/governance/wgi

| — | Global Financial Integrity reports (rapporter om finansiel integritet på verdensplan)
  http://www.gfintegrity.org/ |
| --- | --- |

—

Global Financial Integrity reports (rapporter om finansiel integritet på verdensplan)

http://www.gfintegrity.org/

| — | Jf. afsnit 4 om »regeringsførelse« i disse retningslinjer |
| --- | --- |

—

Jf. afsnit 4 om »regeringsførelse« i disse retningslinjer

| — | »
  Direkte nærhed, regionale og historiske problemstillinger
  « giver oplysninger om sandsynligheden for misvisende fremstilling af oprindelsen som følge af smugling fra nabolande, lande med historiske bånd eller lande, der tilbyder skattefordele.






  Indikatorer | Informationskilder |
| --- | --- | --- |
| — | Det angivne oprindelsesland grænser direkte op til områder, hvor ulovlige væbnede grupper, offentlige sikkerhedsstyrker eller kriminelle organisationer er involveret i produktion og handel med mineraler. |

—

»
  Direkte nærhed, regionale og historiske problemstillinger
  « giver oplysninger om sandsynligheden for misvisende fremstilling af oprindelsen som følge af smugling fra nabolande, lande med historiske bånd eller lande, der tilbyder skattefordele.

Direkte nærhed, regionale og historiske problemstillinger

Indikatorer

Informationskilder

—

Det angivne oprindelsesland grænser direkte op til områder, hvor ulovlige væbnede grupper, offentlige sikkerhedsstyrker eller kriminelle organisationer er involveret i produktion og handel med mineraler.

| — | Det angivne oprindelsesland har økonomiske bånd til konfliktramte områder og højrisikoområder og deres dermed forbundne ulovlige handel med mineraler. |
| --- | --- |

—

Det angivne oprindelsesland har økonomiske bånd til konfliktramte områder og højrisikoområder og deres dermed forbundne ulovlige handel med mineraler.

| — | De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolutioner |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolutioner

| — | Lokale ambassader, EU-delegationer |
| --- | --- |

—

Lokale ambassader, EU-delegationer

| — | Jf. afsnit 4 om »konflikt« i disse retningslinjer |
| --- | --- |

—

Jf. afsnit 4 om »konflikt« i disse retningslinjer

| — | Oprindelseslandets skattepolitik fører til incitamenter til at smugle mineraler til transitlande, hvor råvareeksport ikke beskattes eller beskattes langt lavere. |
| --- | --- |

—

Oprindelseslandets skattepolitik fører til incitamenter til at smugle mineraler til transitlande, hvor råvareeksport ikke beskattes eller beskattes langt lavere.

| — | OECD's database om restriktioner for eksporten af råvarer
  http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm |
| --- | --- |

—

OECD's database om restriktioner for eksporten af råvarer

http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

| — | Rødt flag: Mineralerne hævdes at stamme fra et land, som har begrænsede kendte ressourcer/lagre eller forventede produktionsniveauer.

  Nedenstående tjekliste omhandler »
  problemstillinger, som er specifikke for mineraler og forsyningskæden
  «. Som led i deres due diligence-tiltag bør virksomhederne navnlig efterprøve, om et påstået oprindelsesland faktisk har kendte geologiske ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral. Ligeledes bør virksomhederne foretage en rimelig vurdering af, om den angivne oprindelse giver mening ud fra et økonomisk perspektiv — såsom tilstedeværelsen af nærliggende og attraktive markeder.






  Indikatorer | Informationskilder |
| --- | --- | --- |
| — | Det angivne oprindelsesland har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for mineraler samt særlige karakteristika for mineraler. |

—

Rødt flag: Mineralerne hævdes at stamme fra et land, som har begrænsede kendte ressourcer/lagre eller forventede produktionsniveauer.

Rødt flag: Mineralerne hævdes at stamme fra et land, som har begrænsede kendte ressourcer/lagre eller forventede produktionsniveauer.

Nedenstående tjekliste omhandler »
  problemstillinger, som er specifikke for mineraler og forsyningskæden
  «. Som led i deres due diligence-tiltag bør virksomhederne navnlig efterprøve, om et påstået oprindelsesland faktisk har kendte geologiske ressourcer eller forventede produktionsniveauer for det pågældende mineral. Ligeledes bør virksomhederne foretage en rimelig vurdering af, om den angivne oprindelse giver mening ud fra et økonomisk perspektiv — såsom tilstedeværelsen af nærliggende og attraktive markeder.

problemstillinger, som er specifikke for mineraler og forsyningskæden

Indikatorer

Informationskilder

—

Det angivne oprindelsesland har begrænsede kendte mineralressourcer eller lagre, sandsynlige ressourcer eller forventede produktionsniveauer for mineraler samt særlige karakteristika for mineraler.

| — | Det angivne oprindelsesland har en stor uformel sektor med små miner og håndværksdrift, hvor de relaterede risici normalt er højere. |
| --- | --- |

—

Det angivne oprindelsesland har en stor uformel sektor med små miner og håndværksdrift, hvor de relaterede risici normalt er højere.

| — | British Geological Survey
  https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html |
| --- | --- |

—

British Geological Survey

https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

| — | U.S. Geological Survey:
  http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/ |
| --- | --- |

—

U.S. Geological Survey:

http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

| — | Nationale geologiske tjenester i EU's medlemsstater |
| --- | --- |

—

Nationale geologiske tjenester i EU's medlemsstater

| — | Geologisk tjeneste i det påståede oprindelsesland |
| --- | --- |

—

Geologisk tjeneste i det påståede oprindelsesland

| B. | Røde flag for leverandører







  — | Rødt flag: Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer et af de ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit eller har aktionærer eller andre interesser i leverandører af mineraler fra et af ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse eller transit, og hvis virksomhedens leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit i de sidste 12 måneder.

  Disse leverandørspecifikke oplysninger bør fortrinsvis komme fra data indsamlet af virksomhederne i forbindelse med gennemførelsen af deres due diligence-ordning. Når virksomhederne får kendskab til identiteten af deres leverandører eller andre virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden, bør de forsøge at kontrollere, om disse opererer et sted med rødt flag:






  — | Søgning på internettet efter generelle oplysninger om den pågældende leverandør/virksomhed i begyndelsen af forsyningskæden, herunder rapporter fra regeringer og internationale organisationer (navnlig FN's ekspertgruppes rapporter) og rapporter fra internationale og lokale medier og civilsamfundsorganisationer mere bredt. |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Røde flag for leverandører

Røde flag for leverandører

—

Rødt flag: Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer et af de ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit eller har aktionærer eller andre interesser i leverandører af mineraler fra et af ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse eller transit, og hvis virksomhedens leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit i de sidste 12 måneder.

Rødt flag: Hvis en virksomheds leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden opererer et af de ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit eller har aktionærer eller andre interesser i leverandører af mineraler fra et af ovennævnte steder med »rødt flag« for mineralers oprindelse eller transit, og hvis virksomhedens leverandører eller andre kendte virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden vides at have tilvejebragt mineraler fra et sted med »rødt flag« for mineralers oprindelse og transit i de sidste 12 måneder.

Disse leverandørspecifikke oplysninger bør fortrinsvis komme fra data indsamlet af virksomhederne i forbindelse med gennemførelsen af deres due diligence-ordning. Når virksomhederne får kendskab til identiteten af deres leverandører eller andre virksomheder i begyndelsen af forsyningskæden, bør de forsøge at kontrollere, om disse opererer et sted med rødt flag:

—

Søgning på internettet efter generelle oplysninger om den pågældende leverandør/virksomhed i begyndelsen af forsyningskæden, herunder rapporter fra regeringer og internationale organisationer (navnlig FN's ekspertgruppes rapporter) og rapporter fra internationale og lokale medier og civilsamfundsorganisationer mere bredt.

| — | Søgning på virksomhedernes websteder og i alle tilgængelige due diligence-rapporter (f.eks. indberetninger til US Security Exchange Commission). |
| --- | --- |

—

Søgning på virksomhedernes websteder og i alle tilgængelige due diligence-rapporter (f.eks. indberetninger til US Security Exchange Commission).

| — | Søgning i smelteriers eller forædlingsvirksomheders lister over eksisterende due diligence-ordninger og Europa-Kommissionens kommende liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder på globalt plan, når den foreligger. |
| --- | --- |

—

Søgning i smelteriers eller forædlingsvirksomheders lister over eksisterende due diligence-ordninger og Europa-Kommissionens kommende liste over ansvarlige smelterier og forædlingsvirksomheder på globalt plan, når den foreligger.

| — | Søgning i nationale handelsregistre, som kan give indikationer om placeringen af hovedsædet og eventuelt operationelle datterselskaber. |
| --- | --- |

—

Søgning i nationale handelsregistre, som kan give indikationer om placeringen af hovedsædet og eventuelt operationelle datterselskaber.

Virksomhederne kan også konsultere registre over egentligt ejerskab, hvis sådanne foreligger, samt landerapporter udarbejdet under gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien (EITI) (som indeholder en stigende mængde oplysninger om det egentlige ejerskab af virksomheder i udvindingsindustrien).

| C. | Forhold, der giver anledning til rødt flag







  — | Rødt flag: Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

  Disse aktivitetsspecifikke oplysninger kommer næsten udelukkende fra data indsamlet af virksomhederne inden for rammerne af deres gennemførelse af due diligence.
  Uregelmæssigheder/usædvanlige omstændigheder kan antage forskellige former. Tillægget til OECD's due diligence-retningslinjer om guld giver som eksempel, at hvis de smykker, der bæres i et land, typisk er 14k (58 %), bør et tilbud, hvori det hævdes, at der er tale om genanvendte smykker med et guldindhold på 90 %, undersøges nærmere.
  Som et andet eksempel kan nævnes en situation, hvor en leverandør i begyndelsen af forsyningskæden (f.eks. en lokal eksportør) på uforklarlig vis er i stand til at øge mængden af eksporteret materiale over en kort periode, og der findes rapporter om hyppige tyverier af mineralressourcer i en region, som den europæiske importør har grund til at tro, at leverandøren tilvejebringer fra.
  Andre eksempler på »usædvanlige omstændigheder« specifikt med hensyn til guld og andre ædle metaller kan findes i punkt 111 i Den Finansielle Aktionsgruppes risikobaserede vejledning for forhandlere af ædelmetaller og -stene (6) samt i Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada's rapport om håndbogen om den risikobaserede fremgangsmåde for forhandlere af ædelmetaller og -stene (7), f.eks.:






  — | En hidtil ukendt kunde anmoder om, at en forædlingsvirksomhed ændrer guld til barrer. |
| --- | --- | --- | --- |

C.

Forhold, der giver anledning til rødt flag

Forhold, der giver anledning til rødt flag

—

Rødt flag: Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

Rødt flag: Hvis uregelmæssigheder eller usædvanlige omstændigheder identificeret via de oplysninger, der er indsamlet ved hjælp af virksomhedens forvaltningssystem, giver anledning til en rimelig mistanke om, at mineralerne kan bidrage til konflikt eller grove krænkelser i forbindelse med udvinding af, transport af eller handel med mineraler.

Disse aktivitetsspecifikke oplysninger kommer næsten udelukkende fra data indsamlet af virksomhederne inden for rammerne af deres gennemførelse af due diligence.

Uregelmæssigheder/usædvanlige omstændigheder kan antage forskellige former. Tillægget til OECD's due diligence-retningslinjer om guld giver som eksempel, at hvis de smykker, der bæres i et land, typisk er 14k (58 %), bør et tilbud, hvori det hævdes, at der er tale om genanvendte smykker med et guldindhold på 90 %, undersøges nærmere.

Som et andet eksempel kan nævnes en situation, hvor en leverandør i begyndelsen af forsyningskæden (f.eks. en lokal eksportør) på uforklarlig vis er i stand til at øge mængden af eksporteret materiale over en kort periode, og der findes rapporter om hyppige tyverier af mineralressourcer i en region, som den europæiske importør har grund til at tro, at leverandøren tilvejebringer fra.

Andre eksempler på »usædvanlige omstændigheder« specifikt med hensyn til guld og andre ædle metaller kan findes i punkt 111 i Den Finansielle Aktionsgruppes risikobaserede vejledning for forhandlere af ædelmetaller og -stene (6) samt i Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada's rapport om håndbogen om den risikobaserede fremgangsmåde for forhandlere af ædelmetaller og -stene (7), f.eks.:

6

7

—

En hidtil ukendt kunde anmoder om, at en forædlingsvirksomhed ændrer guld til barrer.

| — | Guldets renhed, vægt, oprindelse og værdi er forkert klassificeret på toldangivelsesformularerne. |
| --- | --- |

—

Guldets renhed, vægt, oprindelse og værdi er forkert klassificeret på toldangivelsesformularerne.

| — | Uautoriserede personer eller virksomheder producerer og markedsfører guld. |
| --- | --- |

—

Uautoriserede personer eller virksomheder producerer og markedsfører guld.

| — | Barrer, der har fysiske egenskaber, som ikke er i overensstemmelse med industristandarder. |
| --- | --- |

—

Barrer, der har fysiske egenskaber, som ikke er i overensstemmelse med industristandarder.

---

(1)  Som fastsat artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2017/821 er en »EU-importør« enhver fysisk eller juridisk person, som angiver, at mineraler eller metaller overgår til fri omsætning som omhandlet i artikel 201, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1), eller enhver fysisk eller juridisk person, på hvis vegne en sådan erklæring er afgivet, som angivet i dataelement 3/15 og 3/16 i overensstemmelse med bilag B til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 af 28. juli 2015 til supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 med nærmere regler angående visse bestemmelser i EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1).

1

(2)  OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlige forsyningskæder fra konfliktramte områder og højrisikoområder (anden udgave, OECD 2013) udgør rammen for at udøve due diligence i forsyningskæden i henhold til forordning (EU) 2017/821.

2

(3)  Risici som anført i bilag II i OECD's due diligence-retningslinjer, herunder risici som følge af de »røde flag«, der er defineret i tillæggene.

3

(4)  Definitionen af menneskerettighederne kan findes i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

4

(5)  Oplysningerne bør ajourføres regelmæssigt, hvis det er relevant

5

(6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf.

6

(7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp.

7

---