# Uradni list C 390E/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2012.390.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 390E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5518. december 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2012.390.slv

Uradni list

Evropske unije

C 390E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5518. december 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 23. junij 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 241 E, 19.8.2011.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 23. junij 2011 |
| 2012/C 390E/01 | Izvajanje programov kohezijske politike 2007–2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o poročilu o izvajanju programov kohezijske politike 2007–2013 za leto 2010 (2010/2139(INI)) | 1 |
| 2012/C 390E/02 | Evropska mestna agenda in njena prihodnost v koheziski politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (2010/2158(INI)) | 10 |
| 2012/C 390E/03 | Cilj 3: prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje - prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (2010/2155(INI)) | 18 |
| 2012/C 390E/04 | Povečana učinkovitost ESRR in drugih strukturnih skladovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (2010/2160(INI)) | 27 |
| 2012/C 390E/05 | Trialog o predlogu proračuna za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2012 (2011/2019(BUD)) | 35 |
| 2012/C 390E/06 | Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljemResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (2011/2051(INI)) | 49 |
| 2012/C 390E/07 | Prostovoljni sistem označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkovIzjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o prostovoljnem sistemu označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov | 65 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 23. junij 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 241 E, 19.8.2011.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 23. junij 2011

2012/C 390E/01

Izvajanje programov kohezijske politike 2007–2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o poročilu o izvajanju programov kohezijske politike 2007–2013 za leto 2010 (2010/2139(INI))

1

2012/C 390E/02

Evropska mestna agenda in njena prihodnost v koheziski politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (2010/2158(INI))

10

2012/C 390E/03

Cilj 3: prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje - prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (2010/2155(INI))

18

2012/C 390E/04

Povečana učinkovitost ESRR in drugih strukturnih skladovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (2010/2160(INI))

27

2012/C 390E/05

Trialog o predlogu proračuna za leto 2012Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2012 (2011/2019(BUD))

35

2012/C 390E/06

Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljemResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (2011/2051(INI))

49

2012/C 390E/07

Prostovoljni sistem označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkovIzjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o prostovoljnem sistemu označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov

65

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 23. junij 2011 |
| 2012/C 390E/08 | Sprememba člena 51 Poslovnika: skupne seje odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o spremembi člena 51 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku s skupnimi sejami odborov (2010/2061(REG)) | 66 |
| 2012/C 390E/09 | Zahteva za odvzem poslanske imunitete poslancu Adrianu SeverinuSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Adrianu Severinu (2011/2070(IMM)) | 67 |
| 2012/C 390E/10 | Izvolitev podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o izvolitvi podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika Evropskega parlamenta) | 69 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 23. junij 2011

2012/C 390E/08

Sprememba člena 51 Poslovnika: skupne seje odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o spremembi člena 51 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku s skupnimi sejami odborov (2010/2061(REG))

66

2012/C 390E/09

Zahteva za odvzem poslanske imunitete poslancu Adrianu SeverinuSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Adrianu Severinu (2011/2070(IMM))

67

2012/C 390E/10

Izvolitev podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o izvolitvi podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika Evropskega parlamenta)

69

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Četrtek, 23. junij 2011 |
| 2012/C 390E/11 | Imenovanje predsednika Evropske centralne banke - kandidat Mario DraghiSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju predsednika Evropske centralne banke (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE)) | 70 |
| 2012/C 390E/12 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: General Motors BelgiumResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD)) | 71 |
| PRILOGA | 72 |
| 2012/C 390E/13 | Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE)) | 73 |
| 2012/C 390E/14 | Ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvideni v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Demokratično republiko São Tomé in Príncipe ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE)) | 74 |
| 2012/C 390E/15 | Protokol med Evropsko unijo in Kneževino Andoro o varnostnih carinskih ukrepih ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o razširitvi področja uporabe Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoroz varnostnimi carinskimi ukrepi (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/16 | Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Kanado ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE)) | 75 |
| 2012/C 390E/17 | Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 76 |
| 2012/C 390E/18 | Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 88 |
| 2012/C 390E/19 | Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 100 |
| 2012/C 390E/20 | Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 111 |
| 2012/C 390E/21 | Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 121 |
| 2012/C 390E/22 | Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 139 |
| 2012/C 390E/23 | Pravice potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD)) | 145 |
| P7_TC1-COD(2008)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 146 |
| PRILOGA | 146 |
| 2012/C 390E/24 | Določbe za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0301Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti | 147 |
| 2012/C 390E/25 | Izrabljeno gorivo in radioaktivni odpadki *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Sveta o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE)) | 147 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 23. junij 2011

2012/C 390E/11

Imenovanje predsednika Evropske centralne banke - kandidat Mario DraghiSklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju predsednika Evropske centralne banke (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

70

2012/C 390E/12

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: General Motors BelgiumResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

71

PRILOGA

72

2012/C 390E/13

Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

73

2012/C 390E/14

Ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvideni v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Demokratično republiko São Tomé in Príncipe ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

74

2012/C 390E/15

Protokol med Evropsko unijo in Kneževino Andoro o varnostnih carinskih ukrepih ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o razširitvi področja uporabe Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoroz varnostnimi carinskimi ukrepi (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

75

2012/C 390E/16

Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Kanado ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

75

2012/C 390E/17

Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

76

2012/C 390E/18

Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

88

2012/C 390E/19

Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

100

2012/C 390E/20

Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

111

2012/C 390E/21

Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

121

2012/C 390E/22

Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

139

2012/C 390E/23

Pravice potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

145

P7_TC1-COD(2008)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta

146

PRILOGA

146

2012/C 390E/24

Določbe za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0301Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti

147

2012/C 390E/25

Izrabljeno gorivo in radioaktivni odpadki *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Sveta o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

147

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 23. junij 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 241 E, 19.8.2011. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 23. junij 2011

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/1

---

Četrtek, 23. junij 2011Izvajanje programov kohezijske politike 2007–2013

P7_TA(2011)0283

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o poročilu o izvajanju programov kohezijske politike 2007–2013 za leto 2010 (2010/2139(INI))

2012/C 390 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov od 174 do 178 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov od 174 do 178 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2010, ki spremlja sporočilo Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (SEK(2010)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2010, ki spremlja sporočilo Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (SEK(2010)0360),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. oktobra 2010 z naslovom Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskega načrta za oživitev gospodarstva (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. oktobra 2010 z naslovom Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskega načrta za oživitev gospodarstva (SEC(2010)1291),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2008 z naslovom Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU" (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 14. novembra 2008 z naslovom Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU" (SEC(2008)2868),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2011)0017),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (2), zlasti člena 7 te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (2), zlasti člena 7 te uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih strategij in operativnih programov kohezijske politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih strategij in operativnih programov kohezijske politike (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (8),

| — | ob upoštevanju informativnega dokumenta Komisije št. 1: Dodeljevanje sredstev z dne 28. februarja 2007 (COCOF/2007/0012/00), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega dokumenta Komisije št. 1: Dodeljevanje sredstev z dne 28. februarja 2007 (COCOF/2007/0012/00),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z naslovom Okvirna struktura za nacionalna strateška poročila 2009 z dne 18. maja 2009 (COCOF 09/0018/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z naslovom Okvirna struktura za nacionalna strateška poročila 2009 z dne 18. maja 2009 (COCOF 09/0018/01),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strateškem poročilu Komisije za 2010 o izvajanju programov kohezijske politike, sprejetih na seji Sveta za zunanje zadeve 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strateškem poročilu Komisije za 2010 o izvajanju programov kohezijske politike, sprejetih na seji Sveta za zunanje zadeve 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. in 2. decembra 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. in 2. decembra 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (CdR 159/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 z naslovom Spodbujanje učinkovitega partnerstva pri upravljanju programov kohezijske politike na podlagi dobrih praks iz cikla 2007–2013 (ECO/258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 z naslovom Spodbujanje učinkovitega partnerstva pri upravljanju programov kohezijske politike na podlagi dobrih praks iz cikla 2007–2013 (ECO/258),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7–0111/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7–0111/2011),

| A. | ker Unija v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ter ker si Unija še posebej prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi, kot so podeželska območja, območja, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, in ker je treba upoštevati strategijo EU 2020, da bi Unija postala pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo; |
| --- | --- |

A.

ker Unija v skladu s členom 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ter ker si Unija še posebej prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost regij z najbolj omejenimi možnostmi, kot so podeželska območja, območja, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, in ker je treba upoštevati strategijo EU 2020, da bi Unija postala pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo;

| B. | ker ima kohezijska politika ključno vlogo na poti k polnemu doseganju ciljev EU 2020, zlasti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, na vseh ravneh upravljanja in na vseh geografskih območjih, |
| --- | --- |

B.

ker ima kohezijska politika ključno vlogo na poti k polnemu doseganju ciljev EU 2020, zlasti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, na vseh ravneh upravljanja in na vseh geografskih območjih,

| C. | ker je strateška razsežnost kohezijske politike, ki zagotavlja skladnost s prednostnimi nalogami Evropske unije – povečati privlačnost Evrope in njenih regij kot kraja za vlaganje in delo, izboljšati znanje in inovativnost za rast ter ustvariti več delovnih mest, ki naj bodo boljša –, določena in poudarjena v Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljevanju splošna uredba), strateških smernicah Skupnosti o koheziji (v nadaljevanju strateške smernice), nacionalnih strateških referenčnih okvirih in operativnih programih, |
| --- | --- |

C.

ker je strateška razsežnost kohezijske politike, ki zagotavlja skladnost s prednostnimi nalogami Evropske unije – povečati privlačnost Evrope in njenih regij kot kraja za vlaganje in delo, izboljšati znanje in inovativnost za rast ter ustvariti več delovnih mest, ki naj bodo boljša –, določena in poudarjena v Uredbi Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljevanju splošna uredba), strateških smernicah Skupnosti o koheziji (v nadaljevanju strateške smernice), nacionalnih strateških referenčnih okvirih in operativnih programih,

| D. | ker strateško poročanje predstavlja nov instrument v kohezijski politiki, ki je bil uveden v sedanjem programskem obdobju s splošno uredbo kot instrument za pregled izvajanja strateških smernic, ki skuša povečati strateške vsebine in spodbujati preglednost in odgovornost kohezijske politike, in ker je treba na podlagi pridobljenih informacij in izkušenj izpeljati ustrezne zaključke za načrtovanje naslednjega programskega obdobja, |
| --- | --- |

D.

ker strateško poročanje predstavlja nov instrument v kohezijski politiki, ki je bil uveden v sedanjem programskem obdobju s splošno uredbo kot instrument za pregled izvajanja strateških smernic, ki skuša povečati strateške vsebine in spodbujati preglednost in odgovornost kohezijske politike, in ker je treba na podlagi pridobljenih informacij in izkušenj izpeljati ustrezne zaključke za načrtovanje naslednjega programskega obdobja,

| E. | ker so med dogovorjenimi 86 prednostnimi programi za financiranje, predvideno v okviru lizbonske strategije, podskupine, opredeljene kot posebne prednostne naloge v lizbonski agendi za rast in delovna mesta, ker je za regije s konvergenčnim ciljem predvidenih 47 prednostnih tem za prednostno financiranje, medtem ko je za regije s ciljem regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja opredeljenih zgolj 33 prednostnih tem, |
| --- | --- |

E.

ker so med dogovorjenimi 86 prednostnimi programi za financiranje, predvideno v okviru lizbonske strategije, podskupine, opredeljene kot posebne prednostne naloge v lizbonski agendi za rast in delovna mesta, ker je za regije s konvergenčnim ciljem predvidenih 47 prednostnih tem za prednostno financiranje, medtem ko je za regije s ciljem regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja opredeljenih zgolj 33 prednostnih tem,

| F. | ker so se Komisija in države članice dogovorile, da si bodo pri nacionalnih strateških poročilih za leto 2009 izmenjale zgolj podatke o prednostnih temah po ciljih, za prenos podatkov pa so določile ciljni datum 30. september 2009, ko so se države članice še vedno spopadale s posledicami gospodarske krize, pri čemer so se nekatere soočale z začetnimi težavami na začetku programskega obdobja, in ker obstaja upanje, da bo strateško poročilo za leto 2013 ponudilo več koristnih podatkov, |
| --- | --- |

F.

ker so se Komisija in države članice dogovorile, da si bodo pri nacionalnih strateških poročilih za leto 2009 izmenjale zgolj podatke o prednostnih temah po ciljih, za prenos podatkov pa so določile ciljni datum 30. september 2009, ko so se države članice še vedno spopadale s posledicami gospodarske krize, pri čemer so se nekatere soočale z začetnimi težavami na začetku programskega obdobja, in ker obstaja upanje, da bo strateško poročilo za leto 2013 ponudilo več koristnih podatkov,

| G. | ker se evropske regije še vedno spopadajo z velikimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi neenakostmi, ki so deloma naravna posledica zadnjih dveh širitev, deloma pa je nanje neposredno vplivala svetovna finančna in gospodarska kriza, čeprav je kohezijska politika v zadnjih desetih letih dejavno prispevala k njihovemu zmanjšanju, ki je nujno za zagotovitev konkurenčnosti in gospodarske rasti ob upoštevanju regionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

G.

ker se evropske regije še vedno spopadajo z velikimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi neenakostmi, ki so deloma naravna posledica zadnjih dveh širitev, deloma pa je nanje neposredno vplivala svetovna finančna in gospodarska kriza, čeprav je kohezijska politika v zadnjih desetih letih dejavno prispevala k njihovemu zmanjšanju, ki je nujno za zagotovitev konkurenčnosti in gospodarske rasti ob upoštevanju regionalnih posebnosti;

| H. | ker je kohezijska politika glavni element evropskega načrta za oživitev gospodarstva in odraža pomen strukturnih skladov kot orodja za gospodarske spodbude zlasti za mala podjetja, trajnost in energetsko učinkovitost, ter ker je bila Komisija pozvana, da leta 2010 predstavi poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih kot del evropskega odgovora na krizo, |
| --- | --- |

H.

ker je kohezijska politika glavni element evropskega načrta za oživitev gospodarstva in odraža pomen strukturnih skladov kot orodja za gospodarske spodbude zlasti za mala podjetja, trajnost in energetsko učinkovitost, ter ker je bila Komisija pozvana, da leta 2010 predstavi poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih kot del evropskega odgovora na krizo,

| 1. | pozdravlja strateško poročilo Komisije o izvajanju programov kohezijske politike, sofinanciranih iz strukturnih skladov; čestita državam članicam za prizadevanja pri pripravi prvih nacionalnih strateških poročil, ki so se izkazala za dragocen vir informacij o izvajanju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja strateško poročilo Komisije o izvajanju programov kohezijske politike, sofinanciranih iz strukturnih skladov; čestita državam članicam za prizadevanja pri pripravi prvih nacionalnih strateških poročil, ki so se izkazala za dragocen vir informacij o izvajanju;

| 2. | poudarja, da je v primerjalnih analizah treba upoštevati, da je pet držav članic svoje podatke prenašalo na kasnejši datum, ena pa na zgodnejšega; meni, da je bolj ustrezno primerjati napredek, ki so ga posamezne države članice dosegle v primerjavi s povprečjem EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je v primerjalnih analizah treba upoštevati, da je pet držav članic svoje podatke prenašalo na kasnejši datum, ena pa na zgodnejšega; meni, da je bolj ustrezno primerjati napredek, ki so ga posamezne države članice dosegle v primerjavi s povprečjem EU;

| 3. | meni, da preglednost pri dodeljevanju sredstev spodbuja pravilno izvajanje in je pomemben predpogoj za doseganje skupnih ciljev kohezijske politike, zato jo je treba okrepiti na vseh stopnjah izvajanja; je prepričan, da je razkrivanje podatkov o prejemnikih, zlasti na spletu, treba še naprej uporabljati, saj je učinkovito orodje za izboljšanje preglednosti; meni, da se je zaradi določitve smernic Skupnosti in uvedbe novega instrumenta strateškega poročanja povečala odgovornost za doseganje ciljev politike; v zvezi s tem poziva k redni politični razpravi za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in ocene učinkov kohezijske politike; |
| --- | --- |

3.

meni, da preglednost pri dodeljevanju sredstev spodbuja pravilno izvajanje in je pomemben predpogoj za doseganje skupnih ciljev kohezijske politike, zato jo je treba okrepiti na vseh stopnjah izvajanja; je prepričan, da je razkrivanje podatkov o prejemnikih, zlasti na spletu, treba še naprej uporabljati, saj je učinkovito orodje za izboljšanje preglednosti; meni, da se je zaradi določitve smernic Skupnosti in uvedbe novega instrumenta strateškega poročanja povečala odgovornost za doseganje ciljev politike; v zvezi s tem poziva k redni politični razpravi za izboljšanje preglednosti, odgovornosti in ocene učinkov kohezijske politike;

Izvajanje

| 4. | ugotavlja, da finančna sredstva za izbrane projekte znašajo 93,4 milijarde EUR, kar predstavlja 27,1 % razpoložljivih sredstev EU za sedanje obdobje, in da ta povprečna stopnja velja za tri cilje kohezijske politike, za kategorije, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, ter za napredek pri izvajanju strateških smernic Skupnosti; vendar poudarja, da se napredek med državami in med temami zelo razlikuje, s splošnimi stopnjami izbiranja projektov nad 40 % v 9 državah članicah in pod 20 % v 4 državah članicah; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da finančna sredstva za izbrane projekte znašajo 93,4 milijarde EUR, kar predstavlja 27,1 % razpoložljivih sredstev EU za sedanje obdobje, in da ta povprečna stopnja velja za tri cilje kohezijske politike, za kategorije, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, ter za napredek pri izvajanju strateških smernic Skupnosti; vendar poudarja, da se napredek med državami in med temami zelo razlikuje, s splošnimi stopnjami izbiranja projektov nad 40 % v 9 državah članicah in pod 20 % v 4 državah članicah;

| 5. | ponavlja svoje priznanje prizadevanjem držav, ki so omogočila, da je za uresničevanje lizbonske agende v povprečju namenjenih 65 % razpoložljivih sredstev v konvergenčnih regijah oz. 82 % v regijah regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja, kar je dejansko več, kot je bilo sprva zahtevano; z zadovoljstvom ugotavlja, da je v skladu s poročanjem skupaj 63 milijard EUR namenjenih za projekte, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, izbiranje teh projektov pa je enako hitro ali malo hitrejše od izbiranja v drugih ukrepih, ter zato poziva države članice, naj v prihodnje nadaljujejo z namenjanjem sredstev za projekte, ki podpirajo strategijo EU 2020; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svoje priznanje prizadevanjem držav, ki so omogočila, da je za uresničevanje lizbonske agende v povprečju namenjenih 65 % razpoložljivih sredstev v konvergenčnih regijah oz. 82 % v regijah regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja, kar je dejansko več, kot je bilo sprva zahtevano; z zadovoljstvom ugotavlja, da je v skladu s poročanjem skupaj 63 milijard EUR namenjenih za projekte, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, izbiranje teh projektov pa je enako hitro ali malo hitrejše od izbiranja v drugih ukrepih, ter zato poziva države članice, naj v prihodnje nadaljujejo z namenjanjem sredstev za projekte, ki podpirajo strategijo EU 2020;

| 6. | ugotavlja, da je pri temah strateških smernic Skupnosti stopnja napredka najvišja pri temi teritorialne dimenzije (30 %), nadpovprečna je pri izboljšanju znanja in inovativnosti za rast, pod 27,1 % pa je pri drugih dveh smernicah, poleg tega pa da so stopnje izbiranja nadpovprečne za projekte, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, iz konvergenčnega cilja ter cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja, zgolj 20,5 % pa za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja; obžaluje, da se je analiza učinkovitosti politike, predstavljena v strateškem poročilu, izkazala za resno omejeno, ker ni kazalnikov učinka in rezultatov za vse države članice; poziva Komisijo, naj preuči upravne zahteve za poročanje, in poziva države članice, naj bodo bolj dosledne pri zagotavljanju podatkov o izvajanju programa; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je pri temah strateških smernic Skupnosti stopnja napredka najvišja pri temi teritorialne dimenzije (30 %), nadpovprečna je pri izboljšanju znanja in inovativnosti za rast, pod 27,1 % pa je pri drugih dveh smernicah, poleg tega pa da so stopnje izbiranja nadpovprečne za projekte, predvidene za financiranje v okviru lizbonske strategije, iz konvergenčnega cilja ter cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja, zgolj 20,5 % pa za cilj evropskega teritorialnega sodelovanja; obžaluje, da se je analiza učinkovitosti politike, predstavljena v strateškem poročilu, izkazala za resno omejeno, ker ni kazalnikov učinka in rezultatov za vse države članice; poziva Komisijo, naj preuči upravne zahteve za poročanje, in poziva države članice, naj bodo bolj dosledne pri zagotavljanju podatkov o izvajanju programa;

| 7. | glede na gospodarsko krizo in naraščajoče število brezposelnih pozdravlja že doseženi napredek pri izvajanju projektov, pomembnih za smernico "več delovnih mest in boljša delovna mesta"; vendar močno priporoča, naj Komisija uvede metode za sodelovanje z državami članicami, ki bodo olajšale pravočasno uporabo in učinkovito porazdelitev vseh potrebnih sredstev za uresničitev konkurenčnega gospodarstva z učinkovito izrabo virov ter gospodarstva z vključujočo rastjo in visoko stopnjo zaposlenosti, ki bo omogočalo socialno in teritorialno kohezijo ter zmanjšanje revščine, kar so prednostne naloge strategije EU 2020 in njenih ciljev, zlasti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, da bi pospešili rast in produktivnost ter izboljšali uspešnost zaposlovanja v Evropi; |
| --- | --- |

7.

glede na gospodarsko krizo in naraščajoče število brezposelnih pozdravlja že doseženi napredek pri izvajanju projektov, pomembnih za smernico "več delovnih mest in boljša delovna mesta"; vendar močno priporoča, naj Komisija uvede metode za sodelovanje z državami članicami, ki bodo olajšale pravočasno uporabo in učinkovito porazdelitev vseh potrebnih sredstev za uresničitev konkurenčnega gospodarstva z učinkovito izrabo virov ter gospodarstva z vključujočo rastjo in visoko stopnjo zaposlenosti, ki bo omogočalo socialno in teritorialno kohezijo ter zmanjšanje revščine, kar so prednostne naloge strategije EU 2020 in njenih ciljev, zlasti na področju zaposlovanja in socialnih zadev, da bi pospešili rast in produktivnost ter izboljšali uspešnost zaposlovanja v Evropi;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je bila podpora Evropskega socialnega sklada koristna pri izvajanju reform trga dela in da se je Evropski socialni sklad izkazal za učinkovito orodje, ki prispeva k prehodu s pasivnih na aktivne in celo preventivne politike trga dela; poziva države članice, naj nadaljujejo strukturne reforme, ki bodo trge dela zaščitile pred morebitno prihodnjo krizo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je bila podpora Evropskega socialnega sklada koristna pri izvajanju reform trga dela in da se je Evropski socialni sklad izkazal za učinkovito orodje, ki prispeva k prehodu s pasivnih na aktivne in celo preventivne politike trga dela; poziva države članice, naj nadaljujejo strukturne reforme, ki bodo trge dela zaščitile pred morebitno prihodnjo krizo;

| 9. | poziva države članice, naj dosežejo napredek pri izvajanju sofinanciranih ukrepov in dejavnosti, ki so usmerjeni na regionalno raven in podpirajo trge dela z zmanjševanjem spolnega razlikovanja in neenakosti, kot je razlika v plačilu med spoloma ter nezadostna zastopanost na položajih odločanja, z lajšanjem usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter s spodbujanjem pretvorbe negotovih delovnih mest v delovna mesta s pravicami, glede na to, da je velik delež žensk v negotovih delovnih razmerah; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj dosežejo napredek pri izvajanju sofinanciranih ukrepov in dejavnosti, ki so usmerjeni na regionalno raven in podpirajo trge dela z zmanjševanjem spolnega razlikovanja in neenakosti, kot je razlika v plačilu med spoloma ter nezadostna zastopanost na položajih odločanja, z lajšanjem usklajevanja poklicnega in družinskega življenja ter s spodbujanjem pretvorbe negotovih delovnih mest v delovna mesta s pravicami, glede na to, da je velik delež žensk v negotovih delovnih razmerah;

| 10. | poudarja pomembnost izboljšanja infrastrukture in storitev za prikrajšane mikroregije z velikim številom socialno marginaliziranih ljudi (npr. Romov) ter zagotavljanja, da postanejo cenovno dostopne; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomembnost izboljšanja infrastrukture in storitev za prikrajšane mikroregije z velikim številom socialno marginaliziranih ljudi (npr. Romov) ter zagotavljanja, da postanejo cenovno dostopne;

| 11. | poudarja pomen prometa na splošno za zagotavljanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije; izraža zaskrbljenost, ker naložbe v železniški sektor ne napredujejo po načrtu, stopnja napredka pa je veliko nižja kot v cestnem sektorju, zato ne prispeva dovolj k dekarbonizaciji prometa; v zvezi s tem poudarja, da nesorazmerno načrtovane naložbe v promet med različnimi vrstami prevoza onemogočajo oblikovanje intermodalnega in trajnostnega evropskega prometnega sistema, in ugotavlja, da bi dodatne zamude pri izvajanju lahko povečale neravnovesja; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen prometa na splošno za zagotavljanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije; izraža zaskrbljenost, ker naložbe v železniški sektor ne napredujejo po načrtu, stopnja napredka pa je veliko nižja kot v cestnem sektorju, zato ne prispeva dovolj k dekarbonizaciji prometa; v zvezi s tem poudarja, da nesorazmerno načrtovane naložbe v promet med različnimi vrstami prevoza onemogočajo oblikovanje intermodalnega in trajnostnega evropskega prometnega sistema, in ugotavlja, da bi dodatne zamude pri izvajanju lahko povečale neravnovesja;

| 12. | opozarja, da je približno 23,7 % (82 milijard EUR) sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov za obdobje 2007–2013 namenjenih za promet, vendar bo le polovica porabljena za projekte TEN-T (17 milijard EUR za prednostno omrežje TEN-T in 27,2 milijarde EUR za splošni del), druga polovica pa bo namenjena naložbam v nacionalne, regionalne in lokalne projekte, ki niso označeni na zemljevidih TEN-T; poudarja, da se kohezijska in strukturna sredstva za promet delijo med vrste prevoza in prometna omrežja, ne da bi se pri tem ustrezno upoštevali cilji Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je približno 23,7 % (82 milijard EUR) sredstev iz strukturnih in kohezijskih skladov za obdobje 2007–2013 namenjenih za promet, vendar bo le polovica porabljena za projekte TEN-T (17 milijard EUR za prednostno omrežje TEN-T in 27,2 milijarde EUR za splošni del), druga polovica pa bo namenjena naložbam v nacionalne, regionalne in lokalne projekte, ki niso označeni na zemljevidih TEN-T; poudarja, da se kohezijska in strukturna sredstva za promet delijo med vrste prevoza in prometna omrežja, ne da bi se pri tem ustrezno upoštevali cilji Evropske unije;

| 13. | v zvezi s teritorialnim sodelovanjem posebej opozarja na težnje k odlašanju začetka izvajanja čezmejnih projektov in železniških projektov na splošno ter poudarja evropsko dodano vrednost omrežja TEN-T, ki je zlasti opazna v čezmejnih odsekih projektov ter v njihovi povezanosti s projekti za nacionalne ceste, železnice in celinske vodne poti; v zvezi s tem predlaga sistematizacijo uvedbe skupnih platform za najboljše prakse, ki bodo organizirane na socialno-ekonomski, geografski, demografski in kulturni podlagi; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s teritorialnim sodelovanjem posebej opozarja na težnje k odlašanju začetka izvajanja čezmejnih projektov in železniških projektov na splošno ter poudarja evropsko dodano vrednost omrežja TEN-T, ki je zlasti opazna v čezmejnih odsekih projektov ter v njihovi povezanosti s projekti za nacionalne ceste, železnice in celinske vodne poti; v zvezi s tem predlaga sistematizacijo uvedbe skupnih platform za najboljše prakse, ki bodo organizirane na socialno-ekonomski, geografski, demografski in kulturni podlagi;

| 14. | pozdravlja vključitev izdatkov za naložbe v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri gradnji stanovanj ter stanovanjskih projektov za marginalizirane skupnosti, kar se v veliko regijah uspešno izvaja in bi se moralo nadaljevati v prihodnje; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja vključitev izdatkov za naložbe v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri gradnji stanovanj ter stanovanjskih projektov za marginalizirane skupnosti, kar se v veliko regijah uspešno izvaja in bi se moralo nadaljevati v prihodnje;

| 15. | poziva k učinkovitejšemu izvajanju programov v okoljskem sektorju, zlasti na transverzalnih področjih, ki zagotavljajo evropsko dodano vrednost, kot so boj proti podnebnim spremembam, njihovo blaženje in prilagajanje nanje, naložbe v čistejše in nizkoogljične tehnologije, boj proti onesnaževanju zraka in vode, zaščita biotske raznovrstnosti, širitev železniških omrežij, spodbujanje energetske učinkovitosti, zlasti v gradbenem sektorju, in obnovljivih virov energije, da bi uresničili cilje EU 2020 ter spodbudili ustvarjanje zelenih delovnih mest in zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

poziva k učinkovitejšemu izvajanju programov v okoljskem sektorju, zlasti na transverzalnih področjih, ki zagotavljajo evropsko dodano vrednost, kot so boj proti podnebnim spremembam, njihovo blaženje in prilagajanje nanje, naložbe v čistejše in nizkoogljične tehnologije, boj proti onesnaževanju zraka in vode, zaščita biotske raznovrstnosti, širitev železniških omrežij, spodbujanje energetske učinkovitosti, zlasti v gradbenem sektorju, in obnovljivih virov energije, da bi uresničili cilje EU 2020 ter spodbudili ustvarjanje zelenih delovnih mest in zelenega gospodarstva;

| 16. | poziva k uporabi finančnih sredstev, s katerimi bi prispevali k preprečevanju okoljskih katastrof in/ali hitremu odzivanju nanje, in poziva države članice, naj povečajo naložbe na področju preprečevanja ter na področju sanacije industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč glede na nizko stopnjo izvajanja teh naložb; |
| --- | --- |

16.

poziva k uporabi finančnih sredstev, s katerimi bi prispevali k preprečevanju okoljskih katastrof in/ali hitremu odzivanju nanje, in poziva države članice, naj povečajo naložbe na področju preprečevanja ter na področju sanacije industrijskih območij in kontaminiranih zemljišč glede na nizko stopnjo izvajanja teh naložb;

| 17. | obžaluje zamude pri izbiranju projektov na strateških področjih, kot so železniški sektor, nekatere energetske in okoljske naložbe, digitalno gospodarstvo, socialna vključenost, upravljanje in razvoj zmogljivosti, ter zahteva, da se temeljito analizirajo vzroki za zamude, in hkrati vabi države članice, naj vključijo svoje regije v boljše spremljanje področij, na katerih je treba okrepiti prizadevanja; po drugi strani izpostavlja višjo stopnjo absorpcije pri okoljskih projektih v programih evropskega teritorialnega sodelovanja ter v zvezi s tem opozarja na nedvomno dodano vrednost sodelovanja; vendar poudarja, da so morda države članice na področjih, kjer je izvajanje potekalo z zamudo, to nadoknadile, tako da zamuda ob navedenem času ni nujno pokazatelj splošne kakovosti v programskem obdobju; v zvezi s tem poudarja večanje absorpcijskih zmogljivosti in proračunsko izvrševanje kohezijske politike v letu 2010, ki med drugim izvirata iz nedavnih zakonskih sprememb in iz operativnih programov, ki so končno dosegli potovalno hitrost, saj je Komisija odobrila še zadnje sisteme upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

17.

obžaluje zamude pri izbiranju projektov na strateških področjih, kot so železniški sektor, nekatere energetske in okoljske naložbe, digitalno gospodarstvo, socialna vključenost, upravljanje in razvoj zmogljivosti, ter zahteva, da se temeljito analizirajo vzroki za zamude, in hkrati vabi države članice, naj vključijo svoje regije v boljše spremljanje področij, na katerih je treba okrepiti prizadevanja; po drugi strani izpostavlja višjo stopnjo absorpcije pri okoljskih projektih v programih evropskega teritorialnega sodelovanja ter v zvezi s tem opozarja na nedvomno dodano vrednost sodelovanja; vendar poudarja, da so morda države članice na področjih, kjer je izvajanje potekalo z zamudo, to nadoknadile, tako da zamuda ob navedenem času ni nujno pokazatelj splošne kakovosti v programskem obdobju; v zvezi s tem poudarja večanje absorpcijskih zmogljivosti in proračunsko izvrševanje kohezijske politike v letu 2010, ki med drugim izvirata iz nedavnih zakonskih sprememb in iz operativnih programov, ki so končno dosegli potovalno hitrost, saj je Komisija odobrila še zadnje sisteme upravljanja in nadzora;

| 18. | meni, da je treba takoj sprejeti korektivne ukrepe za izboljšanje slabih rezultatov na nekaterih prednostnih področjih; priporoča izvedbo poglobljene analize težav z izvajanjem na tistih področjih, kjer je prišlo do posebnih zamud pri izbiri projektov, ter v zvezi s tem poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za boljše izbiranje projektov pri temah, kjer so zamude, in naj pospešijo izvajanje vseh izbranih projektov, da bi se izognili tveganju, da se dogovorjeni cilji ne uresničijo; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba takoj sprejeti korektivne ukrepe za izboljšanje slabih rezultatov na nekaterih prednostnih področjih; priporoča izvedbo poglobljene analize težav z izvajanjem na tistih področjih, kjer je prišlo do posebnih zamud pri izbiri projektov, ter v zvezi s tem poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za boljše izbiranje projektov pri temah, kjer so zamude, in naj pospešijo izvajanje vseh izbranih projektov, da bi se izognili tveganju, da se dogovorjeni cilji ne uresničijo;

| 19. | meni, da so v nekaterih primerih hitra izbira in izvajanje projektov ter splošno boljše izkoriščanje dodeljenih sredstev posebej potrebni za dejavnosti, ki so usmerjene v izboljšanje človeškega kapitala, pospeševanje zdravja in preprečevanje bolezni, zagotavljanje enakih možnosti, podporo trgom dela in okrepitev socialne vključenosti, zlasti da se premagajo negativni učinki gospodarske krize; |
| --- | --- |

19.

meni, da so v nekaterih primerih hitra izbira in izvajanje projektov ter splošno boljše izkoriščanje dodeljenih sredstev posebej potrebni za dejavnosti, ki so usmerjene v izboljšanje človeškega kapitala, pospeševanje zdravja in preprečevanje bolezni, zagotavljanje enakih možnosti, podporo trgom dela in okrepitev socialne vključenosti, zlasti da se premagajo negativni učinki gospodarske krize;

| 20. | poudarja, da se mnogo držav članic strinja, da je disciplina, ki jo je vzpostavilo dodeljevanje sredstev, izboljšala kakovost in osredotočenost programov; poleg tega ugotavlja, da so države članice soglašale, da je ohranitev temeljnih prednostnih nalog njihovih nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov, povezanih z lizbonsko strategijo, najboljše orodje za boj proti krizi, in ponovno poudarile pomen srednje- in dolgoročnih ciljev, ki so navedeni v teh dokumentih; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se mnogo držav članic strinja, da je disciplina, ki jo je vzpostavilo dodeljevanje sredstev, izboljšala kakovost in osredotočenost programov; poleg tega ugotavlja, da so države članice soglašale, da je ohranitev temeljnih prednostnih nalog njihovih nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov, povezanih z lizbonsko strategijo, najboljše orodje za boj proti krizi, in ponovno poudarile pomen srednje- in dolgoročnih ciljev, ki so navedeni v teh dokumentih;

Izzivi pri izvajanju

| 21. | poudarja, da sta učinkovita izbira in izvajanje projektov na nekaterih področjih ovirana, ker niso izpolnjeni ustrezni predpogoji, na primer enostavnejši prijavni postopki na nacionalni ravni, jasne nacionalne prednostne naloge na nekaterih področjih delovanja, pravočasni prenos zakonov EU in utrjena institucionalna in upravna zmogljivost, ter zaradi prekomerne birokracije na državni ravni; zato poziva države članice in regije, naj olajšajo izvajanje politike z obvladovanjem teh izzivov in zlasti z izboljšanjem pravnega okvira na področju državne pomoči, javnega naročanja in okoljskih pravil ter naj nadaljujejo z institucionalnimi reformami; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da sta učinkovita izbira in izvajanje projektov na nekaterih področjih ovirana, ker niso izpolnjeni ustrezni predpogoji, na primer enostavnejši prijavni postopki na nacionalni ravni, jasne nacionalne prednostne naloge na nekaterih področjih delovanja, pravočasni prenos zakonov EU in utrjena institucionalna in upravna zmogljivost, ter zaradi prekomerne birokracije na državni ravni; zato poziva države članice in regije, naj olajšajo izvajanje politike z obvladovanjem teh izzivov in zlasti z izboljšanjem pravnega okvira na področju državne pomoči, javnega naročanja in okoljskih pravil ter naj nadaljujejo z institucionalnimi reformami;

| 22. | z obžalovanjem opozarja na veliko zamudo pri izvajanju politike, ki je predvsem posledica naslednjih dejavnikov: poznega zaključka pogajanj o večletnem finančnem okviru in zakonodajnem svežnju za kohezijsko politiko, ki je povzročil zamude pri dokončanju nacionalnih strategij in operativnih programov, sprememb predpisov o finančnem nadzoru in ocenjevalnih meril na nacionalni ravni, prekrivanja z zaključkom obdobja 2000–2006 in premajhnih javnih sredstev za sofinanciranje v državah članicah; |
| --- | --- |

22.

z obžalovanjem opozarja na veliko zamudo pri izvajanju politike, ki je predvsem posledica naslednjih dejavnikov: poznega zaključka pogajanj o večletnem finančnem okviru in zakonodajnem svežnju za kohezijsko politiko, ki je povzročil zamude pri dokončanju nacionalnih strategij in operativnih programov, sprememb predpisov o finančnem nadzoru in ocenjevalnih meril na nacionalni ravni, prekrivanja z zaključkom obdobja 2000–2006 in premajhnih javnih sredstev za sofinanciranje v državah članicah;

| 23. | obžaluje, da strateško poročilo, kljub dejstvu, da bi moralo poudariti prispevek programov, sofinanciranih iz strukturnih skladov, pri uresničevanju ciljev kohezijske politike, ne daje celovitih podatkov o regionalnih razlikah do leta 2009; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da strateško poročilo, kljub dejstvu, da bi moralo poudariti prispevek programov, sofinanciranih iz strukturnih skladov, pri uresničevanju ciljev kohezijske politike, ne daje celovitih podatkov o regionalnih razlikah do leta 2009;

Odziv na gospodarsko krizo

| 24. | pozdravlja objavo delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, ki je pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva; poudarja, da ta pregled temelji predvsem na podatkih iz nacionalnih strateških poročil; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo podatki, ki jih posredujejo države članice, točni; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja objavo delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, ki je pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva; poudarja, da ta pregled temelji predvsem na podatkih iz nacionalnih strateških poročil; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo podatki, ki jih posredujejo države članice, točni;

| 25. | poudarja, da zaradi svetovne finančne in gospodarske krize ter trenutno upočasnjene gospodarske rasti kohezijska politika EU odločilno prispeva k evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva, saj je glavni vir naložb Skupnosti v realno gospodarstvo in dokazano omogoča prožen in primerno hiter odziv na vse slabše socialno-ekonomsko okolje; poudarja, da so države članice z odobravanjem sprejele dejstvo, da se lahko krizni ukrepi oblikujejo v skladu z njihovimi specifičnimi potrebami; kljub temu poziva k večji prilagodljivosti in zmanjšanju zapletenosti pravil za boj proti krizi ter spodbuja države članice, naj takoj uporabijo vse ukrepe, ki jim jih je dala na voljo Komisija, da bi zagotovile ustrezen in pravočasen odziv na specifične potrebe ter uspešen izhod iz krize, da se doseže dolgoročen trajnostni razvoj s krepitvijo konkurenčnosti, zaposlovanja in privlačnosti evropskih regij; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da zaradi svetovne finančne in gospodarske krize ter trenutno upočasnjene gospodarske rasti kohezijska politika EU odločilno prispeva k evropskemu načrtu za oživitev gospodarstva, saj je glavni vir naložb Skupnosti v realno gospodarstvo in dokazano omogoča prožen in primerno hiter odziv na vse slabše socialno-ekonomsko okolje; poudarja, da so države članice z odobravanjem sprejele dejstvo, da se lahko krizni ukrepi oblikujejo v skladu z njihovimi specifičnimi potrebami; kljub temu poziva k večji prilagodljivosti in zmanjšanju zapletenosti pravil za boj proti krizi ter spodbuja države članice, naj takoj uporabijo vse ukrepe, ki jim jih je dala na voljo Komisija, da bi zagotovile ustrezen in pravočasen odziv na specifične potrebe ter uspešen izhod iz krize, da se doseže dolgoročen trajnostni razvoj s krepitvijo konkurenčnosti, zaposlovanja in privlačnosti evropskih regij;

| 26. | poudarja pomembnost dodatnih prizadevanj za preseganje težav pri merjenju splošnega učinka nekega ukrepa iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva, povezanega s kohezijsko politiko, ter obžaluje, da pregled zato podaja zgolj omejen vpogled v konkretne primere na nacionalni ravni; kljub temu pozdravlja analizo dobre prakse in prve zaključke, predstavljene v poročilu; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomembnost dodatnih prizadevanj za preseganje težav pri merjenju splošnega učinka nekega ukrepa iz evropskega načrta za oživitev gospodarstva, povezanega s kohezijsko politiko, ter obžaluje, da pregled zato podaja zgolj omejen vpogled v konkretne primere na nacionalni ravni; kljub temu pozdravlja analizo dobre prakse in prve zaključke, predstavljene v poročilu;

| 27. | meni, da so znaki oživljanja po krizi šibki ter da mora Evropa v prihodnjih letih odpraviti svoje strukturne slabosti, tudi s posegi kohezijske politike in ciljnimi naložbami, zlasti v raziskave in razvoj, inovacije, izobraževanje in tehnologije, ki so za vse sektorje koristne pri pridobivanju konkurenčnosti; zato poudarja, da je nujno potrebna temeljita analiza učinka ukrepov za reševanje krize, treba pa je priskrbeti tudi dostopno financiranje iz strukturnih skladov, ki je močan mehanizem, oblikovan za pomoč regijam pri gospodarskem in socialnem prestrukturiranju ter pri spodbujanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije ter solidarnosti; |
| --- | --- |

27.

meni, da so znaki oživljanja po krizi šibki ter da mora Evropa v prihodnjih letih odpraviti svoje strukturne slabosti, tudi s posegi kohezijske politike in ciljnimi naložbami, zlasti v raziskave in razvoj, inovacije, izobraževanje in tehnologije, ki so za vse sektorje koristne pri pridobivanju konkurenčnosti; zato poudarja, da je nujno potrebna temeljita analiza učinka ukrepov za reševanje krize, treba pa je priskrbeti tudi dostopno financiranje iz strukturnih skladov, ki je močan mehanizem, oblikovan za pomoč regijam pri gospodarskem in socialnem prestrukturiranju ter pri spodbujanju gospodarske, socialne in teritorialne kohezije ter solidarnosti;

Ustvarjanje sinergij in izogibanje razpršenosti sredstev regionalne politike na več področij

| 28. | se strinja s stališčem Sveta, izraženem v sklepih Sveta o strateškem poročilu za 2010, o resnični dodani vrednosti zaradi enega samega strateškega in celostnega pristopa za strukturne sklade; opozarja, da potrebuje vsak sklad svoja pravila za zagotavljanje uspešnih posegov v praksi v posameznih okoliščinah; poudarja tudi, da je v obdobju po krizi treba konsolidirati javne proračune in z učinkovitim usklajevanjem povečati sinergije ter vpliv vseh razpoložljivih virov financiranja (EU, nacionalnih, iz instrumentov Evropske investicijske banke); |
| --- | --- |

28.

se strinja s stališčem Sveta, izraženem v sklepih Sveta o strateškem poročilu za 2010, o resnični dodani vrednosti zaradi enega samega strateškega in celostnega pristopa za strukturne sklade; opozarja, da potrebuje vsak sklad svoja pravila za zagotavljanje uspešnih posegov v praksi v posameznih okoliščinah; poudarja tudi, da je v obdobju po krizi treba konsolidirati javne proračune in z učinkovitim usklajevanjem povečati sinergije ter vpliv vseh razpoložljivih virov financiranja (EU, nacionalnih, iz instrumentov Evropske investicijske banke);

| 29. | poudarja, da so sinergije med strukturnimi skladi in drugimi instrumenti sektorske politike ter med temi instrumenti in nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi viri, nujne in ustvarjajo dragocene povezave, ki omogočajo skupno krepitev, trajnostno izvajanje programov in doseganje teritorialne kohezije; priznava, da ima na podlagi določb o namenitvi sredstev za obdobje 2007–2013 kohezijska politika več sredstev za ustvarjanje sinergij z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami; poudarja, da se lahko strukturni skladi uporabijo za okrepitev raziskovalne infrastrukture, da bi raziskave dosegle raven odličnosti, potrebno za dostop do sredstev za raziskave; poudarja tudi prednosti sinergij med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja; ugotavlja, da izkušnje jasno kažejo, da je uspešno izvajanje programov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, nujno za čim učinkovitejše financiranje gospodarskih ukrepov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; v zvezi s tem poudarja potencial navzkrižnega financiranja, ki še ni v celoti izkoriščen; poziva Komisijo, naj v prihodnje strateško poročilo uvede sklicevanje na medsebojni vpliv strukturnih skladov ter njihovo vzajemno delovanje z drugimi finančnimi instrumenti EU; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so sinergije med strukturnimi skladi in drugimi instrumenti sektorske politike ter med temi instrumenti in nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi viri, nujne in ustvarjajo dragocene povezave, ki omogočajo skupno krepitev, trajnostno izvajanje programov in doseganje teritorialne kohezije; priznava, da ima na podlagi določb o namenitvi sredstev za obdobje 2007–2013 kohezijska politika več sredstev za ustvarjanje sinergij z raziskovalnimi in inovacijskimi politikami; poudarja, da se lahko strukturni skladi uporabijo za okrepitev raziskovalne infrastrukture, da bi raziskave dosegle raven odličnosti, potrebno za dostop do sredstev za raziskave; poudarja tudi prednosti sinergij med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja; ugotavlja, da izkušnje jasno kažejo, da je uspešno izvajanje programov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, nujno za čim učinkovitejše financiranje gospodarskih ukrepov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; v zvezi s tem poudarja potencial navzkrižnega financiranja, ki še ni v celoti izkoriščen; poziva Komisijo, naj v prihodnje strateško poročilo uvede sklicevanje na medsebojni vpliv strukturnih skladov ter njihovo vzajemno delovanje z drugimi finančnimi instrumenti EU;

Spremljanje in ocenjevanje

| 30. | poudarja, da tehnična pomoč, spremljanje in ocenjevanje spodbujajo učenje politike in bodo skupaj z učinkovitim finančnim nadzorom tvorili spodbudo za bolj kakovostno izvajanje; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da tehnična pomoč, spremljanje in ocenjevanje spodbujajo učenje politike in bodo skupaj z učinkovitim finančnim nadzorom tvorili spodbudo za bolj kakovostno izvajanje;

| 31. | obžaluje, da je zgolj 19 držav članic poročalo o temeljnih kazalnikih, zato v tej fazi še ni mogoče dobiti prve jasne slike o konkretnih vplivih politike za celotno EU; odločno spodbuja države članice k uporabi temeljnih kazalnikov v naslednjem krogu strateškega poročanja za 2012–2013; poziva Komisijo, naj posreduje ter državam članicam in regijam pomaga pri zagotavljanju pravočasnih, usklajenih in popolnih podatkov; |
| --- | --- |

31.

obžaluje, da je zgolj 19 držav članic poročalo o temeljnih kazalnikih, zato v tej fazi še ni mogoče dobiti prve jasne slike o konkretnih vplivih politike za celotno EU; odločno spodbuja države članice k uporabi temeljnih kazalnikov v naslednjem krogu strateškega poročanja za 2012–2013; poziva Komisijo, naj posreduje ter državam članicam in regijam pomaga pri zagotavljanju pravočasnih, usklajenih in popolnih podatkov;

| 32. | poudarja, da mora Komisija zagotoviti učinkovite in stalne sisteme za spremljanje in nadzor, da se izboljša upravljanje in učinkovitost sistema izvajanja strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj pripravi natančnejša navodila in tako okrepi skladnost in kakovost spremljanja napredka držav članic z uvedbo obvezne uporabe minimalnega nabora temeljnih kazalnikov v nacionalnih strateških poročilih za naslednje programsko obdobje, kar bo olajšalo primerjavo in usmeritev v rezultate; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora Komisija zagotoviti učinkovite in stalne sisteme za spremljanje in nadzor, da se izboljša upravljanje in učinkovitost sistema izvajanja strukturnih skladov; poziva Komisijo, naj pripravi natančnejša navodila in tako okrepi skladnost in kakovost spremljanja napredka držav članic z uvedbo obvezne uporabe minimalnega nabora temeljnih kazalnikov v nacionalnih strateških poročilih za naslednje programsko obdobje, kar bo olajšalo primerjavo in usmeritev v rezultate;

Dobra praksa

| 33. | meni, da je treba izpostaviti dobro prakso pri izvajanju politike in spodbujati njeno izmenjavo, vzporedno pa krepiti upravne zmogljivosti, zlasti lokalnih in regionalnih organov, da bi izboljšali učinkovitost in se izognili ponavljanju napak; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba izpostaviti dobro prakso pri izvajanju politike in spodbujati njeno izmenjavo, vzporedno pa krepiti upravne zmogljivosti, zlasti lokalnih in regionalnih organov, da bi izboljšali učinkovitost in se izognili ponavljanju napak;

| 34. | spodbuja dobro prakso v nacionalnih poročilih, kot je uporaba temeljnih kazalnikov, poročanje o rezultatih in učinkih ter o sinergijah med nacionalnimi politikami in politikami EU, organiziranje javnih razprav in posvetovanj z interesnimi skupinami, posredovanje poročil nacionalnim parlamentom za mnenje ter objava poročil na vladnih spletiščih (pri čemer vsa poročila uporabljajo jasno in jedrnato terminologijo), saj vse to izboljšuje kakovost poročanja in povečuje odgovornost interesnih skupin v državah članicah; vztraja pri potrebi po upoštevanju najboljše prakse v regijah, za katere je značilna nizka stopnja absorpcije ali učinkovitosti v zvezi s programi financiranja; |
| --- | --- |

34.

spodbuja dobro prakso v nacionalnih poročilih, kot je uporaba temeljnih kazalnikov, poročanje o rezultatih in učinkih ter o sinergijah med nacionalnimi politikami in politikami EU, organiziranje javnih razprav in posvetovanj z interesnimi skupinami, posredovanje poročil nacionalnim parlamentom za mnenje ter objava poročil na vladnih spletiščih (pri čemer vsa poročila uporabljajo jasno in jedrnato terminologijo), saj vse to izboljšuje kakovost poročanja in povečuje odgovornost interesnih skupin v državah članicah; vztraja pri potrebi po upoštevanju najboljše prakse v regijah, za katere je značilna nizka stopnja absorpcije ali učinkovitosti v zvezi s programi financiranja;

| 35. | pozdravlja določila Komisije o tem, kako naj nacionalni, regionalni in lokalni organi oblasti ponovno uskladijo operativne programe s cilji trajnostne rasti EU 2020 in kako se lahko praksa ponovno osredotoči na cilje pametne rasti v tem programskem obdobju; poziva države članice, naj nemudoma ukrepajo, vlagajo več v trajnostni razvoj ter pametno rast, socialno vključenost in enakost spolov na trgu dela in učinkoviteje porabljajo sredstva; poleg tega poziva Komisijo, naj začne razpravo o načinih, kako lahko kohezijska politika v tekočem obdobju 2007–2013 prispeva k ciljem strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja določila Komisije o tem, kako naj nacionalni, regionalni in lokalni organi oblasti ponovno uskladijo operativne programe s cilji trajnostne rasti EU 2020 in kako se lahko praksa ponovno osredotoči na cilje pametne rasti v tem programskem obdobju; poziva države članice, naj nemudoma ukrepajo, vlagajo več v trajnostni razvoj ter pametno rast, socialno vključenost in enakost spolov na trgu dela in učinkoviteje porabljajo sredstva; poleg tega poziva Komisijo, naj začne razpravo o načinih, kako lahko kohezijska politika v tekočem obdobju 2007–2013 prispeva k ciljem strategije Evropa 2020;

Sklepi in priporočila

| 36. | poudarja vlogo malih in srednjih podjetij kot inovativnih akterjev v gospodarstvu ter opozarja, da je treba sektor razviti med drugim z izvajanjem Akta za mala podjetja, malim in srednjim podjetjem olajšati dostop financiranja in obratnih sredstev, ter jih spodbujati, naj se vključijo v inovativne projekte, da bi se okrepila njihova konkurenčnost in možnost za povečanje števila delovnih mest; poudarja številne socialne in ekonomske koristi, ki jih lahko ima sodelovanje med javnimi organi na regionalni in lokalni ravni, malimi in srednjimi podjetji, poslovnimi omrežji, raziskovalnimi instituti in grozdi ter učinkovita uporaba vseh razpoložljivih virov, vključno z instrumenti finančnega inženiringa (Jeremie) kot elementov za kapitalsko krepitev malih in srednjih podjetij; kljub temu poudarja, da je treba pri financiranju s posojili izboljšati pravno varnost tako, da lahko finančni posredniki in promocijske banke določijo pogoje za inovativne finančne instrumente, ki se med programskim obdobjem ne bodo spreminjali; |
| --- | --- |

36.

poudarja vlogo malih in srednjih podjetij kot inovativnih akterjev v gospodarstvu ter opozarja, da je treba sektor razviti med drugim z izvajanjem Akta za mala podjetja, malim in srednjim podjetjem olajšati dostop financiranja in obratnih sredstev, ter jih spodbujati, naj se vključijo v inovativne projekte, da bi se okrepila njihova konkurenčnost in možnost za povečanje števila delovnih mest; poudarja številne socialne in ekonomske koristi, ki jih lahko ima sodelovanje med javnimi organi na regionalni in lokalni ravni, malimi in srednjimi podjetji, poslovnimi omrežji, raziskovalnimi instituti in grozdi ter učinkovita uporaba vseh razpoložljivih virov, vključno z instrumenti finančnega inženiringa (Jeremie) kot elementov za kapitalsko krepitev malih in srednjih podjetij; kljub temu poudarja, da je treba pri financiranju s posojili izboljšati pravno varnost tako, da lahko finančni posredniki in promocijske banke določijo pogoje za inovativne finančne instrumente, ki se med programskim obdobjem ne bodo spreminjali;

| 37. | je trdno prepričan, da sta dobro upravljanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter učinkovito sodelovanje med različnimi ravnmi vladanja temelj za zagotavljanje kakovostnega postopka odločanja, strateškega načrtovanja, izboljšanja absorpcijske zmogljivosti strukturnih in kohezijskih skladov, s tem pa uspešnega ter učinkovitega izvajanja kohezijske politike; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo in uporabljajo upravljanje na več ravneh v skladu s Pogodbo ter načeloma subsidiarnosti in partnerstva; zato poudarja pomembnost prave partnerske strategije, vertikalno in horizontalno, ter priporoča, naj se oceni kakovost vključenosti v partnerstvo, pri čemer opozarja, da lahko partnerstvo prinaša poenostavitev, zlasti v postopku izbire projektov; poziva države članice, naj od začetka vključijo poddržavne ravni v opredeljevanje naložbenih prednostnih nalog in v sam postopek odločanja ter naj v izvajanje programov vključijo akterje civilne družbe in predstavnike skupnosti; predlaga, da se sprejme "teritorialni pakt lokalnih in regionalnih oblasti za strategijo Evropa 2020" v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

37.

je trdno prepričan, da sta dobro upravljanje na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter učinkovito sodelovanje med različnimi ravnmi vladanja temelj za zagotavljanje kakovostnega postopka odločanja, strateškega načrtovanja, izboljšanja absorpcijske zmogljivosti strukturnih in kohezijskih skladov, s tem pa uspešnega ter učinkovitega izvajanja kohezijske politike; spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo in uporabljajo upravljanje na več ravneh v skladu s Pogodbo ter načeloma subsidiarnosti in partnerstva; zato poudarja pomembnost prave partnerske strategije, vertikalno in horizontalno, ter priporoča, naj se oceni kakovost vključenosti v partnerstvo, pri čemer opozarja, da lahko partnerstvo prinaša poenostavitev, zlasti v postopku izbire projektov; poziva države članice, naj od začetka vključijo poddržavne ravni v opredeljevanje naložbenih prednostnih nalog in v sam postopek odločanja ter naj v izvajanje programov vključijo akterje civilne družbe in predstavnike skupnosti; predlaga, da se sprejme "teritorialni pakt lokalnih in regionalnih oblasti za strategijo Evropa 2020" v vsaki državi članici;

| 38. | meni, da mora poenostavljanje določb in postopkov pomagati k hitremu dodeljevanju sredstev in izplačevanju ter da se mora zato nadaljevati, rezultat pa morajo biti boljša pravila v obdobju po letu 2013, na ravni EU in na nacionalni ravni, ne da bi to upravičencem povzročalo večje težave; meni, da je treba regionalno politiko bolje prilagoditi potrebam uporabnikov in da bi morala poenostavitev zmanjšati nepotrebne upravne ovire in stroške ter druge ovire, ki onemogočajo uresničevanje političnih ciljev, preprečevati bi morala zmedo in neustrezne razlage, pogoste v sedanji upravni praksi, na drugi strani pa bi morala zagotoviti bolj prožno upravljanje projektov, usklajen nadzor in večjo učinkovitost politike; obžaluje, da ostane veliko sredstev neuporabljenih zaradi odvečne birokracije, prezapletenih pravil, ki se pogosto spreminjajo, in premalo usklajenih postopkov; meni, da je treba vzpostaviti ravnovesje med poenostavljanjem ter trdnostjo pravil in postopkov; |
| --- | --- |

38.

meni, da mora poenostavljanje določb in postopkov pomagati k hitremu dodeljevanju sredstev in izplačevanju ter da se mora zato nadaljevati, rezultat pa morajo biti boljša pravila v obdobju po letu 2013, na ravni EU in na nacionalni ravni, ne da bi to upravičencem povzročalo večje težave; meni, da je treba regionalno politiko bolje prilagoditi potrebam uporabnikov in da bi morala poenostavitev zmanjšati nepotrebne upravne ovire in stroške ter druge ovire, ki onemogočajo uresničevanje političnih ciljev, preprečevati bi morala zmedo in neustrezne razlage, pogoste v sedanji upravni praksi, na drugi strani pa bi morala zagotoviti bolj prožno upravljanje projektov, usklajen nadzor in večjo učinkovitost politike; obžaluje, da ostane veliko sredstev neuporabljenih zaradi odvečne birokracije, prezapletenih pravil, ki se pogosto spreminjajo, in premalo usklajenih postopkov; meni, da je treba vzpostaviti ravnovesje med poenostavljanjem ter trdnostjo pravil in postopkov;

| 39. | poziva države članice in regionalne organe, naj okrepijo razvoj zmogljivosti in zmanjšajo upravno breme, zlasti naj zagotovijo sofinanciranje projektov z nacionalnimi prispevki in podporo finančnega inženiringa, da bi se povečala absorpcija sredstev in da bi se izognili dodatnim velikim zamudam pri investicijah; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice in regionalne organe, naj okrepijo razvoj zmogljivosti in zmanjšajo upravno breme, zlasti naj zagotovijo sofinanciranje projektov z nacionalnimi prispevki in podporo finančnega inženiringa, da bi se povečala absorpcija sredstev in da bi se izognili dodatnim velikim zamudam pri investicijah;

| 40. | podpira zamisli Komisije, da bi se pri izvajanju strukturnih skladov bolj upoštevala usmerjenost k rezultatom, in meni, da je strateško poročanje kot dragoceno orodje za spremljanje napredka pri izvajanju osnova za medsebojne strokovne preglede in strateško razpravo na ravni EU; za kakovostnejše strateško poročanje, ki bo temeljilo na primerljivih in zanesljivih podatkih, države članice spodbuja, naj sprejmejo bolj analitičen in strateški pristop pri oblikovanju nacionalnih poročil z večjo osredotočenostjo na cilje, rezultate in strateški razvoj ter pravočasno posredujejo točne informacije o temeljnih kazalnikih in dogovorjenih ciljih; zato poudarja, da mora biti strateško poročilo 2013 usmerjeno k rezultatom in bolj osredotočeno na kvalitativno analizo učinkovitosti programov, učinkov, izidov in zgodnjih učinkov, namesto k pretiranemu predstavljanju statističnih podatkov; |
| --- | --- |

40.

podpira zamisli Komisije, da bi se pri izvajanju strukturnih skladov bolj upoštevala usmerjenost k rezultatom, in meni, da je strateško poročanje kot dragoceno orodje za spremljanje napredka pri izvajanju osnova za medsebojne strokovne preglede in strateško razpravo na ravni EU; za kakovostnejše strateško poročanje, ki bo temeljilo na primerljivih in zanesljivih podatkih, države članice spodbuja, naj sprejmejo bolj analitičen in strateški pristop pri oblikovanju nacionalnih poročil z večjo osredotočenostjo na cilje, rezultate in strateški razvoj ter pravočasno posredujejo točne informacije o temeljnih kazalnikih in dogovorjenih ciljih; zato poudarja, da mora biti strateško poročilo 2013 usmerjeno k rezultatom in bolj osredotočeno na kvalitativno analizo učinkovitosti programov, učinkov, izidov in zgodnjih učinkov, namesto k pretiranemu predstavljanju statističnih podatkov;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj ob vmesnem pregledu finančne perspektive 2007–2013 in kohezijske politike izkoristijo priložnost in zagotovijo povečano absorpcijo evropskih sredstev za obdobje 2011–2013; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj ob vmesnem pregledu finančne perspektive 2007–2013 in kohezijske politike izkoristijo priložnost in zagotovijo povečano absorpcijo evropskih sredstev za obdobje 2011–2013;

| 42. | poziva vse institucije EU in države članice, naj si v naslednjem krogu pogajanj o prihodnji kohezijski politiki prizadevajo za hitrejše sprejetje najpomembnejših dokumentov, kot so večletni finančni okvir in uredbe, da bi skušali odpraviti začetne težave, ki bi se utegnile pojaviti ob začetku naslednjega programskega obdobja; |
| --- | --- |

42.

poziva vse institucije EU in države članice, naj si v naslednjem krogu pogajanj o prihodnji kohezijski politiki prizadevajo za hitrejše sprejetje najpomembnejših dokumentov, kot so večletni finančni okvir in uredbe, da bi skušali odpraviti začetne težave, ki bi se utegnile pojaviti ob začetku naslednjega programskega obdobja;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imela prihodnja kohezijska politika ustrezna finančna sredstva; meni, da je ni mogoče imeti preprosto za sredstvo za uresničevanje ciljev drugih sektorskih politik, temveč gre za politiko Unije, ki zagotavlja znatno dodano vrednost in ima lasten smisel: ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; zato poudarja, da mora ostati neodvisna, njeni sedanji temelji in načela pa se ne bi smeli spreminjati zaradi sektorske razpršenosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imela prihodnja kohezijska politika ustrezna finančna sredstva; meni, da je ni mogoče imeti preprosto za sredstvo za uresničevanje ciljev drugih sektorskih politik, temveč gre za politiko Unije, ki zagotavlja znatno dodano vrednost in ima lasten smisel: ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; zato poudarja, da mora ostati neodvisna, njeni sedanji temelji in načela pa se ne bi smeli spreminjati zaradi sektorske razpršenosti;

*

* *

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 371, 27.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

(4)  UL L 132, 29.5.2010, str. 1.

(5)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(6)  UL C 117, E, 6.5.2010, str 79.

(7)  UL C 161, E, 31.5.2011, str 104.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0473.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/10

---

Četrtek, 23. junij 2011Evropska mestna agenda in njena prihodnost v koheziski politiki

P7_TA(2011)0284

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o evropski mestni agendi in njeni prihodnosti v kohezijski politiki (2010/2158(INI))

2012/C 390 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1080/2006 z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1080/2006 z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja teritorialne agende in leipziške listine: evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja teritorialne agende in leipziške listine: evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o urbani razsežnosti kohezijske politike v novem programskem obdobju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o urbani razsežnosti kohezijske politike v novem programskem obdobju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (11),

| — | ob upoštevanju svojega ad hoc sporočila z naslovom Spremljanje izvajanja teritorialne agende in leipziške listine – evropski akcijski program za prostorski razvoj in teritorialno kohezijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega ad hoc sporočila z naslovom Spremljanje izvajanja teritorialne agende in leipziške listine – evropski akcijski program za prostorski razvoj in teritorialno kohezijo,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020) z dne 3. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020) z dne 3. marca 2010,

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije "o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" z dne 9. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije "o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike" z dne 9. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 z naslovom Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz aprila 2010 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2000–2006, ki jih sofinancira ESRR (cilj 1 in 2) (Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06 co-financed by the ERDF (Objective 1&2)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz aprila 2010 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2000–2006, ki jih sofinancira ESRR (cilj 1 in 2) (Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06 co-financed by the ERDF (Objective 1&2)),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz junija 2010 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2000–2006: pobuda Skupnosti URBAN (Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06: the URBAN Community Initiative), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz junija 2010 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2000–2006: pobuda Skupnosti URBAN (Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06: the URBAN Community Initiative),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2010 o potrebi po celovitem pristopu k obnovi mest (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2010 o potrebi po celovitem pristopu k obnovi mest (12),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 o pomenu oživljanja mest za prihodnji razvoj mest v Evropi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. junija 2010 o pomenu oživljanja mest za prihodnji razvoj mest v Evropi (13),

| — | ob upoštevanju teritorialne agende Evropske unije – K bolj konkurenčni in trajnostni Evropi različnih regij ("teritorialna agenda") ter leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih ("leipziška listina"), ki sta bili sprejeti na neuradnem zasedanju sveta ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, v Leipzigu 24. in 25. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju teritorialne agende Evropske unije – K bolj konkurenčni in trajnostni Evropi različnih regij ("teritorialna agenda") ter leipziške listine o trajnostnih evropskih mestih ("leipziška listina"), ki sta bili sprejeti na neuradnem zasedanju sveta ministrov, pristojnih za prostorsko načrtovanje in razvoj mest, v Leipzigu 24. in 25. maja 2007,

| — | ob upoštevanju "izjave iz Toleda", ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, v Toledu 22. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju "izjave iz Toleda", ki je bila sprejeta na neuradnem zasedanju sveta ministrov, pristojnih za razvoj mest, v Toledu 22. junija 2010,

| — | ob upoštevanju stališča generalnih direktorjev za razvoj mest o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki: Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642/3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča generalnih direktorjev za razvoj mest o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki: Sklepi petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (KOM(2010)0642/3),

| — | ob upoštevanju sklepov evropskega vrha lokalnih oblasti v Barceloni od 22. do 24. februarja 2010 z naslovom Lokalne oblasti, protagonisti nove Evrope (Local governments, the protagonist in the new Europe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov evropskega vrha lokalnih oblasti v Barceloni od 22. do 24. februarja 2010 z naslovom Lokalne oblasti, protagonisti nove Evrope (Local governments, the protagonist in the new Europe),

| — | ob upoštevanju Konvencije županov, katere pobudnik in podpornik je Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije županov, katere pobudnik in podpornik je Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju neodvisnega poročila, pripravljenega na prošnjo Komisije o agendi za reformo kohezijske politike (An Agenda for a Reformed Cohesion Policy) (poročilo Fabrizia Barce) (2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisnega poročila, pripravljenega na prošnjo Komisije o agendi za reformo kohezijske politike (An Agenda for a Reformed Cohesion Policy) (poročilo Fabrizia Barce) (2009),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0218/2011),

| A. | ker je za EU značilen policentričen razvoj s številnimi različno velikimi mestnimi območji in mesti s heterogenimi pristojnostmi in viri; ker meni, da bi bilo vprašljivo zgolj na podlagi statističnih podatkov sprejeti skupno opredelitev "mestnega območja" in izraza "mestni" na splošno, saj je raznolikost razmer v državah članicah in regijah težko zaobjeti v enem samem izrazu, in ker meni, da je treba skladno z načelom subsidiarnosti in na podlagi skupnih evropskih kazalnikov vsakršno obvezno opredeljevanje in določanje mestnih območij prepustiti državam članicam; ker bi bilo treba preučiti, kako bi lahko s pomočjo funkcionalnega pristopa oblikovali enotno opredelitev pojma "mestni" in tako vzpostavili podlago za jasno zakonsko opredelitev mestne razsežnosti politike EU; ker bi bila zlasti v okviru kohezijske politike koristna opredelitev mestne razsežnosti na funkcionalni podlagi, |
| --- | --- |

A.

ker je za EU značilen policentričen razvoj s številnimi različno velikimi mestnimi območji in mesti s heterogenimi pristojnostmi in viri; ker meni, da bi bilo vprašljivo zgolj na podlagi statističnih podatkov sprejeti skupno opredelitev "mestnega območja" in izraza "mestni" na splošno, saj je raznolikost razmer v državah članicah in regijah težko zaobjeti v enem samem izrazu, in ker meni, da je treba skladno z načelom subsidiarnosti in na podlagi skupnih evropskih kazalnikov vsakršno obvezno opredeljevanje in določanje mestnih območij prepustiti državam članicam; ker bi bilo treba preučiti, kako bi lahko s pomočjo funkcionalnega pristopa oblikovali enotno opredelitev pojma "mestni" in tako vzpostavili podlago za jasno zakonsko opredelitev mestne razsežnosti politike EU; ker bi bila zlasti v okviru kohezijske politike koristna opredelitev mestne razsežnosti na funkcionalni podlagi,

| B. | ker EU s svojimi politikami prispeva k trajnostnemu razvoju mestnih območij in ker je treba upoštevati, da je treba v skladu z načelom subsidiarnosti poleg nacionalnih mestnih politik opredeliti tudi evropsko mestno politiko, |
| --- | --- |

B.

ker EU s svojimi politikami prispeva k trajnostnemu razvoju mestnih območij in ker je treba upoštevati, da je treba v skladu z načelom subsidiarnosti poleg nacionalnih mestnih politik opredeliti tudi evropsko mestno politiko,

| C. | ker mesta dejavno prispevajo k oblikovanju politik EU ter igrajo pomembno vlogo pri uspešnem izvajanju strategije Evropa 2020 in ker bi neupoštevanje mestne razsežnosti politik EU, zlasti kohezijske politike, ogrozilo doseganje ciljev Evropa 2020, |
| --- | --- |

C.

ker mesta dejavno prispevajo k oblikovanju politik EU ter igrajo pomembno vlogo pri uspešnem izvajanju strategije Evropa 2020 in ker bi neupoštevanje mestne razsežnosti politik EU, zlasti kohezijske politike, ogrozilo doseganje ciljev Evropa 2020,

| D. | ker imajo mesta edinstven arhitekturni in kulturni potencial ter veliko sposobnost za socialno vključevanje in ker prispevajo k socialnemu ravnotežju z ohranjanjem kulturne raznovrstnosti in stalne povezanosti med središčem in predmestji, |
| --- | --- |

D.

ker imajo mesta edinstven arhitekturni in kulturni potencial ter veliko sposobnost za socialno vključevanje in ker prispevajo k socialnemu ravnotežju z ohranjanjem kulturne raznovrstnosti in stalne povezanosti med središčem in predmestji,

| E. | ker so bili na podlagi izkušenj iz pobud URBAN ukrepi za razvoj mest vključeni v zakonodajni okvir za cilje konvergence ter regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v programskem obdobju 2007-2013; ker so se sredstva, ki jih imajo mesta na razpolago, zaradi vključevanja te razsežnosti v izvajane politike očitno povečala; ker bi bilo treba v operativnih programih določiti jasno opredeljene cilje razvoja mest, da bi tako bolje usmerjali sredstva, |
| --- | --- |

E.

ker so bili na podlagi izkušenj iz pobud URBAN ukrepi za razvoj mest vključeni v zakonodajni okvir za cilje konvergence ter regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja v programskem obdobju 2007-2013; ker so se sredstva, ki jih imajo mesta na razpolago, zaradi vključevanja te razsežnosti v izvajane politike očitno povečala; ker bi bilo treba v operativnih programih določiti jasno opredeljene cilje razvoja mest, da bi tako bolje usmerjali sredstva,

| F. | ker subsidiarnost v svoji okrepljeni in razširjeni obliki, ki jo določa PDEU, pa tudi upravljanje na več ravneh ter bolje opredeljeno načelo partnerstva predstavljajo bistvene elemente za pravilno izvajanje vseh politik EU in ker je treba temu primerno okrepiti tudi vključevanje virov ter pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, |
| --- | --- |

F.

ker subsidiarnost v svoji okrepljeni in razširjeni obliki, ki jo določa PDEU, pa tudi upravljanje na več ravneh ter bolje opredeljeno načelo partnerstva predstavljajo bistvene elemente za pravilno izvajanje vseh politik EU in ker je treba temu primerno okrepiti tudi vključevanje virov ter pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti,

| G. | ker je gospodarska kriza v zadnjih nekaj letih povečala razlike in socialno izključenost v obsežnih območjih na obrobju velemest; ker morajo imeti lokalni organi zaradi krize možnosti za izvajanje praktičnih ukrepov za boj proti revščini ter za podporo socialni koheziji in zaposlovanju, |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarska kriza v zadnjih nekaj letih povečala razlike in socialno izključenost v obsežnih območjih na obrobju velemest; ker morajo imeti lokalni organi zaradi krize možnosti za izvajanje praktičnih ukrepov za boj proti revščini ter za podporo socialni koheziji in zaposlovanju,

| H. | ker se je politika razvojnih polov, ki je temeljila na spodbujanju gospodarske dejavnosti v mestih, večkrat izkazala za neuspešno pri ustvarjanju zadostnih spodbud, zaradi česar je imela omejen učinek na okoliška območja in ni prispevala k celovitemu razvoju, |
| --- | --- |

H.

ker se je politika razvojnih polov, ki je temeljila na spodbujanju gospodarske dejavnosti v mestih, večkrat izkazala za neuspešno pri ustvarjanju zadostnih spodbud, zaradi česar je imela omejen učinek na okoliška območja in ni prispevala k celovitemu razvoju,

| I. | ker lahko v manjšem številu mestnih okrožij, ne glede na bogastvo ali gospodarsko moč samega mesta, še vedno obstajajo posebne težave, kot so izjemna družbena neenakost, revščina, socialna izključenost in visoka stopnja brezposelnosti, ki jih je s podporo iz kohezijske politike mogoče ublažiti ali odpraviti, |
| --- | --- |

I.

ker lahko v manjšem številu mestnih okrožij, ne glede na bogastvo ali gospodarsko moč samega mesta, še vedno obstajajo posebne težave, kot so izjemna družbena neenakost, revščina, socialna izključenost in visoka stopnja brezposelnosti, ki jih je s podporo iz kohezijske politike mogoče ublažiti ali odpraviti,

| J. | ker poenostavitve pri izvajanju politik, vključno z mehanizmi za nadzor in revizijo, prispevajo k večji učinkovitosti, zmanjšanju pogostost napak, spreminjanju strukturo politike tako, da je ta bolj prijazna do uporabnika, in povečanju njene prepoznavnosti; ker si je treba za poenostavitev prizadevati tudi v prihodnje ter to prizadevanje pospremiti s poenostavitvami nacionalnih in regionalnih postopkov, tako da se bodo predstavniki mestnih območij lažje znašli in bolje izkoriščali evropska sredstva, |
| --- | --- |

J.

ker poenostavitve pri izvajanju politik, vključno z mehanizmi za nadzor in revizijo, prispevajo k večji učinkovitosti, zmanjšanju pogostost napak, spreminjanju strukturo politike tako, da je ta bolj prijazna do uporabnika, in povečanju njene prepoznavnosti; ker si je treba za poenostavitev prizadevati tudi v prihodnje ter to prizadevanje pospremiti s poenostavitvami nacionalnih in regionalnih postopkov, tako da se bodo predstavniki mestnih območij lažje znašli in bolje izkoriščali evropska sredstva,

Okvir mestne razsežnosti

| 1. | ugotavlja, da evropska mestna agenda na eni strani zajema mestno razsežnost politik EU, zlasti kohezijske politike, in na drugi strani niz medvladnih prizadevanj na ravni EU za koordinacijo mestnih politik med državami članicami; ta niz se oblikuje na neformalnih ministrskih srečanjih, ki jih usklajujejo zaporedna predsedstva Sveta in h katerim Komisija aktivno prispeva; v zvezi s tem meni, da bi morale biti lokalne oblasti bolje obveščene o dejavnostih medvladnega niza in bolj vključene vanje; priporoča boljše usklajevanje med obema ravnema in tesnejše vključevanje lokalnih oblasti; poudarja potrebo po boljšem usklajevanju odločitev in ukrepov upravnih organov na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da evropska mestna agenda na eni strani zajema mestno razsežnost politik EU, zlasti kohezijske politike, in na drugi strani niz medvladnih prizadevanj na ravni EU za koordinacijo mestnih politik med državami članicami; ta niz se oblikuje na neformalnih ministrskih srečanjih, ki jih usklajujejo zaporedna predsedstva Sveta in h katerim Komisija aktivno prispeva; v zvezi s tem meni, da bi morale biti lokalne oblasti bolje obveščene o dejavnostih medvladnega niza in bolj vključene vanje; priporoča boljše usklajevanje med obema ravnema in tesnejše vključevanje lokalnih oblasti; poudarja potrebo po boljšem usklajevanju odločitev in ukrepov upravnih organov na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni;

| 2. | je seznanjen s sprejetjem izjave iz Toleda in referenčnega dokumenta iz Toleda o obnovi mest; se strinja s potrebo po večji kontinuiteti in usklajevanju pri sprejemanju skupnega delovnega programa ali "evropske mestne agende"; pozdravlja poudarek, ki so ga ministri namenili krepitvi sodelovanja in usklajevanja z Evropskim parlamentom, pa tudi ciljem glede krepitve mestne razsežnosti kohezijske politike in spodbujanja trajnostnega razvoja mest ter celostnega pristopa, ki jih je mogoče doseči s krepitvijo in razvojem instrumentov za izvajanje leipziške listine na vseh ravneh; čestita državam članicam in Komisiji za njihova prizadevanja glede nadaljevanja marsejskega procesa in izvajanja referenčnega okvira za trajnostna evropska mesta; z zanimanjem spremlja pričetek poskusne faze referenčnega okvira; vendar obžaluje, ker mesta v te procese niso dovolj vključena; zato Komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo boljši pretok informacij o tem procesu mestom, ki v njem ne sodelujejo, Parlament pa naj obveščajo o nadaljnjem razvoju; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s sprejetjem izjave iz Toleda in referenčnega dokumenta iz Toleda o obnovi mest; se strinja s potrebo po večji kontinuiteti in usklajevanju pri sprejemanju skupnega delovnega programa ali "evropske mestne agende"; pozdravlja poudarek, ki so ga ministri namenili krepitvi sodelovanja in usklajevanja z Evropskim parlamentom, pa tudi ciljem glede krepitve mestne razsežnosti kohezijske politike in spodbujanja trajnostnega razvoja mest ter celostnega pristopa, ki jih je mogoče doseči s krepitvijo in razvojem instrumentov za izvajanje leipziške listine na vseh ravneh; čestita državam članicam in Komisiji za njihova prizadevanja glede nadaljevanja marsejskega procesa in izvajanja referenčnega okvira za trajnostna evropska mesta; z zanimanjem spremlja pričetek poskusne faze referenčnega okvira; vendar obžaluje, ker mesta v te procese niso dovolj vključena; zato Komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo boljši pretok informacij o tem procesu mestom, ki v njem ne sodelujejo, Parlament pa naj obveščajo o nadaljnjem razvoju;

| 3. | poudarja, da imajo poleg ukrepov kohezijske politike, ki veliko prispevajo k razvoju mestnih območij, močan vpliv na mestni razvoj tudi številne druge politike (kot so okoljska, prometna in energetska) in programi EU; poudarja, da je treba bolje razumeti teritorialni vpliv politik, in poziva h krepitvi mestne agende v politikah EU; znova poziva Komisijo, naj oceni teritorialni vpliv sektorskih politik ter razširi obstoječe mehanizme za oceno učinka; v zvezi s tem pozdravlja zamisli, orisane v petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, in delo, opravljeno v Evropskem omrežju za opazovanje prostorskega razvoja (ESPON); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da imajo poleg ukrepov kohezijske politike, ki veliko prispevajo k razvoju mestnih območij, močan vpliv na mestni razvoj tudi številne druge politike (kot so okoljska, prometna in energetska) in programi EU; poudarja, da je treba bolje razumeti teritorialni vpliv politik, in poziva h krepitvi mestne agende v politikah EU; znova poziva Komisijo, naj oceni teritorialni vpliv sektorskih politik ter razširi obstoječe mehanizme za oceno učinka; v zvezi s tem pozdravlja zamisli, orisane v petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, in delo, opravljeno v Evropskem omrežju za opazovanje prostorskega razvoja (ESPON);

Lokalne potrebe in/ali prednostne naloge na evropski ravni

| 4. | poudarja, da so v veliki meri mestna območja tista, na katerih se evropske politike dejansko izvajajo; poudarja, da se na mestnih območjih, kjer živi 73 % evropskega prebivalstva, ustvari okoli 80 % BDP in porabi do 70 % energije v EU, da so ta območja, tudi po zaslugi malih in srednjih podjetij, pomembna središča inovativnosti, znanja in kulture ter da zato občutno prispevajo h gospodarski rasti; poudarja, da lahko le mesta, ki zagotavljajo visokokakovostne storitve in ustrezno infrastrukturo, privabijo in spodbujajo dejavnosti, ki so usmerjene v prihodnost in imajo visoko dodano vrednost; po drugi strani ugotavlja, da nosijo tudi stroške gospodarske produktivnosti (širitev mestnih območij, gosta poseljenost, zastoji, onesnaževanje, raba zemljišč, podnebne spremembe, nezanesljiva preskrba z energijo, stanovanjska kriza, prostorska segregacija, kriminal, migracije itd.) ter so podvržena velikim socialnim neravnovesjem (visoka brezposelnost, pomanjkanje socialnega varstva, socialna polarizacija itd.), ki ogrožajo njihovo vlogo gonila rasti; poudarja, da na okoliška območja močno vplivajo ne le gospodarske, temveč tudi socialne in ekološke spremembe v mestnih območjih ter meni, da se mora mestna agenda zavzemati za razvoj trajnostnih, pametnih in vključujočih naložb, s čimer bi okrepili vlogo mest; zato meni, da je skupno zavzemanje za mestna območja v EU popolnoma utemeljeno, če želimo zmanjšati splošne učinke rasti in razvoja in se obenem lotiti problematike v zvezi z okoljsko trajnostjo in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so v veliki meri mestna območja tista, na katerih se evropske politike dejansko izvajajo; poudarja, da se na mestnih območjih, kjer živi 73 % evropskega prebivalstva, ustvari okoli 80 % BDP in porabi do 70 % energije v EU, da so ta območja, tudi po zaslugi malih in srednjih podjetij, pomembna središča inovativnosti, znanja in kulture ter da zato občutno prispevajo h gospodarski rasti; poudarja, da lahko le mesta, ki zagotavljajo visokokakovostne storitve in ustrezno infrastrukturo, privabijo in spodbujajo dejavnosti, ki so usmerjene v prihodnost in imajo visoko dodano vrednost; po drugi strani ugotavlja, da nosijo tudi stroške gospodarske produktivnosti (širitev mestnih območij, gosta poseljenost, zastoji, onesnaževanje, raba zemljišč, podnebne spremembe, nezanesljiva preskrba z energijo, stanovanjska kriza, prostorska segregacija, kriminal, migracije itd.) ter so podvržena velikim socialnim neravnovesjem (visoka brezposelnost, pomanjkanje socialnega varstva, socialna polarizacija itd.), ki ogrožajo njihovo vlogo gonila rasti; poudarja, da na okoliška območja močno vplivajo ne le gospodarske, temveč tudi socialne in ekološke spremembe v mestnih območjih ter meni, da se mora mestna agenda zavzemati za razvoj trajnostnih, pametnih in vključujočih naložb, s čimer bi okrepili vlogo mest; zato meni, da je skupno zavzemanje za mestna območja v EU popolnoma utemeljeno, če želimo zmanjšati splošne učinke rasti in razvoja in se obenem lotiti problematike v zvezi z okoljsko trajnostjo in socialno kohezijo;

| 5. | opozarja, da velja za mestni prevoz načelo subsidiarnosti; vendar poudarja, da bi sodelovanje, usklajevanje in evropsko financiranje lokalnim oblastem omogočilo soočanje z izzivi, zlasti v zvezi s prometom; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da velja za mestni prevoz načelo subsidiarnosti; vendar poudarja, da bi sodelovanje, usklajevanje in evropsko financiranje lokalnim oblastem omogočilo soočanje z izzivi, zlasti v zvezi s prometom;

| 6. | meni, da povečanje prispevka mestnih območij k gospodarski rasti EU ob sočasnem ohranjanju ali izboljšanju njihovih značilnosti kot "krajev, ki omogočajo kakovostno življenje", predstavlja skupni cilj evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti; poudarja, da je ta cilj sicer skupen vsem ravnem oblasti, vendar se specifični ukrepi za njegovo doseganje razlikujejo glede na posamezen kraj; ugotavlja, da si bodo zaradi zgodovinskega razvoja v drugi polovici 20. stoletja nekatere regije in mesta morala prizadevati za doseganje širšega nabora prednostnih nalog, vključno s konvergenco, in meni, da je treba zagotoviti zadostno raven prožnosti, ki bo posameznim mestnim območjem omogočala iskanje rešitev, ki kar najbolje ustrezajo njihovim potrebam, makro- in mikrookolju ter razvojnemu okviru; |
| --- | --- |

6.

meni, da povečanje prispevka mestnih območij k gospodarski rasti EU ob sočasnem ohranjanju ali izboljšanju njihovih značilnosti kot "krajev, ki omogočajo kakovostno življenje", predstavlja skupni cilj evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti; poudarja, da je ta cilj sicer skupen vsem ravnem oblasti, vendar se specifični ukrepi za njegovo doseganje razlikujejo glede na posamezen kraj; ugotavlja, da si bodo zaradi zgodovinskega razvoja v drugi polovici 20. stoletja nekatere regije in mesta morala prizadevati za doseganje širšega nabora prednostnih nalog, vključno s konvergenco, in meni, da je treba zagotoviti zadostno raven prožnosti, ki bo posameznim mestnim območjem omogočala iskanje rešitev, ki kar najbolje ustrezajo njihovim potrebam, makro- in mikrookolju ter razvojnemu okviru;

| 7. | priporoča, naj mestna razsežnost kohezijske politike sledi strateškemu konceptu za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter naj se osredotoči na trojni cilj: prvič, da se mestnim območjem pomaga pri razvoju osnovne fizične infrastrukture, kar je predpogoj za rast, da bi se v celoti izkoristil njihov potencial za prispevek h gospodarski rasti v Evropi in k diverzifikaciji gospodarske osnove ter k energetski in okoljski trajnosti, predvsem z namenom ohraniti in izboljšati kakovost zraka v mestnih središčih in brez negativnih vplivov na reke; drugič, da se mestnim območjem pomaga modernizirati gospodarske, socialne in okoljske značilnosti s pametnimi naložbami v infrastrukturo in storitve, ki bodo temeljile na tehnološkem napredku in bodo tesno povezane s posebnimi regionalnimi, lokalnimi in nacionalnimi zahtevami; in tretjič, da se mestna območja obnovijo s pomočjo sanacije industrijskih območij in onesnaženih zemljišč, pri čemer je treba upoštevati potrebo po vzpostavitvi povezav med mestnimi območji in podeželjem, da bi spodbudili vključujoč razvoj, ki izhaja iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

7.

priporoča, naj mestna razsežnost kohezijske politike sledi strateškemu konceptu za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter naj se osredotoči na trojni cilj: prvič, da se mestnim območjem pomaga pri razvoju osnovne fizične infrastrukture, kar je predpogoj za rast, da bi se v celoti izkoristil njihov potencial za prispevek h gospodarski rasti v Evropi in k diverzifikaciji gospodarske osnove ter k energetski in okoljski trajnosti, predvsem z namenom ohraniti in izboljšati kakovost zraka v mestnih središčih in brez negativnih vplivov na reke; drugič, da se mestnim območjem pomaga modernizirati gospodarske, socialne in okoljske značilnosti s pametnimi naložbami v infrastrukturo in storitve, ki bodo temeljile na tehnološkem napredku in bodo tesno povezane s posebnimi regionalnimi, lokalnimi in nacionalnimi zahtevami; in tretjič, da se mestna območja obnovijo s pomočjo sanacije industrijskih območij in onesnaženih zemljišč, pri čemer je treba upoštevati potrebo po vzpostavitvi povezav med mestnimi območji in podeželjem, da bi spodbudili vključujoč razvoj, ki izhaja iz strategije Evropa 2020;

| 8. | poudarja, da obstaja veliko možnosti za modernizacijo infrastrukturnih naložb s pametnimi tehnologijami, ki bi odpravljale trdovratne probleme na področju upravljanja mest, energetike, oskrbe z vodo in upravljanja njene porabe, prometa, turizma, stanovanjske politike, šolstva, zdravstvene in socialne oskrbe, javne varnosti itd. s pomočjo koncepta "pametnejši razvoj mest"; meni, da so take naložbe v infrastrukturo informacijskih in komunikacijskih tehnologij nedvoumno gonilo gospodarske rasti in gospodarskih dejavnosti, ki temeljijo na inovacijah, ter da združujejo elemente javnih in zasebnih naložb, ki so lahko namenjene ustvarjanju novega podjetništva, trajnostnih delovnih mest in pametne rasti, kot izhaja iz ciljev strategije Evropa 2020 in zlasti iz partnerstva za inovacije "Pametna mesta"; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da obstaja veliko možnosti za modernizacijo infrastrukturnih naložb s pametnimi tehnologijami, ki bi odpravljale trdovratne probleme na področju upravljanja mest, energetike, oskrbe z vodo in upravljanja njene porabe, prometa, turizma, stanovanjske politike, šolstva, zdravstvene in socialne oskrbe, javne varnosti itd. s pomočjo koncepta "pametnejši razvoj mest"; meni, da so take naložbe v infrastrukturo informacijskih in komunikacijskih tehnologij nedvoumno gonilo gospodarske rasti in gospodarskih dejavnosti, ki temeljijo na inovacijah, ter da združujejo elemente javnih in zasebnih naložb, ki so lahko namenjene ustvarjanju novega podjetništva, trajnostnih delovnih mest in pametne rasti, kot izhaja iz ciljev strategije Evropa 2020 in zlasti iz partnerstva za inovacije "Pametna mesta";

| 9. | poudarja, da bo uporaba pametnih sistemov znatno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti, varnosti in zaščite javnega sektorja, ter poziva Komisijo in države članice, naj v vsej Uniji zagotovijo usklajeno in učinkovito uvedbo teh sistemov, zlasti na mestnih območjih; poudarja, da lahko zlasti mesta pomembno prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, na primer s pametnimi sistemi lokalnega javnega prevoza, energetsko prenovo stavb in trajnostnim načrtovanjem mestnih okrožij za zmanjšanje razdalj za prevoz na delo ali do drugih mestnih dobrin itd.; zato podpira pobudo CIVITAS in združenje županov; poudarja pomen uporabe razpoložljivih finančnih sredstev za izvajanje akcijskih programov, namenjenih spodbujanju izkoriščanja lokalnih obnovljivih virov energije, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta v prihodnje obe pobudi posodabljani; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo uporaba pametnih sistemov znatno prispevala k izboljšanju energetske učinkovitosti, varnosti in zaščite javnega sektorja, ter poziva Komisijo in države članice, naj v vsej Uniji zagotovijo usklajeno in učinkovito uvedbo teh sistemov, zlasti na mestnih območjih; poudarja, da lahko zlasti mesta pomembno prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, na primer s pametnimi sistemi lokalnega javnega prevoza, energetsko prenovo stavb in trajnostnim načrtovanjem mestnih okrožij za zmanjšanje razdalj za prevoz na delo ali do drugih mestnih dobrin itd.; zato podpira pobudo CIVITAS in združenje županov; poudarja pomen uporabe razpoložljivih finančnih sredstev za izvajanje akcijskih programov, namenjenih spodbujanju izkoriščanja lokalnih obnovljivih virov energije, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta v prihodnje obe pobudi posodabljani;

| 10. | poudarja pomembnost kohezijske politike za spodbujanje socialnih inovacij na mestnih območjih in zlasti v prikrajšanih soseskah, da bi spodbujali notranjo kohezijo in človeški kapital z vključujočim postopkom sodelovanja, najsibo na področju izobraževanja in usposabljanja (zlasti za mladino), dostopa do mikrokreditov ali spodbujanja socialne ekonomije; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomembnost kohezijske politike za spodbujanje socialnih inovacij na mestnih območjih in zlasti v prikrajšanih soseskah, da bi spodbujali notranjo kohezijo in človeški kapital z vključujočim postopkom sodelovanja, najsibo na področju izobraževanja in usposabljanja (zlasti za mladino), dostopa do mikrokreditov ali spodbujanja socialne ekonomije;

Upravljanje na več ravneh in načelo partnerstva

| 11. | ponovno poudarja svoje stališče, da je ena od pomanjkljivosti lizbonske strategije neobstoj pravilno delujočega upravljanja na več ravneh in nezadostno vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti ter civilne družbe v zasnovo, izvajanje in ocenjevanje strategije ter obveščanje o njej; poudarja potrebo po izboljšanju sistema upravljanja strategije Evropa 2020 in večjem vključevanju deležnikov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja svoje stališče, da je ena od pomanjkljivosti lizbonske strategije neobstoj pravilno delujočega upravljanja na več ravneh in nezadostno vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti ter civilne družbe v zasnovo, izvajanje in ocenjevanje strategije ter obveščanje o njej; poudarja potrebo po izboljšanju sistema upravljanja strategije Evropa 2020 in večjem vključevanju deležnikov na vseh ravneh;

| 12. | poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodaji zagotovi, da bodo države članice uradno vključile politične voditelje ključnih mestnih območij ter združenja lokalnih in regionalnih oblasti formalno vključijo v vse stopnje odločanja o kohezijski politiki (strateško načrtovanje, opredelitev predlaganih pogodb o razvojnem in naložbenem partnerstvu ter pogajanja o njih), na primer z oblikovanjem novih oblik partnerstva, kot so teritorialni pakti, oblikovani za vsako državo članico; poziva Komisijo, naj spodbuja usposabljanje mestnih in lokalnih uprav, da bi jih seznanila s programi in pobudami mestne politike, ter v zvezi s tem poziva lokalne organe, naj pripravijo konkretne akcijske programe v okviru lastnih razvojnih strategij; meni, da je to edini način, s katerim se je mogoče odzvati na lokalne potrebe in hkrati preprečiti razdrobljenost strateških ciljev in rešitev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodaji zagotovi, da bodo države članice uradno vključile politične voditelje ključnih mestnih območij ter združenja lokalnih in regionalnih oblasti formalno vključijo v vse stopnje odločanja o kohezijski politiki (strateško načrtovanje, opredelitev predlaganih pogodb o razvojnem in naložbenem partnerstvu ter pogajanja o njih), na primer z oblikovanjem novih oblik partnerstva, kot so teritorialni pakti, oblikovani za vsako državo članico; poziva Komisijo, naj spodbuja usposabljanje mestnih in lokalnih uprav, da bi jih seznanila s programi in pobudami mestne politike, ter v zvezi s tem poziva lokalne organe, naj pripravijo konkretne akcijske programe v okviru lastnih razvojnih strategij; meni, da je to edini način, s katerim se je mogoče odzvati na lokalne potrebe in hkrati preprečiti razdrobljenost strateških ciljev in rešitev;

| 13. | meni, da je treba okrepiti povezavo med lokalnimi akcijskimi načrti in glavnimi regionalnimi/nacionalnimi programi; podpira predlog Komisije za okrepitev vloge lokalnega pristopa k razvoju znotraj kohezijske politike s pomočjo podpornih skupin in akcijskih načrtov vrste "Leader"; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba okrepiti povezavo med lokalnimi akcijskimi načrti in glavnimi regionalnimi/nacionalnimi programi; podpira predlog Komisije za okrepitev vloge lokalnega pristopa k razvoju znotraj kohezijske politike s pomočjo podpornih skupin in akcijskih načrtov vrste "Leader";

| 14. | poudarja, da mestna območja niso izolirani elementi znotraj regije ter da mora biti zato njihov razvoj tesno povezan z okoliškimi funkcionalnimi, predmestnimi ali podeželskimi območji; zahteva dodatna pojasnila za posebne primere, kot so tisti v velemestnih območjih, mestnih regijah in gosto poseljenih območjih, kjer so funkcije med seboj tesno povezane; meni, da so upravljanje na več ravneh, regionalno načrtovanje in načelo partnerstva najbolj učinkovita orodja za preprečevanje sektorske obravnave in razdrobljenosti razvojnih politik; vendar opozarja, da notranje sinergije niso vedno zagotovljene; poziva Komisijo, naj države članice posebej pozove, naj spodbujajo povezovanje in izmenjavo dobre prakse na področju strategij za povezavo podeželja in mestnih območij ter določijo mestne in podeželske razsežnosti v dokumentih načrtovanja, da bi zagotovile dobre povezave med mestnimi območji in podeželjem; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mestna območja niso izolirani elementi znotraj regije ter da mora biti zato njihov razvoj tesno povezan z okoliškimi funkcionalnimi, predmestnimi ali podeželskimi območji; zahteva dodatna pojasnila za posebne primere, kot so tisti v velemestnih območjih, mestnih regijah in gosto poseljenih območjih, kjer so funkcije med seboj tesno povezane; meni, da so upravljanje na več ravneh, regionalno načrtovanje in načelo partnerstva najbolj učinkovita orodja za preprečevanje sektorske obravnave in razdrobljenosti razvojnih politik; vendar opozarja, da notranje sinergije niso vedno zagotovljene; poziva Komisijo, naj države članice posebej pozove, naj spodbujajo povezovanje in izmenjavo dobre prakse na področju strategij za povezavo podeželja in mestnih območij ter določijo mestne in podeželske razsežnosti v dokumentih načrtovanja, da bi zagotovile dobre povezave med mestnimi območji in podeželjem;

| 15. | poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo čezmejno in nadnacionalno sodelovanje ter pobuda URBACT pri mrežnem povezovanju mest, izmenjavi najboljše prakse in oblikovanju inovativnih rešitev; ugotavlja, da je sodelovanje med evropskimi mesti povsem v skladu s 3. ciljem (evropsko teritorialno sodelovanje); meni, da je treba v obdobju 2014–2020 okrepiti mestno razsežnost cilja o evropskem teritorialnem sodelovanju; spodbuja vključevanje mest v mreže medregijskega in čezmejnega sodelovanja; meni, da je treba podprte mreže povezati z dejanskimi razvojnimi projekti, in poziva Komisijo, naj okrepi platforme, ki omogočajo eksperimentalni pristop k obnovi in razvoju mest; meni, da bi bilo lahko preskušanje koristno zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada, v katerem bi lahko celostna teritorialna strategija dopolnila pristop po kategorijah prebivalstva; |
| --- | --- |

15.

poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo čezmejno in nadnacionalno sodelovanje ter pobuda URBACT pri mrežnem povezovanju mest, izmenjavi najboljše prakse in oblikovanju inovativnih rešitev; ugotavlja, da je sodelovanje med evropskimi mesti povsem v skladu s 3. ciljem (evropsko teritorialno sodelovanje); meni, da je treba v obdobju 2014–2020 okrepiti mestno razsežnost cilja o evropskem teritorialnem sodelovanju; spodbuja vključevanje mest v mreže medregijskega in čezmejnega sodelovanja; meni, da je treba podprte mreže povezati z dejanskimi razvojnimi projekti, in poziva Komisijo, naj okrepi platforme, ki omogočajo eksperimentalni pristop k obnovi in razvoju mest; meni, da bi bilo lahko preskušanje koristno zlasti v okviru Evropskega socialnega sklada, v katerem bi lahko celostna teritorialna strategija dopolnila pristop po kategorijah prebivalstva;

| 16. | poudarja, da bi procesa "obnove mest" in "vključevanja mestne razsežnosti" lahko privedla do novega "urbanega zavezništva", ki bi združilo vse deležnike, vključene v proces "izgradnje mest"; to zavezništvo bi še naprej temeljilo na soglasju in bi se uradno vzpostavilo na podlagi novih oblik upravljanja, kjer imajo mreže socialnih akterjev in državljanov pomembno vlogo, njihov skupni cilj pa bi bil posodobiti, obnoviti in preoblikovati "obstoječe mesto", pri čemer bi kar najbolje izkoristili človeške, socialne, materialne, kulturne in gospodarske vire, ki so se razvili v preteklih letih, in jih usmerili v izgradnjo mest, ki bi delovala na učinkovit, inovativen, pameten, bolj trajnosten in socialno povezan način; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi procesa "obnove mest" in "vključevanja mestne razsežnosti" lahko privedla do novega "urbanega zavezništva", ki bi združilo vse deležnike, vključene v proces "izgradnje mest"; to zavezništvo bi še naprej temeljilo na soglasju in bi se uradno vzpostavilo na podlagi novih oblik upravljanja, kjer imajo mreže socialnih akterjev in državljanov pomembno vlogo, njihov skupni cilj pa bi bil posodobiti, obnoviti in preoblikovati "obstoječe mesto", pri čemer bi kar najbolje izkoristili človeške, socialne, materialne, kulturne in gospodarske vire, ki so se razvili v preteklih letih, in jih usmerili v izgradnjo mest, ki bi delovala na učinkovit, inovativen, pameten, bolj trajnosten in socialno povezan način;

| 17. | znova poziva Komisijo, naj vzpostavi program izmenjav "Erasmus za lokalne in regionalne izvoljene predstavnike", s katerim bi spodbudila prenos primerov dobre prakse pri strateškem lokalnem in urbanističnem razvoju; |
| --- | --- |

17.

znova poziva Komisijo, naj vzpostavi program izmenjav "Erasmus za lokalne in regionalne izvoljene predstavnike", s katerim bi spodbudila prenos primerov dobre prakse pri strateškem lokalnem in urbanističnem razvoju;

Nadaljnji prenos odgovornosti

| 18. | poudarja, da so lokalno izvoljene oblasti neposredno politično odgovorne za strateško odločanje in vlaganje javnih sredstev; v zvezi s tem meni, da jim morajo države članice zagotoviti zadostna proračunska sredstva; zato meni, da morajo biti za doseganje ciljev kohezijske politike in strategije Evropa 2020 lokalno izvoljene oblasti obvezno vključene v postopek sprejemanja strateških odločitev in tesno udeležene pri oblikovanju operativnih programov, možnosti nadaljnjega prenosa odgovornosti za izvajanje in ocenjevanje kohezijske politike pa je treba splošno uporabljati, seveda brez poseganja v finančno odgovornost organov upravljanja in držav članic; poudarja, da so lokalni organi v prvi vrsti odgovorni za blagostanje in kakovost življenja svojih državljanov, ki morajo biti skupaj z ostalimi deležniki vključeni v strategije lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so lokalno izvoljene oblasti neposredno politično odgovorne za strateško odločanje in vlaganje javnih sredstev; v zvezi s tem meni, da jim morajo države članice zagotoviti zadostna proračunska sredstva; zato meni, da morajo biti za doseganje ciljev kohezijske politike in strategije Evropa 2020 lokalno izvoljene oblasti obvezno vključene v postopek sprejemanja strateških odločitev in tesno udeležene pri oblikovanju operativnih programov, možnosti nadaljnjega prenosa odgovornosti za izvajanje in ocenjevanje kohezijske politike pa je treba splošno uporabljati, seveda brez poseganja v finančno odgovornost organov upravljanja in držav članic; poudarja, da so lokalni organi v prvi vrsti odgovorni za blagostanje in kakovost življenja svojih državljanov, ki morajo biti skupaj z ostalimi deležniki vključeni v strategije lokalnega razvoja;

| 19. | priporoča eno od naslednjih možnosti za izvajanje mestne razsežnosti na nacionalni ravni v naslednjem programskem obdobju: neodvisni operativni programi, ki jih upravljajo posamezna mestna območja, skupni operativni programi, ki zajemajo mestna območja posameznih držav članic, globalna nepovratna sredstva ali dodelitev sredstev za mestne ukrepe in vire v okviru posebnih regionalnih operativnih programov; priznava, da je treba v prihodnje oblikovati posebne operativne programe za določena mestna območja, ki si prizadevajo za uresničitev svojega razvojnega potenciala; |
| --- | --- |

19.

priporoča eno od naslednjih možnosti za izvajanje mestne razsežnosti na nacionalni ravni v naslednjem programskem obdobju: neodvisni operativni programi, ki jih upravljajo posamezna mestna območja, skupni operativni programi, ki zajemajo mestna območja posameznih držav članic, globalna nepovratna sredstva ali dodelitev sredstev za mestne ukrepe in vire v okviru posebnih regionalnih operativnih programov; priznava, da je treba v prihodnje oblikovati posebne operativne programe za določena mestna območja, ki si prizadevajo za uresničitev svojega razvojnega potenciala;

| 20. | opozarja, da je treba glede na velike razlike v obsegu in stopnji urbanizacije znotraj EU, predvsem v regijah, ki so pretežno podeželske in kjer je le malo mestnih območij, delež virov, dodeljenih ukrepom za razvoj mest, tako kot v primeru splošne vsebine in prednostnih nalog operativnih programov, prepustiti presoji oblikovalcev programov, ki delujejo v imenu zadevne regije; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je treba glede na velike razlike v obsegu in stopnji urbanizacije znotraj EU, predvsem v regijah, ki so pretežno podeželske in kjer je le malo mestnih območij, delež virov, dodeljenih ukrepom za razvoj mest, tako kot v primeru splošne vsebine in prednostnih nalog operativnih programov, prepustiti presoji oblikovalcev programov, ki delujejo v imenu zadevne regije;

Celovito strateško načrtovanje

| 21. | zagovarja načelo celovitega strateškega načrtovanja, s katerim lahko lokalne oblasti postopoma opustijo razmišljanje o "individualnih projektih" in se približajo bolj strateškemu medsektorskemu razmišljanju, da bi izkoristile svoj endogeni razvojni potencial; poudarja dodano vrednost in inovativnost tega pristopa "od spodaj navzgor", zlasti za prikrajšane soseske, ki z zagotavljanjem sodelovanja vseh lokalnih akterjev omogoča boljše odzivanje glede na dejanske potrebe in sredstva ozemlja; istočasno obžaluje nedodelano splošno opredelitev, ki se včasih zgolj formalno izvaja; poziva Komisijo, naj države članice pozove k zagotovitvi podpore za razvoj lokalnih upravnih zmogljivosti, s čimer bi omogočile celovito strateško načrtovanje; |
| --- | --- |

21.

zagovarja načelo celovitega strateškega načrtovanja, s katerim lahko lokalne oblasti postopoma opustijo razmišljanje o "individualnih projektih" in se približajo bolj strateškemu medsektorskemu razmišljanju, da bi izkoristile svoj endogeni razvojni potencial; poudarja dodano vrednost in inovativnost tega pristopa "od spodaj navzgor", zlasti za prikrajšane soseske, ki z zagotavljanjem sodelovanja vseh lokalnih akterjev omogoča boljše odzivanje glede na dejanske potrebe in sredstva ozemlja; istočasno obžaluje nedodelano splošno opredelitev, ki se včasih zgolj formalno izvaja; poziva Komisijo, naj države članice pozove k zagotovitvi podpore za razvoj lokalnih upravnih zmogljivosti, s čimer bi omogočile celovito strateško načrtovanje;

| 22. | meni, da morajo imeti mestna območja bistveno vlogo pri izvajanju makroregijskih strategij in določanju funkcionalnih geografskih enot; |
| --- | --- |

22.

meni, da morajo imeti mestna območja bistveno vlogo pri izvajanju makroregijskih strategij in določanju funkcionalnih geografskih enot;

| 23. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo, v kateri bo primerjala dosedanjo prakso posameznih držav članic na področju celovitega strateškega načrtovanja, ter na podlagi izsledkov študije predstavi posebne smernice EU za izvajanje celovitega načrtovanja razvoja mest, ki bodo med drugim pojasnjevale odnose med temi načrti in drugimi dokumenti načrtovanja ter spodbujale učinkovita in zakonsko urejena partnerstva, vključno s čezmejnimi mestnimi partnerstvi; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo celovito urbanistično načrtovanje pravno zavezujoče, kadar se za sofinanciranje projektov uporabijo sredstva EU; poziva lokalne organe držav članic, naj oblikujejo nova javno-zasebna partnerstva in inovativne strategije za razvoj mestne infrastrukture, s čimer bi privabili naložbe in spodbudili poslovne dejavnosti; poziva k boljšemu usklajevanju med lokalnimi in regionalnimi upravami, da bi po eni strani spodbudili nova partnerstva med mestnimi območji in podeželjem, po drugi strani pa med majhnimi, srednjimi in velikimi mesti, s čimer bi zagotovili uravnotežen regionalni razvoj; obenem poziva Komisijo, naj okrepi tehnično pomoč za učinkovitejše celostno načrtovanje razvoja, participativno oblikovanje politik in strateški razvoj mest; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj pripravi študijo, v kateri bo primerjala dosedanjo prakso posameznih držav članic na področju celovitega strateškega načrtovanja, ter na podlagi izsledkov študije predstavi posebne smernice EU za izvajanje celovitega načrtovanja razvoja mest, ki bodo med drugim pojasnjevale odnose med temi načrti in drugimi dokumenti načrtovanja ter spodbujale učinkovita in zakonsko urejena partnerstva, vključno s čezmejnimi mestnimi partnerstvi; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo celovito urbanistično načrtovanje pravno zavezujoče, kadar se za sofinanciranje projektov uporabijo sredstva EU; poziva lokalne organe držav članic, naj oblikujejo nova javno-zasebna partnerstva in inovativne strategije za razvoj mestne infrastrukture, s čimer bi privabili naložbe in spodbudili poslovne dejavnosti; poziva k boljšemu usklajevanju med lokalnimi in regionalnimi upravami, da bi po eni strani spodbudili nova partnerstva med mestnimi območji in podeželjem, po drugi strani pa med majhnimi, srednjimi in velikimi mesti, s čimer bi zagotovili uravnotežen regionalni razvoj; obenem poziva Komisijo, naj okrepi tehnično pomoč za učinkovitejše celostno načrtovanje razvoja, participativno oblikovanje politik in strateški razvoj mest;

| 24. | pozdravlja zamisel Komisije o prihodnjem skupnem strateškem okviru, kakor je opredeljen v sklepih petega kohezijskega poročila, ki bi lahko povečal sinergije med skladi, predvsem za boljši razmislek o povezavah med mestnimi območji ter podeželskimi in primestnimi območji; poudarja evropsko dodano vrednost horizontalnega in celostnega pristopa h kohezijski politiki in v zvezi s tem spodbuja več sinergij z energetsko, okoljsko in prometno politiko, ki bi bile še pomembnejše na mestnih in primestnih območjih, kjer so izzivi na tem področju veliki; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zamisel Komisije o prihodnjem skupnem strateškem okviru, kakor je opredeljen v sklepih petega kohezijskega poročila, ki bi lahko povečal sinergije med skladi, predvsem za boljši razmislek o povezavah med mestnimi območji ter podeželskimi in primestnimi območji; poudarja evropsko dodano vrednost horizontalnega in celostnega pristopa h kohezijski politiki in v zvezi s tem spodbuja več sinergij z energetsko, okoljsko in prometno politiko, ki bi bile še pomembnejše na mestnih in primestnih območjih, kjer so izzivi na tem področju veliki;

| 25. | znova poudarja svoje stališče, da je mogoče učinkovite načrte celovitega urbanističnega razvoja oblikovati le, če je na voljo dovolj virov za posamezne urbanistične ukrepe, in zato priporoča, naj se razpoložljivi viri osredotočijo na posamezne ukrepe; predlaga, naj se določi najnižja raven intenzivnosti pomoči v posameznem programskem obdobju za prikrajšane soseske v mestnih območjih; |
| --- | --- |

25.

znova poudarja svoje stališče, da je mogoče učinkovite načrte celovitega urbanističnega razvoja oblikovati le, če je na voljo dovolj virov za posamezne urbanistične ukrepe, in zato priporoča, naj se razpoložljivi viri osredotočijo na posamezne ukrepe; predlaga, naj se določi najnižja raven intenzivnosti pomoči v posameznem programskem obdobju za prikrajšane soseske v mestnih območjih;

Celovito finančno načrtovanje

| 26. | poudarja, da neizogibni varčevalni ukrepi na vseh ravneh uprave v Evropski uniji predstavljajo obremenitev brez primere za vse vrste javne porabe, vključno s strateškimi naložbami v gospodarski razvoj; meni, da je treba za doseganje večje učinkovitosti naložb zagotoviti boljše usklajevanje vseh razpoložljivih javnih virov (evropskih, nacionalnih, regionalnih, lokalnih in zasebnih) in poskrbeti, da bo njihovo dodeljevanje bolj strateško naravnano; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da neizogibni varčevalni ukrepi na vseh ravneh uprave v Evropski uniji predstavljajo obremenitev brez primere za vse vrste javne porabe, vključno s strateškimi naložbami v gospodarski razvoj; meni, da je treba za doseganje večje učinkovitosti naložb zagotoviti boljše usklajevanje vseh razpoložljivih javnih virov (evropskih, nacionalnih, regionalnih, lokalnih in zasebnih) in poskrbeti, da bo njihovo dodeljevanje bolj strateško naravnano;

| 27. | v zvezi s tem zagovarja celovito finančno načrtovanje na lokalni ravni, ki predstavlja neodtujljiv del celovitega načrtovanja razvoja, ter v skladu s konceptom usmerjenosti k rezultatom poziva vse uporabnike javnih virov, naj si prizadevajo za izpolnjevanje načela "denar za projekte namesto projektov za denar"; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem zagovarja celovito finančno načrtovanje na lokalni ravni, ki predstavlja neodtujljiv del celovitega načrtovanja razvoja, ter v skladu s konceptom usmerjenosti k rezultatom poziva vse uporabnike javnih virov, naj si prizadevajo za izpolnjevanje načela "denar za projekte namesto projektov za denar";

| 28. | izpostavlja dodano vrednost, ki jo z vidika prožnosti zagotavlja navzkrižno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, kar zadeva projekte socialnega vključevanja in strategije oziroma načrte celovitega urbanističnega razvoja; poziva Komisijo, naj ustvari prožnejše pogoje za takšno navzkrižno financiranje, ki bi spodbujali njegovo uporabo, tako da ta pravila ne bi povzročala ovir pri določanju in izvajanju teh načrtov oziroma strategij; opozarja na dopolnilno naravo teh skladov; ugotavlja, da bi predvsem v mestnih območjih, ki se spopadajo s socialno izključenostjo ali onesnaženjem okolja, financiranje iz Evropskega socialnega sklada lahko služilo kot podpora skupnim lokalnim projektom mest, tretjega sektorja in zasebnega sektorja za preprečevanje izključenosti; poudarja, da bi lahko z združevanjem obstoječih evropskih skladov bistveno povečali vsoto razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

28.

izpostavlja dodano vrednost, ki jo z vidika prožnosti zagotavlja navzkrižno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, kar zadeva projekte socialnega vključevanja in strategije oziroma načrte celovitega urbanističnega razvoja; poziva Komisijo, naj ustvari prožnejše pogoje za takšno navzkrižno financiranje, ki bi spodbujali njegovo uporabo, tako da ta pravila ne bi povzročala ovir pri določanju in izvajanju teh načrtov oziroma strategij; opozarja na dopolnilno naravo teh skladov; ugotavlja, da bi predvsem v mestnih območjih, ki se spopadajo s socialno izključenostjo ali onesnaženjem okolja, financiranje iz Evropskega socialnega sklada lahko služilo kot podpora skupnim lokalnim projektom mest, tretjega sektorja in zasebnega sektorja za preprečevanje izključenosti; poudarja, da bi lahko z združevanjem obstoječih evropskih skladov bistveno povečali vsoto razpoložljivih sredstev;

| 29. | meni, da je dinamiko mestnih območij mogoče spodbuditi z dejanskimi sinergijami med različnimi evropskimi instrumenti financiranja, zlasti kar zadeva raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

29.

meni, da je dinamiko mestnih območij mogoče spodbuditi z dejanskimi sinergijami med različnimi evropskimi instrumenti financiranja, zlasti kar zadeva raziskave in inovacije;

| 30. | poudarja, da imajo novi instrumenti finančnega inženiringa, ki so bili oblikovani med sedanjim programskim obdobjem na podlagi načel "projekti za denar" in "denar za projekte", obetavno vlogo; poudarja potrebo po vzpostavitvi prilagodljivih instrumentov finančnega inženiringa, ki bi bili smiselni in izvedljivi v precej manjših mestnih območjih; poziva Komisijo, naj oceni izkušnje s temi instrumenti in jih po potrebi prilagodi, da bi izboljšala njihovo konkurenčnost na finančnem trgu v primerjavi z običajnimi tržnimi proizvodi in jih izoblikovala tako, da bodo "uporabniku prijaznejši", bolj praktični, privlačnejši in posledično tudi učinkoviti; v zvezi s tem meni, da bi obrestne mere za finančne instrumente EIB morale biti nižje od tistih za tržna posojila; glede na pozitivne rezultate pri uporabi obstoječih instrumentov finančnega inženiringa poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo morebitne koristi teh finančnih instrumentov vedno kar najbolj učinkovito uporabljene; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da imajo novi instrumenti finančnega inženiringa, ki so bili oblikovani med sedanjim programskim obdobjem na podlagi načel "projekti za denar" in "denar za projekte", obetavno vlogo; poudarja potrebo po vzpostavitvi prilagodljivih instrumentov finančnega inženiringa, ki bi bili smiselni in izvedljivi v precej manjših mestnih območjih; poziva Komisijo, naj oceni izkušnje s temi instrumenti in jih po potrebi prilagodi, da bi izboljšala njihovo konkurenčnost na finančnem trgu v primerjavi z običajnimi tržnimi proizvodi in jih izoblikovala tako, da bodo "uporabniku prijaznejši", bolj praktični, privlačnejši in posledično tudi učinkoviti; v zvezi s tem meni, da bi obrestne mere za finančne instrumente EIB morale biti nižje od tistih za tržna posojila; glede na pozitivne rezultate pri uporabi obstoječih instrumentov finančnega inženiringa poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo morebitne koristi teh finančnih instrumentov vedno kar najbolj učinkovito uporabljene;

| 31. | meni, da lahko zlasti pobuda Jessica doseže največji učinek, kadar se izvaja na ravni mest, ter z obžalovanjem ugotavlja, da skušajo nekatere države članice centralizirati njeno izvajanje; |
| --- | --- |

31.

meni, da lahko zlasti pobuda Jessica doseže največji učinek, kadar se izvaja na ravni mest, ter z obžalovanjem ugotavlja, da skušajo nekatere države članice centralizirati njeno izvajanje;

| 32. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo finančni tokovi med evropsko, nacionalno in podnacionalno ravnjo v bodoče organizirani na čimbolj učinkovit in prožen način; izraža zaskrbljenost zaradi sedanje nizke ravni vnaprejšnjega financiranja projektov ter meni, da je treba v bodoče s predpisi zagotoviti, da bodo države članice bolj jasno zavezane k uporabi vnaprejšnjega financiranja za izplačila javnim upravičencem, kot so mestne oblasti; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo finančni tokovi med evropsko, nacionalno in podnacionalno ravnjo v bodoče organizirani na čimbolj učinkovit in prožen način; izraža zaskrbljenost zaradi sedanje nizke ravni vnaprejšnjega financiranja projektov ter meni, da je treba v bodoče s predpisi zagotoviti, da bodo države članice bolj jasno zavezane k uporabi vnaprejšnjega financiranja za izplačila javnim upravičencem, kot so mestne oblasti;

| 33. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za čim boljšo uskladitev pravil za posamezne sklade in programe EU, v okviru katerih so projekti za urbanistični in lokalni razvoj upravičeni do sofinanciranja, s čimer bi zmanjšali birokracijo in morebitne napake pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za čim boljšo uskladitev pravil za posamezne sklade in programe EU, v okviru katerih so projekti za urbanistični in lokalni razvoj upravičeni do sofinanciranja, s čimer bi zmanjšali birokracijo in morebitne napake pri njihovem izvajanju;

| 34. | poziva Odbor regij, naj preuči možnosti, s katerimi bi bolje izoblikovali mestno razsežnost prihodnje kohezijske politike; |
| --- | --- |

34.

poziva Odbor regij, naj preuči možnosti, s katerimi bi bolje izoblikovali mestno razsežnost prihodnje kohezijske politike;

*

* *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Odboru regij.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

(3)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(4)  UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

(5)  UL L 346, 30.12.2010, str. 5.

(6)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 95.

(7)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 10.

(8)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 73.

(9)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

(10)  UL C 161 E, 31, 5.2011, str. 120.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0356.

(12)  UL C 21, 21.1.2011, str. 1.

(13)  UL C 267, 1.10.2010, str. 25.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/18

---

Četrtek, 23. junij 2011Cilj 3: prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja

P7_TA(2011)0285

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o cilju 3: izziv za teritorialno sodelovanje - prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (2010/2155(INI))

2012/C 390 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja in vlogi makroregij v prihodnji kohezijski politiki (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o reviziji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o reviziji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o spremljanju izvajanja Teritorialne agende in Leipziške listine: Evropskemu akcijskemu programu za prostorski razvoj in ozemeljsko kohezijo naproti (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o vlogi "evroregij" pri razvoju regionalne politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o vlogi "evroregij" pri razvoju regionalne politike (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o strategiji Evropske unije za Podonavje (KOM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o strategiji Evropske unije za Podonavje (KOM(2010)0715) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEC(2010)1489),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (peto poročilo o koheziji) (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije z dne 9. novembra 2010 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (peto poročilo o koheziji) (KOM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (KOM(2010)0700) in njegovih tehničnih prilog (SEC(2010)7000), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (KOM(2010)0700) in njegovih tehničnih prilog (SEC(2010)7000),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 o prispevku regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 o prispevku regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 o kohezijski politiki: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 o kohezijski politiki: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (KOM(2009)0248) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEK(2009)0712/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 o strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja (KOM(2009)0248) in okvirnega akcijskega načrta, ki spremlja strategijo (SEK(2009)0712/2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo, v kateri je omenjena za leto 2011 predvidena objava sporočila Komisije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo, v kateri je omenjena za leto 2011 predvidena objava sporočila Komisije (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2008 z naslovom Zelena knjiga o teritorialni koheziji: Teritorialna raznolikost kot prednost (KOM(2008)0616), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2008 z naslovom Zelena knjiga o teritorialni koheziji: Teritorialna raznolikost kot prednost (KOM(2008)0616),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij na lastno pobudo z dne 27. januarja 2011 o novih perspektivah za revizijo Uredbe o EZTS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij na lastno pobudo z dne 27. januarja 2011 o novih perspektivah za revizijo Uredbe o EZTS,

| — | ob upoštevanju neodvisnega poročila, pripravljenega na zahtevo Komisije, z naslovom "Pobuda Skupnosti INTERREG III (2000–2006): naknadno vrednotenje" (št. 2008.CE.16.0.AT.016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisnega poročila, pripravljenega na zahtevo Komisije, z naslovom "Pobuda Skupnosti INTERREG III (2000–2006): naknadno vrednotenje" (št. 2008.CE.16.0.AT.016),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0110/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0110/2011),

| A. | ker je ozemlje Evropske unije sestavljeno iz 27 držav in 271 regij, |
| --- | --- |

A.

ker je ozemlje Evropske unije sestavljeno iz 27 držav in 271 regij,

| B. | ker v obmejnih regijah živi približno 37,5 % evropskega prebivalstva, |
| --- | --- |

B.

ker v obmejnih regijah živi približno 37,5 % evropskega prebivalstva,

| C. | ker so neformalno sodelovanje, evroregije, evropski okraji, EZTS, pobude Sveta Evrope, nadaljnje pogodbe in sekundarna zakonodaja Evropske unije prispevali k ustvarjanju močnejših in trajnejših vezi med ozemlji, |
| --- | --- |

C.

ker so neformalno sodelovanje, evroregije, evropski okraji, EZTS, pobude Sveta Evrope, nadaljnje pogodbe in sekundarna zakonodaja Evropske unije prispevali k ustvarjanju močnejših in trajnejših vezi med ozemlji,

| D. | ker je kljub temu, da so bili postavljeni temelji za teritorialno sodelovanje, še vedno veliko izzivov in ker so ti izzivi odvisni od zgodovine in stopnje zrelosti sodelovanja, |
| --- | --- |

D.

ker je kljub temu, da so bili postavljeni temelji za teritorialno sodelovanje, še vedno veliko izzivov in ker so ti izzivi odvisni od zgodovine in stopnje zrelosti sodelovanja,

| E. | ker je zdaj, ko so v pogodbah "odpravljene" meje, pomembno zmanjšati njihov učinek na vsakodnevno življenje naših ljudi, |
| --- | --- |

E.

ker je zdaj, ko so v pogodbah "odpravljene" meje, pomembno zmanjšati njihov učinek na vsakodnevno življenje naših ljudi,

| F. | ker regionalna politika s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji spodbuja skladen razvoj regij, |
| --- | --- |

F.

ker regionalna politika s krepitvijo ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji spodbuja skladen razvoj regij,

| G. | ker teritorialno sodelovanje kot cilj kohezijske politike prispeva k vse tesnejši povezavi med narodi tako, da pomaga zmanjševati ovire med ozemlji in regijami, |
| --- | --- |

G.

ker teritorialno sodelovanje kot cilj kohezijske politike prispeva k vse tesnejši povezavi med narodi tako, da pomaga zmanjševati ovire med ozemlji in regijami,

| H. | ker cilj teritorialnega sodelovanja na zunanjih mejah prispeva k predpristopnemu procesu in izvajanju sosedske politike in je zato treba okrepiti sisteme Skupnosti, ki delujejo v tem okviru, |
| --- | --- |

H.

ker cilj teritorialnega sodelovanja na zunanjih mejah prispeva k predpristopnemu procesu in izvajanju sosedske politike in je zato treba okrepiti sisteme Skupnosti, ki delujejo v tem okviru,

| I. | ker je teritorialno sodelovanje, v katerega so vključeni prebivalci različnih regij, potekajoči učni proces, ki gradi občutek skupne pripadnosti in prihodnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je teritorialno sodelovanje, v katerega so vključeni prebivalci različnih regij, potekajoči učni proces, ki gradi občutek skupne pripadnosti in prihodnosti,

| J. | ker morajo državljani biti v središču prednostnih nalog teritorialnega sodelovanja ter je zato ustrezen lokalni pristop, |
| --- | --- |

J.

ker morajo državljani biti v središču prednostnih nalog teritorialnega sodelovanja ter je zato ustrezen lokalni pristop,

| K. | ker je tesnejše teritorialno sodelovanje odvisno od napredka pri evropskem povezovanju in usklajevanja na vseh področjih, ki prispevajo k evropski integraciji in teritorialni koheziji, in ker je tudi teritorialno sodelovanje poskusni laboratorij za evropsko povezovanje, |
| --- | --- |

K.

ker je tesnejše teritorialno sodelovanje odvisno od napredka pri evropskem povezovanju in usklajevanja na vseh področjih, ki prispevajo k evropski integraciji in teritorialni koheziji, in ker je tudi teritorialno sodelovanje poskusni laboratorij za evropsko povezovanje,

| L. | ker so naložbe v vseevropska prometna omrežja (TEN) v obmejnih regijah redka, čeprav je modernizacija nujno potrebna ravno na čezmejnih povezavah, ki bi lahko z odstranitvijo čezmejnih infrastrukturnih ovir postale klasičen primer evropske dodane vrednosti, |
| --- | --- |

L.

ker so naložbe v vseevropska prometna omrežja (TEN) v obmejnih regijah redka, čeprav je modernizacija nujno potrebna ravno na čezmejnih povezavah, ki bi lahko z odstranitvijo čezmejnih infrastrukturnih ovir postale klasičen primer evropske dodane vrednosti,

| M. | ker so splošni predpisi o strukturnih skladih in začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bistveno povečali pomen teritorialnega sodelovanja, |
| --- | --- |

M.

ker so splošni predpisi o strukturnih skladih in začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bistveno povečali pomen teritorialnega sodelovanja,

| N. | ker je naknadno vrednotenje programov INTERREG III za programsko obdobje 2000–2006 jasno dokazalo dodano vrednost tega cilja za evropski projekt, |
| --- | --- |

N.

ker je naknadno vrednotenje programov INTERREG III za programsko obdobje 2000–2006 jasno dokazalo dodano vrednost tega cilja za evropski projekt,

Krepiti cilj teritorialnega sodelovanja

| 1. | opozarja, da je cilj teritorialnega sodelovanja spodbujanje sodelovanja med območji in regijami, da se jim omogoči skupno odzivanje na skupne izzive, zmanjšanje fizičnih, kulturnih, upravnih in zakonodajnih ovir, ki zavirajo sodelovanje, ter omilitev vpliva meja; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je cilj teritorialnega sodelovanja spodbujanje sodelovanja med območji in regijami, da se jim omogoči skupno odzivanje na skupne izzive, zmanjšanje fizičnih, kulturnih, upravnih in zakonodajnih ovir, ki zavirajo sodelovanje, ter omilitev vpliva meja;

| 2. | verjame v evropsko dodano vrednost teritorialnega sodelovanja in njegovo vlogo pri krepitvi notranjega trga in evropskega povezovanja na področju številnih sektorskih politik ter zahteva, naj teritorialno sodelovanje ostane eden od stebrov kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.

verjame v evropsko dodano vrednost teritorialnega sodelovanja in njegovo vlogo pri krepitvi notranjega trga in evropskega povezovanja na področju številnih sektorskih politik ter zahteva, naj teritorialno sodelovanje ostane eden od stebrov kohezijske politike;

| 3. | poudarja, da cilj teritorialnega sodelovanja, ki temelji na načelu gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, zadeva vse regije EU, saj prispeva k spodbujanju usklajenega razvoja Unije kot celote; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da cilj teritorialnega sodelovanja, ki temelji na načelu gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, zadeva vse regije EU, saj prispeva k spodbujanju usklajenega razvoja Unije kot celote;

| 4. | meni, da se je teritorialno sodelovanje izkazalo kot učinkovito ter da je njegov potencial za spodbujanje konkurenčnosti premalo izkoriščen zaradi nizkih sredstev, ki so mu dodeljena; poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju proračun za cilj "teritorialno sodelovanje" poveča z 2,5 % v tekočem programskem obdobju na najmanj 7 % skupnega proračuna za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

4.

meni, da se je teritorialno sodelovanje izkazalo kot učinkovito ter da je njegov potencial za spodbujanje konkurenčnosti premalo izkoriščen zaradi nizkih sredstev, ki so mu dodeljena; poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju proračun za cilj "teritorialno sodelovanje" poveča z 2,5 % v tekočem programskem obdobju na najmanj 7 % skupnega proračuna za kohezijsko politiko;

| 5. | priporoča, naj se ohrani sedanja struktura cilja 3, razdeljenega na tri sklope, tj. čezmejnega (sklop A), nadnacionalnega (sklop B) in medregionalnega (sklop C), ter naj čezmejni sklop ohrani prevlado nad drugima dvema in naj mu bo dodeljeno najmanj 70 % proračuna za teritorialno sodelovanje; ugotavlja, da bi morala biti porazdelitev sredstev v okviru programa poštena in pravična za vse regije. |
| --- | --- |

5.

priporoča, naj se ohrani sedanja struktura cilja 3, razdeljenega na tri sklope, tj. čezmejnega (sklop A), nadnacionalnega (sklop B) in medregionalnega (sklop C), ter naj čezmejni sklop ohrani prevlado nad drugima dvema in naj mu bo dodeljeno najmanj 70 % proračuna za teritorialno sodelovanje; ugotavlja, da bi morala biti porazdelitev sredstev v okviru programa poštena in pravična za vse regije.

| 6. | meni, da je treba v primeru nadaljnje ločitve med čezmejnim sklopom (sklop A), ki je vezan na lokalne potrebe življenja ob meji, in transnacionalnim sklopom (sklop B), vključno s t. i. makroregionalno razsežnostjo, ki omogoča sodelovanje na širših strateških osnovah, izboljšati usklajevanje med obema sklopoma; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v primeru nadaljnje ločitve med čezmejnim sklopom (sklop A), ki je vezan na lokalne potrebe življenja ob meji, in transnacionalnim sklopom (sklop B), vključno s t. i. makroregionalno razsežnostjo, ki omogoča sodelovanje na širših strateških osnovah, izboljšati usklajevanje med obema sklopoma;

| 7. | poleg tega glede na strateško naravo projektov spodbuja prožnejše izkoriščanje možnosti, ki jih daje člen 21 uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede lokacije dejavnosti v okviru čezmejnega in nadnacionalnega sodelovanja, ki vključujejo pomorske regije, da bi zagotovili skladnost in stalnost dejavnosti teritorialnega sodelovanja; zato poziva k izvajanju določene prožnosti pri uporabi omejitve na 150 km za obalne in obmorske regije v okviru čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

7.

poleg tega glede na strateško naravo projektov spodbuja prožnejše izkoriščanje možnosti, ki jih daje člen 21 uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede lokacije dejavnosti v okviru čezmejnega in nadnacionalnega sodelovanja, ki vključujejo pomorske regije, da bi zagotovili skladnost in stalnost dejavnosti teritorialnega sodelovanja; zato poziva k izvajanju določene prožnosti pri uporabi omejitve na 150 km za obalne in obmorske regije v okviru čezmejnega sodelovanja;

| 8. | kljub temu meni, da vključevanje tovrstnih regij in njihova odprtost proti geografskim območjem izven EU ni in ne sme biti zgolj vprašanje njihove geografske oddaljenosti, saj jim bogastvo zgodovinskih, jezikovnih in kulturnih vezi z različnimi deli sveta dodeljuje privilegiran položaj na področju poglabljanja tovrstnih odnosov, kar je v korist globalni prisotnosti EU; |
| --- | --- |

8.

kljub temu meni, da vključevanje tovrstnih regij in njihova odprtost proti geografskim območjem izven EU ni in ne sme biti zgolj vprašanje njihove geografske oddaljenosti, saj jim bogastvo zgodovinskih, jezikovnih in kulturnih vezi z različnimi deli sveta dodeljuje privilegiran položaj na področju poglabljanja tovrstnih odnosov, kar je v korist globalni prisotnosti EU;

| 9. | poudarja ključno vlogo teritorialnega sodelovanja pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva k predhodnemu razmisleku za določitev strateških potreb vseh mejnih regij in območij sodelovanja v povezavi s strategijo Evropa 2020 ter k vključitvi in prilagoditvi evropskega teritorialnega sodelovanja na vse ravni strateškega načrtovanja (evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno); vztraja, naj Komisija čim prej pojasni vsebino svojih predlogov glede tematske koncentracije sredstev v povezavi s "tematskim menijem" Evropa 2020; |
| --- | --- |

9.

poudarja ključno vlogo teritorialnega sodelovanja pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva k predhodnemu razmisleku za določitev strateških potreb vseh mejnih regij in območij sodelovanja v povezavi s strategijo Evropa 2020 ter k vključitvi in prilagoditvi evropskega teritorialnega sodelovanja na vse ravni strateškega načrtovanja (evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno); vztraja, naj Komisija čim prej pojasni vsebino svojih predlogov glede tematske koncentracije sredstev v povezavi s "tematskim menijem" Evropa 2020;

| 10. | poziva, naj se sredstva za vsak posamezen program teritorialnega sodelovanja dodeljujejo na podlagi usklajenih meril, da bi zagotovili strateški in celovit odziv na potrebe in posebnosti vsakega ozemlja in območja sodelovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o drugih ustreznih, strateških in merljivih merilih, ki bi lahko odražala potrebe ozemlja, ne da bi zmanjšali težo najpomembnejšega, tj. demografskega merila; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se sredstva za vsak posamezen program teritorialnega sodelovanja dodeljujejo na podlagi usklajenih meril, da bi zagotovili strateški in celovit odziv na potrebe in posebnosti vsakega ozemlja in območja sodelovanja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razmisli o drugih ustreznih, strateških in merljivih merilih, ki bi lahko odražala potrebe ozemlja, ne da bi zmanjšali težo najpomembnejšega, tj. demografskega merila;

| 11. | ponovno poudarja pomen medregionalnega sodelovanja (sklop C), obžaluje pa pomanjkanje sredstev, ki so mu namenjena; zato predlaga ponovni razmislek o omejitvi stopnje sofinanciranja EU v tem sklopu, tudi ob upoštevanju njegove zmožnosti, da deluje kot spodbuda, za sodelujoče iz regij, katerih cilj je konkurenčnost in zaposlovanje, da bi povišali število projektov v sklopu C; poziva k razširitvi tematskih področij sodelovanja, da bodo zajemala upravljanje in vodenje operativnih programov ter teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja pomen medregionalnega sodelovanja (sklop C), obžaluje pa pomanjkanje sredstev, ki so mu namenjena; zato predlaga ponovni razmislek o omejitvi stopnje sofinanciranja EU v tem sklopu, tudi ob upoštevanju njegove zmožnosti, da deluje kot spodbuda, za sodelujoče iz regij, katerih cilj je konkurenčnost in zaposlovanje, da bi povišali število projektov v sklopu C; poziva k razširitvi tematskih področij sodelovanja, da bodo zajemala upravljanje in vodenje operativnih programov ter teritorialni razvoj;

| 12. | spodbuja tudi regije, naj bolje izkoristijo možnosti za medregionalno sodelovanje, ki jih v okviru njihovih operativnih programov ponuja splošna uredba (13); priporoča, naj medregionalni sklop cilja 3 pokriva tudi usklajevanje in izvajanje teh projektov, ovrednotenje znanja in izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

12.

spodbuja tudi regije, naj bolje izkoristijo možnosti za medregionalno sodelovanje, ki jih v okviru njihovih operativnih programov ponuja splošna uredba (13); priporoča, naj medregionalni sklop cilja 3 pokriva tudi usklajevanje in izvajanje teh projektov, ovrednotenje znanja in izmenjavo dobrih praks;

| 13. | v zvezi s prihodnjimi operativnimi programi za teritorialno sodelovanje poudarja pomen podpore s strani programa INTERACT in zmogljivosti za uspešne sheme pomoči, ki bi se lahko zgledovale po projektu RC LACE; poziva k boljšemu usklajevanju programa INTERACT s programoma URBACT in ESPON ter sklopom C, da bi dosegli boljše izvajanje cilja 3; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s prihodnjimi operativnimi programi za teritorialno sodelovanje poudarja pomen podpore s strani programa INTERACT in zmogljivosti za uspešne sheme pomoči, ki bi se lahko zgledovale po projektu RC LACE; poziva k boljšemu usklajevanju programa INTERACT s programoma URBACT in ESPON ter sklopom C, da bi dosegli boljše izvajanje cilja 3;

| 14. | spodbuja dejavnosti ESPON, vendar meni, da bi morale biti možnosti za dejavno sodelovanje v njegovih raziskavah glede teritorialnega razvoja bolj dostopne lokalnim in regionalnim organom, pri tem pa zagotovljena enostavnejša praktična uporaba dobljenih rezultatov; |
| --- | --- |

14.

spodbuja dejavnosti ESPON, vendar meni, da bi morale biti možnosti za dejavno sodelovanje v njegovih raziskavah glede teritorialnega razvoja bolj dostopne lokalnim in regionalnim organom, pri tem pa zagotovljena enostavnejša praktična uporaba dobljenih rezultatov;

| 15. | se veseli uspeha programa URBACT na področju trajnostnega urbanega razvoja in poziva k njegovemu podaljšanju ter razširitvi v pomembno in široko dostopno pobudo, ki bi zagotavljala možnosti za skupno učenje in prenosljivost v zvezi z lokalnimi urbanimi izzivi; |
| --- | --- |

15.

se veseli uspeha programa URBACT na področju trajnostnega urbanega razvoja in poziva k njegovemu podaljšanju ter razširitvi v pomembno in široko dostopno pobudo, ki bi zagotavljala možnosti za skupno učenje in prenosljivost v zvezi z lokalnimi urbanimi izzivi;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o možnostih za vključevanje lokalnih in regionalnih politikov v ta evropska omrežja izmenjave izkušenj in dobrih praks, kar bi bil prvi korak k izvajanju projekta Erasmus za predstavnike, izvoljene na lokalnih in regionalnih volitvah; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o možnostih za vključevanje lokalnih in regionalnih politikov v ta evropska omrežja izmenjave izkušenj in dobrih praks, kar bi bil prvi korak k izvajanju projekta Erasmus za predstavnike, izvoljene na lokalnih in regionalnih volitvah;

| 17. | znova poudarja, da je vključevanje poddržavnih akterjev v doseganje ciljev EU predpogoj za učinkovito izvajanje teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

17.

znova poudarja, da je vključevanje poddržavnih akterjev v doseganje ciljev EU predpogoj za učinkovito izvajanje teritorialne kohezije;

Uskladiti teritorialno sodelovanje

| 18. | meni, da je treba cilj o teritorialnem sodelovanju uskladiti s ciljema o konvergenci ter konkurenčnosti in zaposlovanju; poziva k boljšemu usklajevanju načrtovanja kot v preteklosti; predlaga, naj imajo regionalni operativni programi možnost, da se priključijo čezmejnim, nadnacionalnim in medregionalnim projektom, ki jih zadevajo, in sicer z opredelitvijo teritorialnega pristopa k dodeljevanju sredstev, kar bo koristilo prednostnim projektom, na primer povezovanje z vseevropskimi omrežji v obmejnih regijah, ki bodo opredeljeni vnaprej in v posvetovanju z njihovimi partnerji v programih, v skladu z načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva, to pa bo zaradi novo vzpostavljenih odnosov med zasebnimi in javnimi subjekti na obeh straneh meja omogočilo boljše izkoriščanje potenciala teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba cilj o teritorialnem sodelovanju uskladiti s ciljema o konvergenci ter konkurenčnosti in zaposlovanju; poziva k boljšemu usklajevanju načrtovanja kot v preteklosti; predlaga, naj imajo regionalni operativni programi možnost, da se priključijo čezmejnim, nadnacionalnim in medregionalnim projektom, ki jih zadevajo, in sicer z opredelitvijo teritorialnega pristopa k dodeljevanju sredstev, kar bo koristilo prednostnim projektom, na primer povezovanje z vseevropskimi omrežji v obmejnih regijah, ki bodo opredeljeni vnaprej in v posvetovanju z njihovimi partnerji v programih, v skladu z načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva, to pa bo zaradi novo vzpostavljenih odnosov med zasebnimi in javnimi subjekti na obeh straneh meja omogočilo boljše izkoriščanje potenciala teritorialnega sodelovanja;

| 19. | spodbuja države članice in regije, naj oblikujejo večregionalne operativne programe, prilagojene skupnim ozemeljskim problematikam, kot je skupno gorovje ali povodje, ki ozemlju dajejo skupen značaj; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice in regije, naj oblikujejo večregionalne operativne programe, prilagojene skupnim ozemeljskim problematikam, kot je skupno gorovje ali povodje, ki ozemlju dajejo skupen značaj;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo usklajevanje politik v čezmejnih regijah in na trgu dela, da bi preprečili težave z izkrivljanjem konkurence, do katerih prihaja v okviru gospodarskega in teritorialnega povezovanja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo usklajevanje politik v čezmejnih regijah in na trgu dela, da bi preprečili težave z izkrivljanjem konkurence, do katerih prihaja v okviru gospodarskega in teritorialnega povezovanja;

| 21. | meni, da so programi čezmejnega sodelovanja prav tako pomembni, če želimo biti učinkoviti in doseči rezultate na področju strategij, ki zadevajo zmanjšanje revščine in vključevanje prikrajšanih skupin v evropsko družbo; poziva, naj bo ta problematika upoštevana pri snovanju regulativnega okvira in naj se zagotovi, da bodo v prikrajšanih regijah na voljo primerni ukrepi za udeležbo v evropskih regionalnih razvojnih programih; |
| --- | --- |

21.

meni, da so programi čezmejnega sodelovanja prav tako pomembni, če želimo biti učinkoviti in doseči rezultate na področju strategij, ki zadevajo zmanjšanje revščine in vključevanje prikrajšanih skupin v evropsko družbo; poziva, naj bo ta problematika upoštevana pri snovanju regulativnega okvira in naj se zagotovi, da bodo v prikrajšanih regijah na voljo primerni ukrepi za udeležbo v evropskih regionalnih razvojnih programih;

Sprejeti teritorialni pristop za druge politike Skupnosti

| 22. | ugotavlja, da pristopi po vzoru strategije za Baltsko morje lahko deloma povečajo čezmejno sodelovanje; meni, da bi morale makrostrategije v celoti upoštevati druge programe regionalnega sodelovanja z namenom ustvarjanja sinergij; opozarja, da je koncept makroregij (na pobudo Sveta) zaenkrat še eksperimentalen in logičen način usklajevanja skupnih projektov, ki zadevajo veliko ozemlje, ki ga zaznamuje skupna teritorialna problematika, njegov cilj pa je izkoriščanje prednosti celostnega, večsektorskega in teritorialnega pristopa na podlagi skupnih strateških dejavnosti z uporabo že obstoječih sredstev; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da pristopi po vzoru strategije za Baltsko morje lahko deloma povečajo čezmejno sodelovanje; meni, da bi morale makrostrategije v celoti upoštevati druge programe regionalnega sodelovanja z namenom ustvarjanja sinergij; opozarja, da je koncept makroregij (na pobudo Sveta) zaenkrat še eksperimentalen in logičen način usklajevanja skupnih projektov, ki zadevajo veliko ozemlje, ki ga zaznamuje skupna teritorialna problematika, njegov cilj pa je izkoriščanje prednosti celostnega, večsektorskega in teritorialnega pristopa na podlagi skupnih strateških dejavnosti z uporabo že obstoječih sredstev;

| 23. | opozarja, da bi morale tovrstne strategije, kakršne so ali bi lahko bile v prihodnosti, zagotoviti podlago za bolj strateške in skupne pristope, ki bi se jih uresničevalo prek ustreznih instrumentov teritorialnega sodelovanja, ki pa ne ustvarjajo dodatnih sredstev v proračunu EU, niti ne zagotavljajo ustanavljanja novih institucij, pa tudi ne uporabe nove zakonodaje; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da bi morale tovrstne strategije, kakršne so ali bi lahko bile v prihodnosti, zagotoviti podlago za bolj strateške in skupne pristope, ki bi se jih uresničevalo prek ustreznih instrumentov teritorialnega sodelovanja, ki pa ne ustvarjajo dodatnih sredstev v proračunu EU, niti ne zagotavljajo ustanavljanja novih institucij, pa tudi ne uporabe nove zakonodaje;

| 24. | zahteva, naj Komisija natančno preuči rezultate izvajanja prvih makroregionalnih strategij; meni, da je postopek vzbudil interes, ki ga je treba izkoristiti in pridobljene izkušnje uporabiti pri izvajanju novih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

24.

zahteva, naj Komisija natančno preuči rezultate izvajanja prvih makroregionalnih strategij; meni, da je postopek vzbudil interes, ki ga je treba izkoristiti in pridobljene izkušnje uporabiti pri izvajanju novih makroregionalnih strategij;

| 25. | poudarja, da cilj "teritorialno sodelovanje" lahko zagotovi sodelovanje na makroregionalni ravni, zlasti v okviru svojega nadnacionalnega sklopa; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da cilj "teritorialno sodelovanje" lahko zagotovi sodelovanje na makroregionalni ravni, zlasti v okviru svojega nadnacionalnega sklopa;

| 26. | se zavzema za uporabo nadnacionalnih programov v podporo tem teritorialnim strategijam preko usklajenih prizadevanj pri snovanju, oblikovanju in upravljanju makroregionalnih strategij, ne da bi to vodilo v nepotrebno podvajanje proračunskih struktur EU z ustvarjanjem specifičnih proračunskih postavk za različne makroregije; |
| --- | --- |

26.

se zavzema za uporabo nadnacionalnih programov v podporo tem teritorialnim strategijam preko usklajenih prizadevanj pri snovanju, oblikovanju in upravljanju makroregionalnih strategij, ne da bi to vodilo v nepotrebno podvajanje proračunskih struktur EU z ustvarjanjem specifičnih proračunskih postavk za različne makroregije;

| 27. | hkrati poudarja, da cilji makroregionalnih strategij dopolnjujejo cilje mikroregionalnega čezmejnega sodelovanja in jih lahko zaobjemajo, ne morejo pa jih nadomestiti; zato poudarja, da je treba čezmejno komponento teritorialnega sodelovanja ohraniti kot ločen in zakonit element; |
| --- | --- |

27.

hkrati poudarja, da cilji makroregionalnih strategij dopolnjujejo cilje mikroregionalnega čezmejnega sodelovanja in jih lahko zaobjemajo, ne morejo pa jih nadomestiti; zato poudarja, da je treba čezmejno komponento teritorialnega sodelovanja ohraniti kot ločen in zakonit element;

| 28. | je prepričan, da lahko nadnacionalni sklop cilja 3 prispeva k intenzivnejšemu sodelovanju v okviru makroregionalnih strategij z večjim sodelovanjem regionalnih in lokalnih organov ter civilne družbe pri izvajanju konkretnih dejavnosti; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da lahko nadnacionalni sklop cilja 3 prispeva k intenzivnejšemu sodelovanju v okviru makroregionalnih strategij z večjim sodelovanjem regionalnih in lokalnih organov ter civilne družbe pri izvajanju konkretnih dejavnosti;

| 29. | meni, da mora vsaka nadnacionalna strategija v svoja stališča vključiti možnost usklajevanja s smernicami vseevropskih prometnih omrežij ter s strategijami v okviru celostne pomorske politike; |
| --- | --- |

29.

meni, da mora vsaka nadnacionalna strategija v svoja stališča vključiti možnost usklajevanja s smernicami vseevropskih prometnih omrežij ter s strategijami v okviru celostne pomorske politike;

| 30. | opozarja, da teritorialno sodelovanje zadeva notranje in zunanje meje Evropske unije ter zajema vprašanja, povezana s sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami; poudarja težave pri sofinanciranju, s katerimi se soočajo tretje države pri izvajanju določb o sodelovanju iz uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj; poziva Komisijo, naj razmisli, kako doseči boljšo sinergijo med pobudami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, instrumenta predpristopne pomoči, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in Evropskega razvojnega sklada, ter jo poziva k čimprejšnji predložitvi predloga nove sosedske politike; poziva k poenostavitvi in uskladitvi pravil, ki urejajo dostop do različnih virov financiranja, da bi zagotovili skladnost in olajšali njihovo uporabo za upravičence; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da teritorialno sodelovanje zadeva notranje in zunanje meje Evropske unije ter zajema vprašanja, povezana s sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami; poudarja težave pri sofinanciranju, s katerimi se soočajo tretje države pri izvajanju določb o sodelovanju iz uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj; poziva Komisijo, naj razmisli, kako doseči boljšo sinergijo med pobudami v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, instrumenta predpristopne pomoči, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in Evropskega razvojnega sklada, ter jo poziva k čimprejšnji predložitvi predloga nove sosedske politike; poziva k poenostavitvi in uskladitvi pravil, ki urejajo dostop do različnih virov financiranja, da bi zagotovili skladnost in olajšali njihovo uporabo za upravičence;

| 31. | z ozirom na posebni značaj evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta poziva Komisijo, naj prenese odgovornost za njegovo upravljanje na svoj GD za regionalni razvoj, ob tem pa upošteva zunanjepolitične vidike; ugotavlja, da evropski sosedski in partnerski instrument v sedanji obliki ne zagotavlja ustrezne podlage za upoštevanje posebnih značilnosti čezmejnega sodelovanja; meni, da bi bilo treba razmisliti o ločitvi tega instrumenta od upravljanja zunanjih odnosov, vsaj v tistih primerih, v katerih tretje države, ki so udeležene v čezmejnem sodelovanju, tudi financirajo sodelovanje; |
| --- | --- |

31.

z ozirom na posebni značaj evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta poziva Komisijo, naj prenese odgovornost za njegovo upravljanje na svoj GD za regionalni razvoj, ob tem pa upošteva zunanjepolitične vidike; ugotavlja, da evropski sosedski in partnerski instrument v sedanji obliki ne zagotavlja ustrezne podlage za upoštevanje posebnih značilnosti čezmejnega sodelovanja; meni, da bi bilo treba razmisliti o ločitvi tega instrumenta od upravljanja zunanjih odnosov, vsaj v tistih primerih, v katerih tretje države, ki so udeležene v čezmejnem sodelovanju, tudi financirajo sodelovanje;

| 32. | poziva k izvajanju Akcijskega načrta za širše sosedstvo za najbolj oddaljene regije EU, kot je napovedala Komisije v svojem sporočilu KOM(2004)0343; poudarja, da je v tem smislu potrebno skladno večsektorsko delovanje v politikah Unije, ki zadevajo najbolj oddaljene regije, zlasti boljše usklajevanje med zunanjim in notranjim sklopom, in sicer s sprejetjem območne strategije; |
| --- | --- |

32.

poziva k izvajanju Akcijskega načrta za širše sosedstvo za najbolj oddaljene regije EU, kot je napovedala Komisije v svojem sporočilu KOM(2004)0343; poudarja, da je v tem smislu potrebno skladno večsektorsko delovanje v politikah Unije, ki zadevajo najbolj oddaljene regije, zlasti boljše usklajevanje med zunanjim in notranjim sklopom, in sicer s sprejetjem območne strategije;

| 33. | opominja, da bi bila bela knjiga o teritorialni koheziji, ki bi sledila zeleni knjigi, instrument, s katerim bi pravočasno pojasnili, kako prek upravljanja na več ravneh izvajati teritorialno kohezijo v prihodnji regionalni politiki, in hkrati zagotovili snov za razpravo o naslednjem zakonodajnem svežnju; |
| --- | --- |

33.

opominja, da bi bila bela knjiga o teritorialni koheziji, ki bi sledila zeleni knjigi, instrument, s katerim bi pravočasno pojasnili, kako prek upravljanja na več ravneh izvajati teritorialno kohezijo v prihodnji regionalni politiki, in hkrati zagotovili snov za razpravo o naslednjem zakonodajnem svežnju;

| 34. | ugotavlja, da pogoji za čezmejno sodelovanje v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta niso primerni za njegov razvoj; zato priporoča boljše usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati znotraj Evropske komisije; je prepričan o nujnosti ponovnega vključevanja programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta v cilj "teritorialno sodelovanje" v okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da pogoji za čezmejno sodelovanje v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta niso primerni za njegov razvoj; zato priporoča boljše usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati znotraj Evropske komisije; je prepričan o nujnosti ponovnega vključevanja programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta v cilj "teritorialno sodelovanje" v okviru kohezijske politike;

Spodbujati ustanovitev evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS)

| 35. | meni, da so EZTS edinstven in dragocen instrument za teritorialno upravljanje, ki ustreza potrebam po strukturiranem sodelovanju na področju financ, pravnega statusa in upravljanja na več ravneh; opominja, da je treba instrument EZTS spodbujati kot orodje za vzpostavitev sistemov čezmejnega upravljanja in za zagotavljanje pripadnosti različnim politikam na regionalni in lokalni ravni; poudarja tudi njihovo ključno vlogo pri prispevanju k uspešnemu razvoju izvajanja modela upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

35.

meni, da so EZTS edinstven in dragocen instrument za teritorialno upravljanje, ki ustreza potrebam po strukturiranem sodelovanju na področju financ, pravnega statusa in upravljanja na več ravneh; opominja, da je treba instrument EZTS spodbujati kot orodje za vzpostavitev sistemov čezmejnega upravljanja in za zagotavljanje pripadnosti različnim politikam na regionalni in lokalni ravni; poudarja tudi njihovo ključno vlogo pri prispevanju k uspešnemu razvoju izvajanja modela upravljanja na več ravneh;

| 36. | poudarja, da EZTS lahko prispevajo ne le k teritorialni koheziji, temveč tudi k socialni koheziji; prav tako poudarja, da ima ta instrument najboljše možnosti, da zbliža različne kulturne in jezikovne skupnosti, spodbuja miroljubno sobivanje v raznoliki Evropi in prispeva k večji prepoznavnosti evropske dodane vrednosti med državljani; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da EZTS lahko prispevajo ne le k teritorialni koheziji, temveč tudi k socialni koheziji; prav tako poudarja, da ima ta instrument najboljše možnosti, da zbliža različne kulturne in jezikovne skupnosti, spodbuja miroljubno sobivanje v raznoliki Evropi in prispeva k večji prepoznavnosti evropske dodane vrednosti med državljani;

| 37. | priporoča prvo oceno obstoječih EZTS, da se iz prvih izkušenj česa naučimo; |
| --- | --- |

37.

priporoča prvo oceno obstoječih EZTS, da se iz prvih izkušenj česa naučimo;

| 38. | meni pa, da je treba olajšati njihovo ustanavljanje, ter poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predloge sprememb k Uredbi (ES) št.°1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o EZTS ob upoštevanju težav, ki so jih opredelili lokalni in regionalni organi in že ustanovljena združenja, ter na podlagi opravljenega dela Odbora regij, da bi se:






  — | pojasnil status EZTS v pravnih sistemih držav članic, da bi lahko v zvezi s tem dosegli ustrezno pravno usklajenost; |
| --- | --- | --- |

38.

meni pa, da je treba olajšati njihovo ustanavljanje, ter poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predloge sprememb k Uredbi (ES) št.°1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o EZTS ob upoštevanju težav, ki so jih opredelili lokalni in regionalni organi in že ustanovljena združenja, ter na podlagi opravljenega dela Odbora regij, da bi se:

—

pojasnil status EZTS v pravnih sistemih držav članic, da bi lahko v zvezi s tem dosegli ustrezno pravno usklajenost;

| — | omogočilo ustanavljanje EZTS med zainteresiranimi stranmi v državi članici in tretji državi; |
| --- | --- |

—

omogočilo ustanavljanje EZTS med zainteresiranimi stranmi v državi članici in tretji državi;

| — | preoblikoval člen 4(3), da bi se strogo spoštoval trimesečni rok za obravnavo vlog za ustanovitev EZTS; |
| --- | --- |

—

preoblikoval člen 4(3), da bi se strogo spoštoval trimesečni rok za obravnavo vlog za ustanovitev EZTS;

| — | poenostavili kadrovski predpisi; |
| --- | --- |

—

poenostavili kadrovski predpisi;

| — | zagotovilo, da davčna ureditev za EZTS ne bi bila slabša kot za druge pravne statuse v okviru izvajanja projektov ali programov sodelovanja; |
| --- | --- |

—

zagotovilo, da davčna ureditev za EZTS ne bi bila slabša kot za druge pravne statuse v okviru izvajanja projektov ali programov sodelovanja;

| 39. | spodbuja dodeljevanje splošnih subvencij EZTS, ki predlagajo projekt, skladen s cilji in strategijami zadevnih programov sodelovanja, na podlagi skupnih strategij čezmejnega razvoja, da bodo lahko neposredno upravljala s sredstvi iz strukturnih skladov, in programov, ter poziva, naj se v uredbah o drugih evropskih skladih bolj upošteva večnacionalna in večstranska narava EZTS ter naj se jim olajša dostop do drugih finančnih virov; |
| --- | --- |

39.

spodbuja dodeljevanje splošnih subvencij EZTS, ki predlagajo projekt, skladen s cilji in strategijami zadevnih programov sodelovanja, na podlagi skupnih strategij čezmejnega razvoja, da bodo lahko neposredno upravljala s sredstvi iz strukturnih skladov, in programov, ter poziva, naj se v uredbah o drugih evropskih skladih bolj upošteva večnacionalna in večstranska narava EZTS ter naj se jim olajša dostop do drugih finančnih virov;

| 40. | se veseli, da bo Odbor regij vzpostavil evropsko platformo EZTS, namenjeno izmenjavi izkušenj, izrabi dobrih praks in tehnični podpori EZTS; |
| --- | --- |

40.

se veseli, da bo Odbor regij vzpostavil evropsko platformo EZTS, namenjeno izmenjavi izkušenj, izrabi dobrih praks in tehnični podpori EZTS;

| 41. | meni, da so čezmejna EZTS odlična priložnost, da na teh ozemljih z vključevanjem evropskih državljanov zgradimo Evropo; poziva čezmejna EZTS, naj po potrebi ustanovijo in vodijo "čezmejni forum civilne družbe" ter podpirajo čezmejne državljanske pobude; |
| --- | --- |

41.

meni, da so čezmejna EZTS odlična priložnost, da na teh ozemljih z vključevanjem evropskih državljanov zgradimo Evropo; poziva čezmejna EZTS, naj po potrebi ustanovijo in vodijo "čezmejni forum civilne družbe" ter podpirajo čezmejne državljanske pobude;

Poenostaviti izvajanje

| 42. | meni, da je izvajanje programov za teritorialno sodelovanje še vedno prezapleteno in da cilj 3 potrebuje svoja pravila, da bi odražal svoj v osnovi mednarodni značaj svojih dejavnosti; meni, da je trenutno treba v izvajanje programov vključiti preveč različnih upravnih organov, in zato v zvezi s tem poziva k bistveni poenostavitvi; |
| --- | --- |

42.

meni, da je izvajanje programov za teritorialno sodelovanje še vedno prezapleteno in da cilj 3 potrebuje svoja pravila, da bi odražal svoj v osnovi mednarodni značaj svojih dejavnosti; meni, da je trenutno treba v izvajanje programov vključiti preveč različnih upravnih organov, in zato v zvezi s tem poziva k bistveni poenostavitvi;

| 43. | poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe za poenostavitev pravil revizije in nadzora, ob upoštevanju načela "en upravni organ na program" kot vodila, predvidi bolj sistematično določitev pavšala za stroške in financiranje v fiksnem znesku za male projekte, opredeli natančnejša pravila EU za upravičenost do sredstev, zagotovi večjo prožnost pri uporabi samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, okrepi tehnično pomoč, da se bodo lahko upravni organi bolj osredotočili na zagon, strateško podporo in rezultate projektov in ne le na upravljanje in administrativno ustreznost kandidatur; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj predlaga posebne ukrepe za poenostavitev pravil revizije in nadzora, ob upoštevanju načela "en upravni organ na program" kot vodila, predvidi bolj sistematično določitev pavšala za stroške in financiranje v fiksnem znesku za male projekte, opredeli natančnejša pravila EU za upravičenost do sredstev, zagotovi večjo prožnost pri uporabi samodejnega prenehanja prevzetih obveznosti, okrepi tehnično pomoč, da se bodo lahko upravni organi bolj osredotočili na zagon, strateško podporo in rezultate projektov in ne le na upravljanje in administrativno ustreznost kandidatur;

| 44. | poziva države članice, naj poenostavijo nacionalne predpise, ki pogosto prinašajo dodatno upravno breme, ki ga zakonodaja Skupnosti ne zahteva; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj poenostavijo nacionalne predpise, ki pogosto prinašajo dodatno upravno breme, ki ga zakonodaja Skupnosti ne zahteva;

| 45. | poziva Komisijo, naj čim prej pojasni podrobnosti načela pogojenosti, ki je predvideno za teritorialno sodelovanje; meni, da če naj ta pogojenost ustvari ugodno okolje za boljšo in učinkovitejšo uporabo sredstev iz skladov, ne sme dodatno zaplesti izvajanja na škodo upravljavcev in upravičencev programov; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj čim prej pojasni podrobnosti načela pogojenosti, ki je predvideno za teritorialno sodelovanje; meni, da če naj ta pogojenost ustvari ugodno okolje za boljšo in učinkovitejšo uporabo sredstev iz skladov, ne sme dodatno zaplesti izvajanja na škodo upravljavcev in upravičencev programov;

| 46. | poudarja, da si je treba prizadevati za razširitev in poenostavitev, da bo lažje privabiti subjekte iz zasebnega sektorja; priporoča oblikovanje finančnih sistemov po vzoru pobud JEREMIE in JESSICA za poenostavitev čezmejnih projektov, ki bodo nosilci gospodarskega razvoja, udeležbe subjektov iz zasebnega sektorja ter sklepanja javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da si je treba prizadevati za razširitev in poenostavitev, da bo lažje privabiti subjekte iz zasebnega sektorja; priporoča oblikovanje finančnih sistemov po vzoru pobud JEREMIE in JESSICA za poenostavitev čezmejnih projektov, ki bodo nosilci gospodarskega razvoja, udeležbe subjektov iz zasebnega sektorja ter sklepanja javno-zasebnih partnerstev;

Omogočiti prepoznavnost teritorialnega sodelovanja

| 47. | obžaluje, ker teritorialno sodelovanje ni dovolj znano na ravni nacionalnih in lokalnih uprav ter med državljani, zato poziva k bolj učinkovitemu obveščanju o zaključenih projektih; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, ker teritorialno sodelovanje ni dovolj znano na ravni nacionalnih in lokalnih uprav ter med državljani, zato poziva k bolj učinkovitemu obveščanju o zaključenih projektih;

| 48. | zahteva, naj Komisija razmisli o možnostih za povečanje prepoznavnosti EZTS in njihovega delovanja med akterji teritorialnega sodelovanja in državljani; |
| --- | --- |

48.

zahteva, naj Komisija razmisli o možnostih za povečanje prepoznavnosti EZTS in njihovega delovanja med akterji teritorialnega sodelovanja in državljani;

| 49. | meni, da je treba zgodovinsko pogojeno jezikovno in kulturno bližino obmejnih regij različnih držav članic ceniti in uporabiti za krepitev čezmejnega sodelovanja; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba zgodovinsko pogojeno jezikovno in kulturno bližino obmejnih regij različnih držav članic ceniti in uporabiti za krepitev čezmejnega sodelovanja;

| 50. | meni, da bi okrepljeno sodelovanje na področju izobraževanja in kulture prispevalo k uresničevanju ciljev pametne in vključujoče rasti strategije Evropa 2020 in posledično zagotovilo višjo raven udeležbe državljanov in nevladnih organizacij ter prispevalo k večji prepoznavnosti teritorialnega sodelovanja in odpravljanju meja v glavah, ki ovirajo zbliževanje državljanov; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi okrepljeno sodelovanje na področju izobraževanja in kulture prispevalo k uresničevanju ciljev pametne in vključujoče rasti strategije Evropa 2020 in posledično zagotovilo višjo raven udeležbe državljanov in nevladnih organizacij ter prispevalo k večji prepoznavnosti teritorialnega sodelovanja in odpravljanju meja v glavah, ki ovirajo zbliževanje državljanov;

| 51. | poziva k boljšemu usklajevanju med upravnimi organi in obstoječimi čezmejnimi institucijami, kot so evroregije, ob izvajanju čezmejnih programov, da bi zagotovili projekte visoke kakovosti, ki bodo pregledni in blizu državljanom; |
| --- | --- |

51.

poziva k boljšemu usklajevanju med upravnimi organi in obstoječimi čezmejnimi institucijami, kot so evroregije, ob izvajanju čezmejnih programov, da bi zagotovili projekte visoke kakovosti, ki bodo pregledni in blizu državljanom;

| 52. | poziva k boljšemu usklajevanju komunikacije med vsemi akterji, vključenimi v proces izvajanja teritorialnega sodelovanja; predlaga, naj vsi programi iz istega sklopa dobijo enoten znak za vizualno prepoznavnost oz. logotip (naj se na primer ponovno uvede prepoznavna oznaka INTERREG) v povezavi z logotipom vsakega posameznega programa (morda standardizirane velikosti), ter poziva Komisijo, naj na začetku prihodnjega programskega obdobja v obmejnih regijah predlaga široko medijsko informativno kampanjo o prednostih in dosežkih teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

52.

poziva k boljšemu usklajevanju komunikacije med vsemi akterji, vključenimi v proces izvajanja teritorialnega sodelovanja; predlaga, naj vsi programi iz istega sklopa dobijo enoten znak za vizualno prepoznavnost oz. logotip (naj se na primer ponovno uvede prepoznavna oznaka INTERREG) v povezavi z logotipom vsakega posameznega programa (morda standardizirane velikosti), ter poziva Komisijo, naj na začetku prihodnjega programskega obdobja v obmejnih regijah predlaga široko medijsko informativno kampanjo o prednostih in dosežkih teritorialnega sodelovanja;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

(3)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0356.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0254.

(6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 104.

(7)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

(8)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 83.

(9)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 95.

(10)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 71.

(11)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 88.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0089.

(13)  Člen 37(6)(b).

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/27

---

Četrtek, 23. junij 2011Povečana učinkovitost ESRR in drugih strukturnih skladov

P7_TA(2011)0286

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o trenutnem stanju in prihodnji sinergiji ESRR in drugih strukturnih skladov za večjo učinkovitost (2010/2160(INI))

2012/C 390 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prvega odstavka člena 174 in prvega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega odstavka člena 174 in prvega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), zlasti člena 9(4) te uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1), zlasti člena 9(4) te uredbe,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o kohezijski politiki: naložbe v realno gospodarstvo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o kohezijski politiki: naložbe v realno gospodarstvo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o dopolnjevanju in usklajevanju kohezijske politike z ukrepi za razvoj podeželja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o dopolnjevanju in usklajevanju kohezijske politike z ukrepi za razvoj podeželja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o dobrem upravljanju v regionalni politiki EU (11),

| — | ob upoštevanju 20. letnega poročila Komisije o izvajanju strukturnih skladov (2008) z dne 21. decembra 2009 (KOM(2009)0617/2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 20. letnega poročila Komisije o izvajanju strukturnih skladov (2008) z dne 21. decembra 2009 (KOM(2009)0617/2),

| — | ob upoštevanju sporočila z dne 3. marca 2010 Komisije z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast” (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z dne 3. marca 2010 Komisije z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast” (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010 z naslovom Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010 (KOM(2010)0110),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Prispevek regionalne politike k pametni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0553),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (KOM(2010)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2010 o pregledu proračuna EU (KOM(2010)0700),

| — | ob upoštevanju petega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (peto kohezijsko poročilo) iz novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: prihodnost kohezijske politike (peto kohezijsko poročilo) iz novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 o sklepih petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (KOM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2010 o sklepih petega poročila o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (KOM(2010)0642),

| — | ob upoštevanju pisma komisarjev za regionalno politiko, za ribištvo in pomorske zadeve, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma komisarjev za regionalno politiko, za ribištvo in pomorske zadeve, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku Komisije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0141/2011),

| A. | ker je v členu 174 PDEU predvideno, da Unija, da bi pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, |
| --- | --- |

A.

ker je v členu 174 PDEU predvideno, da Unija, da bi pospešila svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije,

| B. | ker je v uvodni izjavi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 navedeno, da mora programiranje zagotoviti medsebojno usklajenost skladov in njihovo usklajenost z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter z EIB in Evropskim investicijskim skladom (EIS), ter da bi moralo to usklajevanje zajemati tudi pripravo kompleksnih finančnih shem in javno-zasebna partnerstva, |
| --- | --- |

B.

ker je v uvodni izjavi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 navedeno, da mora programiranje zagotoviti medsebojno usklajenost skladov in njihovo usklajenost z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti ter z EIB in Evropskim investicijskim skladom (EIS), ter da bi moralo to usklajevanje zajemati tudi pripravo kompleksnih finančnih shem in javno-zasebna partnerstva,

| C. | ker je Komisija v strategiji Evropa 2020 jamčila, da bo sprožila finančne instrumente EU – med drugim evropske sklade za razvoj podeželja, za programe raziskav in razvoja, za vseevropsko omrežje (TEN), za program za konkurenčnost in inovacije in Evropsko investicijsko banko – kot del dosledne strategije financiranja, ki združuje financiranje EU ter javno in zasebno financiranje na nacionalni ravni v okviru vodilne pobude z naslovom Evropa, gospodarna z viri, za kar je potrebna uskladitev med politikami in instrumenti, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija v strategiji Evropa 2020 jamčila, da bo sprožila finančne instrumente EU – med drugim evropske sklade za razvoj podeželja, za programe raziskav in razvoja, za vseevropsko omrežje (TEN), za program za konkurenčnost in inovacije in Evropsko investicijsko banko – kot del dosledne strategije financiranja, ki združuje financiranje EU ter javno in zasebno financiranje na nacionalni ravni v okviru vodilne pobude z naslovom Evropa, gospodarna z viri, za kar je potrebna uskladitev med politikami in instrumenti,

| D. | ker se v petem kohezijskem poročilu jasno priznava, da je za dosledno prizadevanje za lokalni razvoj potrebna tesna usklajenost politik na vseh ravneh, |
| --- | --- |

D.

ker se v petem kohezijskem poročilu jasno priznava, da je za dosledno prizadevanje za lokalni razvoj potrebna tesna usklajenost politik na vseh ravneh,

| E. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 14. junija 2010 o strateškem poročilu Komisije o izvajanju programov kohezijske politike za leto 2010 poudaril, „da je treba nadalje izboljšati usklajevanje kohezijske politike ter drugih politik EU in po potrebi nacionalnih politik, da bi bili z boljšim usklajevanjem učinkovitejši pri izpolnjevanju skupnih ciljev“, ter „da imajo en strateški pristop in skupna izvedbena pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad v splošnem okviru kohezijske politike resnično dodano vrednost“, |
| --- | --- |

E.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 14. junija 2010 o strateškem poročilu Komisije o izvajanju programov kohezijske politike za leto 2010 poudaril, „da je treba nadalje izboljšati usklajevanje kohezijske politike ter drugih politik EU in po potrebi nacionalnih politik, da bi bili z boljšim usklajevanjem učinkovitejši pri izpolnjevanju skupnih ciljev“, ter „da imajo en strateški pristop in skupna izvedbena pravila za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad v splošnem okviru kohezijske politike resnično dodano vrednost“,

| F. | ker so v pismu predsedniku Barrosu komisarji za regionalno politiko, za ribištvo in pomorske zadeve, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter za kmetijstvo in razvoj podeželja priznali „potrebo po okrepitvi povezovanja različnih politik EU za doseganje trajnostnega in vključujočega gospodarskega razvoja, ki ga Unija mora doseči“ ter predlagali „pripravo skupnega strateškega okvira na ravni EU za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo za obdobje po letu 2013“, |
| --- | --- |

F.

ker so v pismu predsedniku Barrosu komisarji za regionalno politiko, za ribištvo in pomorske zadeve, za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje ter za kmetijstvo in razvoj podeželja priznali „potrebo po okrepitvi povezovanja različnih politik EU za doseganje trajnostnega in vključujočega gospodarskega razvoja, ki ga Unija mora doseči“ ter predlagali „pripravo skupnega strateškega okvira na ravni EU za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo za obdobje po letu 2013“,

| G. | ker je reforma strukturne politike za programsko obdobje 2007–2013 vodila do ločitve razvoja podeželja od splošnega okvira strukturnih skladov, |
| --- | --- |

G.

ker je reforma strukturne politike za programsko obdobje 2007–2013 vodila do ločitve razvoja podeželja od splošnega okvira strukturnih skladov,

| H. | ker je zaradi omejevanja potrošnje potrebna večja uspešnost in učinkovitost politik na ravni EU, pa tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, saj sta tesnejše usklajevanje in dopolnjevanje bistvena elementa modernizacije prihodnje kohezijske politike, |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi omejevanja potrošnje potrebna večja uspešnost in učinkovitost politik na ravni EU, pa tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, saj sta tesnejše usklajevanje in dopolnjevanje bistvena elementa modernizacije prihodnje kohezijske politike,

| I. | ker so sedanje sinergije brez političnega okvira, ki bi jih podpiral, močno odvisne od organizacijskih in strateških sposobnosti upravičencev, ki morajo uskladiti pomoč iz različnih instrumentov EU, |
| --- | --- |

I.

ker so sedanje sinergije brez političnega okvira, ki bi jih podpiral, močno odvisne od organizacijskih in strateških sposobnosti upravičencev, ki morajo uskladiti pomoč iz različnih instrumentov EU,

| J. | ker lahko pristop, ki temelji na lokalnem razvoju, občutno prispeva k uspešnosti in učinkovitosti kohezijske politike in ker je kohezijska politika še vedno ključni instrument za soočanje s posebnimi izzivi vsakega ozemlja, hkrati pa se je treba osredotočiti na urbano razsežnost kohezijske politike, ki odraža širša funkcionalna področja, ki jo morajo spremljati uravnoteženi pogoji za sinergijski razvoj urbanih, primestnih in podeželskih območij, |
| --- | --- |

J.

ker lahko pristop, ki temelji na lokalnem razvoju, občutno prispeva k uspešnosti in učinkovitosti kohezijske politike in ker je kohezijska politika še vedno ključni instrument za soočanje s posebnimi izzivi vsakega ozemlja, hkrati pa se je treba osredotočiti na urbano razsežnost kohezijske politike, ki odraža širša funkcionalna področja, ki jo morajo spremljati uravnoteženi pogoji za sinergijski razvoj urbanih, primestnih in podeželskih območij,

| K. | ker je treba nujno uskladiti javne proračune in ker se za to že izvajajo pritiski, kar pa zahteva bolj inovativne ukrepe za krepitev vpliva na vsa razpoložljiva sredstva, in ker bo učinkovita usklajenost politik in instrumentov prihranila čas in vire ter pripomogla k uspešnosti in učinkovitosti, |
| --- | --- |

K.

ker je treba nujno uskladiti javne proračune in ker se za to že izvajajo pritiski, kar pa zahteva bolj inovativne ukrepe za krepitev vpliva na vsa razpoložljiva sredstva, in ker bo učinkovita usklajenost politik in instrumentov prihranila čas in vire ter pripomogla k uspešnosti in učinkovitosti,

| L. | ker si je treba za usklajevanje in sinergije prizadevati horizontalno (z doslednostjo v različnih politikah) ter vertikalno (s sodelovanjem in usklajevanjem med različnimi ravnmi upravljanja), |
| --- | --- |

L.

ker si je treba za usklajevanje in sinergije prizadevati horizontalno (z doslednostjo v različnih politikah) ter vertikalno (s sodelovanjem in usklajevanjem med različnimi ravnmi upravljanja),

| M. | ker lahko razdrobljen pristop vodi do prekrivajočih se ali celo nasprotujočih si politik, protislovnih javnih ukrepov ali podvajanja sredstev, kar vpliva tako na regionalno učinkovitost javnih politik kot tudi na njihov nacionalni učinek, in ker načelo integriranega pristopa v zadnjih političnih dokumentih Komisije očitno ni dovolj poudarjeno, |
| --- | --- |

M.

ker lahko razdrobljen pristop vodi do prekrivajočih se ali celo nasprotujočih si politik, protislovnih javnih ukrepov ali podvajanja sredstev, kar vpliva tako na regionalno učinkovitost javnih politik kot tudi na njihov nacionalni učinek, in ker načelo integriranega pristopa v zadnjih političnih dokumentih Komisije očitno ni dovolj poudarjeno,

| N. | ker so za bolj integrirano, dosledno, uspešno in učinkovito kohezijsko politiko potrebna večja prizadevanja za prilagoditev politik EU posebnim potrebam in bogastvu na različnih ozemljih in regijah EU, |
| --- | --- |

N.

ker so za bolj integrirano, dosledno, uspešno in učinkovito kohezijsko politiko potrebna večja prizadevanja za prilagoditev politik EU posebnim potrebam in bogastvu na različnih ozemljih in regijah EU,

| O. | ker je za strateške smernice potrebna boljša uskladitev skladov zaradi splošnega načela izboljšanja dostopa do sredstev, |
| --- | --- |

O.

ker je za strateške smernice potrebna boljša uskladitev skladov zaradi splošnega načela izboljšanja dostopa do sredstev,

| P. | ker strateške smernice izrecno pozivajo k spodbujanju sinergij med strukturnimi politikami in politikami zaposlovanja ter razvoja podeželja in v zvezi s tem poudarjajo, da bi morale države članice zagotoviti sinergije in doslednost ukrepov, ki bodo financirani iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za ribištvo in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja na določenem ozemlju in na določenem področju delovanja; ker tudi dodajajo, da je treba v nacionalnih strateških referenčnih okvirih/nacionalnih strateških načrtih opredeliti glavna usmerjevalna načela za razmejitev in mehanizme za usklajevanje med ukrepi, ki jih podpirajo različni skladi, |
| --- | --- |

P.

ker strateške smernice izrecno pozivajo k spodbujanju sinergij med strukturnimi politikami in politikami zaposlovanja ter razvoja podeželja in v zvezi s tem poudarjajo, da bi morale države članice zagotoviti sinergije in doslednost ukrepov, ki bodo financirani iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za ribištvo in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja na določenem ozemlju in na določenem področju delovanja; ker tudi dodajajo, da je treba v nacionalnih strateških referenčnih okvirih/nacionalnih strateških načrtih opredeliti glavna usmerjevalna načela za razmejitev in mehanizme za usklajevanje med ukrepi, ki jih podpirajo različni skladi,

| Q. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 21. februarja 2011 o petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji od Komisije zahteval, naj predvidi možnost vzpostavitve programov, ki se financirajo iz več skladov, |
| --- | --- |

Q.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 21. februarja 2011 o petem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji od Komisije zahteval, naj predvidi možnost vzpostavitve programov, ki se financirajo iz več skladov,

| R. | ker nekatere regije Evropske unije mejijo na tretje države, ki črpajo sredstva iz Evropskega razvojnega sklada, in bi bilo treba zagotoviti možnost, da se posebej izpostavijo sinergije financiranja nekaterih projektov, da bi tako omogočili povečanje razvojnega potenciala takšnih evropskih regij, |
| --- | --- |

R.

ker nekatere regije Evropske unije mejijo na tretje države, ki črpajo sredstva iz Evropskega razvojnega sklada, in bi bilo treba zagotoviti možnost, da se posebej izpostavijo sinergije financiranja nekaterih projektov, da bi tako omogočili povečanje razvojnega potenciala takšnih evropskih regij,

| S. | ker je vmesni pregled razkril, da je prilagodljivost proračuna omejena in da že med samimi programi obstajajo ovire za ponovno pridobitev prednostnega statusa, hkrati pa dodaja, da nedoslednosti med programi in hudo upravno breme ovirajo učinkovitost, |
| --- | --- |

S.

ker je vmesni pregled razkril, da je prilagodljivost proračuna omejena in da že med samimi programi obstajajo ovire za ponovno pridobitev prednostnega statusa, hkrati pa dodaja, da nedoslednosti med programi in hudo upravno breme ovirajo učinkovitost,

| T. | ker je v sedanjih kriznih razmerah razumevanje procesov v gospodarstvih držav članic in rezultatov, doseženih ob uporabi sredstev EU, bolj pomembno kot nekoč, |
| --- | --- |

T.

ker je v sedanjih kriznih razmerah razumevanje procesov v gospodarstvih držav članic in rezultatov, doseženih ob uporabi sredstev EU, bolj pomembno kot nekoč,

| U. | ker je pomembno, da se zagotovi prepoznavnost in evropska dodana vrednost prispevkov EU, |
| --- | --- |

U.

ker je pomembno, da se zagotovi prepoznavnost in evropska dodana vrednost prispevkov EU,

Čas in kraj za večje usklajevanje in sinergije

| 1. | poziva, naj se predlaga skupni strateški okvir, in sicer že za naslednje programsko obdobje po letu 2013, in naj se izkoristijo sinergije med vsemi ukrepi, ki so temelj za nadalje doseganje ciljev kohezijske politike, kot je opredeljeno v pogodbah, in ki se financirajo iz Evropska sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo; |
| --- | --- |

1.

poziva, naj se predlaga skupni strateški okvir, in sicer že za naslednje programsko obdobje po letu 2013, in naj se izkoristijo sinergije med vsemi ukrepi, ki so temelj za nadalje doseganje ciljev kohezijske politike, kot je opredeljeno v pogodbah, in ki se financirajo iz Evropska sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo;

| 2. | poudarja, da mora biti cilj kohezijske politike trajnostna, pametna in vključujoča ter ozemeljsko in socialno enakomerno razporejena gospodarska rast, zmanjšanje razlik med regijami, ustvarjanje delovnih mest, večja kakovost življenja, usposabljanje delavcev za nova delovna mesta, med drugim tudi na področju trajnostnega gospodarstva, socialna in teritorialna kohezija in izvajanje evropskega socialnega modela, ki je kohezijski in konkurenčni element evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora biti cilj kohezijske politike trajnostna, pametna in vključujoča ter ozemeljsko in socialno enakomerno razporejena gospodarska rast, zmanjšanje razlik med regijami, ustvarjanje delovnih mest, večja kakovost življenja, usposabljanje delavcev za nova delovna mesta, med drugim tudi na področju trajnostnega gospodarstva, socialna in teritorialna kohezija in izvajanje evropskega socialnega modela, ki je kohezijski in konkurenčni element evropskega gospodarstva;

| 3. | meni, da bi bilo treba s kohezijskimi politikami doseči trajnostno rast v EU ter pravično in enakomerno porazdelitev blaginje, in sicer s spodbujanjem konkurence in prizadevanjem za zmanjšanje socialno-ekonomskih razlik med regijami EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba s kohezijskimi politikami doseči trajnostno rast v EU ter pravično in enakomerno porazdelitev blaginje, in sicer s spodbujanjem konkurence in prizadevanjem za zmanjšanje socialno-ekonomskih razlik med regijami EU;

| 4. | meni, da je kohezijska politika eden od stebrov gospodarske politike EU za dolgoročno naložbeno strategijo in socialno vključenost; meni, da kohezijska politika zagotavlja podporo prikrajšanim regijam in prikrajšanim skupinam ter vodi k uravnoteženemu in usklajenemu razvoju Evropske unije; ugotavlja, da je evropska dodana vrednost v tem, da imajo lahko vsi koristi od gospodarskih uspehov EU; se zato zavzema za ohranitev samostojne kohezijske politike z izdatnim financiranjem; |
| --- | --- |

4.

meni, da je kohezijska politika eden od stebrov gospodarske politike EU za dolgoročno naložbeno strategijo in socialno vključenost; meni, da kohezijska politika zagotavlja podporo prikrajšanim regijam in prikrajšanim skupinam ter vodi k uravnoteženemu in usklajenemu razvoju Evropske unije; ugotavlja, da je evropska dodana vrednost v tem, da imajo lahko vsi koristi od gospodarskih uspehov EU; se zato zavzema za ohranitev samostojne kohezijske politike z izdatnim financiranjem;

| 5. | pozdravlja predlog iz sporočila Komisije o reviziji proračuna, naj Komisija sprejme skupni strateški okvir, da bi okrepila integracijo politik EU za uresničevanje strategije Evropa 2020; v tem okviru se zavzema za spodbujanje sinergij med načini financiranja vodilnih pobud strategije Evropa 2020; vendar poudarja, da so izboljšane sinergije med ukrepi, financiranimi iz omenjenih petih skladov skupnega strateškega okvira, bistvene za izpolnitev strategije Evropa 2020, pa tudi predvsem za doseganje ciljev kohezijske politike, določenih v pogodbi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja predlog iz sporočila Komisije o reviziji proračuna, naj Komisija sprejme skupni strateški okvir, da bi okrepila integracijo politik EU za uresničevanje strategije Evropa 2020; v tem okviru se zavzema za spodbujanje sinergij med načini financiranja vodilnih pobud strategije Evropa 2020; vendar poudarja, da so izboljšane sinergije med ukrepi, financiranimi iz omenjenih petih skladov skupnega strateškega okvira, bistvene za izpolnitev strategije Evropa 2020, pa tudi predvsem za doseganje ciljev kohezijske politike, določenih v pogodbi;

| 6. | pozdravlja peto kohezijsko poročilo, ki kljub temu, da je predvsem osredotočeno na poudarjanje prispevka, ki ga lahko regije in kohezijska politika dajo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, vsebuje tudi številne sklepe, ki dokazujejo poglavitno vlogo boljših sinergij med strukturnimi skladi, tudi pri Kohezijskem skladu; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja peto kohezijsko poročilo, ki kljub temu, da je predvsem osredotočeno na poudarjanje prispevka, ki ga lahko regije in kohezijska politika dajo pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, vsebuje tudi številne sklepe, ki dokazujejo poglavitno vlogo boljših sinergij med strukturnimi skladi, tudi pri Kohezijskem skladu;

| 7. | meni, da je treba porabo iz kohezijske politike omejiti z zmanjšanjem razdrobljenosti finančnih instrumentov in kanalov ter s spodbujanjem večjega dopolnjevanja med različnimi finančnimi instrumenti; pozdravlja predlog Komisije za boljše določanje prednosti ter za tematsko koncentracijo sredstev EU in nacionalnih sredstev pri številnih prednostnih nalogah, da bi dosegli večjo usklajenost med skladi z namenom okrepiti strateški značaj te politike; vendar poudarja, da morajo imeti države članice ter regionalne in lokalne oblasti še vedno na voljo dovolj prožnosti, da lahko prednostne naloge prilagodijo svojim posebnim razvojnim potrebam; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba porabo iz kohezijske politike omejiti z zmanjšanjem razdrobljenosti finančnih instrumentov in kanalov ter s spodbujanjem večjega dopolnjevanja med različnimi finančnimi instrumenti; pozdravlja predlog Komisije za boljše določanje prednosti ter za tematsko koncentracijo sredstev EU in nacionalnih sredstev pri številnih prednostnih nalogah, da bi dosegli večjo usklajenost med skladi z namenom okrepiti strateški značaj te politike; vendar poudarja, da morajo imeti države članice ter regionalne in lokalne oblasti še vedno na voljo dovolj prožnosti, da lahko prednostne naloge prilagodijo svojim posebnim razvojnim potrebam;

| 8. | pozdravlja predlog Komisije o pogodbah o razvojnem in naložbenem partnerstvu, da bi tako izboljšali usklajenost med skladi Skupnosti ter nacionalnim financiranjem ciljev in programov; poudarja, da je treba v zasnovo in izvrševanje teh pogodb vključiti lokalne in regionalne organe; poziva k uskladitvi teh pogodb z nacionalnimi reformami sektorskih politik z ozemeljskimi vplivi (med drugim prometa in raziskovalno-razvojnih infrastruktur); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja predlog Komisije o pogodbah o razvojnem in naložbenem partnerstvu, da bi tako izboljšali usklajenost med skladi Skupnosti ter nacionalnim financiranjem ciljev in programov; poudarja, da je treba v zasnovo in izvrševanje teh pogodb vključiti lokalne in regionalne organe; poziva k uskladitvi teh pogodb z nacionalnimi reformami sektorskih politik z ozemeljskimi vplivi (med drugim prometa in raziskovalno-razvojnih infrastruktur);

| 9. | poudarja, da številne pobude za gospodarski razvoj v okviru kohezijske politike ne ustvarjajo zgolj priložnosti, ki bi jih bilo dobro izkoristiti, ampak je njihov uspeh dejansko odvisen od obravnavanja človeških in fizičnih dejavnikov (izboljšanje infrastrukture recimo ne vodi neposredno k višji rasti, če ga ne spremljajo naložbe v izobraževanje, podjetja in inovacije); zato meni, da bodo izboljšane sinergije med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom iz njih iztržile kar največji možni razvojni rezultat; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da številne pobude za gospodarski razvoj v okviru kohezijske politike ne ustvarjajo zgolj priložnosti, ki bi jih bilo dobro izkoristiti, ampak je njihov uspeh dejansko odvisen od obravnavanja človeških in fizičnih dejavnikov (izboljšanje infrastrukture recimo ne vodi neposredno k višji rasti, če ga ne spremljajo naložbe v izobraževanje, podjetja in inovacije); zato meni, da bodo izboljšane sinergije med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom iz njih iztržile kar največji možni razvojni rezultat;

| 10. | poudarja vlogo Evropskega sklada za regionalni razvoj pri učinkoviti uporabi Evropskega socialnega sklada, saj je odgovoren za vzpostavitev pogojev, kot sta ustrezna infrastruktura in zadostna dostopnost, brez katerih ni mogoče učinkovito vlagati v zaposlovanje; |
| --- | --- |

10.

poudarja vlogo Evropskega sklada za regionalni razvoj pri učinkoviti uporabi Evropskega socialnega sklada, saj je odgovoren za vzpostavitev pogojev, kot sta ustrezna infrastruktura in zadostna dostopnost, brez katerih ni mogoče učinkovito vlagati v zaposlovanje;

| 11. | poudarja, da je zaradi gospodarske krize še bolj nujno treba sprejeti ukrepe v sektorjih, ki jih pokriva Evropski socialni sklad, s katerimi bi spodbujali zlasti zaposlovanje, prekvalificiranje, socialno vključenost in zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je zaradi gospodarske krize še bolj nujno treba sprejeti ukrepe v sektorjih, ki jih pokriva Evropski socialni sklad, s katerimi bi spodbujali zlasti zaposlovanje, prekvalificiranje, socialno vključenost in zmanjšanje revščine;

| 12. | poudarja, da je treba Evropski socialni sklad, ki je pomožni instrument za vseživljenjsko usposabljanje, pridobivanje kvalifikacij in prekvalifikacije, obravnavati kot ključen vir za spodbujanje celostne in učinkovite rasti ter na znanju temelječe konkurenčnosti za Evropo, ki pa ni v celoti izkoriščen; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba Evropski socialni sklad, ki je pomožni instrument za vseživljenjsko usposabljanje, pridobivanje kvalifikacij in prekvalifikacije, obravnavati kot ključen vir za spodbujanje celostne in učinkovite rasti ter na znanju temelječe konkurenčnosti za Evropo, ki pa ni v celoti izkoriščen;

| 13. | poudarja, da bi osredotočeno in usklajeno oblikovanje politik zagotovilo prednostno obravnavo tistih naložb, ki najbolj vplivajo na konkurenčnost in gospodarski razvoj v regijah; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi osredotočeno in usklajeno oblikovanje politik zagotovilo prednostno obravnavo tistih naložb, ki najbolj vplivajo na konkurenčnost in gospodarski razvoj v regijah;

| 14. | meni, da je treba ukrepe za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in ukrepe za trajnostni razvoj ribiških področij iz Evropskega sklada za ribištvo združiti v skupni okvir z drugimi skladi – Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom; zato poziva Komisijo, naj oceni, do katere mere je mogoče v skladu s ciljem teritorialne kohezije zagotoviti celostni pristop k razvoju podeželskih in ribiških skupnosti s prenosom lokalnih razvojnih ukrepov iz dveh zadevnih skladov pod kohezijski „krov“ ali vsaj prek jasnejših sinergij med vsemi skladi; meni, da bi takšen pristop upošteval ozadje, ki ga predstavljajo ključne politike s teritorialnim učinkom, in bi omogočil tistim, ki so dejavno udeleženi v razvojne procese na regionalni in lokalni ravni, da vodijo učinkovito politiko, ki temelji na kraju izvajanja in ki je prilagojena ozemeljskim potrebam podeželskih in ribiških področij ali majhnih otokov; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba ukrepe za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in ukrepe za trajnostni razvoj ribiških področij iz Evropskega sklada za ribištvo združiti v skupni okvir z drugimi skladi – Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom; zato poziva Komisijo, naj oceni, do katere mere je mogoče v skladu s ciljem teritorialne kohezije zagotoviti celostni pristop k razvoju podeželskih in ribiških skupnosti s prenosom lokalnih razvojnih ukrepov iz dveh zadevnih skladov pod kohezijski „krov“ ali vsaj prek jasnejših sinergij med vsemi skladi; meni, da bi takšen pristop upošteval ozadje, ki ga predstavljajo ključne politike s teritorialnim učinkom, in bi omogočil tistim, ki so dejavno udeleženi v razvojne procese na regionalni in lokalni ravni, da vodijo učinkovito politiko, ki temelji na kraju izvajanja in ki je prilagojena ozemeljskim potrebam podeželskih in ribiških področij ali majhnih otokov;

| 15. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti usklajevanje med instrumenti kohezijske politike kot takimi (Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom in Kohezijskim skladom), pa tudi med ukrepi, ki se financirajo iz teh instrumentov, ter dejavnostmi, ki se izvajajo pod projekti vseevropskih prometnih omrežij (TEN), sedmega okvirnega programa in varovanja ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba dodatno okrepiti usklajevanje med instrumenti kohezijske politike kot takimi (Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom in Kohezijskim skladom), pa tudi med ukrepi, ki se financirajo iz teh instrumentov, ter dejavnostmi, ki se izvajajo pod projekti vseevropskih prometnih omrežij (TEN), sedmega okvirnega programa in varovanja ključne infrastrukture;

| 16. | meni, da bi bile morda smiselne sinergije pri čezmejnih projektih v okviru cilja ozemeljskega sodelovanja med evropskim skladom za regionalni razvoj ter predpristopnimi in sosedskimi instrumenti; poziva Komisijo, naj preuči, v katerih primerih bi bilo mogoče usklajevanje z drugimi instrumenti zunanjih vidikov politik EU, kot je Evropski razvojni sklad; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bile morda smiselne sinergije pri čezmejnih projektih v okviru cilja ozemeljskega sodelovanja med evropskim skladom za regionalni razvoj ter predpristopnimi in sosedskimi instrumenti; poziva Komisijo, naj preuči, v katerih primerih bi bilo mogoče usklajevanje z drugimi instrumenti zunanjih vidikov politik EU, kot je Evropski razvojni sklad;

| 17. | meni, da lahko vzajemna krepitev in usklajevanje politik EU iz proračuna Unije nedvomno zagotovi najboljše možne rezultate; se zavzema za razvoj pobud finančnega inženiringa, kot so na primer instrumenti, ki jih financira EIB, in za večjo uporabo teh instrumentov; |
| --- | --- |

17.

meni, da lahko vzajemna krepitev in usklajevanje politik EU iz proračuna Unije nedvomno zagotovi najboljše možne rezultate; se zavzema za razvoj pobud finančnega inženiringa, kot so na primer instrumenti, ki jih financira EIB, in za večjo uporabo teh instrumentov;

| 18. | vendar poudarja, da se veliko držav članic spopada s težavami pri usklajevanju različnih skladov in da so izrazile zaskrbljenost zaradi pomanjkanja sinergij, v nekaterih primerih celo prekrivanja med skladi; zato poudarja, da so pravila o upravljanju skladov tako zapletena, da je za premagovanje ovir in zadovoljivo usklajevanje njihovega izvajanja potrebna previsoka raven zmogljivosti institucij; poudarja pomen sofinanciranja in potrebo po poenostavitvi teh pravil, s čimer bi omogočili krepitev sinergij med strukturnimi skladi; |
| --- | --- |

18.

vendar poudarja, da se veliko držav članic spopada s težavami pri usklajevanju različnih skladov in da so izrazile zaskrbljenost zaradi pomanjkanja sinergij, v nekaterih primerih celo prekrivanja med skladi; zato poudarja, da so pravila o upravljanju skladov tako zapletena, da je za premagovanje ovir in zadovoljivo usklajevanje njihovega izvajanja potrebna previsoka raven zmogljivosti institucij; poudarja pomen sofinanciranja in potrebo po poenostavitvi teh pravil, s čimer bi omogočili krepitev sinergij med strukturnimi skladi;

| 19. | poudarja, da je treba poenostavitev, ki je ključna za uspešno kohezijsko politiko, izpeljati na nacionalni in regionalni ravni ter s tem izboljšati rezultate; poziva Komisijo, naj predlaga enostavnejšo strukturo te politike v prihodnje, ki bo temeljila na večji prožnosti, sorazmernosti in preglednosti uporabe skladov, da se omogoči njihovo polno in hitro črpanje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba poenostavitev, ki je ključna za uspešno kohezijsko politiko, izpeljati na nacionalni in regionalni ravni ter s tem izboljšati rezultate; poziva Komisijo, naj predlaga enostavnejšo strukturo te politike v prihodnje, ki bo temeljila na večji prožnosti, sorazmernosti in preglednosti uporabe skladov, da se omogoči njihovo polno in hitro črpanje;

| 20. | opozarja, da je eden glavnih razlogov za težave evropskega sklada za regionalni razvoj in drugih strukturnih skladov pri učinkovitem zagotavljanju denarja za projekte, ki imajo več možnosti za uresničitev gospodarskega razvoja in ustvarjanje delovnih mest, pretirano poudarjanje absorpcijske zmogljivosti namesto rezultatov; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je eden glavnih razlogov za težave evropskega sklada za regionalni razvoj in drugih strukturnih skladov pri učinkovitem zagotavljanju denarja za projekte, ki imajo več možnosti za uresničitev gospodarskega razvoja in ustvarjanje delovnih mest, pretirano poudarjanje absorpcijske zmogljivosti namesto rezultatov;

| 21. | zagovarja tako kohezijsko politiko, ki bo bolj usmerjena k rezultatom in manj osredotočena na pravilnost izdatkov in postopkov in bo vzpostavila učinkovito ravnotežje med kakovostjo posegov ter finančnim in upravnim nadzorom; priporoča vpeljavo pravih mehanizmov za ocenjevanje, da se izboljša institucionalne in upravne zmogljivosti organov, pristojnih za upravljanje programov, kar bo prispevalo h kakovostni porabi sredstev in zmanjševanju stopnje napak; |
| --- | --- |

21.

zagovarja tako kohezijsko politiko, ki bo bolj usmerjena k rezultatom in manj osredotočena na pravilnost izdatkov in postopkov in bo vzpostavila učinkovito ravnotežje med kakovostjo posegov ter finančnim in upravnim nadzorom; priporoča vpeljavo pravih mehanizmov za ocenjevanje, da se izboljša institucionalne in upravne zmogljivosti organov, pristojnih za upravljanje programov, kar bo prispevalo h kakovostni porabi sredstev in zmanjševanju stopnje napak;

| 22. | zagovarja preprostejšo in prožnejšo strukturo prihodnje kohezijske politike, s katero bo lažje zagotoviti optimalno črpanje sredstev in učinkovitost skladov; |
| --- | --- |

22.

zagovarja preprostejšo in prožnejšo strukturo prihodnje kohezijske politike, s katero bo lažje zagotoviti optimalno črpanje sredstev in učinkovitost skladov;

| 23. | poudarja, da je evropsko dodano vrednost mogoče in treba doseči z boljšo sinergijo med finančnimi instrumenti kohezijske politike ter boljšim usklajevanjem med njimi in drugimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je evropsko dodano vrednost mogoče in treba doseči z boljšo sinergijo med finančnimi instrumenti kohezijske politike ter boljšim usklajevanjem med njimi in drugimi finančnimi instrumenti;

En cilj – kohezija – in en nabor instrumentov za njegovo uresničitev

| 24. | meni, da skupna pravila o upravljanju, ustreznosti, pregledovanju in poročanju pri projektih, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo (zlasti pri ukrepih za podporo gospodarske raznolikosti na podeželju in na ribiških območjih), nimajo zgolj ključne vloge pri spodbujanju in lajšanju bolj učinkovitega izvajanja programov kohezijske politike, ampak tudi bistveno prispevajo k prizadevanjem za poenostavitev; poleg tega meni, da bi to upravičencem poenostavilo uporabo skladov in nacionalnim oblastem njihovo vodenje, kar bi zmanjšalo tveganje napak in hkrati zagotovilo potrebno raznolikost, ki bi zrcalila posebnosti politik, instrumentov in upravičencev, manjšim udeležencem pa olajšalo sodelovanje pri programih kohezijske politike in omogočilo lažjo porabo razpoložljivih sredstev, pod pogojem, da bo ta poenostavitev podprta z zadostnimi finančnimi sredstvi za tehnično pomoč; |
| --- | --- |

24.

meni, da skupna pravila o upravljanju, ustreznosti, pregledovanju in poročanju pri projektih, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za ribištvo (zlasti pri ukrepih za podporo gospodarske raznolikosti na podeželju in na ribiških območjih), nimajo zgolj ključne vloge pri spodbujanju in lajšanju bolj učinkovitega izvajanja programov kohezijske politike, ampak tudi bistveno prispevajo k prizadevanjem za poenostavitev; poleg tega meni, da bi to upravičencem poenostavilo uporabo skladov in nacionalnim oblastem njihovo vodenje, kar bi zmanjšalo tveganje napak in hkrati zagotovilo potrebno raznolikost, ki bi zrcalila posebnosti politik, instrumentov in upravičencev, manjšim udeležencem pa olajšalo sodelovanje pri programih kohezijske politike in omogočilo lažjo porabo razpoložljivih sredstev, pod pogojem, da bo ta poenostavitev podprta z zadostnimi finančnimi sredstvi za tehnično pomoč;

| 25. | vztraja, da bi moral Evropski socialni sklad ostati v okviru uredbe o splošnih določbah v zvezi s skladi kohezijske politike; zato poudarja, da je treba ohraniti in okrepiti model ene splošne uredbe, ki bi pokrivala pravila za upravljanje, upravičenost, revizijo, nadzor in pravila poročanja, ter jo kombinirati z več kratkimi uredbami za posamezne sklade, ki odražajo posamezne cilje politike vsakega sklada; nadalje poudarja, da je treba usklajevanje izvajati na vseh ravneh oblikovanja politike, od strateškega načrtovanja, izvajanja in plačevanja do zaključka, revizije, nadzora in ocene; |
| --- | --- |

25.

vztraja, da bi moral Evropski socialni sklad ostati v okviru uredbe o splošnih določbah v zvezi s skladi kohezijske politike; zato poudarja, da je treba ohraniti in okrepiti model ene splošne uredbe, ki bi pokrivala pravila za upravljanje, upravičenost, revizijo, nadzor in pravila poročanja, ter jo kombinirati z več kratkimi uredbami za posamezne sklade, ki odražajo posamezne cilje politike vsakega sklada; nadalje poudarja, da je treba usklajevanje izvajati na vseh ravneh oblikovanja politike, od strateškega načrtovanja, izvajanja in plačevanja do zaključka, revizije, nadzora in ocene;

| 26. | poziva Komisijo, naj preuči najučinkovitejše načine za izboljšanje sinergij na kraju samem; v zvezi s tem predlaga, naj se upošteva možnost, da bi države članice lahko imele en sam operativni program na regijo ali večregijski operativni program v okviru makroregionalnih strategij, ki bi zajemal več skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo), upravljal pa bi ga en organ, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti prispevkom regij k decentraliziranemu pristopu ter omogočanju večje avtonomije in prilagodljivosti regijam, da bi jim tako omogočili sodelovanje pri izdelavi lastnih strategij ter okrepitev regionalne in lokalne upravne ravni; predlaga nacionalnim organom za upravljanje v državah članicah, naj pripravijo prihodnje operativne programe, ki bodo dobro prilagojeni lokalnim in regionalnim ciljem; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj preuči najučinkovitejše načine za izboljšanje sinergij na kraju samem; v zvezi s tem predlaga, naj se upošteva možnost, da bi države članice lahko imele en sam operativni program na regijo ali večregijski operativni program v okviru makroregionalnih strategij, ki bi zajemal več skladov (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo), upravljal pa bi ga en organ, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti prispevkom regij k decentraliziranemu pristopu ter omogočanju večje avtonomije in prilagodljivosti regijam, da bi jim tako omogočili sodelovanje pri izdelavi lastnih strategij ter okrepitev regionalne in lokalne upravne ravni; predlaga nacionalnim organom za upravljanje v državah članicah, naj pripravijo prihodnje operativne programe, ki bodo dobro prilagojeni lokalnim in regionalnim ciljem;

| 27. | poziva Komisijo, naj razmisli o programih, ki se financirajo iz več skladov, za države članice in regije, ki jih želijo uporabljati; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost različnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Evropskega sklada za ribištvo in sedmega okvirnega programa za raziskave); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj razmisli o programih, ki se financirajo iz več skladov, za države članice in regije, ki jih želijo uporabljati; meni, da bi to prispevalo k bolj celostnemu in prožnemu delovanju ter povečalo učinkovitost različnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Evropskega sklada za ribištvo in sedmega okvirnega programa za raziskave);

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za revizijo določb o navzkrižnem financiranju in zmanjšanju ovir za njihovo izvajanje, da bi pridobili zanesljive in celostne podatke o njihovi uporabi in učinku, s čimer bi zagotovili večjo poenostavitev in pravno varnost pri njihovem izvajanju v primerjavi s sedanjimi razmerami; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge za revizijo določb o navzkrižnem financiranju in zmanjšanju ovir za njihovo izvajanje, da bi pridobili zanesljive in celostne podatke o njihovi uporabi in učinku, s čimer bi zagotovili večjo poenostavitev in pravno varnost pri njihovem izvajanju v primerjavi s sedanjimi razmerami;

| 29. | zahteva razjasnitev ozemeljskega področja uporabe in uskladitev pravil glede upravičenosti med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja na kmetijskih in predmestnih območjih, da bi tako preprečili nepotrebno prekrivanje teh dveh skladov; vztraja pri potrebi po tesnem sodelovanju, kar zadeva izbiro in spremljanje projektov, ki se na določenem ozemlju financirajo iz teh dveh skladov; |
| --- | --- |

29.

zahteva razjasnitev ozemeljskega področja uporabe in uskladitev pravil glede upravičenosti med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja na kmetijskih in predmestnih območjih, da bi tako preprečili nepotrebno prekrivanje teh dveh skladov; vztraja pri potrebi po tesnem sodelovanju, kar zadeva izbiro in spremljanje projektov, ki se na določenem ozemlju financirajo iz teh dveh skladov;

| 30. | izpostavlja dodano vrednost, ki jo z vidika prilagodljivosti zagotavlja navzkrižno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, kar zadeva projekte socialnega vključevanja in strategije celostnega razvoja; poziva Komisijo, naj zaradi boljšega informiranja državljanov v zvezi z navzkrižnim financiranjem in sinergijami med skladi na splošno razvije sistem „enotnih okenc“, kjer bodo uslužbenci usmerjali, seznanjali in svetovali zainteresiranim osebam glede nadaljnjih korakov; Poleg tega vztraja, naj bo ta poenostavitev opazna za državljane, njen namen pa zmanjšanje zahtevanih informacij na le nujno potrebne. |
| --- | --- |

30.

izpostavlja dodano vrednost, ki jo z vidika prilagodljivosti zagotavlja navzkrižno financiranje iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, kar zadeva projekte socialnega vključevanja in strategije celostnega razvoja; poziva Komisijo, naj zaradi boljšega informiranja državljanov v zvezi z navzkrižnim financiranjem in sinergijami med skladi na splošno razvije sistem „enotnih okenc“, kjer bodo uslužbenci usmerjali, seznanjali in svetovali zainteresiranim osebam glede nadaljnjih korakov; Poleg tega vztraja, naj bo ta poenostavitev opazna za državljane, njen namen pa zmanjšanje zahtevanih informacij na le nujno potrebne.

| 31. | meni, da sta razvoj človeških virov in boljše širjenje informacij pogoj za uspešno porabo sredstev in natančno izvedbo različnih projektov; |
| --- | --- |

31.

meni, da sta razvoj človeških virov in boljše širjenje informacij pogoj za uspešno porabo sredstev in natančno izvedbo različnih projektov;

| 32. | hkrati poudarja, da je pomembno povečati upravne zmogljivosti v državah članicah, na regionalni in lokalni ravni, pa tudi med zainteresiranimi stranmi, da bi premagali ovire za učinkovite sinergije med strukturnimi in drugimi skladi ter da bi podprli učinkovito oblikovanje politike in njeno izvajanje; vztraja, da ima Komisija pri tem bistveno vlogo; |
| --- | --- |

32.

hkrati poudarja, da je pomembno povečati upravne zmogljivosti v državah članicah, na regionalni in lokalni ravni, pa tudi med zainteresiranimi stranmi, da bi premagali ovire za učinkovite sinergije med strukturnimi in drugimi skladi ter da bi podprli učinkovito oblikovanje politike in njeno izvajanje; vztraja, da ima Komisija pri tem bistveno vlogo;

| 33. | poziva Komisijo, naj okrepi tako tehnično pomoč kot usposabljanje, namenjeno nacionalnim, regionalnim in lokalnim upravam, da bi povečali zmogljivosti in poznavanje pravil v zvezi s težavami glede izvajanja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj okrepi tako tehnično pomoč kot usposabljanje, namenjeno nacionalnim, regionalnim in lokalnim upravam, da bi povečali zmogljivosti in poznavanje pravil v zvezi s težavami glede izvajanja;

| 34. | poziva države članice, naj dajo prednost naložbam v institucionalno zmogljivost ter poenostavijo svoje nacionalne določbe, da bi zmanjšale upravno breme in povečale svojo absorpcijsko zmogljivost; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj dajo prednost naložbam v institucionalno zmogljivost ter poenostavijo svoje nacionalne določbe, da bi zmanjšale upravno breme in povečale svojo absorpcijsko zmogljivost;

| 35. | pri tem opozarja na to, da načeli subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh pomembno pripomoreta k spodbujanju usklajevanja med različnimi organi odločanja in krepitvi sinergij med različnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

35.

pri tem opozarja na to, da načeli subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh pomembno pripomoreta k spodbujanju usklajevanja med različnimi organi odločanja in krepitvi sinergij med različnimi finančnimi instrumenti;

| 36. | meni, da je dejavno sodelovanje socialnih partnerjev prek stalnega socialnega in ozemeljskega dialoga bistveno za učinkovitejšo uporabo skladov; |
| --- | --- |

36.

meni, da je dejavno sodelovanje socialnih partnerjev prek stalnega socialnega in ozemeljskega dialoga bistveno za učinkovitejšo uporabo skladov;

| 37. | priznava, da ima gospodarska kriza neenakomeren učinek na različna območja EU in na njene državljane; meni, da bo nova strategija uporabe skladov bolj učinkovita, če bo vključila regionalno in lokalno upravo, ki lahko opredelita strateške cilje glede na lokalne razmere, med drugim s strukturiranim dialogom z vsemi udeleženci, organizacijami, ki se zavzemajo za pravice spolov, socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, pa tudi s finančnimi in bančnimi ustanovami; zahteva, naj pri oblikovanju političnih ciljev ostane dovolj manevrskega prostora za regionalne in lokalne potrebe; |
| --- | --- |

37.

priznava, da ima gospodarska kriza neenakomeren učinek na različna območja EU in na njene državljane; meni, da bo nova strategija uporabe skladov bolj učinkovita, če bo vključila regionalno in lokalno upravo, ki lahko opredelita strateške cilje glede na lokalne razmere, med drugim s strukturiranim dialogom z vsemi udeleženci, organizacijami, ki se zavzemajo za pravice spolov, socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami, pa tudi s finančnimi in bančnimi ustanovami; zahteva, naj pri oblikovanju političnih ciljev ostane dovolj manevrskega prostora za regionalne in lokalne potrebe;

| 38. | poziva Komisijo, naj pripravi evropske smernice za upravljanje na več ravneh in spodbuja države članice, naj jih uresničujejo v skladu s posebnimi lokalnimi in regionalnimi cilji ter naj mehanizme za upravljanje kohezijske politike (na primer skupno programiranje, financiranje in izvajanje v partnerstvu na nacionalni, regionalni in lokalni ravni) razširijo na sklade, zajete v skupnem strateškem okviru, da bi izboljšali uspešnost in učinkovitost javne porabe; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj pripravi evropske smernice za upravljanje na več ravneh in spodbuja države članice, naj jih uresničujejo v skladu s posebnimi lokalnimi in regionalnimi cilji ter naj mehanizme za upravljanje kohezijske politike (na primer skupno programiranje, financiranje in izvajanje v partnerstvu na nacionalni, regionalni in lokalni ravni) razširijo na sklade, zajete v skupnem strateškem okviru, da bi izboljšali uspešnost in učinkovitost javne porabe;

| 39. | poziva Komisijo, naj pri vzpostavljanju novega skupnega strateškega okvira in pri predstavljanju predlogov za uredbe vključi določbe, ki bodo lokalnim in regionalnim partnerstvom (večjim in manjšim mestom, funkcionalnim regijam, skupinam lokalnih organov) omogočile, da izkoristijo različne tokove financiranja EU znotraj dodelanega in integriranega okvira za njihova ozemlja; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj pri vzpostavljanju novega skupnega strateškega okvira in pri predstavljanju predlogov za uredbe vključi določbe, ki bodo lokalnim in regionalnim partnerstvom (večjim in manjšim mestom, funkcionalnim regijam, skupinam lokalnih organov) omogočile, da izkoristijo različne tokove financiranja EU znotraj dodelanega in integriranega okvira za njihova ozemlja;

*

* *

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(3)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 10.

(4)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 113.

(5)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 46.

(6)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 65.

(7)  .UL C 161 E, 31.5.2011, str. 104.

(8)  .UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(9)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 84.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0356.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0468.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/35

---

Četrtek, 23. junij 2011Trialog o predlogu proračuna za leto 2012

P7_TA(2011)0296

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2012 (2011/2019(BUD))

2012/C 390 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga proračuna za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija sprejela 20. aprila 2011 (SEK(2011)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga proračuna za proračunsko leto 2012, ki ga je Komisija sprejela 20. aprila 2011 (SEK(2011)0498),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2011 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. februarja 2011 o proračunskih smernicah za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. februarja 2011 o proračunskih smernicah za leto 2012,

| — | ob upoštevanju naslova II poglavja 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova II poglavja 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0230/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0230/2011),

| A. | ker je proračunski postopek za leto 2012 drugi postopek, ki bo potekal v skladu z Lizbonsko pogodbo, in bo tako mogoče upoštevati pomembne izkušnje iz preteklega leta, |
| --- | --- |

A.

ker je proračunski postopek za leto 2012 drugi postopek, ki bo potekal v skladu z Lizbonsko pogodbo, in bo tako mogoče upoštevati pomembne izkušnje iz preteklega leta,

| B. | ker bi moral trialog, ki bo potekal julija, predstavnikom obeh vej proračunskega organa omogočiti, da razpravljajo o prednostnih nalogah, ki so jih opredelili za proračun za leto 2012, in da po možnosti dosežejo dogovor, ki se bo lahko upošteval pri obravnavi proračuna, |
| --- | --- |

B.

ker bi moral trialog, ki bo potekal julija, predstavnikom obeh vej proračunskega organa omogočiti, da razpravljajo o prednostnih nalogah, ki so jih opredelili za proračun za leto 2012, in da po možnosti dosežejo dogovor, ki se bo lahko upošteval pri obravnavi proračuna,

| C. | ker sta se poljsko in madžarsko predsedstvo javno zavezala odprtemu, konstruktivnemu političnemu dialogu o proračunskih zadevah z Evropskim parlamentom, |
| --- | --- |

C.

ker sta se poljsko in madžarsko predsedstvo javno zavezala odprtemu, konstruktivnemu političnemu dialogu o proračunskih zadevah z Evropskim parlamentom,

| D. | ker se zato pričakuje, da bo Svet ravnal kot zaupanja vreden politični partner skozi celoten postopek ter se bo odrekel samovoljnemu ali povsem aritmetičnemu zmanjševanju sredstev v vseh proračunskih vrsticah, |
| --- | --- |

D.

ker se zato pričakuje, da bo Svet ravnal kot zaupanja vreden politični partner skozi celoten postopek ter se bo odrekel samovoljnemu ali povsem aritmetičnemu zmanjševanju sredstev v vseh proračunskih vrsticah,

Predlog proračuna za leto 2012 – splošna ocena

| 1. | opominja, da je Evropski parlament v resoluciji z dne 24. marca 2011 strategijo Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast postavil v središče proračunske strategije EU za leto 2012, da bi pomagal Evropi, da okreva po gospodarski in socialni krizi in da bo ob izhodu iz nje močnejša; |
| --- | --- |

1.

opominja, da je Evropski parlament v resoluciji z dne 24. marca 2011 strategijo Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast postavil v središče proračunske strategije EU za leto 2012, da bi pomagal Evropi, da okreva po gospodarski in socialni krizi in da bo ob izhodu iz nje močnejša;

| 2. | ponavlja, da je spodbujanje pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva, ki z uresničevanjem sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020 ustvarja delovna mesta in kakovostne zaposlitve cilj, ki ga je soglasno potrdilo vseh 27 držav članic in institucij EU; opozarja, da bo uresničevanje te strategije zahtevalo ogromne v prihodnost usmerjene naložbe do leta 2020, katerih vrednost je Komisija v sporočilu o pregledu proračuna ocenila na nič manj kot 1 800 milijard EUR (KOM(2010)0700); zato poudarja, da ne kaže odlašati z nujnimi naložbami v izobraževanje na ravni EU in na ravni držav članic, da bi izboljšali raven izobrazbe, spodbujali socialno vključenost, predvsem z zmanjševanjem revščine, ter razvili na znanju temelječo družbo, ki bi slonela na znanstveni in tehnološki zmogljivosti celotne EU; v zvezi s tem vztraja pri tem, da je treba podpirati raziskave, razvoj, inovacije, mala in srednja podjetja ter razvoj novih tehnologij z učinkovito porabo virov; |
| --- | --- |

2.

ponavlja, da je spodbujanje pametnega, trajnostnega in vključujočega gospodarstva, ki z uresničevanjem sedmih vodilnih pobud strategije Evropa 2020 ustvarja delovna mesta in kakovostne zaposlitve cilj, ki ga je soglasno potrdilo vseh 27 držav članic in institucij EU; opozarja, da bo uresničevanje te strategije zahtevalo ogromne v prihodnost usmerjene naložbe do leta 2020, katerih vrednost je Komisija v sporočilu o pregledu proračuna ocenila na nič manj kot 1 800 milijard EUR (KOM(2010)0700); zato poudarja, da ne kaže odlašati z nujnimi naložbami v izobraževanje na ravni EU in na ravni držav članic, da bi izboljšali raven izobrazbe, spodbujali socialno vključenost, predvsem z zmanjševanjem revščine, ter razvili na znanju temelječo družbo, ki bi slonela na znanstveni in tehnološki zmogljivosti celotne EU; v zvezi s tem vztraja pri tem, da je treba podpirati raziskave, razvoj, inovacije, mala in srednja podjetja ter razvoj novih tehnologij z učinkovito porabo virov;

| 3. | glede na te okoliščine je globoko zaskrbljen, da so zaradi krize upadle javne naložbe v državah članicah na nekaterih od teh področij, saj so morale države članice prilagoditi svoje nacionalne proračune; zahteva, da se ta trend ustavi, in je trdno prepričan, da je treba zagotoviti naložbe na ravni EU in na nacionalni ravni, če želimo, da EU kot celota izpolni cilje strategije EU 2020; meni, da bi moral proračun EU odigrati vlogo finančnega vzvoda za politike okrevanja po krizi v državah članicah, tako da bi spodbujal in prispeval k nacionalnim naložbam za krepitev rasti in zaposlovanja; v zvezi s tem poudarja, da je uskladitev proračuna EU s cilji strategije EU 2020 izjemnega pomena; zato opozarja, da bi morala biti področja usposabljanja mladih, mobilnosti in zaposlovanja, malih in srednjih podjetij ter raziskav in razvoja osrednja prednostna naloga proračuna EU; poudarja, da je to povsem v skladu z dinamiko evropskega semestra, novega mehanizma za boljše evropsko gospodarsko vodenje, katerega cilj je povečati skladnost, sinergije in dopolnjevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni pri uresničevanju dogovorjenih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

3.

glede na te okoliščine je globoko zaskrbljen, da so zaradi krize upadle javne naložbe v državah članicah na nekaterih od teh področij, saj so morale države članice prilagoditi svoje nacionalne proračune; zahteva, da se ta trend ustavi, in je trdno prepričan, da je treba zagotoviti naložbe na ravni EU in na nacionalni ravni, če želimo, da EU kot celota izpolni cilje strategije EU 2020; meni, da bi moral proračun EU odigrati vlogo finančnega vzvoda za politike okrevanja po krizi v državah članicah, tako da bi spodbujal in prispeval k nacionalnim naložbam za krepitev rasti in zaposlovanja; v zvezi s tem poudarja, da je uskladitev proračuna EU s cilji strategije EU 2020 izjemnega pomena; zato opozarja, da bi morala biti področja usposabljanja mladih, mobilnosti in zaposlovanja, malih in srednjih podjetij ter raziskav in razvoja osrednja prednostna naloga proračuna EU; poudarja, da je to povsem v skladu z dinamiko evropskega semestra, novega mehanizma za boljše evropsko gospodarsko vodenje, katerega cilj je povečati skladnost, sinergije in dopolnjevanje med proračunom EU in nacionalnimi proračuni pri uresničevanju dogovorjenih ciljev strategije Evropa 2020;

| 4. | opozarja, da strategija EU 2020 in evropski semester potrebujeta močno parlamentarno razsežnost, in je trdno prepričan, da bi večje sodelovanje Parlamenta znatno izboljšalo demokratični značaj in preglednost takšne naloge; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da strategija EU 2020 in evropski semester potrebujeta močno parlamentarno razsežnost, in je trdno prepričan, da bi večje sodelovanje Parlamenta znatno izboljšalo demokratični značaj in preglednost takšne naloge;

| 5. | ugotavlja, da je v predlogu proračuna EU za leto 2012, kot ga je predložila Komisija, 147 435 milijonov EUR sredstev za prevzem obveznosti (146 676 milijonov EUR brez Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in rezerve za nujno pomoč) ter 132 738 milijonov EUR sredstev za plačila; ugotavlja tudi, da ta zneska predstavljata 1,12 % oziroma 1,01 % napovedanega bruto nacionalnega dohodka EU (BND) za leto 2012, in poudarja, da ta delež v letih 2011 in 2012 ostaja precej stabilen ob predvideni rasti BND v letu 2012, ki jo je Komisija ocenila na kar + 4,7 % (v trenutnih cenah); |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je v predlogu proračuna EU za leto 2012, kot ga je predložila Komisija, 147 435 milijonov EUR sredstev za prevzem obveznosti (146 676 milijonov EUR brez Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in rezerve za nujno pomoč) ter 132 738 milijonov EUR sredstev za plačila; ugotavlja tudi, da ta zneska predstavljata 1,12 % oziroma 1,01 % napovedanega bruto nacionalnega dohodka EU (BND) za leto 2012, in poudarja, da ta delež v letih 2011 in 2012 ostaja precej stabilen ob predvideni rasti BND v letu 2012, ki jo je Komisija ocenila na kar + 4,7 % (v trenutnih cenah);

| 6. | priznava, da če naj bi proračun EU prispeval k skupnim prizadevanjem držav članic v obdobju varčevanja, mora biti ta prispevek sorazmeren z njegovo velikostjo, posebnimi značilnostmi in dejanskim gospodarskim učinkom; verjame, da je treba upoštevati tekoča prizadevanja za konsolidacijo nacionalnih proračunov, ki se odvijajo v številnih državah članicah zaradi fiskalne nediscipline v preteklosti, vendar opozarja, da proračun EU po določbah Pogodbe ne sme imeti primanjkljaja in da proračun EU predstavlja le 2 % vseh javnih odhodkov v EU; |
| --- | --- |

6.

priznava, da če naj bi proračun EU prispeval k skupnim prizadevanjem držav članic v obdobju varčevanja, mora biti ta prispevek sorazmeren z njegovo velikostjo, posebnimi značilnostmi in dejanskim gospodarskim učinkom; verjame, da je treba upoštevati tekoča prizadevanja za konsolidacijo nacionalnih proračunov, ki se odvijajo v številnih državah članicah zaradi fiskalne nediscipline v preteklosti, vendar opozarja, da proračun EU po določbah Pogodbe ne sme imeti primanjkljaja in da proračun EU predstavlja le 2 % vseh javnih odhodkov v EU;

| 7. | ugotavlja, da naj bi letna stopnja inflacije v EU 27 za leto 2011 po ocenah znašala 2,7 %, kar pomeni, da je predlagano nominalno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 3,7 % in sredstev za plačila za 4,9 % v proračunu za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 v bistvu realno povečanje za 1 % oziroma 2,2 %; poudarja dejstvo, da več držav članic načrtuje precej večje povečanje državnega proračuna, kot je povečanje, ki ga je predlagala Evropska komisija za proračun EU; je seznanjen tudi s prizadevanji nekaterih držav članic za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja in upočasnitev rasti državnega dolga, da bi omogočili prehod na trajnejšo raven; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da naj bi letna stopnja inflacije v EU 27 za leto 2011 po ocenah znašala 2,7 %, kar pomeni, da je predlagano nominalno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 3,7 % in sredstev za plačila za 4,9 % v proračunu za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 v bistvu realno povečanje za 1 % oziroma 2,2 %; poudarja dejstvo, da več držav članic načrtuje precej večje povečanje državnega proračuna, kot je povečanje, ki ga je predlagala Evropska komisija za proračun EU; je seznanjen tudi s prizadevanji nekaterih držav članic za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja in upočasnitev rasti državnega dolga, da bi omogočili prehod na trajnejšo raven;

| 8. | poudarja dejstvo, da so predlagani zneski za letni proračun EU za leto 2012 v skladu s profilom odhodkov EU, določenim v večletnem finančnem okviru 2007-2013, če se doseže sporazum proračunskega organa za revizijo večletnega finančnega okvira, ki bo upošteval dodatne finančne potrebe za program ITER; poudarja, da je treba zato vsako morebitno povečanje (ali zmanjšanje) v primerjavi s proračunom za leto 2011 oceniti ob upoštevanju učinka na izvajanje večletnih programov; poudarja, da je to vprašanje verodostojnosti institucij in nepretrganosti projekta EU, medtem ko se odgovornosti in zaveze EU še naprej povečujejo; glede na to meni, da je kot prednostno nalogo treba ciljnim političnim področjem dati pomemben in prepoznaven mehanizem financiranja za politike in nove pristojnosti na ravni EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja dejstvo, da so predlagani zneski za letni proračun EU za leto 2012 v skladu s profilom odhodkov EU, določenim v večletnem finančnem okviru 2007-2013, če se doseže sporazum proračunskega organa za revizijo večletnega finančnega okvira, ki bo upošteval dodatne finančne potrebe za program ITER; poudarja, da je treba zato vsako morebitno povečanje (ali zmanjšanje) v primerjavi s proračunom za leto 2011 oceniti ob upoštevanju učinka na izvajanje večletnih programov; poudarja, da je to vprašanje verodostojnosti institucij in nepretrganosti projekta EU, medtem ko se odgovornosti in zaveze EU še naprej povečujejo; glede na to meni, da je kot prednostno nalogo treba ciljnim političnim področjem dati pomemben in prepoznaven mehanizem financiranja za politike in nove pristojnosti na ravni EU;

| 9. | opaža, da v predlogu proračuna za leto 2012 skupna razlika do zgornje meje, dogovorjene za leto 2012 v večletnem finančnem okviru, pri sredstvih za prevzem obveznosti znaša 1 603 milijone EUR; je odločen, da bo, če se bo to izkazalo za potrebno, to razpoložljivo razliko – po potrebi pa tudi druge mehanizme prilagodljivosti, ki jih predvideva trenutni medinstitucionalni sporazum – porabil za podporo in krepitev določenih usmerjenih političnih ciljev, ki niso ustrezno obravnavani v sedanjem večletnem finančnem okviru; pričakuje polno sodelovanje Sveta glede uporabe teh mehanizmov; |
| --- | --- |

9.

opaža, da v predlogu proračuna za leto 2012 skupna razlika do zgornje meje, dogovorjene za leto 2012 v večletnem finančnem okviru, pri sredstvih za prevzem obveznosti znaša 1 603 milijone EUR; je odločen, da bo, če se bo to izkazalo za potrebno, to razpoložljivo razliko – po potrebi pa tudi druge mehanizme prilagodljivosti, ki jih predvideva trenutni medinstitucionalni sporazum – porabil za podporo in krepitev določenih usmerjenih političnih ciljev, ki niso ustrezno obravnavani v sedanjem večletnem finančnem okviru; pričakuje polno sodelovanje Sveta glede uporabe teh mehanizmov;

| 10. | opominja, da se je prvi krog razprave o proračunskih prednostnih nalogah v Parlamentu že začel, in sicer se je glavni poročevalec za proračun za leto 2012 obširno posvetoval s specializiranimi parlamentarnimi odbori; poudarja, da je treba zdaj ta proces v odborih izpopolniti glede na njihova področja pristojnosti, da se opredelijo pozitivne in negativne prednostne naloge za proračun 2012; |
| --- | --- |

10.

opominja, da se je prvi krog razprave o proračunskih prednostnih nalogah v Parlamentu že začel, in sicer se je glavni poročevalec za proračun za leto 2012 obširno posvetoval s specializiranimi parlamentarnimi odbori; poudarja, da je treba zdaj ta proces v odborih izpopolniti glede na njihova področja pristojnosti, da se opredelijo pozitivne in negativne prednostne naloge za proračun 2012;

| 11. | je seznanjen z oceno Komisije, da 43,5 % sredstev v predlogu proračuna za leto 2012 (sredstva za prevzem obveznosti) prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je ta ocena pozitivna, vendar ne zadošča; priznava, da se prednostne naloge, ki jih je določila Komisija, zdijo usklajene s tistimi, ki jih je opredelil Parlament v resoluciji o splošnih smernicah za proračun 2012, vendar poziva k bolj visoko zastavljenemu pristopu za financiranje strategije Evropa 2020; je kljub vsemu odločen, da bo te zneske še podrobneje analiziral v sodelovanju z vsemi svojimi specializiranimi odbori; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen z oceno Komisije, da 43,5 % sredstev v predlogu proračuna za leto 2012 (sredstva za prevzem obveznosti) prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je ta ocena pozitivna, vendar ne zadošča; priznava, da se prednostne naloge, ki jih je določila Komisija, zdijo usklajene s tistimi, ki jih je opredelil Parlament v resoluciji o splošnih smernicah za proračun 2012, vendar poziva k bolj visoko zastavljenemu pristopu za financiranje strategije Evropa 2020; je kljub vsemu odločen, da bo te zneske še podrobneje analiziral v sodelovanju z vsemi svojimi specializiranimi odbori;

| 12. | meni, da je treba tudi sredstva v proračunu EU za leto 2012, ki niso namenjena strategiji Evropa 2020, določiti na ustrezni ravni, da se zagotovi nadaljevanje politik EU in doseganje ciljev EU; še zlasti poudarja, da je treba EU omogočiti, da prevzame odgovornost na svetovnem prizorišču, zlasti glede na arabsko pomlad in nemire na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba tudi sredstva v proračunu EU za leto 2012, ki niso namenjena strategiji Evropa 2020, določiti na ustrezni ravni, da se zagotovi nadaljevanje politik EU in doseganje ciljev EU; še zlasti poudarja, da je treba EU omogočiti, da prevzame odgovornost na svetovnem prizorišču, zlasti glede na arabsko pomlad in nemire na Bližnjem vzhodu;

| 13. | ugotavlja, da so težavne gospodarske razmere po vsej EU Komisijo že spodbudile k temu, da je opredelila negativne prednostne naloge in prihranke na nekaterih področjih politik v primerjavi s prvotnimi predvidevanji v finančnem načrtu, zlasti tam, kjer so bile v nedavni preteklosti značilne nezadostna uspešnost in nizke stopnje izvrševanja, kakor je zahteval EP v svoji resoluciji 24. marca 2011; Komisijo pa poziva, naj posreduje dodatne informacije, s katerimi bi podkrepila svojo oceno, da bo lahko EP jasno opredelil politične in proračunske pozitivne in negativne prednostne naloge, pa tudi možnost dodatnih prihrankov in prerazporeditev, pri čemer pa je pomembno, da se izvajanje programov in ukrepov EU, tudi finančnih ukrepov za spopad z učinki krize in spodbujanje rasti, na ravni EU nadaljuje; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so težavne gospodarske razmere po vsej EU Komisijo že spodbudile k temu, da je opredelila negativne prednostne naloge in prihranke na nekaterih področjih politik v primerjavi s prvotnimi predvidevanji v finančnem načrtu, zlasti tam, kjer so bile v nedavni preteklosti značilne nezadostna uspešnost in nizke stopnje izvrševanja, kakor je zahteval EP v svoji resoluciji 24. marca 2011; Komisijo pa poziva, naj posreduje dodatne informacije, s katerimi bi podkrepila svojo oceno, da bo lahko EP jasno opredelil politične in proračunske pozitivne in negativne prednostne naloge, pa tudi možnost dodatnih prihrankov in prerazporeditev, pri čemer pa je pomembno, da se izvajanje programov in ukrepov EU, tudi finančnih ukrepov za spopad z učinki krize in spodbujanje rasti, na ravni EU nadaljuje;

| 14. | opozarja pred kakršnim koli poskusom Sveta, da bi se v proračunu izvedla horizontalna zmanjšanja, ki bi vnaprej odločala o skupni ravni sredstev, brez ustreznega upoštevanja natančne ocene dejanskih potreb za doseganje sprejetih ciljev in političnih obvez Unije; če bi do zmanjšanj prišlo, zahteva, da Svet javno pojasni in jasno opredeli, pri kateri od političnih prednostnih nalog ali projektov EU bo prišlo do zamude ali dokončne opustitve; |
| --- | --- |

14.

opozarja pred kakršnim koli poskusom Sveta, da bi se v proračunu izvedla horizontalna zmanjšanja, ki bi vnaprej odločala o skupni ravni sredstev, brez ustreznega upoštevanja natančne ocene dejanskih potreb za doseganje sprejetih ciljev in političnih obvez Unije; če bi do zmanjšanj prišlo, zahteva, da Svet javno pojasni in jasno opredeli, pri kateri od političnih prednostnih nalog ali projektov EU bo prišlo do zamude ali dokončne opustitve;

| 15. | je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za plačila za 4,9 % v primerjavi z letom 2011; je prepričan, da je Komisija te zneske predlagala na osnovi preudarne in kritične analize napovedi držav članic, ki soupravljajo 80 % proračuna EU; ugotavlja, da to povečanje večinoma izhaja iz pravnih potreb, nastalih v povezavi s sedmim raziskovalnim programom ter strukturnimi in kohezijskim skladom; je prepričan, da je predlagana raven plačil resnično najmanjši znesek, ki še omogoča izpolnjevanje pravnih obveznosti EU, prevzetih v prejšnjih letih, in da je EU te pravne obveznosti dolžna spoštovati in zagotoviti, da programi razvijejo svoj celotni potencial in delujejo s polno paro; zato odločno poziva Svet, naj se odreče zmanjšanju predlaganega zneska za plačila; izraža namen ohranitve zneska plačil na ravni, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna, zlasti glede na to, da Svet že v začetku leta 2011 ni bil več pripravljen spoštovati uradne zaveze iz decembra 2010, da bo, če bo treba, zagotovil nova proračunska sredstva; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za plačila za 4,9 % v primerjavi z letom 2011; je prepričan, da je Komisija te zneske predlagala na osnovi preudarne in kritične analize napovedi držav članic, ki soupravljajo 80 % proračuna EU; ugotavlja, da to povečanje večinoma izhaja iz pravnih potreb, nastalih v povezavi s sedmim raziskovalnim programom ter strukturnimi in kohezijskim skladom; je prepričan, da je predlagana raven plačil resnično najmanjši znesek, ki še omogoča izpolnjevanje pravnih obveznosti EU, prevzetih v prejšnjih letih, in da je EU te pravne obveznosti dolžna spoštovati in zagotoviti, da programi razvijejo svoj celotni potencial in delujejo s polno paro; zato odločno poziva Svet, naj se odreče zmanjšanju predlaganega zneska za plačila; izraža namen ohranitve zneska plačil na ravni, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna, zlasti glede na to, da Svet že v začetku leta 2011 ni bil več pripravljen spoštovati uradne zaveze iz decembra 2010, da bo, če bo treba, zagotovil nova proračunska sredstva;

| 16. | ugotavlja tudi, da je pri plačilih skupna razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira še vedno visoka in da znaša 8 815 milijonov EUR; poudarja, da bi vsakršno zmanjšanje zneska, ki ga je predlagala Komisija, poslabšalo stanje na področju neporavnanih obveznosti (RAL), ki so narasle kot še nikoli doslej in jih je treba nujno zmanjšati, ter bi oviralo pravilno izvajanje politik in programov EU; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja tudi, da je pri plačilih skupna razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira še vedno visoka in da znaša 8 815 milijonov EUR; poudarja, da bi vsakršno zmanjšanje zneska, ki ga je predlagala Komisija, poslabšalo stanje na področju neporavnanih obveznosti (RAL), ki so narasle kot še nikoli doslej in jih je treba nujno zmanjšati, ter bi oviralo pravilno izvajanje politik in programov EU;

| 17. | v zvezi s tem opozarja, da predlog spremembe proračuna 3/2011 kaže na proračunski presežek v višini 4,54 milijard EUR za sredstva za plačila za leto 2010, od katerih 1,28 milijarde EUR izhaja iz glob in zamudnih obresti; je razočaran nad predlogom Komisije, da države članice za višino tega celotnega zneska znižajo svoj prispevek; poudarja, da dokler ne bo bistveno vplival na skupni obseg primanjkljaja držav članic, je lahko ta del presežka zelo pomemben za letni proračun EU in lahko istočasno zniža pritisk na nacionalne proračune držav članic, če bi bilo treba v proračun EU vnesti dodatna plačila za potrebe, ki niso bile predvidene pri oblikovanju letnega proračuna; zaradi tega meni, da se prihodek, ki izhaja iz glob in zamudnih obresti, ne bi smel odšteti od lastnih sredstev iz naslova BND, ampak ga je treba vnesti v proračun EU v "rezervo za odobritve", ki je namenjena kritju vseh dodatnih potreb za plačila, ki se lahko pojavijo med letom; |
| --- | --- |

17.

v zvezi s tem opozarja, da predlog spremembe proračuna 3/2011 kaže na proračunski presežek v višini 4,54 milijard EUR za sredstva za plačila za leto 2010, od katerih 1,28 milijarde EUR izhaja iz glob in zamudnih obresti; je razočaran nad predlogom Komisije, da države članice za višino tega celotnega zneska znižajo svoj prispevek; poudarja, da dokler ne bo bistveno vplival na skupni obseg primanjkljaja držav članic, je lahko ta del presežka zelo pomemben za letni proračun EU in lahko istočasno zniža pritisk na nacionalne proračune držav članic, če bi bilo treba v proračun EU vnesti dodatna plačila za potrebe, ki niso bile predvidene pri oblikovanju letnega proračuna; zaradi tega meni, da se prihodek, ki izhaja iz glob in zamudnih obresti, ne bi smel odšteti od lastnih sredstev iz naslova BND, ampak ga je treba vnesti v proračun EU v "rezervo za odobritve", ki je namenjena kritju vseh dodatnih potreb za plačila, ki se lahko pojavijo med letom;

Razdelek 1a

| 18. | je seznanjen s tem, da je Komisija v predlogu proračuna za leto 2012 sredstva za prevzem obveznosti povečala za 12,6 % (na 15 223 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2011, sredstva za plačila pa za 8,1 % (na 12 566 milijonov EUR), saj je razdelek 1a ključni razdelek večletnega finančnega okvira 2007–2013, kar zadeva uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, ker je vir neposrednih in posrednih prispevkov k financiranju vseh petih osrednjih ciljev in sedmih vodilnih pobud te strategije; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s tem, da je Komisija v predlogu proračuna za leto 2012 sredstva za prevzem obveznosti povečala za 12,6 % (na 15 223 milijonov EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2011, sredstva za plačila pa za 8,1 % (na 12 566 milijonov EUR), saj je razdelek 1a ključni razdelek večletnega finančnega okvira 2007–2013, kar zadeva uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, ker je vir neposrednih in posrednih prispevkov k financiranju vseh petih osrednjih ciljev in sedmih vodilnih pobud te strategije;

| 19. | vseeno obžaluje, da povečanja, predvidena v tem razdelku za leto 2012, večinoma ne presegajo gole letne razčlenitve skupnih večletnih zneskov, ki sta jih potrdila tako Parlament kot Svet, ko so bili ti programi in ukrepi sprejeti; zato poudarja, da Komisija v splošnem ne predlaga povečanja – ki bi presegalo že prvotno načrtovano povečanje – podpore za naložbe, nujno potrebne za izvajanje sedmih vodilnih pobud, in ugotavlja, da je žal naklonjena odložitvi nujno potrebnega velikega koraka pri skupnem financiranju večletnega finančnega okvira po letu 2013; je prepričan, da bo takšno ravnanje resno ogrozilo doseganje osrednjih ciljev do leta 2020; |
| --- | --- |

19.

vseeno obžaluje, da povečanja, predvidena v tem razdelku za leto 2012, večinoma ne presegajo gole letne razčlenitve skupnih večletnih zneskov, ki sta jih potrdila tako Parlament kot Svet, ko so bili ti programi in ukrepi sprejeti; zato poudarja, da Komisija v splošnem ne predlaga povečanja – ki bi presegalo že prvotno načrtovano povečanje – podpore za naložbe, nujno potrebne za izvajanje sedmih vodilnih pobud, in ugotavlja, da je žal naklonjena odložitvi nujno potrebnega velikega koraka pri skupnem financiranju večletnega finančnega okvira po letu 2013; je prepričan, da bo takšno ravnanje resno ogrozilo doseganje osrednjih ciljev do leta 2020;

| 20. | poudarja, da bo ob upoštevanju predloga proračuna za leto 2012 in posodobljenega finančnega načrta za leto 2013 skupni znesek sredstev, za katera bodo prevzete obveznosti do leta 2013 in so namenjena osrednjim programom za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, kot so sedmi okvirni program ES za raziskave, ukrepi proti onesnaževanju, Marco Polo II, Progress, Galileo in GMES, manjši kot okvirni znesek, o katerem sta se Parlament in Svet dogovorila ob sprejetju teh programov; v nasprotju s tem ugotavlja, da bodo okvirni zneski v primeru naslednjih osrednjih programov strategije Evropa 2020 nekoliko preseženi: okvirni program za konkurenčnost in inovacije, vseevropsko prometno omrežje, vseevropsko energetsko omrežje, Erasmus Mundus in vseživljenjsko učenje; namerava, če bo potrebno, v celoti izkoristiti 5-odstotno zakonodajno prilagodljivost, ki jo omogoča točka 37 Medinstitucionalnega sporazuma, da se dodatno okrepijo ključne in nujno potrebne naložbe; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bo ob upoštevanju predloga proračuna za leto 2012 in posodobljenega finančnega načrta za leto 2013 skupni znesek sredstev, za katera bodo prevzete obveznosti do leta 2013 in so namenjena osrednjim programom za doseganje ciljev strategije Evropa 2020, kot so sedmi okvirni program ES za raziskave, ukrepi proti onesnaževanju, Marco Polo II, Progress, Galileo in GMES, manjši kot okvirni znesek, o katerem sta se Parlament in Svet dogovorila ob sprejetju teh programov; v nasprotju s tem ugotavlja, da bodo okvirni zneski v primeru naslednjih osrednjih programov strategije Evropa 2020 nekoliko preseženi: okvirni program za konkurenčnost in inovacije, vseevropsko prometno omrežje, vseevropsko energetsko omrežje, Erasmus Mundus in vseživljenjsko učenje; namerava, če bo potrebno, v celoti izkoristiti 5-odstotno zakonodajno prilagodljivost, ki jo omogoča točka 37 Medinstitucionalnega sporazuma, da se dodatno okrepijo ključne in nujno potrebne naložbe;

| 21. | poleg tega ugotavlja, da je precejšen del nominalnega povečanja v razdelku 1a predloga proračuna za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 posledica dodatnih sredstev v znesku 750 milijonov EUR (v obveznostih), potrebnih za program ITER v letu 2012, pri čemer je 650 milijonov EUR resnično dodatnih, 100 milijonov EUR pa je bilo le prerazporejenih iz proračunskih vrstic sedmega okvirnega programa; znova izraža odločno nasprotovanje vsem oblikam prerazporejanja sredstev iz proračuna za sedmi okvirni program, saj bo to ogrozilo njegovo uspešno izvajanje in se bo občutno zmanjšal njegov prispevek k doseganju glavnih ciljev in uresničevanju vodilnih pobud strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

21.

poleg tega ugotavlja, da je precejšen del nominalnega povečanja v razdelku 1a predloga proračuna za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 posledica dodatnih sredstev v znesku 750 milijonov EUR (v obveznostih), potrebnih za program ITER v letu 2012, pri čemer je 650 milijonov EUR resnično dodatnih, 100 milijonov EUR pa je bilo le prerazporejenih iz proračunskih vrstic sedmega okvirnega programa; znova izraža odločno nasprotovanje vsem oblikam prerazporejanja sredstev iz proračuna za sedmi okvirni program, saj bo to ogrozilo njegovo uspešno izvajanje in se bo občutno zmanjšal njegov prispevek k doseganju glavnih ciljev in uresničevanju vodilnih pobud strategije Evropa 2020;

| 22. | znova opozarja, da se bo moral proračunski organ, če bo želel omogočiti financiranje programa ITER, strinjati z vzporednim predlogom Komisije (KOM(2011)0226) o spremembi večletnega finančnega okvira 2007–2013, kar pomeni zagotovitev manjkajočih 1 300 milijonov EUR za ITER v letih 2012 in 2013, in sicer z uporabo razpoložljive in neporabljene razlike do zgornje meje iz leta 2011 v skupnem znesku 840 milijonov EUR v razdelkih 2 in 5 večletnega finančnega okvira 2007–2013 ter s prerazporeditvijo 460 milijonov EUR iz proračuna sedmega okvirnega programa v letih 2012 in 2013; izraža pripravljenost na začetek pogajanj s Svetom o spremembi predloga Komisije, in sicer z uporabo drugih sredstev, ki jih predvideva obstoječi medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

22.

znova opozarja, da se bo moral proračunski organ, če bo želel omogočiti financiranje programa ITER, strinjati z vzporednim predlogom Komisije (KOM(2011)0226) o spremembi večletnega finančnega okvira 2007–2013, kar pomeni zagotovitev manjkajočih 1 300 milijonov EUR za ITER v letih 2012 in 2013, in sicer z uporabo razpoložljive in neporabljene razlike do zgornje meje iz leta 2011 v skupnem znesku 840 milijonov EUR v razdelkih 2 in 5 večletnega finančnega okvira 2007–2013 ter s prerazporeditvijo 460 milijonov EUR iz proračuna sedmega okvirnega programa v letih 2012 in 2013; izraža pripravljenost na začetek pogajanj s Svetom o spremembi predloga Komisije, in sicer z uporabo drugih sredstev, ki jih predvideva obstoječi medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006;

| 23. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je poleg predlagane prerazporeditve za ITER v znesku 100 milijonov EUR v proračunu sedmega okvirnega programa predvideno še dodatno zmanjšanje v znesku 64 milijonov EUR v primerjavi s finančnim načrtom; zahteva, da Komisija predlaga uporabo vseh prihrankov (v skupnem znesku 190 milijonov EUR), ki naj bi bili ustvarjeni leta 2012 na račun ponovne ocene kadrovskih potreb in manjšega finančnega prispevka za nekatera skupna podjetja ter v korist odhodkov za poslovanje sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

23.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je poleg predlagane prerazporeditve za ITER v znesku 100 milijonov EUR v proračunu sedmega okvirnega programa predvideno še dodatno zmanjšanje v znesku 64 milijonov EUR v primerjavi s finančnim načrtom; zahteva, da Komisija predlaga uporabo vseh prihrankov (v skupnem znesku 190 milijonov EUR), ki naj bi bili ustvarjeni leta 2012 na račun ponovne ocene kadrovskih potreb in manjšega finančnega prispevka za nekatera skupna podjetja ter v korist odhodkov za poslovanje sedmega okvirnega programa;

| 24. | v zvezi s tem opozarja, da je treba izboljšati pogoje financiranja za prednostne naloge na področju trajnostne energije in tehnologij za skladiščenje energije ter druge prednostne naloge na področju obnovljivih virov energije iz na novo uvedenega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET), vključno z energetsko učinkovitostjo, ki so bistvenega pomena za spopadanje z gospodarskimi, energetskimi in podnebnimi izzivi; je prepričan, da lahko jasni cilji trajnostne energetske politike in energetske učinkovitosti prinesejo stroškovno učinkovite rešitve, ki bi lahko koristile evropskemu gospodarstvu kot celoti; ugotavlja tudi, da bi lahko med proračunskim postopkom za leto 2012 preučili nove inovativne načine za boljši izkoristek naložb ter pospeševanje razvoja in raziskav, kot je sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja; |
| --- | --- |

24.

v zvezi s tem opozarja, da je treba izboljšati pogoje financiranja za prednostne naloge na področju trajnostne energije in tehnologij za skladiščenje energije ter druge prednostne naloge na področju obnovljivih virov energije iz na novo uvedenega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET), vključno z energetsko učinkovitostjo, ki so bistvenega pomena za spopadanje z gospodarskimi, energetskimi in podnebnimi izzivi; je prepričan, da lahko jasni cilji trajnostne energetske politike in energetske učinkovitosti prinesejo stroškovno učinkovite rešitve, ki bi lahko koristile evropskemu gospodarstvu kot celoti; ugotavlja tudi, da bi lahko med proračunskim postopkom za leto 2012 preučili nove inovativne načine za boljši izkoristek naložb ter pospeševanje razvoja in raziskav, kot je sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja;

| 25. | obžaluje, da Komisija zaradi omejenega povečanja, predvidenega za program Progress v predlogu proračuna 2012 v primerjavi s proračunom 2011, ne bo mogla obnoviti zneska 20 milijonov EUR za obdobje 2011–2013, k čemur se je zavezala leta 2010, da bi delno nadomestila prerazporeditev sredstev programa Progress v korist instrumenta za mikrofinanciranje; opozarja na prispevek programa Progress k dvema vodilnima pobudama strategije EU 2020 "evropska platforma za boj proti revščini" ter "mladi in mobilnost"; poudarja, da države članice, lokalni in regionalni organi, nacionalne in regionalne ustanove prejemajo sredstva programa PROGRESS za izvajanje proračunske integracije načela enakega obravnavanja spolov; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da Komisija zaradi omejenega povečanja, predvidenega za program Progress v predlogu proračuna 2012 v primerjavi s proračunom 2011, ne bo mogla obnoviti zneska 20 milijonov EUR za obdobje 2011–2013, k čemur se je zavezala leta 2010, da bi delno nadomestila prerazporeditev sredstev programa Progress v korist instrumenta za mikrofinanciranje; opozarja na prispevek programa Progress k dvema vodilnima pobudama strategije EU 2020 "evropska platforma za boj proti revščini" ter "mladi in mobilnost"; poudarja, da države članice, lokalni in regionalni organi, nacionalne in regionalne ustanove prejemajo sredstva programa PROGRESS za izvajanje proračunske integracije načela enakega obravnavanja spolov;

| 26. | pozdravlja povečanje (za 5,7 milijona EUR) prvotno predvidenega zneska skupnih sredstev za prevzem obveznosti za okvirni program za konkurenčnost in inovacije; upa, da bo to povečanje prispevalo k večji dostopnosti tega programa za mala in srednja podjetja ter za razvoj posebnih programov in inovativnih mehanizmov financiranja; v zvezi s tem opozarja, da imajo mala in srednja podjetja bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarstva EU, in meni, da je predvsem program CIP-EIP nepogrešljivo orodje za okrevanje po krizi; poudarja, da je treba izboljšati dostop malih in srednjih podjetij do kapitalskih trgov in drugih priložnosti za financiranje v EU, postopke financiranja pa je treba poenostaviti, jih pospešiti ter zmanjšati birokracijo; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja povečanje (za 5,7 milijona EUR) prvotno predvidenega zneska skupnih sredstev za prevzem obveznosti za okvirni program za konkurenčnost in inovacije; upa, da bo to povečanje prispevalo k večji dostopnosti tega programa za mala in srednja podjetja ter za razvoj posebnih programov in inovativnih mehanizmov financiranja; v zvezi s tem opozarja, da imajo mala in srednja podjetja bistveno vlogo pri spodbujanju gospodarstva EU, in meni, da je predvsem program CIP-EIP nepogrešljivo orodje za okrevanje po krizi; poudarja, da je treba izboljšati dostop malih in srednjih podjetij do kapitalskih trgov in drugih priložnosti za financiranje v EU, postopke financiranja pa je treba poenostaviti, jih pospešiti ter zmanjšati birokracijo;

| 27. | ponavlja pomen enotnega trga za konkurenčnost podjetij EU in za rast ter stabilnost evropskega gospodarstva, in opozarja Komisijo in države članice, da je treba zagotoviti zadostna sredstva za izboljšanje izvajanja pravil enotnega trga; |
| --- | --- |

27.

ponavlja pomen enotnega trga za konkurenčnost podjetij EU in za rast ter stabilnost evropskega gospodarstva, in opozarja Komisijo in države članice, da je treba zagotoviti zadostna sredstva za izboljšanje izvajanja pravil enotnega trga;

| 28. | poudarja evropsko dodano vrednost naložb v čezmejni promet, zlasti program TEN-T, ki naj bi izboljšale čezmejne in intermodalne povezave, s tem pa spodbudile gospodarski razvoj in zaposlovanje; spominja na že običajno nezadostno financiranje programa TEN-T in poziva, da se v ta namen predvidi več sredstev, vključno z alternativnimi viri financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva, dodelitev prihodkov in drugi finančni instrumenti; poudarja, da morajo biti kohezijski in regionalni skladi tesno povezani s projekti vseevropskih prometnih omrežij; |
| --- | --- |

28.

poudarja evropsko dodano vrednost naložb v čezmejni promet, zlasti program TEN-T, ki naj bi izboljšale čezmejne in intermodalne povezave, s tem pa spodbudile gospodarski razvoj in zaposlovanje; spominja na že običajno nezadostno financiranje programa TEN-T in poziva, da se v ta namen predvidi več sredstev, vključno z alternativnimi viri financiranja, kot so javno-zasebna partnerstva, dodelitev prihodkov in drugi finančni instrumenti; poudarja, da morajo biti kohezijski in regionalni skladi tesno povezani s projekti vseevropskih prometnih omrežij;

| 29. | meni, da bi bilo treba programu vseživljenjskega učenja zaradi njegove velike evropske dodane vrednosti tudi v letu 2012 nuditi podporo in jo pravzaprav še povečati, saj je njegov prispevek k vodilnima pobudama "mladi in mobilnost" ter "Unija inovacij" velik; še zlasti poudarja, da bi bilo treba zaradi čedalje večjega števila ljudi, ki se v Evropi udeležujejo izobraževanja za odrasle, povečati podporo za program Grundtvig, ki je trenutno deležen le 4 % proračunskih sredstev za program vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba programu vseživljenjskega učenja zaradi njegove velike evropske dodane vrednosti tudi v letu 2012 nuditi podporo in jo pravzaprav še povečati, saj je njegov prispevek k vodilnima pobudama "mladi in mobilnost" ter "Unija inovacij" velik; še zlasti poudarja, da bi bilo treba zaradi čedalje večjega števila ljudi, ki se v Evropi udeležujejo izobraževanja za odrasle, povečati podporo za program Grundtvig, ki je trenutno deležen le 4 % proračunskih sredstev za program vseživljenjskega učenja;

| 30. | izraža zaskrbljenost glede predlaganega zmanjšanja sredstev za Statistični program Unije in zelo omejenim – nižjim od stopnje inflacije – povečanjem odhodkov za osebje na področju "Statistika"; poudarja, da je zelo nujno, da se stalno zagotavlja, da se sredstva Eurostat ujemajo z naraščajočo delovno obremenitvijo in večjimi zahtevami po kakovosti na ključnem področju ekonomske in finančne statistike; |
| --- | --- |

30.

izraža zaskrbljenost glede predlaganega zmanjšanja sredstev za Statistični program Unije in zelo omejenim – nižjim od stopnje inflacije – povečanjem odhodkov za osebje na področju "Statistika"; poudarja, da je zelo nujno, da se stalno zagotavlja, da se sredstva Eurostat ujemajo z naraščajočo delovno obremenitvijo in večjimi zahtevami po kakovosti na ključnem področju ekonomske in finančne statistike;

| 31. | opominja, da večina novih pristojnosti EU, ki jih uvaja Lizbonska pogodba na področju energije, turizma in vesolja, sodi v okvir razdelka 1a; je razočaran, da Komisija v tretjem letu po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še vedno ni predlagala dodatnih sredstev za te nove politike; poudarja, da ne Galileo ne GMES – dva osrednja vesoljska programa EU – do izteka obstoječega večletnega finančnega okvira ne bosta deležna dodatnih sredstev in da se bodo sredstva za Galileo leta 2012 v primerjavi z letom 2011 celo zmanjšala; znova poudarja, da je treba uvesti posebne, prepoznavne ukrepe v podporo turizmu glede na gospodarski pomen tega sektorja, saj je po delovnih mestih in ustvarjanju BDP tretja največja socialno-gospodarska dejavnost v Evropi, in obžaluje, da Komisija ni predlagala nove pravne podlage za nadomestitev treh pripravljalnih ukrepov na tem področju, ki jih v letu 2012 ne bo več mogoče podaljšati; poziva, naj se dodelijo ustrezna sredstva za sektor turizma v letu 2012 in 2013 kot tudi v prihodnjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

31.

opominja, da večina novih pristojnosti EU, ki jih uvaja Lizbonska pogodba na področju energije, turizma in vesolja, sodi v okvir razdelka 1a; je razočaran, da Komisija v tretjem letu po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še vedno ni predlagala dodatnih sredstev za te nove politike; poudarja, da ne Galileo ne GMES – dva osrednja vesoljska programa EU – do izteka obstoječega večletnega finančnega okvira ne bosta deležna dodatnih sredstev in da se bodo sredstva za Galileo leta 2012 v primerjavi z letom 2011 celo zmanjšala; znova poudarja, da je treba uvesti posebne, prepoznavne ukrepe v podporo turizmu glede na gospodarski pomen tega sektorja, saj je po delovnih mestih in ustvarjanju BDP tretja največja socialno-gospodarska dejavnost v Evropi, in obžaluje, da Komisija ni predlagala nove pravne podlage za nadomestitev treh pripravljalnih ukrepov na tem področju, ki jih v letu 2012 ne bo več mogoče podaljšati; poziva, naj se dodelijo ustrezna sredstva za sektor turizma v letu 2012 in 2013 kot tudi v prihodnjem večletnem finančnem okviru;

| 32. | ugotavlja, da je kriza jasno poudarila, kako pomembni so učinkoviti sistemi pobiranja davkov, ki so odporni proti goljufijam, za moč javnih financ; poudarja, da je treba boju proti davčnim goljufijam in utajam pripisati prednostni pomen in da morajo proračunska sredstva za program Fiscalis omogočati odzivanje programa na ta cilj; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da je kriza jasno poudarila, kako pomembni so učinkoviti sistemi pobiranja davkov, ki so odporni proti goljufijam, za moč javnih financ; poudarja, da je treba boju proti davčnim goljufijam in utajam pripisati prednostni pomen in da morajo proračunska sredstva za program Fiscalis omogočati odzivanje programa na ta cilj;

| 33. | pozdravlja odločitev Komisije, da v predlog proračuna že drugo leto zapored vključi sredstva za plačila (50 milijonov EUR) za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poudarja, da to dejstvo omenjenemu skladu ne daje samo večje prepoznavnosti, temveč se je tako mogoče izogniti tudi prerazporeditvam iz proračunskih vrstic, ki so namenjene doseganju drugih ciljev in zadostitvi drugih potreb; napeto pričakuje predstavitev vmesnega pregleda uredbe o omenjenem skladu, ki jo bo pripravila Komisija, saj bo tako mogoče poiskati možnosti za pospešitev postopka uporabe sklada in poenostaviti pravila za njegovo vodenje; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja odločitev Komisije, da v predlog proračuna že drugo leto zapored vključi sredstva za plačila (50 milijonov EUR) za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; poudarja, da to dejstvo omenjenemu skladu ne daje samo večje prepoznavnosti, temveč se je tako mogoče izogniti tudi prerazporeditvam iz proračunskih vrstic, ki so namenjene doseganju drugih ciljev in zadostitvi drugih potreb; napeto pričakuje predstavitev vmesnega pregleda uredbe o omenjenem skladu, ki jo bo pripravila Komisija, saj bo tako mogoče poiskati možnosti za pospešitev postopka uporabe sklada in poenostaviti pravila za njegovo vodenje;

Razdelek 1b

| 34. | poudarja odločilen prispevek kohezijske politike k rasti in zaposlovanju, pa tudi k socialni in ozemeljski koheziji med regijami in državami članicami EU; poudarja, da ima kohezijska politika odločilno vlogo za udeležbo vseh regij EU pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in za podporo regionalnih naložb, namenjenih uresničevanju vodilnih pobud te strategije; glede na povedano meni, da je treba ohraniti porazdelitveno naravo kohezijske politike in njen cilj zmanjševanja razlik med regijami, ta politika sama pa se mora še naprej izvajati v celotni EU in mora biti naložbena politika ter dostopna za vse regije in državljane EU; |
| --- | --- |

34.

poudarja odločilen prispevek kohezijske politike k rasti in zaposlovanju, pa tudi k socialni in ozemeljski koheziji med regijami in državami članicami EU; poudarja, da ima kohezijska politika odločilno vlogo za udeležbo vseh regij EU pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in za podporo regionalnih naložb, namenjenih uresničevanju vodilnih pobud te strategije; glede na povedano meni, da je treba ohraniti porazdelitveno naravo kohezijske politike in njen cilj zmanjševanja razlik med regijami, ta politika sama pa se mora še naprej izvajati v celotni EU in mora biti naložbena politika ter dostopna za vse regije in državljane EU;

| 35. | ugotavlja, da so skupni odhodki v razdelku 1b ocenjeni na 52 739 milijonov EUR sredstev za prevzem obveznosti, kar je za 3,4 % več kot v letu 2011 in kar je povsem v skladu z zneski, predvidenimi v večletnem finančnem okviru 2007–2013, pri čemer je že upoštevana zadnja prilagoditev v korist nekaterih držav članic iz leta 2010; ugotavlja, da razpoložljiva razlika do zgornje meje (v znesku 22,1 milijona EUR) izvira predvsem iz sredstev za tehnično pomoč in predstavlja samo 0,04 % vseh dodeljenih sredstev v tem razdelku; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so skupni odhodki v razdelku 1b ocenjeni na 52 739 milijonov EUR sredstev za prevzem obveznosti, kar je za 3,4 % več kot v letu 2011 in kar je povsem v skladu z zneski, predvidenimi v večletnem finančnem okviru 2007–2013, pri čemer je že upoštevana zadnja prilagoditev v korist nekaterih držav članic iz leta 2010; ugotavlja, da razpoložljiva razlika do zgornje meje (v znesku 22,1 milijona EUR) izvira predvsem iz sredstev za tehnično pomoč in predstavlja samo 0,04 % vseh dodeljenih sredstev v tem razdelku;

| 36. | pozdravlja predlagano 8,4-odstotno povečanje sredstev za plačila na 45 134 milijonov EUR v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 in je prepričan, da bo omogočilo pospešeno izvajanje programov po precejšnjih zamudah pri njihovem zagonu v začetku obdobja 2007–2013; poudarja, da bi moralo to povečanje omogočiti tudi pokritje dodatnih potreb po plačilih, ki so posledica nedavnih zakonodajnih sprememb, odobritev vseh sistemov za upravljanje in nadzor ter zaključek programov za obdobje 2000–2006; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja predlagano 8,4-odstotno povečanje sredstev za plačila na 45 134 milijonov EUR v letu 2012 v primerjavi z letom 2011 in je prepričan, da bo omogočilo pospešeno izvajanje programov po precejšnjih zamudah pri njihovem zagonu v začetku obdobja 2007–2013; poudarja, da bi moralo to povečanje omogočiti tudi pokritje dodatnih potreb po plačilih, ki so posledica nedavnih zakonodajnih sprememb, odobritev vseh sistemov za upravljanje in nadzor ter zaključek programov za obdobje 2000–2006;

| 37. | zato poudarja, da je takšen znesek plačil resnično minimalen in da je povsem v skladu s stvarnim proračunskim načrtovanjem, če ustrezno upoštevamo splošni profil plačevanja v tem obdobju, razpoložljive napovedi držav članic glede zahtevkov za izplačilo, ki bodo poslani Komisiji, in potrebo po zmanjšanju razlike med obveznostmi in plačili; poudarja, da bodo ti denarni tokovi pomagali pospešiti okrevanje evropskega gospodarstva in prispevali k strategiji Evropa 2020 v regijah; zato namerava odločno nasprotovati morebitnemu zmanjšanju zneska plačil, ki ga je Komisija predvidela v predlogu proračuna; |
| --- | --- |

37.

zato poudarja, da je takšen znesek plačil resnično minimalen in da je povsem v skladu s stvarnim proračunskim načrtovanjem, če ustrezno upoštevamo splošni profil plačevanja v tem obdobju, razpoložljive napovedi držav članic glede zahtevkov za izplačilo, ki bodo poslani Komisiji, in potrebo po zmanjšanju razlike med obveznostmi in plačili; poudarja, da bodo ti denarni tokovi pomagali pospešiti okrevanje evropskega gospodarstva in prispevali k strategiji Evropa 2020 v regijah; zato namerava odločno nasprotovati morebitnemu zmanjšanju zneska plačil, ki ga je Komisija predvidela v predlogu proračuna;

| 38. | poziva Komisijo, naj zbere demografske podatke koristnikov kohezijske politike, zlasti Evropskega socialnega sklada, da se omogoči spremljanje resničnega učinka sredstev, zagotovljenih za razvoj človeškega kapitala in vključevanje na trg dela, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost zaskrbljujoči težavi brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj zbere demografske podatke koristnikov kohezijske politike, zlasti Evropskega socialnega sklada, da se omogoči spremljanje resničnega učinka sredstev, zagotovljenih za razvoj človeškega kapitala in vključevanje na trg dela, pri čemer je treba nameniti posebno pozornost zaskrbljujoči težavi brezposelnosti mladih;

| 39. | poziva Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, kjer je stopnja črpanja sredstev nizka, da bi porabo teh sredstev še izboljšala; zato poziva k nadaljnjemu spodbujanju vzajemnega učenja, izmenjave primerov dobre prakse in izboljšanju upravnih zmogljivosti v državah članicah in v državah kandidatkah, pri čemer je treba paziti na dobro delovanje instrumenta za predpristopno pomoč, s katerim se podpirajo države pri pripravah na izvajanje programov Skupnosti; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, kjer je stopnja črpanja sredstev nizka, da bi porabo teh sredstev še izboljšala; zato poziva k nadaljnjemu spodbujanju vzajemnega učenja, izmenjave primerov dobre prakse in izboljšanju upravnih zmogljivosti v državah članicah in v državah kandidatkah, pri čemer je treba paziti na dobro delovanje instrumenta za predpristopno pomoč, s katerim se podpirajo države pri pripravah na izvajanje programov Skupnosti;

| 40. | poziva Komisijo, naj še naprej razmišlja o tem, kako bi bilo mogoče poenostaviti zapleten sistem pravil in zahtev, ki jih postavlja EU in/ali nacionalna zakonodaja, ter zmanjšati število birokratskih postopkov, da bi se bilo mogoče poleg pravilnosti in zakonitosti občutno bolj osredotočiti na doseganje konkretnih ciljev, ne da bi se pri tem odrekli spoštovanju ključnih načel preglednosti, odgovornosti in dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj še naprej razmišlja o tem, kako bi bilo mogoče poenostaviti zapleten sistem pravil in zahtev, ki jih postavlja EU in/ali nacionalna zakonodaja, ter zmanjšati število birokratskih postopkov, da bi se bilo mogoče poleg pravilnosti in zakonitosti občutno bolj osredotočiti na doseganje konkretnih ciljev, ne da bi se pri tem odrekli spoštovanju ključnih načel preglednosti, odgovornosti in dobrega finančnega poslovodenja;

Razdelek 2

| 41. | ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2012 predvideno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 2,6 %, na 60 158 milijonov EUR, in sredstev za plačila za 2,8 %, na 57 948 milijonov EUR, v primerjavi s proračunom za leto 2011; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2012 predvideno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 2,6 %, na 60 158 milijonov EUR, in sredstev za plačila za 2,8 %, na 57 948 milijonov EUR, v primerjavi s proračunom za leto 2011; poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto;

| 42. | ugotavlja, da je to povečanje predvsem posledica nepretrganega postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice in dodatnih potreb za razvoj podeželja; poudarja, da tržne intervencije ostajajo bolj ali manj enake kot v proračunu za leto 2011, čeprav nestanovitne cene in nestabilnost nekaterih trgov še naprej vplivajo na kmetijski sektor; poziva Komisijo, naj pripravi predloge dolgoročnega pristopa za vse kmetijske sektorje in konkretne predloge za obvladovanje nihanja cen na trgih teh sektorjev; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je to povečanje predvsem posledica nepretrganega postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice in dodatnih potreb za razvoj podeželja; poudarja, da tržne intervencije ostajajo bolj ali manj enake kot v proračunu za leto 2011, čeprav nestanovitne cene in nestabilnost nekaterih trgov še naprej vplivajo na kmetijski sektor; poziva Komisijo, naj pripravi predloge dolgoročnega pristopa za vse kmetijske sektorje in konkretne predloge za obvladovanje nihanja cen na trgih teh sektorjev;

| 43. | ugotavlja, da bodo s tradicionalnim pisnim predlogom spremembe, ki bo predložen jeseni 2011, trenutne ocene odhodkov za kmetijstvo natančneje prilagojene dejanskim potrebam; glede na to opozarja na končno raven razpoložljivih namenskih prejemkov v letu 2012 (popravki zaradi potrditve skladnosti, nepravilnosti in dodatna dajatev za mleko), od česar bo nazadnje odvisen znesek dodatnih proračunskih sredstev, ki jih bo treba predvideti v proračunu za leto 2012; ocenjuje, da bi morala trenutna razlika do zgornje meje (651,6 milijona EUR) zadostovati za pokritje potreb v tem razdelku, če ne bo prišlo do nepredvidenih okoliščin; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da bodo s tradicionalnim pisnim predlogom spremembe, ki bo predložen jeseni 2011, trenutne ocene odhodkov za kmetijstvo natančneje prilagojene dejanskim potrebam; glede na to opozarja na končno raven razpoložljivih namenskih prejemkov v letu 2012 (popravki zaradi potrditve skladnosti, nepravilnosti in dodatna dajatev za mleko), od česar bo nazadnje odvisen znesek dodatnih proračunskih sredstev, ki jih bo treba predvideti v proračunu za leto 2012; ocenjuje, da bi morala trenutna razlika do zgornje meje (651,6 milijona EUR) zadostovati za pokritje potreb v tem razdelku, če ne bo prišlo do nepredvidenih okoliščin;

| 44. | poudarja, da je lahko proračunski organ v zadnjih letih, zahvaljujoč posebnim okoliščinam, razpoložljiva nerazporejena sredstva (razliko do zgornje meje) v tem razdelku uporabil za doseganje splošnega sporazuma o letnih proračunih v skladu s točko 23 medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je lahko proračunski organ v zadnjih letih, zahvaljujoč posebnim okoliščinam, razpoložljiva nerazporejena sredstva (razliko do zgornje meje) v tem razdelku uporabil za doseganje splošnega sporazuma o letnih proračunih v skladu s točko 23 medinstitucionalnega sporazuma;

| 45. | se strinja z nadaljnjo podporo za program razdeljevanja sadja v šolah, pa tudi za program pomoči prikrajšanim osebam; obžaluje pa zmanjšanje proračunskih sredstev za program mleka za šole ter je zaskrbljen zaradi zmanjšanja sredstev za veterinarske in fitosanitarne ukrepe; |
| --- | --- |

45.

se strinja z nadaljnjo podporo za program razdeljevanja sadja v šolah, pa tudi za program pomoči prikrajšanim osebam; obžaluje pa zmanjšanje proračunskih sredstev za program mleka za šole ter je zaskrbljen zaradi zmanjšanja sredstev za veterinarske in fitosanitarne ukrepe;

| 46. | poziva k dodatnemu zmanjšanju izvoznih nadomestil in obžaluje, da se nadaljuje subvencioniranje pridelovanja tobaka v EU, ker je v nasprotju s cilji zdravstvene politike EU; |
| --- | --- |

46.

poziva k dodatnemu zmanjšanju izvoznih nadomestil in obžaluje, da se nadaljuje subvencioniranje pridelovanja tobaka v EU, ker je v nasprotju s cilji zdravstvene politike EU;

| 47. | poudarja, da je del odhodkov v razdelku 2 nujno potreben za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; poudarja tudi, da se prednostna cilja te strategije – rast in zaposlovanje – uresničujeta tudi prek programov razvoja podeželja; ocenjuje, da sta zanesljiva oskrba s hrano in trajnost dva glavna izziva skupne kmetijske politike; opozarja, da bi morala neposredna pomoč v večji meri upoštevati okoljske in socialne cilje, ter poziva k skupni kmetijski politiki, ki bo še bolj naklonjena izpolnjevanju okoljskih izzivov, s katerimi se sooča EU, vključno z onesnaževanjem vode, pri tem pa ne bo ogrožala konkurenčnosti kmetovalcev iz EU; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je del odhodkov v razdelku 2 nujno potreben za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; poudarja tudi, da se prednostna cilja te strategije – rast in zaposlovanje – uresničujeta tudi prek programov razvoja podeželja; ocenjuje, da sta zanesljiva oskrba s hrano in trajnost dva glavna izziva skupne kmetijske politike; opozarja, da bi morala neposredna pomoč v večji meri upoštevati okoljske in socialne cilje, ter poziva k skupni kmetijski politiki, ki bo še bolj naklonjena izpolnjevanju okoljskih izzivov, s katerimi se sooča EU, vključno z onesnaževanjem vode, pri tem pa ne bo ogrožala konkurenčnosti kmetovalcev iz EU;

| 48. | v tem okviru pozdravlja povečanje sredstev za program LIFE+ (za 4,3 % več sredstev za obveznosti in za 1,9 % za plačila), kar daje prednost le projektom za ukrepe na področju okolja in podnebja; znova opozarja, da okoljske težave in njihove rešitve ne poznajo nacionalnih meja, zato je samoumevno, da jih je treba reševati na ravni EU; ne glede na to poudarja, da je raven proračunskih sredstev za program LIFE+ še vedno dokaj omejena; |
| --- | --- |

48.

v tem okviru pozdravlja povečanje sredstev za program LIFE+ (za 4,3 % več sredstev za obveznosti in za 1,9 % za plačila), kar daje prednost le projektom za ukrepe na področju okolja in podnebja; znova opozarja, da okoljske težave in njihove rešitve ne poznajo nacionalnih meja, zato je samoumevno, da jih je treba reševati na ravni EU; ne glede na to poudarja, da je raven proračunskih sredstev za program LIFE+ še vedno dokaj omejena;

| 49. | poudarja, da so energetska učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam in pospeševanje uporabe obnovljivih virov energije prečne prednostne naloge, ki jih je mogoče financirati iz različnih razdelkov proračuna EU, in da bo Parlament namenil posebno pozornost njihovemu financiranju, tako po proračunskih vrsticah kot nasploh; poziva Komisijo, naj te prednostne naloge, zaščito vode in ohranjanje biotske raznovrstnosti še nadalje vključuje v druge politike, med drugim v finančno podporo EU za države v razvoju; meni, da je ustrezno izvajanje obstoječe zakonodaje o teh področjih ključnega pomena, zato poziva Komisijo, naj podrobno preuči, ali so potrebni dodatni viri za resen pregled izvajanja okoljske zakonodaje EU, in o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da so energetska učinkovitost, boj proti podnebnim spremembam in pospeševanje uporabe obnovljivih virov energije prečne prednostne naloge, ki jih je mogoče financirati iz različnih razdelkov proračuna EU, in da bo Parlament namenil posebno pozornost njihovemu financiranju, tako po proračunskih vrsticah kot nasploh; poziva Komisijo, naj te prednostne naloge, zaščito vode in ohranjanje biotske raznovrstnosti še nadalje vključuje v druge politike, med drugim v finančno podporo EU za države v razvoju; meni, da je ustrezno izvajanje obstoječe zakonodaje o teh področjih ključnega pomena, zato poziva Komisijo, naj podrobno preuči, ali so potrebni dodatni viri za resen pregled izvajanja okoljske zakonodaje EU, in o tem poroča Parlamentu;

| 50. | poudarja, da je treba zaradi politične pomembnosti ohraniti financiranje in obstoječe ukrepe skupne ribiške politike na predlaganih ravneh iz predloga proračuna, tudi glede na njeno bližnjo reformo; meni, da financiranje celovite pomorske politike, ki bi moralo doseči ustrezno višino v letu 2012, ne bi smelo ovirati financiranja drugih ribiških ukrepov in programov v razdelku 2; meni še, da je zelo pomembno še naprej spremljati velikost evropske ribiške flote, v zvezi s tem državam članicam zagotoviti ustrezno podporo, in se boriti zlasti proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; meni, da je učinkovito upravljanje ribištva bistvenega pomena za ohranitev staleža rib in preprečevanje čezmernega ribolova; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba zaradi politične pomembnosti ohraniti financiranje in obstoječe ukrepe skupne ribiške politike na predlaganih ravneh iz predloga proračuna, tudi glede na njeno bližnjo reformo; meni, da financiranje celovite pomorske politike, ki bi moralo doseči ustrezno višino v letu 2012, ne bi smelo ovirati financiranja drugih ribiških ukrepov in programov v razdelku 2; meni še, da je zelo pomembno še naprej spremljati velikost evropske ribiške flote, v zvezi s tem državam članicam zagotoviti ustrezno podporo, in se boriti zlasti proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; meni, da je učinkovito upravljanje ribištva bistvenega pomena za ohranitev staleža rib in preprečevanje čezmernega ribolova;

Razdelek 3a

| 51. | ugotavlja, da je splošno povečanje finančnih sredstev za ukrepe iz tega razdelka, predvideno v predlogu proračuna za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 (za 17,7 % pri obveznostih, za 6,8 % pri plačilih), v skladu z vse večjimi namerami EU na področju svobode, varnosti in pravice, kot določata Lizbonska pogodba in stockholmski program (2010–2014), ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je splošno povečanje finančnih sredstev za ukrepe iz tega razdelka, predvideno v predlogu proračuna za leto 2012 v primerjavi s proračunom za leto 2011 (za 17,7 % pri obveznostih, za 6,8 % pri plačilih), v skladu z vse večjimi namerami EU na področju svobode, varnosti in pravice, kot določata Lizbonska pogodba in stockholmski program (2010–2014), ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009;

| 52. | ugotavlja, da se to povečanje nanaša predvsem na tri od štirih programov na področju solidarnosti in upravljanja migracijskih tokov: sklad za zunanje meje (+ 38 %), sklad za vračanje (+ 43 %) in sklad za vključevanje državljanov tretjih držav (+ 24 %); vseeno poudarja, da je povečanje, predvideno v tem razdelku za leto 2012, preprosto posledica letne razčlenitve skupnih večletnih zneskov, ki sta jih potrdila tako Parlament kot Svet, ko so bili ti programi in ukrepi sprejeti; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da se to povečanje nanaša predvsem na tri od štirih programov na področju solidarnosti in upravljanja migracijskih tokov: sklad za zunanje meje (+ 38 %), sklad za vračanje (+ 43 %) in sklad za vključevanje državljanov tretjih držav (+ 24 %); vseeno poudarja, da je povečanje, predvideno v tem razdelku za leto 2012, preprosto posledica letne razčlenitve skupnih večletnih zneskov, ki sta jih potrdila tako Parlament kot Svet, ko so bili ti programi in ukrepi sprejeti;

| 53. | močno obžaluje sporočilo Komisije, da zavrača begunce, saj je precej povečala sredstva Sklada za zunanje meje in Evropskega sklada za vračanje, medtem ko je raven sredstev Evropskega sklada za begunce ostala na enaki stopnji kot v letu 2011; meni, da mora EU sprejeti bolj naklonjeno držo do beguncev, zlasti glede na vojno v Libiji in sedanje resno zatiranje protestnikov v več arabskih državah; |
| --- | --- |

53.

močno obžaluje sporočilo Komisije, da zavrača begunce, saj je precej povečala sredstva Sklada za zunanje meje in Evropskega sklada za vračanje, medtem ko je raven sredstev Evropskega sklada za begunce ostala na enaki stopnji kot v letu 2011; meni, da mora EU sprejeti bolj naklonjeno držo do beguncev, zlasti glede na vojno v Libiji in sedanje resno zatiranje protestnikov v več arabskih državah;

| 54. | zato zelo dvomi, da je predlog proračuna, ki ga je pripravila Komisija, ustrezen in razmeram prilagojen odgovor na obstoječe izzive, s katerimi se sooča EU, tudi zaradi trenutnih dogodkov v južnem Sredozemlju; znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na te izzive, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in zmanjšati nezakonito priseljevanje; zavedajoč se zaveze držav članic EU, ki morajo spoštovati veljavno zakonodajo EU, poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in instrumentov podpore za obravnavo izrednih razmer v duhu popolnega spoštovanja notranjih pravil zaščite in človekovih pravic ter solidarnosti med vsemi državami članicami; še zlasti poudarja vlogo in podporo Evropskega sklada za begunce, vključno z izrednimi ukrepi v primeru množičnega pritoka beguncev, in globoko obžaluje, da Komisija ni predlagala dodatnega povečanja sredstev za ta sklad, poleg tistega, ki je bilo že prvotno predvideno v finančnem načrtu; |
| --- | --- |

54.

zato zelo dvomi, da je predlog proračuna, ki ga je pripravila Komisija, ustrezen in razmeram prilagojen odgovor na obstoječe izzive, s katerimi se sooča EU, tudi zaradi trenutnih dogodkov v južnem Sredozemlju; znova odločno poziva k ustreznemu in uravnoteženemu odgovoru na te izzive, pri čemer je treba izboljšati upravljanje zakonitega priseljevanja in zmanjšati nezakonito priseljevanje; zavedajoč se zaveze držav članic EU, ki morajo spoštovati veljavno zakonodajo EU, poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev in instrumentov podpore za obravnavo izrednih razmer v duhu popolnega spoštovanja notranjih pravil zaščite in človekovih pravic ter solidarnosti med vsemi državami članicami; še zlasti poudarja vlogo in podporo Evropskega sklada za begunce, vključno z izrednimi ukrepi v primeru množičnega pritoka beguncev, in globoko obžaluje, da Komisija ni predlagala dodatnega povečanja sredstev za ta sklad, poleg tistega, ki je bilo že prvotno predvideno v finančnem načrtu;

| 55. | je seznanjen s ponavljajočimi se pozivi Evropskega sveta, da je treba okrepiti operativne zmogljivosti in vlogo agencije Frontex v času povečanih migracijskih pritiskov; poziva Komisijo, naj predstavi vse proračunske posledice potekajoče revizije agencije Frontex za proračun za leto 2012 in naj posreduje jasnejšo oceno finančnega prispevka držav članic za njeno delovanje; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen s ponavljajočimi se pozivi Evropskega sveta, da je treba okrepiti operativne zmogljivosti in vlogo agencije Frontex v času povečanih migracijskih pritiskov; poziva Komisijo, naj predstavi vse proračunske posledice potekajoče revizije agencije Frontex za proračun za leto 2012 in naj posreduje jasnejšo oceno finančnega prispevka držav članic za njeno delovanje;

| 56. | ugotavlja, da je proračunski organ, po predstavitvi naslednjih tehničnih ukrepov, za SIS II v proračunu za leto 2011, ki so bila prenesena v rezervo, sprostil; poudarja dejstvo, da bo proračunski organ še naprej pazljivo spremljal prihodnja dogajanja glede SIS II in si pridružuje pravico, da ukrepa, če se bo to izkazalo za nujno; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da je proračunski organ, po predstavitvi naslednjih tehničnih ukrepov, za SIS II v proračunu za leto 2011, ki so bila prenesena v rezervo, sprostil; poudarja dejstvo, da bo proračunski organ še naprej pazljivo spremljal prihodnja dogajanja glede SIS II in si pridružuje pravico, da ukrepa, če se bo to izkazalo za nujno;

Razdelek 3b

| 57. | opominja, da razdelek 3b, čeprav je po znesku dodeljenih sredstev najmanjši v večletnem finančnem okviru, zajema ključne zadeve za državljane Evrope, kot so mladina, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika; |
| --- | --- |

57.

opominja, da razdelek 3b, čeprav je po znesku dodeljenih sredstev najmanjši v večletnem finančnem okviru, zajema ključne zadeve za državljane Evrope, kot so mladina, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika;

| 58. | globoko obžaluje, da so se skupna proračunska sredstva za ta razdelek že tretje leto zapored zmanjšala, in sicer obveznosti za 0,1 % (na 683,5 milijona EUR), plačila pa za 0,3 % (na 645,7 milijona EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2011 (pri tem ni upoštevan solidarnostni sklad EU), tako da razlika do zgornje meje znaša 15,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

58.

globoko obžaluje, da so se skupna proračunska sredstva za ta razdelek že tretje leto zapored zmanjšala, in sicer obveznosti za 0,1 % (na 683,5 milijona EUR), plačila pa za 0,3 % (na 645,7 milijona EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2011 (pri tem ni upoštevan solidarnostni sklad EU), tako da razlika do zgornje meje znaša 15,5 milijona EUR;

| 59. | meni, da imajo programi in ukrepi v tem razdelku pomembno vlogo pri doseganju glavnih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020; znova ponavlja, da imajo izobraževanje, usposabljanje in kultura ekonomsko vrednost, saj precej prispevajo h gospodarski rasti, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in razvoju dejavnega državljanstva; |
| --- | --- |

59.

meni, da imajo programi in ukrepi v tem razdelku pomembno vlogo pri doseganju glavnih ciljev in vodilnih pobud strategije Evropa 2020; znova ponavlja, da imajo izobraževanje, usposabljanje in kultura ekonomsko vrednost, saj precej prispevajo h gospodarski rasti, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in razvoju dejavnega državljanstva;

| 60. | poudarja, da bo zelo majhna razlika do zgornje meje, ki je na voljo, omogočala majhen manevrski prostor pri predlaganju novih ukrepov ali odločitvah o obsežnejšem financiranju prednostnih nalog, ki neposredno zadevajo državljane; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da bo zelo majhna razlika do zgornje meje, ki je na voljo, omogočala majhen manevrski prostor pri predlaganju novih ukrepov ali odločitvah o obsežnejšem financiranju prednostnih nalog, ki neposredno zadevajo državljane;

| 61. | je ustrezno seznanjen s predlogom Komisije, da se za leto 2012 povečajo sredstva programa "Mladi v akciji" za 8 milijonov EUR v primerjavi s prvotnim finančnim načrtom (za leto 2012 predvidenih 134,6 milijona EUR); ta program je eno glavnih orodij vodilne pobude "mladi in mobilnost" in zagotavlja podporo neformalnemu šolanju in razvijanju dejavnega državljanstva pri mladih; |
| --- | --- |

61.

je ustrezno seznanjen s predlogom Komisije, da se za leto 2012 povečajo sredstva programa "Mladi v akciji" za 8 milijonov EUR v primerjavi s prvotnim finančnim načrtom (za leto 2012 predvidenih 134,6 milijona EUR); ta program je eno glavnih orodij vodilne pobude "mladi in mobilnost" in zagotavlja podporo neformalnemu šolanju in razvijanju dejavnega državljanstva pri mladih;

| 62. | obžaluje, da podobno povečanje ni bilo predlagano za programe, kot sta MEDIA in Kultura 2007, čeprav pomembno prispevajo k bogastvu in raznolikosti evropske kulture ter podpirajo ukrepe, ki jih države članice same ne bi financirale; |
| --- | --- |

62.

obžaluje, da podobno povečanje ni bilo predlagano za programe, kot sta MEDIA in Kultura 2007, čeprav pomembno prispevajo k bogastvu in raznolikosti evropske kulture ter podpirajo ukrepe, ki jih države članice same ne bi financirale;

| 63. | obžaluje, da Komisija v predlog proračuna za leto 2012 ni vključila nobenega posebnega ukrepa za šport, čeprav je Evropska unija z Lizbonsko pogodbo pridobila obsežne pristojnosti na tem področju; resnično meni, da bi morala biti tudi v proračunu za leto 2012 na voljo proračunska sredstva za šport, četudi v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

63.

obžaluje, da Komisija v predlog proračuna za leto 2012 ni vključila nobenega posebnega ukrepa za šport, čeprav je Evropska unija z Lizbonsko pogodbo pridobila obsežne pristojnosti na tem področju; resnično meni, da bi morala biti tudi v proračunu za leto 2012 na voljo proračunska sredstva za šport, četudi v omejenem obsegu;

| 64. | pozdravlja povečanje sredstev za programe javnega zdravja, saj je to področje postalo osrednje gonilo konkurenčnosti v starajočih se evropskih družbah; odobrava prizadevanja Komisije, da bi poiskala možnosti za financiranje nadaljnjih izobraževalnih kampanj, kot je kampanja HELP za življenje brez tobaka; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja povečanje sredstev za programe javnega zdravja, saj je to področje postalo osrednje gonilo konkurenčnosti v starajočih se evropskih družbah; odobrava prizadevanja Komisije, da bi poiskala možnosti za financiranje nadaljnjih izobraževalnih kampanj, kot je kampanja HELP za življenje brez tobaka;

| 65. | obžaluje zmanjšanje sredstev za finančni instrument za civilno zaščito v primerjavi s finančnim načrtom (– 1,8 milijona EUR) in poziva Komisijo, naj posreduje dodatno pojasnilo za to zmanjšanje, glede na to, da je civilna zaščita po novem v polni pristojnosti EU; |
| --- | --- |

65.

obžaluje zmanjšanje sredstev za finančni instrument za civilno zaščito v primerjavi s finančnim načrtom (– 1,8 milijona EUR) in poziva Komisijo, naj posreduje dodatno pojasnilo za to zmanjšanje, glede na to, da je civilna zaščita po novem v polni pristojnosti EU;

| 66. | opozarja, da bi morali imeti evropski javni prostori lastno proračunsko vrstico, saj bi tako zagotovili preglednost ter polno vključenost Evropskega parlamenta in njegovih poslancev; obžaluje, da je Komisija predlagala, da se ta vrstica izprazni in sredstva za evropske javne prostore združijo z vrstico predstavništev Komisije; opozarja, da evropske javne prostore skupaj upravljata Komisija in Parlament, zato bi moral biti njihov proračun ločen od proračuna za predstavništva Komisije, kakor je navedeno v proračunu za leti 2010 in 2011; poudarja, da Parlament ne bo toleriral poskusov spremembe volje proračunskih organov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

66.

opozarja, da bi morali imeti evropski javni prostori lastno proračunsko vrstico, saj bi tako zagotovili preglednost ter polno vključenost Evropskega parlamenta in njegovih poslancev; obžaluje, da je Komisija predlagala, da se ta vrstica izprazni in sredstva za evropske javne prostore združijo z vrstico predstavništev Komisije; opozarja, da evropske javne prostore skupaj upravljata Komisija in Parlament, zato bi moral biti njihov proračun ločen od proračuna za predstavništva Komisije, kakor je navedeno v proračunu za leti 2010 in 2011; poudarja, da Parlament ne bo toleriral poskusov spremembe volje proračunskih organov v zvezi s tem;

Razdelek 4

| 67. | ugotavlja, da so proračunska sredstva za prevzem obveznosti in plačila v predlogu proračuna za leto 2012 večja za 2,9 % oziroma 0,8 % v primerjavi s proračunom za leto 2011, in sicer znašajo 9 009,3 milijona EUR oziroma 7 293,7 milijona EUR (ob upoštevanju rezerve za nujno pomoč); poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da so proračunska sredstva za prevzem obveznosti in plačila v predlogu proračuna za leto 2012 večja za 2,9 % oziroma 0,8 % v primerjavi s proračunom za leto 2011, in sicer znašajo 9 009,3 milijona EUR oziroma 7 293,7 milijona EUR (ob upoštevanju rezerve za nujno pomoč); poudarja, da je to povečanje manjše, kot ga Komisija predlaga za proračun kot celoto;

| 68. | opozarja, da Komisija doslej v razdelek 4 ni vrnila sredstev (240 milijonov), uporabljenih v okviru instrumenta za zadovoljevanje potreb po hrani, predvsem za instrument za stabilnost, kakor je zahteval Odbor za proračun v odstavku 28 poročila A7-0038/2009, ki ga je sprejel 12. oktobra 2009; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da Komisija doslej v razdelek 4 ni vrnila sredstev (240 milijonov), uporabljenih v okviru instrumenta za zadovoljevanje potreb po hrani, predvsem za instrument za stabilnost, kakor je zahteval Odbor za proračun v odstavku 28 poročila A7-0038/2009, ki ga je sprejel 12. oktobra 2009;

| 69. | je trdno prepričan, da so potrebna posebna in konkretna prizadevanja za optimalno in usklajeno uporabo vseh razpoložljivih evropskih instrumentov (ne le finančnih sredstev v proračunu EU, temveč tudi instrumentov, ki jih upravljajo EIB, EBRD itd.) in ukrepov držav članic; poudarja, da je treba še bolj povečati prilagodljivost pri načrtovanju in izvajanju instrumentov EU, da se omogoči ustrezen in učinkovit odgovor na politične in humanitarne krize v tretjih državah, ne da bi bile pri tem ogrožene dolgoročne politične zaveze in prednostne naloge; s tem v zvezi upa, da bodo Evropska komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in Evropska investicijska banka uskladile prizadevanja, da bi bili evropski cilji zunaj Unije bolje usmerjeni in učinkovitejši; |
| --- | --- |

69.

je trdno prepričan, da so potrebna posebna in konkretna prizadevanja za optimalno in usklajeno uporabo vseh razpoložljivih evropskih instrumentov (ne le finančnih sredstev v proračunu EU, temveč tudi instrumentov, ki jih upravljajo EIB, EBRD itd.) in ukrepov držav članic; poudarja, da je treba še bolj povečati prilagodljivost pri načrtovanju in izvajanju instrumentov EU, da se omogoči ustrezen in učinkovit odgovor na politične in humanitarne krize v tretjih državah, ne da bi bile pri tem ogrožene dolgoročne politične zaveze in prednostne naloge; s tem v zvezi upa, da bodo Evropska komisija, Evropska služba za zunanje delovanje in Evropska investicijska banka uskladile prizadevanja, da bi bili evropski cilji zunaj Unije bolje usmerjeni in učinkovitejši;

| 70. | meni, da je EU dolžna ustrezno in izčrpno odgovoriti na nedavne politične dogodke v sosedskih sredozemskih državah ter ponuditi podporo in pomoč gibanjem za demokratične vrednote in vzpostavitev pravne države; znova poudarja, da povečanje finančne pomoči tem državam ne sme negativno vplivati na prednostne naloge in instrumente v korist sosedskih vzhodnoevropskih držav; |
| --- | --- |

70.

meni, da je EU dolžna ustrezno in izčrpno odgovoriti na nedavne politične dogodke v sosedskih sredozemskih državah ter ponuditi podporo in pomoč gibanjem za demokratične vrednote in vzpostavitev pravne države; znova poudarja, da povečanje finančne pomoči tem državam ne sme negativno vplivati na prednostne naloge in instrumente v korist sosedskih vzhodnoevropskih držav;

| 71. | s tega vidika je zelo zaskrbljen, da predlagana razlika do zgornje meje v znesku 246,7 milijona EUR v razdelku 4 – čeprav je precej večja, kot je bilo predvideno pri posodobitvi finančnega načrta januarja 2011 (132,2 milijona EUR) – morda ne bo zadostovala za čedalje večje potrebe v tem razdelku, saj izvira iz zmanjšanja sredstev za nekatere glavne programe EU; je odločen, da bo učinek tega zmanjšanja dodatno preveril in analiziral; |
| --- | --- |

71.

s tega vidika je zelo zaskrbljen, da predlagana razlika do zgornje meje v znesku 246,7 milijona EUR v razdelku 4 – čeprav je precej večja, kot je bilo predvideno pri posodobitvi finančnega načrta januarja 2011 (132,2 milijona EUR) – morda ne bo zadostovala za čedalje večje potrebe v tem razdelku, saj izvira iz zmanjšanja sredstev za nekatere glavne programe EU; je odločen, da bo učinek tega zmanjšanja dodatno preveril in analiziral;

| 72. | opozarja, da se Parlament in Svet še nista sporazumela o pravni podlagi spremljevalnih ukrepov za banane in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami in drugimi državami z visokim dohodkom (ICI +) ter da bo imel ta dogovor posledice za proračun 2012; obžaluje predlog Komisije o zmanjšanju sredstev za sodelovanje z državami v razvoju iz Azije in Latinske Amerike; poziva k hitremu sprejetju zakonodaje ICI+ in odobritvi ustreznega financiranja za Azijo in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da se Parlament in Svet še nista sporazumela o pravni podlagi spremljevalnih ukrepov za banane in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami in drugimi državami z visokim dohodkom (ICI +) ter da bo imel ta dogovor posledice za proračun 2012; obžaluje predlog Komisije o zmanjšanju sredstev za sodelovanje z državami v razvoju iz Azije in Latinske Amerike; poziva k hitremu sprejetju zakonodaje ICI+ in odobritvi ustreznega financiranja za Azijo in Latinsko Ameriko;

| 73. | zato poziva Komisijo, naj prihodnjega pisnega predloga spremembe proračuna ne omeji le na proračunske posledice pregleda evropske sosedske politike, temveč naj upošteva tudi –po potrebi z uporabo vseh sredstev, ki jih ponuja medinstitucionalni sporazum – vsa druga nerešena vprašanja in potrebe, vključno s financiranjem Palestine in UNRWA, ki se je v primerjavi s proračunom za leto 2011 zmanjšalo za 100 milijonov EUR, da se poveča učinek pomoči EU v svetu; |
| --- | --- |

73.

zato poziva Komisijo, naj prihodnjega pisnega predloga spremembe proračuna ne omeji le na proračunske posledice pregleda evropske sosedske politike, temveč naj upošteva tudi –po potrebi z uporabo vseh sredstev, ki jih ponuja medinstitucionalni sporazum – vsa druga nerešena vprašanja in potrebe, vključno s financiranjem Palestine in UNRWA, ki se je v primerjavi s proračunom za leto 2011 zmanjšalo za 100 milijonov EUR, da se poveča učinek pomoči EU v svetu;

| 74. | obžaluje zmanjšanje načrtovanega povečanja financiranja za instrument za predpristopno pomoč s 139 milijonov EUR na samo 79 milijonov EUR v primerjavi s proračunom 2011; |
| --- | --- |

74.

obžaluje zmanjšanje načrtovanega povečanja financiranja za instrument za predpristopno pomoč s 139 milijonov EUR na samo 79 milijonov EUR v primerjavi s proračunom 2011;

| 75. | je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI) za 51,8 milijona EUR v primerjavi s finančnim načrtom, ki bo namenjeno financiranju hitrega začetka ukrepov proti podnebnim spremembam; odločno nasprotuje vsem drugim zmanjšanjem sredstev za geografske programe DCI, ki skupaj znašajo 78 milijonov EUR in ki so v nasprotju s prizadevanjem EU, da bi prispevala k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in spoštovala svojo zavezo na najvišji ravni, da bo do leta 2015 dosegla cilj 0,7 % BND za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

75.

je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI) za 51,8 milijona EUR v primerjavi s finančnim načrtom, ki bo namenjeno financiranju hitrega začetka ukrepov proti podnebnim spremembam; odločno nasprotuje vsem drugim zmanjšanjem sredstev za geografske programe DCI, ki skupaj znašajo 78 milijonov EUR in ki so v nasprotju s prizadevanjem EU, da bi prispevala k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in spoštovala svojo zavezo na najvišji ravni, da bo do leta 2015 dosegla cilj 0,7 % BND za razvojno sodelovanje;

| 76. | opozarja, da bo odločno zavrnil morebitna sistematična, navidez samodejna in včasih nepremišljena zmanjšanja, ki jih bo druga veja proračunskega organa izvedla pri upravnih odhodkih v razdelku 4 izključno z namenom varčevanja s proračunskimi sredstvi, saj tako EU ne bo mogla ustrezno in učinkovito izvajati svojih programov; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da bo odločno zavrnil morebitna sistematična, navidez samodejna in včasih nepremišljena zmanjšanja, ki jih bo druga veja proračunskega organa izvedla pri upravnih odhodkih v razdelku 4 izključno z namenom varčevanja s proračunskimi sredstvi, saj tako EU ne bo mogla ustrezno in učinkovito izvajati svojih programov;

Razdelek 5

| 77. | ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 281 milijonov EUR, kar je za 1,3 % več kot v letu 2011, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 472,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

77.

ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 281 milijonov EUR, kar je za 1,3 % več kot v letu 2011, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 472,5 milijona EUR;

| 78. | je seznanjen s pismom komisarja za finančno načrtovanje in proračun z dne 3. februarja 2011, v katerem se je zavezal, da povečanje odhodkov v razdelku 5 ne bo preseglo 1 % in da ne bodo zaposleni dodatni uslužbenci v primerjavi z letom 2011, in poziva vse institucije, naj uporabijo podoben pristop, kar zadeva razvoj njihovih proračunov; |
| --- | --- |

78.

je seznanjen s pismom komisarja za finančno načrtovanje in proračun z dne 3. februarja 2011, v katerem se je zavezal, da povečanje odhodkov v razdelku 5 ne bo preseglo 1 % in da ne bodo zaposleni dodatni uslužbenci v primerjavi z letom 2011, in poziva vse institucije, naj uporabijo podoben pristop, kar zadeva razvoj njihovih proračunov;

| 79. | ugotavlja, da so Komisija, Svet, Računsko sodišče, Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov sledili temu zgledu; poudarja, da je Evropskemu parlamentu uspelo zmanjšati načrt lastnih odhodkov za približno 50 milijonov EUR v primerjavi s prvim predhodnim predlogom načrta odhodkov; poudarja, da bo podrobno preučil načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij, med drugim glede na dodatne potrebe in dejavnosti v zvezi z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

79.

ugotavlja, da so Komisija, Svet, Računsko sodišče, Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov sledili temu zgledu; poudarja, da je Evropskemu parlamentu uspelo zmanjšati načrt lastnih odhodkov za približno 50 milijonov EUR v primerjavi s prvim predhodnim predlogom načrta odhodkov; poudarja, da bo podrobno preučil načrte prihodkov in odhodkov drugih institucij, med drugim glede na dodatne potrebe in dejavnosti v zvezi z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 80. | priznava velika prizadevanja Komisije, da bi zamrznila upravne odhodke v nominalnem smislu; ugotavlja, da ji je to uspelo samo tako, da je povečanje, izhajajoče iz zakonskih in pogodbenih obveznosti, izravnala s korenitim zmanjšanjem drugih upravnih odhodkov; je vseeno zaskrbljen zaradi morebitnih posledic; |
| --- | --- |

80.

priznava velika prizadevanja Komisije, da bi zamrznila upravne odhodke v nominalnem smislu; ugotavlja, da ji je to uspelo samo tako, da je povečanje, izhajajoče iz zakonskih in pogodbenih obveznosti, izravnala s korenitim zmanjšanjem drugih upravnih odhodkov; je vseeno zaskrbljen zaradi morebitnih posledic;

| 81. | poudarja, da bi utegnilo imeti morebitno nadaljnje zmanjševanje upravnih odhodkov za leto 2012 v oddelku III, vključno z vrsticami za upravno podporo (nekdanjimi vrsticami BA), negativen učinek na izvajanje programov, zlasti glede na nove naloge EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; vztraja, da morajo prihranki na račun zmanjšanja odhodkov za upravno podporo ostati v proračunih ustrezajočih programov za izboljšano izvajanje na terenu; prav tako poudarja, da tega trenda dolgoročno ne bo mogoče ohranjati, saj se pristojnosti EU vse bolj povečujejo, sicer bo imel negativne posledice za nemoteno, redno in učinkovito izvajanje ukrepov in programov EU; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da bi utegnilo imeti morebitno nadaljnje zmanjševanje upravnih odhodkov za leto 2012 v oddelku III, vključno z vrsticami za upravno podporo (nekdanjimi vrsticami BA), negativen učinek na izvajanje programov, zlasti glede na nove naloge EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; vztraja, da morajo prihranki na račun zmanjšanja odhodkov za upravno podporo ostati v proračunih ustrezajočih programov za izboljšano izvajanje na terenu; prav tako poudarja, da tega trenda dolgoročno ne bo mogoče ohranjati, saj se pristojnosti EU vse bolj povečujejo, sicer bo imel negativne posledice za nemoteno, redno in učinkovito izvajanje ukrepov in programov EU;

| 82. | priznava prizadevanja Komisije, da ne bi zahtevala novih delovnih mest, in njeno zavezo, da bo vsem svojim potrebam – vključno s tistimi, ki izhajajo iz novih prednostnih nalog in začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe – zadostila izključno z notranjo prerazporeditvijo obstoječih človeških virov; zahteva dodatne informacije, zlasti o tem, od kod bo prerazporejenih 230 dodatnih delovnih mest, potrebnih za zagotavljanje ustreznega spremljanja gospodarskih in finančnih razmer držav članic v GD ECFIN, in kakšne bodo posledice zmanjšanja števila delovnih mest za upravno podporo in upravljanje programov za 70 po prerazporeditvah v določenih generalnih direktoratih; poudarja, da je vprašanje človeških virov še toliko bolj pomembno zaradi dejstva, da bo morda treba dodatno okrepiti GD ECFIN, da bo lahko izpolnjeval dodatne naloge, takoj ko bo sprejet sveženj o gospodarskem upravljanju; |
| --- | --- |

82.

priznava prizadevanja Komisije, da ne bi zahtevala novih delovnih mest, in njeno zavezo, da bo vsem svojim potrebam – vključno s tistimi, ki izhajajo iz novih prednostnih nalog in začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe – zadostila izključno z notranjo prerazporeditvijo obstoječih človeških virov; zahteva dodatne informacije, zlasti o tem, od kod bo prerazporejenih 230 dodatnih delovnih mest, potrebnih za zagotavljanje ustreznega spremljanja gospodarskih in finančnih razmer držav članic v GD ECFIN, in kakšne bodo posledice zmanjšanja števila delovnih mest za upravno podporo in upravljanje programov za 70 po prerazporeditvah v določenih generalnih direktoratih; poudarja, da je vprašanje človeških virov še toliko bolj pomembno zaradi dejstva, da bo morda treba dodatno okrepiti GD ECFIN, da bo lahko izpolnjeval dodatne naloge, takoj ko bo sprejet sveženj o gospodarskem upravljanju;

| 83. | poudarja, da je predlagano povečanje za EPSO (+ 5,4 % v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila), kot kaže, v nasprotju s prizadevanji Komisije za zmanjšanje upravnih odhodkov; zahteva več informacij o predlaganem povečanju sredstev za EPSO in o oddajanju osrednjih storitev, ki jih zagotavlja EPSO, zunanjim izvajalcem; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je predlagano povečanje za EPSO (+ 5,4 % v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila), kot kaže, v nasprotju s prizadevanji Komisije za zmanjšanje upravnih odhodkov; zahteva več informacij o predlaganem povečanju sredstev za EPSO in o oddajanju osrednjih storitev, ki jih zagotavlja EPSO, zunanjim izvajalcem;

| 84. | je seznanjen s povečanjem odhodkov za pokojnine za 4 % (v primerjavi s + 5,2 % od leta 2010 do leta 2011) zaradi vala upokojitev uradnikov; poziva Komisijo, naj izvede podrobnejšo analizo dolgoročnih proračunskih posledic tega trenda, hkrati pa razmisli o posrednih ali neposrednih posledicah morebitnih sprememb pokojninskega programa EU za privlačnost, kakovost in neodvisnost evropske javne službe; poudarja, da mora pred takšnimi spremembami potekati socialni dialog; |
| --- | --- |

84.

je seznanjen s povečanjem odhodkov za pokojnine za 4 % (v primerjavi s + 5,2 % od leta 2010 do leta 2011) zaradi vala upokojitev uradnikov; poziva Komisijo, naj izvede podrobnejšo analizo dolgoročnih proračunskih posledic tega trenda, hkrati pa razmisli o posrednih ali neposrednih posledicah morebitnih sprememb pokojninskega programa EU za privlačnost, kakovost in neodvisnost evropske javne službe; poudarja, da mora pred takšnimi spremembami potekati socialni dialog;

| 85. | meni, da je treba evropske šole ustrezno financirati, da bo mogoče obravnavati posebni položaj otrok uradnikov v institucijah EU; namerava natančno preučiti predlagano skupno povečanje za 1,7 % v primerjavi z letom 2011, kar je manj, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu, in proračunske vrstice vseh evropskih šol ter med obravnavo uvesti spremembe, ki se mu bodo zdele primerne; |
| --- | --- |

85.

meni, da je treba evropske šole ustrezno financirati, da bo mogoče obravnavati posebni položaj otrok uradnikov v institucijah EU; namerava natančno preučiti predlagano skupno povečanje za 1,7 % v primerjavi z letom 2011, kar je manj, kot je bilo predvideno v finančnem načrtu, in proračunske vrstice vseh evropskih šol ter med obravnavo uvesti spremembe, ki se mu bodo zdele primerne;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 86. | poudarja, da so pilotni projekti in pripravljalni ukrepi bistvena orodja za oblikovanje političnih prednostnih nalog in za tlakovanje poti novim pobudam, ki bi lahko postale dejavnosti in programi EU za boljše življenje državljanov EU; zato namerava z vsemi razpoložljivi sredstvi podpreti svoje predloge glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov v proračunu za leto 2012, hkrati pa poudarja, da je treba natančno preučiti predhodno oceno Komisije, ki bo pripravljena julija 2011, da se opredeli celovit in uravnotežen končni paket na tem področju; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da so pilotni projekti in pripravljalni ukrepi bistvena orodja za oblikovanje političnih prednostnih nalog in za tlakovanje poti novim pobudam, ki bi lahko postale dejavnosti in programi EU za boljše življenje državljanov EU; zato namerava z vsemi razpoložljivi sredstvi podpreti svoje predloge glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov v proračunu za leto 2012, hkrati pa poudarja, da je treba natančno preučiti predhodno oceno Komisije, ki bo pripravljena julija 2011, da se opredeli celovit in uravnotežen končni paket na tem področju;

| 87. | zato namerava Komisiji posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračun 2012, kot je predvideno v prilogi II dela D medinstitucionalnega sporazuma; pričakuje, da bo Komisija pripravila dobro utemeljeno analizo okvirnega predloga Parlamenta; poudarja, da prvi začasni seznam ni ovira za uradno vložitev in sprejetje osnutkov dopolnitve glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov med obravnavo proračuna v Parlamentu; |
| --- | --- |

87.

zato namerava Komisiji posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračun 2012, kot je predvideno v prilogi II dela D medinstitucionalnega sporazuma; pričakuje, da bo Komisija pripravila dobro utemeljeno analizo okvirnega predloga Parlamenta; poudarja, da prvi začasni seznam ni ovira za uradno vložitev in sprejetje osnutkov dopolnitve glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov med obravnavo proračuna v Parlamentu;

| 88. | je seznanjen z enim novim pilotnim projektom in petimi pripravljalnimi ukrepi – od tega sta dva nova –, ki jih je Komisija predlagala v različnih razdelkih; izraža odločno namero, da bo med bližajočimi se pogajanji analiziral vsebino in cilje novih predlaganih pobud; |
| --- | --- |

88.

je seznanjen z enim novim pilotnim projektom in petimi pripravljalnimi ukrepi – od tega sta dva nova –, ki jih je Komisija predlagala v različnih razdelkih; izraža odločno namero, da bo med bližajočimi se pogajanji analiziral vsebino in cilje novih predlaganih pobud;

Agencije

| 89. | ugotavlja, da v predlogu proračuna za leto 2012 skupni prispevek EU za decentralizirane agencije znaša 720,8 milijona EUR (tj. 0,49 % celotnega proračuna EU), kar je 34,6 milijona EUR ali 4,9 % več kot v proračunu za leto 2011; se zaveda, da je to povečanje v glavnem posledica želje, da se eni novi agenciji (3) in sedmim agencijam v začetni fazi delovanja (4) zagotovi zadostna finančna sredstva; poudarja, da je treba zagotoviti dodatno financiranje za deset agencij (5), katerih naloge so bile razširjene, da se omogoči njihovo nemoteno delovanje; ugotavlja, da je povečanje prispevka EU za agencije, ki so že povsem operativne, v skladu s popravkom zaradi inflacije (2 %) ali je celo manjše, brez dodatnih uslužbencev; |
| --- | --- |

89.

ugotavlja, da v predlogu proračuna za leto 2012 skupni prispevek EU za decentralizirane agencije znaša 720,8 milijona EUR (tj. 0,49 % celotnega proračuna EU), kar je 34,6 milijona EUR ali 4,9 % več kot v proračunu za leto 2011; se zaveda, da je to povečanje v glavnem posledica želje, da se eni novi agenciji (3) in sedmim agencijam v začetni fazi delovanja (4) zagotovi zadostna finančna sredstva; poudarja, da je treba zagotoviti dodatno financiranje za deset agencij (5), katerih naloge so bile razširjene, da se omogoči njihovo nemoteno delovanje; ugotavlja, da je povečanje prispevka EU za agencije, ki so že povsem operativne, v skladu s popravkom zaradi inflacije (2 %) ali je celo manjše, brez dodatnih uslužbencev;

| 90. | poudarja, da proračunska sredstva agencij EU še zdaleč niso sestavljena samo iz upravnih odhodkov, temveč prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in ciljev EU nasploh, kot jih določi zakonodajni organ; zato v obdobju varčevanja podpira omejevalen pristop Komisije pri določanju subvencij decentraliziranih agencij EU iz proračuna EU, ponovno pa se ne strinja z uporabo namenskih prejemkov za zmanjšanje prispevka iz proračuna EU za agencije, ki so odvisne od pristojbin, s čimer je Komisija umetno povečala razlike do zgornje meje, ter je v zvezi s tem zaskrbljen, da Komisija vedno znova ne upošteva politične volje Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da proračunska sredstva agencij EU še zdaleč niso sestavljena samo iz upravnih odhodkov, temveč prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in ciljev EU nasploh, kot jih določi zakonodajni organ; zato v obdobju varčevanja podpira omejevalen pristop Komisije pri določanju subvencij decentraliziranih agencij EU iz proračuna EU, ponovno pa se ne strinja z uporabo namenskih prejemkov za zmanjšanje prispevka iz proračuna EU za agencije, ki so odvisne od pristojbin, s čimer je Komisija umetno povečala razlike do zgornje meje, ter je v zvezi s tem zaskrbljen, da Komisija vedno znova ne upošteva politične volje Evropskega parlamenta;

| 91. | poudarja, da bodo evropski nadzorni organi morali imeti ključno vlogo pri zaščiti stabilnosti trga ter da jih je treba ustrezno financirati, da bi zakonodajne reforme lahko bile učinkovite; znova poudarja, da bi en sam nadzorni organ omogočil večjo stroškovno učinkovitost; pozdravlja povečanja proračunskih sredstev za vse tri organe kot pomemben korak pri njihovih razvojnih postopkih in poziva k dodelitvi dodatnih sredstev za skupni odbor; poudarja, da mora vse dodatne naloge, dodeljene tem organom, obenem spremljati ustrezna dodelitev dodatnih sredstev; med drugim poudarja, da se morajo nove pristojnosti, načrtovane za Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v zvezi s prodajo na kratko in izvedenimi finančnimi instrumenti nemudoma odraziti v proračunskem postopku za leto 2012, takoj ko bo vzpostavljena pravna podlaga; |
| --- | --- |

91.

poudarja, da bodo evropski nadzorni organi morali imeti ključno vlogo pri zaščiti stabilnosti trga ter da jih je treba ustrezno financirati, da bi zakonodajne reforme lahko bile učinkovite; znova poudarja, da bi en sam nadzorni organ omogočil večjo stroškovno učinkovitost; pozdravlja povečanja proračunskih sredstev za vse tri organe kot pomemben korak pri njihovih razvojnih postopkih in poziva k dodelitvi dodatnih sredstev za skupni odbor; poudarja, da mora vse dodatne naloge, dodeljene tem organom, obenem spremljati ustrezna dodelitev dodatnih sredstev; med drugim poudarja, da se morajo nove pristojnosti, načrtovane za Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) v zvezi s prodajo na kratko in izvedenimi finančnimi instrumenti nemudoma odraziti v proračunskem postopku za leto 2012, takoj ko bo vzpostavljena pravna podlaga;

| 92. | ugotavlja, da bo izmed 213 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu agencij (od skupno 4 854 delovnih mest) 80 delovnih mest dodeljenih novim agencijam ali agencijam v začetni fazi, preostanek pa agencijam, katerih naloge so bile razširjene; znova poziva k posebnemu pristopu k zaposlovanju specializiranih znanstvenikov s strokovnimi izkušnjami, zlasti če se ta delovna mesta financirajo izključno iz pristojbin in tako ne vplivajo na proračun EU; |
| --- | --- |

92.

ugotavlja, da bo izmed 213 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu agencij (od skupno 4 854 delovnih mest) 80 delovnih mest dodeljenih novim agencijam ali agencijam v začetni fazi, preostanek pa agencijam, katerih naloge so bile razširjene; znova poziva k posebnemu pristopu k zaposlovanju specializiranih znanstvenikov s strokovnimi izkušnjami, zlasti če se ta delovna mesta financirajo izključno iz pristojbin in tako ne vplivajo na proračun EU;

| 93. | se ne strinja s pristopom Komisije, ki želi v predlogu proračuna za leto 2012 spremeniti predstavitev dveh agencij, ki se financirata sami, in sicer Urada za usklajevanje na notranjem trgu in Urada Skupnosti za rastlinske sorte, ter izbrisati ustrezni proračunski vrstici in ne objaviti njunih kadrovskih načrtov; ugotavlja pa, da odločitve proračunskega organa v zvezi s stopnjami subvencij ali kadrovsko strukturo za agenciji niso zavezujoče; kljub temu namerava zaradi preglednosti uvrstiti te informacije v proračun; ponovno poudarja, da je treba poiskati rešitev za čezmerne presežke, ki jih je Urad za usklajevanje na notranjem trgu dosegel na podlagi uredbe o pristojbinah; |
| --- | --- |

93.

se ne strinja s pristopom Komisije, ki želi v predlogu proračuna za leto 2012 spremeniti predstavitev dveh agencij, ki se financirata sami, in sicer Urada za usklajevanje na notranjem trgu in Urada Skupnosti za rastlinske sorte, ter izbrisati ustrezni proračunski vrstici in ne objaviti njunih kadrovskih načrtov; ugotavlja pa, da odločitve proračunskega organa v zvezi s stopnjami subvencij ali kadrovsko strukturo za agenciji niso zavezujoče; kljub temu namerava zaradi preglednosti uvrstiti te informacije v proračun; ponovno poudarja, da je treba poiskati rešitev za čezmerne presežke, ki jih je Urad za usklajevanje na notranjem trgu dosegel na podlagi uredbe o pristojbinah;

| 94. | meni, da bi lahko bile te točke za trialog, ki bo potekal 11. julija 2011, še posebej zanimive:






  — | sredstva v proračunu EU 2012 v podporo strategiji EU2020, |
| --- | --- | --- |

94.

meni, da bi lahko bile te točke za trialog, ki bo potekal 11. julija 2011, še posebej zanimive:

—

sredstva v proračunu EU 2012 v podporo strategiji EU2020,

| — | skupna raven plačil v proračunu za leto 2012 in neporavnane obveznosti, |
| --- | --- |

—

skupna raven plačil v proračunu za leto 2012 in neporavnane obveznosti,

| — | predlog za revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 z namenom obravnave dodatnih potreb po financiranju projekta ITER, |
| --- | --- |

—

predlog za revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 z namenom obravnave dodatnih potreb po financiranju projekta ITER,

| — | finančna trajnost in možnost upravljanja razdelka 4 v letu 2012, zlasti z ozirom na skorajšnji pisni predlog spremembe v zvezi z demokratično tranzicijo v južnem Sredozemlju, |
| --- | --- |

—

finančna trajnost in možnost upravljanja razdelka 4 v letu 2012, zlasti z ozirom na skorajšnji pisni predlog spremembe v zvezi z demokratično tranzicijo v južnem Sredozemlju,

| — | nerešena vprašanja v zvezi s proračunom za leto 2011; |
| --- | --- |

—

nerešena vprašanja v zvezi s proračunom za leto 2011;

*

* *

| 95. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

95.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0114.

(3)  Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice

(4)  Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC), Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), Evropski urad za podporo azilu (EASO) in Evropski inštitut za enakost med spoloma.

(5)  Evropska agencija za kemikalije (ECHA) – dejavnosti v zvezi z biocidi, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) – dejavnosti v zvezi s soglasjem po predhodnem obveščanju, Evropski nadzorni organ za GNSS (GSA), Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA), Evropska agencija za zdravila (EMA), Evropska agencija za okolje (EEA), Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Eurojust.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/49

---

Četrtek, 23. junij 2011Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem

P7_TA(2011)0297

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o skupni kmetijski politiki proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (2011/2051(INI))

2012/C 390 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (KOM(2010)0672), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem (KOM(2010)0672),

| — | ob upoštevanju člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1290/2005 o financiranju skupne kmetijske politike (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta 2006/144/ES (3) in 2009/61/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta 2006/144/ES (3) in 2009/61/ES o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 73/2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (8),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Sveta z dne 17. marca 2011 o skupni kmetijski politiki do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Sveta z dne 17. marca 2011 o skupni kmetijski politiki do leta 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2010 o reformi skupne kmetijske politike leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2010 o reformi skupne kmetijske politike leta 2013,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0202/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0202/2011),

| A. | ker trajnostno, produktivno in konkurenčno evropsko kmetijstvo bistveno prispeva k uresničitvi ciljev, ki jih za skupno kmetijsko politiko določajo Pogodbe, ter ciljev strategije Evropa 2020; ker lahko pripomore tudi k odgovarjanju na nove politične izzive, kot so zanesljiva preskrba s hrano, energijo in industrijskimi surovinami, podnebne spremembe, okolje in biotska raznovrstnost, zdravje ter demografske spremembe, in ker bo bližnja reforma Skupne kmetijske politike prva, pri kateri bo v skladu z Lizbonsko pogodbo Evropski parlament sozakonodajelec s Svetom, |
| --- | --- |

A.

ker trajnostno, produktivno in konkurenčno evropsko kmetijstvo bistveno prispeva k uresničitvi ciljev, ki jih za skupno kmetijsko politiko določajo Pogodbe, ter ciljev strategije Evropa 2020; ker lahko pripomore tudi k odgovarjanju na nove politične izzive, kot so zanesljiva preskrba s hrano, energijo in industrijskimi surovinami, podnebne spremembe, okolje in biotska raznovrstnost, zdravje ter demografske spremembe, in ker bo bližnja reforma Skupne kmetijske politike prva, pri kateri bo v skladu z Lizbonsko pogodbo Evropski parlament sozakonodajelec s Svetom,

| B. | ker prehranska varnost ostaja glavni izziv za kmetijstvo ne samo v EU, ampak po vsem svetu, zlasti v državah v razvoju, saj se bo število svetovnega prebivalstva po napovedih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do leta 2050 povečalo s 7 na 9 milijard, zaradi česar se bo morala svetovna kmetijska proizvodnja povečati za 70 %; ker bo treba pridelati več hrane ob višjih proizvodnih stroških, veliki nestabilnosti na kmetijskih trgih in vse večjem pritisku na naravne vire, kar pomeni, da bodo morali kmetje pridelati več na manj zemlje, z manj vode in manjšim vložkom energije, |
| --- | --- |

B.

ker prehranska varnost ostaja glavni izziv za kmetijstvo ne samo v EU, ampak po vsem svetu, zlasti v državah v razvoju, saj se bo število svetovnega prebivalstva po napovedih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo do leta 2050 povečalo s 7 na 9 milijard, zaradi česar se bo morala svetovna kmetijska proizvodnja povečati za 70 %; ker bo treba pridelati več hrane ob višjih proizvodnih stroških, veliki nestabilnosti na kmetijskih trgih in vse večjem pritisku na naravne vire, kar pomeni, da bodo morali kmetje pridelati več na manj zemlje, z manj vode in manjšim vložkom energije,

| C. | ker je hrana strateškega pomena in ker je najugodnejši način za zagotavljanje prehranske varnosti ohranjanje stabilnega in konkurenčnega kmetijskega sektorja; ker je pri tem bistvena močna skupna kmetijska politika, ki je nujna tudi za ohranjanje okolja, okoljsko trajnost in gospodarski razvoj podeželskih območij EU pri soočanju z nevarnostjo opuščanja zemljišč, izseljevanja s podeželja in gospodarskega nazadovanja, |
| --- | --- |

C.

ker je hrana strateškega pomena in ker je najugodnejši način za zagotavljanje prehranske varnosti ohranjanje stabilnega in konkurenčnega kmetijskega sektorja; ker je pri tem bistvena močna skupna kmetijska politika, ki je nujna tudi za ohranjanje okolja, okoljsko trajnost in gospodarski razvoj podeželskih območij EU pri soočanju z nevarnostjo opuščanja zemljišč, izseljevanja s podeželja in gospodarskega nazadovanja,

| D. | ker sta reforma skupne kmetijske politike iz leta 2003 in pregled kmetijske politike iz leta 2008 skušala prispevati k novi strukturi skupne kmetijske politike, ki bi bila učinkovitejša, preglednejša ter bolj tržno usmerjena; ker se mora ta proces nadaljevati in ker je treba v praksi še bolj poenostaviti vodenje instrumentov in postopkov skupne kmetijske politike, da bi razbremenili kmete in upravne organe, |
| --- | --- |

D.

ker sta reforma skupne kmetijske politike iz leta 2003 in pregled kmetijske politike iz leta 2008 skušala prispevati k novi strukturi skupne kmetijske politike, ki bi bila učinkovitejša, preglednejša ter bolj tržno usmerjena; ker se mora ta proces nadaljevati in ker je treba v praksi še bolj poenostaviti vodenje instrumentov in postopkov skupne kmetijske politike, da bi razbremenili kmete in upravne organe,

| E. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 postavil temelje za trajnostno kmetijsko politiko, s pomočjo katere bi bili evropski proizvajalci konkurenčni na lokalnih, regionalnih, državnih in mednarodnih trgih, in ker je podprl koncept večfunkcionalnega in univerzalnega kmetijstva, razširjenega po vsej Evropi, še posebej na območjih z naravnimi omejitvami in na najbolj oddaljenih območjih, pri čemer je upošteval tudi težave majhnih kmetij, |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 8. julija 2010 o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013 postavil temelje za trajnostno kmetijsko politiko, s pomočjo katere bi bili evropski proizvajalci konkurenčni na lokalnih, regionalnih, državnih in mednarodnih trgih, in ker je podprl koncept večfunkcionalnega in univerzalnega kmetijstva, razširjenega po vsej Evropi, še posebej na območjih z naravnimi omejitvami in na najbolj oddaljenih območjih, pri čemer je upošteval tudi težave majhnih kmetij,

| F. | ker mora imeti skupna kmetijska politika potrebne instrumente, da bo lahko kos resnim krizam na trgu in v oskrbi ter izrednemu nihanju cen v kmetijskem sektorju; ker je treba zagotoviti, da ti instrumenti ne bodo le sodobni in učinkoviti, temveč tudi prilagodljivi, da jih bo mogoče hitro uporabiti glede na potrebe, |
| --- | --- |

F.

ker mora imeti skupna kmetijska politika potrebne instrumente, da bo lahko kos resnim krizam na trgu in v oskrbi ter izrednemu nihanju cen v kmetijskem sektorju; ker je treba zagotoviti, da ti instrumenti ne bodo le sodobni in učinkoviti, temveč tudi prilagodljivi, da jih bo mogoče hitro uporabiti glede na potrebe,

| G. | ker je treba pozdraviti vključevanje prenovljenih in ambicioznih ciljev v skupno kmetijsko politiko, zlasti varstva potrošnikov in okolja, dobrega počutja živali ter regionalne kohezije, te visoke standarde pa je treba zagovarjati na mednarodni ravni, da bi zagotovili uspešno delovanje in konkurenčnost evropskih kmetov, ki imajo višje proizvodne stroške; ker so dolgoročna produktivnost in prehranska varnost, zlasti upoštevajoč podnebne motnje, odvisne od ustrezne skrbi za naravne vire, predvsem za prst, porabo vode in biotsko raznovrstnost, |
| --- | --- |

G.

ker je treba pozdraviti vključevanje prenovljenih in ambicioznih ciljev v skupno kmetijsko politiko, zlasti varstva potrošnikov in okolja, dobrega počutja živali ter regionalne kohezije, te visoke standarde pa je treba zagovarjati na mednarodni ravni, da bi zagotovili uspešno delovanje in konkurenčnost evropskih kmetov, ki imajo višje proizvodne stroške; ker so dolgoročna produktivnost in prehranska varnost, zlasti upoštevajoč podnebne motnje, odvisne od ustrezne skrbi za naravne vire, predvsem za prst, porabo vode in biotsko raznovrstnost,

| H. | ker ima kmetijstvo odločilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, zlasti z zmanjševanjem svojih emisij toplogrednih plinov in razvojem skladiščenja ogljika ter s proizvodnjo biomase in trajnostne energije, s čimer ustvarja dodaten vir dohodka za kmete, |
| --- | --- |

H.

ker ima kmetijstvo odločilno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, zlasti z zmanjševanjem svojih emisij toplogrednih plinov in razvojem skladiščenja ogljika ter s proizvodnjo biomase in trajnostne energije, s čimer ustvarja dodaten vir dohodka za kmete,

| I. | ker bi morala skupna kmetijska politika podpirati tudi posebno upravljanje kmetijskih površin z veliko biotsko raznovrstnostjo (kot so kmetijske površine velike naravne vrednosti) in kmetijskih ekosistemov na območjih Nature 2000, ter glede na to tudi prehod na prakse z manjšimi vložki (tudi ekološko kmetijstvo), trajno neobdelane pašnike ali kmetijska mokrišča, |
| --- | --- |

I.

ker bi morala skupna kmetijska politika podpirati tudi posebno upravljanje kmetijskih površin z veliko biotsko raznovrstnostjo (kot so kmetijske površine velike naravne vrednosti) in kmetijskih ekosistemov na območjih Nature 2000, ter glede na to tudi prehod na prakse z manjšimi vložki (tudi ekološko kmetijstvo), trajno neobdelane pašnike ali kmetijska mokrišča,

| J. | ker se delež odhodkov za skupno kmetijsko politiko v proračunu EU postopno zmanjšuje s skoraj 75 % leta 1985 na načrtovanih 39,3 % leta 2013; ker delež skupne kmetijske politike, ki je ena od najstarejših politik EU in edina v pristojnosti Skupnosti, znaša manj kot 0,5 % BDP, medtem ko javni odhodki znašajo okrog 50 % BDP, in ker se je zaradi zaporednih širitev Evropske unije površina kmetijskih zemljišč povečala za 40 % in je število kmetov dvakrat večje kot leta 2004, |
| --- | --- |

J.

ker se delež odhodkov za skupno kmetijsko politiko v proračunu EU postopno zmanjšuje s skoraj 75 % leta 1985 na načrtovanih 39,3 % leta 2013; ker delež skupne kmetijske politike, ki je ena od najstarejših politik EU in edina v pristojnosti Skupnosti, znaša manj kot 0,5 % BDP, medtem ko javni odhodki znašajo okrog 50 % BDP, in ker se je zaradi zaporednih širitev Evropske unije površina kmetijskih zemljišč povečala za 40 % in je število kmetov dvakrat večje kot leta 2004,

| K. | ker v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometra 90 % anketiranih državljanov EU meni, da so kmetijstvo in podeželje pomembni za evropsko prihodnost, 83 % pa se jih strinja s finančno podporo kmetom in načeloma meni, da je treba o kmetijski politiki še naprej odločati na evropski ravni, |
| --- | --- |

K.

ker v skladu z zadnjo raziskavo Eurobarometra 90 % anketiranih državljanov EU meni, da so kmetijstvo in podeželje pomembni za evropsko prihodnost, 83 % pa se jih strinja s finančno podporo kmetom in načeloma meni, da je treba o kmetijski politiki še naprej odločati na evropski ravni,

| L. | ker je Evropski parlament že večkrat nasprotoval ponovni nacionalizaciji skupne kmetijske politike in povečanju sofinanciranja, kar bi lahko zmanjšalo pošteno konkurenco na notranjem trgu EU, in ker zato z ozirom na prihodnjo reformo ponovno nasprotuje vsakemu poskusu ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike s sofinanciranjem neposrednih plačil ali prenosom sredstev v drugi steber, |
| --- | --- |

L.

ker je Evropski parlament že večkrat nasprotoval ponovni nacionalizaciji skupne kmetijske politike in povečanju sofinanciranja, kar bi lahko zmanjšalo pošteno konkurenco na notranjem trgu EU, in ker zato z ozirom na prihodnjo reformo ponovno nasprotuje vsakemu poskusu ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike s sofinanciranjem neposrednih plačil ali prenosom sredstev v drugi steber,

| M. | ker je treba ohraniti skupno kmetijsko politiko z dvema stebroma, pri čemer so struktura in cilji vsakega stebra jasno opredeljeni in oblikovani tako, da se stebra dopolnjujeta, |
| --- | --- |

M.

ker je treba ohraniti skupno kmetijsko politiko z dvema stebroma, pri čemer so struktura in cilji vsakega stebra jasno opredeljeni in oblikovani tako, da se stebra dopolnjujeta,

| N. | ker mali kmetje v EU bistveno prispevajo k ciljem skupne kmetijske politike in ker je treba v procesu reform upoštevati ovire, s katerimi se srečujejo, |
| --- | --- |

N.

ker mali kmetje v EU bistveno prispevajo k ciljem skupne kmetijske politike in ker je treba v procesu reform upoštevati ovire, s katerimi se srečujejo,

| O. | ker v novih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnih plačil na površino, velik delež kmetov, zlasti v živinorejskem sektorju, ni upravičen do neposrednih plačil, ker niso lastniki kmetijskih površin; |
| --- | --- |

O.

ker v novih državah članicah, ki uporabljajo shemo enotnih plačil na površino, velik delež kmetov, zlasti v živinorejskem sektorju, ni upravičen do neposrednih plačil, ker niso lastniki kmetijskih površin;

| P. | ker kmetje prejemajo vse manjši delež dodane vrednosti, ki se ustvari v verigi oskrbe s hrano, in ker so ustrezno delovanje te verige in ukrepi za boljše pogajalsko izhodišče pridelovalcev nujni pogoji, da se kmetom zagotovi pošteno plačilo za njihove pridelke, |
| --- | --- |

P.

ker kmetje prejemajo vse manjši delež dodane vrednosti, ki se ustvari v verigi oskrbe s hrano, in ker so ustrezno delovanje te verige in ukrepi za boljše pogajalsko izhodišče pridelovalcev nujni pogoji, da se kmetom zagotovi pošteno plačilo za njihove pridelke,

| Q. | ker je realni dohodek kmetov na prebivalca v zadnjih dveh letih dramatično padel in ker je zaradi nenehnega zmanjševanja zdaj pristal pod ravnjo izpred skoraj 15 let; ker so dohodki v kmetijstvu znatno nižji (po ocenah za 40 odstotkov na enoto dela) kot v ostalih sektorjih gospodarstva in je dohodek na prebivalca na podeželju znatno nižji (za približno 50 odstotkov) kot na mestnih območjih in ker se je glede na podatke Eurostata zaposlenost v kmetijstvu med letoma 2000 in 2009 zmanjšala za 25 %, |
| --- | --- |

Q.

ker je realni dohodek kmetov na prebivalca v zadnjih dveh letih dramatično padel in ker je zaradi nenehnega zmanjševanja zdaj pristal pod ravnjo izpred skoraj 15 let; ker so dohodki v kmetijstvu znatno nižji (po ocenah za 40 odstotkov na enoto dela) kot v ostalih sektorjih gospodarstva in je dohodek na prebivalca na podeželju znatno nižji (za približno 50 odstotkov) kot na mestnih območjih in ker se je glede na podatke Eurostata zaposlenost v kmetijstvu med letoma 2000 in 2009 zmanjšala za 25 %,

| R. | ker je svetovno gospodarstvo čedalje bolj povezano in se z večstranskimi in dvostranskimi pogajanji čedalje bolj liberalizirajo trgovinski sistemi in ker je treba s sporazumi na večstranski in dvostranski ravni zagotoviti, da pridelovalne metode tretjih držav za izvoz v EU evropskim potrošnikom zagotavljajo enake standarde na področju zdravja, varnosti hrane, dobrega počutja živali, trajnosti in minimalne socialne standarde, kot jih omogočajo metode v EU; |
| --- | --- |

R.

ker je svetovno gospodarstvo čedalje bolj povezano in se z večstranskimi in dvostranskimi pogajanji čedalje bolj liberalizirajo trgovinski sistemi in ker je treba s sporazumi na večstranski in dvostranski ravni zagotoviti, da pridelovalne metode tretjih držav za izvoz v EU evropskim potrošnikom zagotavljajo enake standarde na področju zdravja, varnosti hrane, dobrega počutja živali, trajnosti in minimalne socialne standarde, kot jih omogočajo metode v EU;

| S. | ker je razvoj podeželja vpričo naraščajočih razlik, izgube socialnega kapitala in kohezije, demografskih neravnovesij in odseljevanja pomemben sestavni del skupne kmetijske politike in ker bi morale prihodnje politike za razvoj podeželja delovati za boljše teritorialno ravnovesje in ponuditi manj birokratsko in bolj participativno upravljanje programov za razvoj podeželja, v katere bi morali biti vključeni ukrepi za povečanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja in učinkovito podporo krepitvi in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva, za varovanje okolja, spodbujanje izobraževanja in inovacij, dvig kakovosti življenja na podeželju, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi, ter preprečevanje, da bi mladi opuščali kmetovanje, |
| --- | --- |

S.

ker je razvoj podeželja vpričo naraščajočih razlik, izgube socialnega kapitala in kohezije, demografskih neravnovesij in odseljevanja pomemben sestavni del skupne kmetijske politike in ker bi morale prihodnje politike za razvoj podeželja delovati za boljše teritorialno ravnovesje in ponuditi manj birokratsko in bolj participativno upravljanje programov za razvoj podeželja, v katere bi morali biti vključeni ukrepi za povečanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja in učinkovito podporo krepitvi in diverzifikaciji podeželskega gospodarstva, za varovanje okolja, spodbujanje izobraževanja in inovacij, dvig kakovosti življenja na podeželju, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi, ter preprečevanje, da bi mladi opuščali kmetovanje,

| T. | ker je po eni strani le 6 % evropskih kmetov mlajših od 35 let in ker se bo po drugi strani v naslednjih desetih letih upokojilo 4,5 milijona kmetov; ker mora biti obnova generacij eden prednostnih izzivov prihodnje skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

T.

ker je po eni strani le 6 % evropskih kmetov mlajših od 35 let in ker se bo po drugi strani v naslednjih desetih letih upokojilo 4,5 milijona kmetov; ker mora biti obnova generacij eden prednostnih izzivov prihodnje skupne kmetijske politike,

| U. | ker mora skupna kmetijska politika upoštevati, da je treba odpraviti posebne ovire in strukturne težave, s katerimi se soočata kmetijstvo in gozdarstvo v najbolj oddaljenih regijah EU in ki so posledica njihove izoliranosti in oddaljenosti ter dejstva, da je podeželsko gospodarstvo v veliki meri odvisno od majhnega števila kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

U.

ker mora skupna kmetijska politika upoštevati, da je treba odpraviti posebne ovire in strukturne težave, s katerimi se soočata kmetijstvo in gozdarstvo v najbolj oddaljenih regijah EU in ki so posledica njihove izoliranosti in oddaljenosti ter dejstva, da je podeželsko gospodarstvo v veliki meri odvisno od majhnega števila kmetijskih proizvodov;

| V. | ker je politika kakovosti bistven del prihodnje skupne kmetijske politike, kar pomeni, da bosta razvoj in krepitev te politike, predvsem na področju geografskih označb, odločilna za trajnostno rast in konkurenčnost evropskega kmetijstva, |
| --- | --- |

V.

ker je politika kakovosti bistven del prihodnje skupne kmetijske politike, kar pomeni, da bosta razvoj in krepitev te politike, predvsem na področju geografskih označb, odločilna za trajnostno rast in konkurenčnost evropskega kmetijstva,

| 1. | na splošno pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem"; priznava, da je potrebna nadaljnja reforma skupne kmetijske politike glede na spremenljivost kmetijstva v EU-27 in novih mednarodnih razmer z globalizacijo; poziva, naj bo skupna kmetijska politika še naprej močna in trajnostna in naj ima proračun, ki bo sorazmeren z zastavljenimi ambicioznimi cilji, da bi odgovorili na nove izzive; odločno zavrača poskuse za ponovno nacionalizacijo skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

na splošno pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "Skupna kmetijska politika proti letu 2020: odziv na prihodnje izzive, povezane s hrano, naravnimi viri in ozemljem"; priznava, da je potrebna nadaljnja reforma skupne kmetijske politike glede na spremenljivost kmetijstva v EU-27 in novih mednarodnih razmer z globalizacijo; poziva, naj bo skupna kmetijska politika še naprej močna in trajnostna in naj ima proračun, ki bo sorazmeren z zastavljenimi ambicioznimi cilji, da bi odgovorili na nove izzive; odločno zavrača poskuse za ponovno nacionalizacijo skupne kmetijske politike;

| 2. | poziva, naj skupna kmetijska politika še naprej temelji na dveh stebrih; poudarja, da bi se moral prvi steber še naprej financirati iz proračuna EU in na letni osnovi, medtem ko bi se večletni programi, pogodbeni pristop ter sofinanciranje še nadalje izvajali v okviru drugega stebra; vztraja pri tem, da mora biti namen dvostebrne struktur jasnost, pri čemer se stebra med seboj dopolnjujeta in se ne prekrivata: prvi steber mora uresničevati cilje, ki zahtevajo splošen pristop, medtem ko mora biti drugi steber usmerjen v rezultate in dovolj prilagodljiv, da zlahka vključi nacionalne, regionalne in/ali lokalne posebnosti; zato meni, da je sicer treba ohraniti sedanjo strukturo dveh stebrov, ampak jo tako spremeniti, da bi bila učinkoviteje usmerjena na vse ukrepe, potrebne v okviru vsakega stebra, in njihovo ureditev financiranja; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj skupna kmetijska politika še naprej temelji na dveh stebrih; poudarja, da bi se moral prvi steber še naprej financirati iz proračuna EU in na letni osnovi, medtem ko bi se večletni programi, pogodbeni pristop ter sofinanciranje še nadalje izvajali v okviru drugega stebra; vztraja pri tem, da mora biti namen dvostebrne struktur jasnost, pri čemer se stebra med seboj dopolnjujeta in se ne prekrivata: prvi steber mora uresničevati cilje, ki zahtevajo splošen pristop, medtem ko mora biti drugi steber usmerjen v rezultate in dovolj prilagodljiv, da zlahka vključi nacionalne, regionalne in/ali lokalne posebnosti; zato meni, da je sicer treba ohraniti sedanjo strukturo dveh stebrov, ampak jo tako spremeniti, da bi bila učinkoviteje usmerjena na vse ukrepe, potrebne v okviru vsakega stebra, in njihovo ureditev financiranja;

| 3. | opozarja, da prehranska varnost ostaja razlog za obstoj kmetijstva ne le v EU, temveč tudi v svetu in zlasti v državah v razvoju, saj svet stoji pred izzivom, kako zagotoviti hrano za 9 milijard ljudi ob manjši porabi pičlih virov, predvsem vode, energije in zemljišč; poziva k trajnostni, produktivni in konkurenčni evropski kmetijski politiki, ki bistveno prispeva k uresničitvi ciljev, ki jih za skupno kmetijsko politiko določajo Pogodbe, ter prednostnih nalog strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast; meni, da lahko kmetijstvo veliko prispeva k reševanju problematike podnebnih sprememb, ustvari nova delovna mesta s pomočjo zelene rasti in zagotavlja energijo iz obnovljivih virov ter obenem evropskim potrošnikom še naprej zagotavlja varna živila visoke kakovosti in prehransko varnost; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da prehranska varnost ostaja razlog za obstoj kmetijstva ne le v EU, temveč tudi v svetu in zlasti v državah v razvoju, saj svet stoji pred izzivom, kako zagotoviti hrano za 9 milijard ljudi ob manjši porabi pičlih virov, predvsem vode, energije in zemljišč; poziva k trajnostni, produktivni in konkurenčni evropski kmetijski politiki, ki bistveno prispeva k uresničitvi ciljev, ki jih za skupno kmetijsko politiko določajo Pogodbe, ter prednostnih nalog strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast; meni, da lahko kmetijstvo veliko prispeva k reševanju problematike podnebnih sprememb, ustvari nova delovna mesta s pomočjo zelene rasti in zagotavlja energijo iz obnovljivih virov ter obenem evropskim potrošnikom še naprej zagotavlja varna živila visoke kakovosti in prehransko varnost;

| 4. | meni, da je nujno določiti jasen nabor pravil na dolgi rok, da bodo lahko evropski kmetje načrtovali naložbe, potrebne za posodobitev načinov kmetovanja, in razvili inovativne načine, s katerimi se bodo razvili bolj agronomsko pretehtani in trajnostni kmetijski sistemi, kar je nujen proces za zagotavljanje konkurenčnosti na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

4.

meni, da je nujno določiti jasen nabor pravil na dolgi rok, da bodo lahko evropski kmetje načrtovali naložbe, potrebne za posodobitev načinov kmetovanja, in razvili inovativne načine, s katerimi se bodo razvili bolj agronomsko pretehtani in trajnostni kmetijski sistemi, kar je nujen proces za zagotavljanje konkurenčnosti na lokalnih, regionalnih in mednarodnih trgih;

| 5. | meni, da je treba zaradi poenostavitve, jasnosti in skupnega pristopa že na začetku reforme določiti financiranje obeh stebrov skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba zaradi poenostavitve, jasnosti in skupnega pristopa že na začetku reforme določiti financiranje obeh stebrov skupne kmetijske politike;

| 6. | poziva, naj se kmetijski proračun EU v naslednjem finančnem obdobju ohrani vsaj na ravni iz leta 2013; se zaveda, da bo treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev za soočanje z izzivi na področju prehranske varnosti, varstva okolja, podnebnih sprememb in teritorialnega ravnovesja v razširjeni Evropski uniji, da bo skupna kmetijska politika lahko prispevala k uspehu strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se kmetijski proračun EU v naslednjem finančnem obdobju ohrani vsaj na ravni iz leta 2013; se zaveda, da bo treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev za soočanje z izzivi na področju prehranske varnosti, varstva okolja, podnebnih sprememb in teritorialnega ravnovesja v razširjeni Evropski uniji, da bo skupna kmetijska politika lahko prispevala k uspehu strategije Evropa 2020;

| 7. | je prepričan, da mora nova kmetijska politika, usmerjena v trajnostne sisteme pridelave hrane, najprej temeljiti na večjem splošnem dopolnjevanju med prvim stebrom z neposrednimi plačili, in drugim stebrom, ki obravnava predvsem ukrepe za podporo razvoju podeželja; meni, da morajo biti v okviru nove skupne kmetijske politiki javna sredstva priznana kot legitimna oblika plačila za javne dobrine, zagotovljene družbi, pri katerih tržne cene ne pokrijejo stroškov, in da je treba uporabiti javni denar, da bi kmete spodbudili k zagotavljanju dodatnih okoljskih storitev v vsej Evropi; meni, da bo mogoče s tem usmerjenim pristopom uresničiti evropske cilje in omogočiti potrebno prožnost ob upoštevanju kmetijske raznovrstnosti EU; meni, da bi lahko v takem sistemu vsak element plačila ustvarjal jasne javne koristi na pregleden način za davkoplačevalce, kmete in celotno družbo; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da mora nova kmetijska politika, usmerjena v trajnostne sisteme pridelave hrane, najprej temeljiti na večjem splošnem dopolnjevanju med prvim stebrom z neposrednimi plačili, in drugim stebrom, ki obravnava predvsem ukrepe za podporo razvoju podeželja; meni, da morajo biti v okviru nove skupne kmetijske politiki javna sredstva priznana kot legitimna oblika plačila za javne dobrine, zagotovljene družbi, pri katerih tržne cene ne pokrijejo stroškov, in da je treba uporabiti javni denar, da bi kmete spodbudili k zagotavljanju dodatnih okoljskih storitev v vsej Evropi; meni, da bo mogoče s tem usmerjenim pristopom uresničiti evropske cilje in omogočiti potrebno prožnost ob upoštevanju kmetijske raznovrstnosti EU; meni, da bi lahko v takem sistemu vsak element plačila ustvarjal jasne javne koristi na pregleden način za davkoplačevalce, kmete in celotno družbo;

| 8. | poziva, naj bodo trajnost, konkurenčnost in pravičnost vodilna načela, na katerih temelji skupna kmetijska politika, ki ohranja posebnosti posameznih sektorjev in proizvodnih lokacij, z nalogo prebivalstvu zagotoviti zadostno količino varnih in zdravih živil po primernih cenah in zagotoviti surovine za močno evropsko predelovalno in kmetijsko-živilsko industrijo in proizvodnjo obnovljive energije; poudarja, da ima Evropska unija najvišje standarde na svetu na področju varnosti hrane, varstva okolja, dobrega počutja živali in spoštovanja minimalnih socialnih standardov; poziva, naj skupna kmetijska politika zagotavlja te visoke socialne standarde evropskega kmetijstva v mednarodni konkurenci (zunanje zagotavljanje kakovosti); |
| --- | --- |

8.

poziva, naj bodo trajnost, konkurenčnost in pravičnost vodilna načela, na katerih temelji skupna kmetijska politika, ki ohranja posebnosti posameznih sektorjev in proizvodnih lokacij, z nalogo prebivalstvu zagotoviti zadostno količino varnih in zdravih živil po primernih cenah in zagotoviti surovine za močno evropsko predelovalno in kmetijsko-živilsko industrijo in proizvodnjo obnovljive energije; poudarja, da ima Evropska unija najvišje standarde na svetu na področju varnosti hrane, varstva okolja, dobrega počutja živali in spoštovanja minimalnih socialnih standardov; poziva, naj skupna kmetijska politika zagotavlja te visoke socialne standarde evropskega kmetijstva v mednarodni konkurenci (zunanje zagotavljanje kakovosti);

| 9. | se zaveda, da je mnogo teh novih izzivov in ciljev vključenih v pravno zavezujoče mednarodne zaveze in pogodbe, ki jih je podprla in podpisala EU, kot so kjotski protokol/dogovor iz Cancuna, ramsarska konvencija in konvencija iz Nagoje; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da je mnogo teh novih izzivov in ciljev vključenih v pravno zavezujoče mednarodne zaveze in pogodbe, ki jih je podprla in podpisala EU, kot so kjotski protokol/dogovor iz Cancuna, ramsarska konvencija in konvencija iz Nagoje;

| 10. | poudarja, da je poenostavitev nujna in mora biti vodilni cilj prihodnje skupne kmetijske politike, pri kateri bi se zmanjšali stroški za vodenje politike na ravni držav članic, potrebne pa so tudi jasne skupne pravne podlage, ki jih je treba nemudoma razglasiti in zagotoviti njihovo enotno razlago; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je poenostavitev nujna in mora biti vodilni cilj prihodnje skupne kmetijske politike, pri kateri bi se zmanjšali stroški za vodenje politike na ravni držav članic, potrebne pa so tudi jasne skupne pravne podlage, ki jih je treba nemudoma razglasiti in zagotoviti njihovo enotno razlago;

| 11. | poudarja, da mora razvoj politike kakovosti živil, zlasti kar zadeva geografsko označbo (ZOP/ZGO/ZTP), postati prednostna naloga skupne kmetijske politike ter da ga je treba poglabljati in krepiti, tako da bo EU lahko ohranila vodilno vlogo na tem področju; meni, da je treba za te kakovostne proizvode omogočiti uporabo izvirnih instrumentov upravljanja, varstva in promocije, s katerimi bi tem proizvodom omogočili usklajen razvoj in nadaljnji pomemben prispevek k trajnostni rasti in konkurenčnosti evropskega kmetijstva; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora razvoj politike kakovosti živil, zlasti kar zadeva geografsko označbo (ZOP/ZGO/ZTP), postati prednostna naloga skupne kmetijske politike ter da ga je treba poglabljati in krepiti, tako da bo EU lahko ohranila vodilno vlogo na tem področju; meni, da je treba za te kakovostne proizvode omogočiti uporabo izvirnih instrumentov upravljanja, varstva in promocije, s katerimi bi tem proizvodom omogočili usklajen razvoj in nadaljnji pomemben prispevek k trajnostni rasti in konkurenčnosti evropskega kmetijstva;

| 12. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav in razvoja za namene inovacij in promocije; zato poziva, da morajo prihodnji programi EU na področju raziskav in razvoja stalno pozornost namenjati raziskavam na področju kmetijstva in prehrane; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na področju raziskav in razvoja za namene inovacij in promocije; zato poziva, da morajo prihodnji programi EU na področju raziskav in razvoja stalno pozornost namenjati raziskavam na področju kmetijstva in prehrane;

Neposredna plačila

| 13. | ugotavlja, da lahko nevezana neposredna plačila, pogojena z zahtevami navzkrižne skladnosti, pripomorejo k podpori in stabilizaciji dohodkov kmetov, kmetje pa lahko poleg pridelave hrane zagotavljajo nujno potrebne javne dobrine za celotno družbo, kot so ekosistemske storitve, zaposlenost, urejanje krajine in ekonomska vitalnost podeželja v Evropi; meni, da je treba z neposrednimi plačili kmete nagraditi za zagotavljanje teh javnih dobrin, saj jih trg sam ne zagotavlja ter kmetom ne daje plačila zanje, sploh v času, ko se kmetje pri pridelovanju kakovostne hrane pogosto soočajo z visokimi proizvodnimi stroški in nizkimi odkupnimi cenami za svoje pridelke; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da lahko nevezana neposredna plačila, pogojena z zahtevami navzkrižne skladnosti, pripomorejo k podpori in stabilizaciji dohodkov kmetov, kmetje pa lahko poleg pridelave hrane zagotavljajo nujno potrebne javne dobrine za celotno družbo, kot so ekosistemske storitve, zaposlenost, urejanje krajine in ekonomska vitalnost podeželja v Evropi; meni, da je treba z neposrednimi plačili kmete nagraditi za zagotavljanje teh javnih dobrin, saj jih trg sam ne zagotavlja ter kmetom ne daje plačila zanje, sploh v času, ko se kmetje pri pridelovanju kakovostne hrane pogosto soočajo z visokimi proizvodnimi stroški in nizkimi odkupnimi cenami za svoje pridelke;

| 14. | poziva, naj še naprej ostane močan in dobro financiran prvi steber, s pomočjo katerega se bo mogoče soočiti z novimi izzivi za evropsko kmetijstvo; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj še naprej ostane močan in dobro financiran prvi steber, s pomočjo katerega se bo mogoče soočiti z novimi izzivi za evropsko kmetijstvo;

| 15. | poziva k pravični porazdelitvi sredstev skupne kmetijske politike iz prvega in drugega stebra med državami članicami in med kmeti znotraj posameznih držav članic, pri čemer bi moral biti pragmatičen pristop temeljno načelo za objektivna merila; zavrača večje razlike pri razdelitvi teh sredstev med državami članicami; meni, da to pomeni postopno opustitev sistema na podlagi zastarelih zgodovinskih referenčnih vrednosti, ki ga bodo po prehodnem obdobju nadomestila plačila podpore, ki bo pravičnejša in torej učinkoviteje razdeljena med države, različne kmetijske panoge in kmete; poudarja, da to zahteva tudi učinkovitejša plačila podpore, ki so bolje usmerjena in omogočajo več spodbude, da bi kmetijstvu pomagali pri prehodu v bolj trajnostne sisteme kmetovanja; zato v skladu s sporočilom Komisije zavrača enotna pavšalna neposredna plačila za vso EU, ki ne bi odražala evropske raznolikosti; meni, da je ohranjanje raznolikosti kmetijstva in njegovih proizvodnih lokacij v EU osrednji cilj, in se zato zavzema za čim večje upoštevanje posebnih pridelovalnih razmer v državah članicah, in sicer z bolj ciljno usmerjenim sistemom neposrednih plačil; |
| --- | --- |

15.

poziva k pravični porazdelitvi sredstev skupne kmetijske politike iz prvega in drugega stebra med državami članicami in med kmeti znotraj posameznih držav članic, pri čemer bi moral biti pragmatičen pristop temeljno načelo za objektivna merila; zavrača večje razlike pri razdelitvi teh sredstev med državami članicami; meni, da to pomeni postopno opustitev sistema na podlagi zastarelih zgodovinskih referenčnih vrednosti, ki ga bodo po prehodnem obdobju nadomestila plačila podpore, ki bo pravičnejša in torej učinkoviteje razdeljena med države, različne kmetijske panoge in kmete; poudarja, da to zahteva tudi učinkovitejša plačila podpore, ki so bolje usmerjena in omogočajo več spodbude, da bi kmetijstvu pomagali pri prehodu v bolj trajnostne sisteme kmetovanja; zato v skladu s sporočilom Komisije zavrača enotna pavšalna neposredna plačila za vso EU, ki ne bi odražala evropske raznolikosti; meni, da je ohranjanje raznolikosti kmetijstva in njegovih proizvodnih lokacij v EU osrednji cilj, in se zato zavzema za čim večje upoštevanje posebnih pridelovalnih razmer v državah članicah, in sicer z bolj ciljno usmerjenim sistemom neposrednih plačil;

| 16. | se zavzema za shemo enotnega plačila na kmetijo, ki vpliva na določeno prerazporeditev v korist pravične porazdelitve sredstev za neposredna plačila v EU kot celoti; predlaga, naj vsaka država članica prejme minimalni odstotek povprečnega neposrednega plačila EU in naj se določi zgornja meja; se zavzema za čim hitrejšo uresničitev z omejenim prehodnim obdobjem; |
| --- | --- |

16.

se zavzema za shemo enotnega plačila na kmetijo, ki vpliva na določeno prerazporeditev v korist pravične porazdelitve sredstev za neposredna plačila v EU kot celoti; predlaga, naj vsaka država članica prejme minimalni odstotek povprečnega neposrednega plačila EU in naj se določi zgornja meja; se zavzema za čim hitrejšo uresničitev z omejenim prehodnim obdobjem;

| 17. | pri neposrednih plačilih na kmetijo zagovarja odmik od zgodovinskih in individualnih referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo za razdelitev med državami članicami, ter poziva k prehodu na regionalno ali nacionalno premijo na površino za nevezana plačila v naslednjem finančnem obdobju; vendar pri tem priznava, da se razmere v posameznih državah članicah zelo razlikujejo, zato so potrebni posebni ukrepi po posameznih regijah; |
| --- | --- |

17.

pri neposrednih plačilih na kmetijo zagovarja odmik od zgodovinskih in individualnih referenčnih vrednosti, ki se uporabljajo za razdelitev med državami članicami, ter poziva k prehodu na regionalno ali nacionalno premijo na površino za nevezana plačila v naslednjem finančnem obdobju; vendar pri tem priznava, da se razmere v posameznih državah članicah zelo razlikujejo, zato so potrebni posebni ukrepi po posameznih regijah;

| 18. | meni, da bi morale države članice, ki ta čas uporabljajo poenostavljeno shemo enotnega plačila na površino (SAPS), po omejenem prehodnem obdobju preiti na shemo enotnega plačila na kmetijo s pravicami; poziva k podpori, tudi finančni in tehnični, pri tem prehodu; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morale države članice, ki ta čas uporabljajo poenostavljeno shemo enotnega plačila na površino (SAPS), po omejenem prehodnem obdobju preiti na shemo enotnega plačila na kmetijo s pravicami; poziva k podpori, tudi finančni in tehnični, pri tem prehodu;

| 19. | pozdravlja priznanje vloge malih kmetov v evropskem kmetijstvu in pri razvoju podeželja; je naklonjen vzpostavitvi posebne in poenostavljene sheme pomoči za male kmete, ki pripomorejo k stabilizaciji razvoja podeželja; poziva Evropsko komisijo, naj zaradi preglednosti in pravne varnosti določi prožna in objektivna merila za opredelitev statusa malega kmeta v vsaki državi članici; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti določijo, kateri kmetje izpolnjujejo pogoje za ta sistem; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja priznanje vloge malih kmetov v evropskem kmetijstvu in pri razvoju podeželja; je naklonjen vzpostavitvi posebne in poenostavljene sheme pomoči za male kmete, ki pripomorejo k stabilizaciji razvoja podeželja; poziva Evropsko komisijo, naj zaradi preglednosti in pravne varnosti določi prožna in objektivna merila za opredelitev statusa malega kmeta v vsaki državi članici; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti določijo, kateri kmetje izpolnjujejo pogoje za ta sistem;

| 20. | zahteva nadaljnjo poenostavitev sistema neposrednih plačil, zlasti poenostavljena pravila o prenosu pravic do plačila pri neizkoriščenosti, pravila o nacionalni rezervi odvisno od prehoda na regionalno/nacionalno enotno plačilo na površino, za spojitev pravic do minimalnega plačila ter za učinkovit in nebirokratski sistem nadzora za oba stebra; meni, da bi bilo treba sisteme upravljanja, ki dokazano dobro delujejo, pozitivno upoštevati pri obsegu predpisanega nadzora; |
| --- | --- |

20.

zahteva nadaljnjo poenostavitev sistema neposrednih plačil, zlasti poenostavljena pravila o prenosu pravic do plačila pri neizkoriščenosti, pravila o nacionalni rezervi odvisno od prehoda na regionalno/nacionalno enotno plačilo na površino, za spojitev pravic do minimalnega plačila ter za učinkovit in nebirokratski sistem nadzora za oba stebra; meni, da bi bilo treba sisteme upravljanja, ki dokazano dobro delujejo, pozitivno upoštevati pri obsegu predpisanega nadzora;

| 21. | ugotavlja, da je treba z ukrepi spodbuditi obnovo generacij v kmetijskem sektorju, saj je le 6 % evropskih kmetov mlajših od 35 let, hkrati pa se bo v naslednjih 10 letih upokojilo 4,5 milijona kmetov; se zaveda, da se mladi kmetje na začetku soočajo z ovirami, kot so visoki naložbeni stroški, dostop do zemljišč in posojila; poudarja, da ukrepi za mlade kmete v drugem stebru ne zadostujejo za zaustavitev hitrega staranja v kmetijstvu, ter poziva k predlogom za preobrat tega nevzdržnega trenda, med katere je treba vključiti tudi spremembe predpisov o nacionalni rezervi, ki naj se bolj prilagodijo mladim kmetom; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je treba z ukrepi spodbuditi obnovo generacij v kmetijskem sektorju, saj je le 6 % evropskih kmetov mlajših od 35 let, hkrati pa se bo v naslednjih 10 letih upokojilo 4,5 milijona kmetov; se zaveda, da se mladi kmetje na začetku soočajo z ovirami, kot so visoki naložbeni stroški, dostop do zemljišč in posojila; poudarja, da ukrepi za mlade kmete v drugem stebru ne zadostujejo za zaustavitev hitrega staranja v kmetijstvu, ter poziva k predlogom za preobrat tega nevzdržnega trenda, med katere je treba vključiti tudi spremembe predpisov o nacionalni rezervi, ki naj se bolj prilagodijo mladim kmetom;

| 22. | poudarja, da skupna kmetijska politika ne bi smela ustvarjati razlik med spoloma ter da bi morala imeti oba zakonca enake pravice pri delu v gospodarstvu; poudarja, da je od 26,7 milijona oseb, ki redno delajo v kmetijskem sektorju v Evropski uniji, 42 % žensk, da pa zgolj eno od petih kmetijskih gospodarstev (okrog 29 %) vodi ženska; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da skupna kmetijska politika ne bi smela ustvarjati razlik med spoloma ter da bi morala imeti oba zakonca enake pravice pri delu v gospodarstvu; poudarja, da je od 26,7 milijona oseb, ki redno delajo v kmetijskem sektorju v Evropski uniji, 42 % žensk, da pa zgolj eno od petih kmetijskih gospodarstev (okrog 29 %) vodi ženska;

| 23. | meni, da je nevezanost pokazala svoje prednosti, saj kmetom omogoča večjo avtonomijo pri odločanju, zagotavlja, da se ti odzivajo na dogajanje na trgu, s tem pa je tudi velik del skupne kmetijske politike vključen v "zeleno škatlo" WTO; podpira predlog Komisije, da bi morali tudi v prihodnje ohraniti vezane premije na nekaterih področjih, kjer ni mogoče nadomestiti uveljavljenih, dragih oblik proizvodnje in proizvodov; zato priznava, da bi bile premije na podlagi proizvodnje v ozko omejenem okviru lahko sprejemljive tudi po letu 2013; |
| --- | --- |

23.

meni, da je nevezanost pokazala svoje prednosti, saj kmetom omogoča večjo avtonomijo pri odločanju, zagotavlja, da se ti odzivajo na dogajanje na trgu, s tem pa je tudi velik del skupne kmetijske politike vključen v "zeleno škatlo" WTO; podpira predlog Komisije, da bi morali tudi v prihodnje ohraniti vezane premije na nekaterih področjih, kjer ni mogoče nadomestiti uveljavljenih, dragih oblik proizvodnje in proizvodov; zato priznava, da bi bile premije na podlagi proizvodnje v ozko omejenem okviru lahko sprejemljive tudi po letu 2013;

| 24. | zato poziva, da morajo imeti države članice možnost, da lahko del neposrednih plačil v celoti ali deloma vežejo v okviru omejitev WTO, s čimer bi financirali ukrepe za ublažitev učinka nevezanosti na določenih območjih in v panogah, ki so ekonomsko, okoljsko in socialno občutljive; poleg tega meni, da je mogoče s temi plačili spodbujati območne okoljske ukrepe in teritorialno kohezijo ter promovirati, podpirati in spodbujati bistvene sektorje, tudi izboljšanje kakovosti, proizvodnjo kmetijskih surovin, nekatere posebne vrste pridelave ali določene vrste kmetovanja; |
| --- | --- |

24.

zato poziva, da morajo imeti države članice možnost, da lahko del neposrednih plačil v celoti ali deloma vežejo v okviru omejitev WTO, s čimer bi financirali ukrepe za ublažitev učinka nevezanosti na določenih območjih in v panogah, ki so ekonomsko, okoljsko in socialno občutljive; poleg tega meni, da je mogoče s temi plačili spodbujati območne okoljske ukrepe in teritorialno kohezijo ter promovirati, podpirati in spodbujati bistvene sektorje, tudi izboljšanje kakovosti, proizvodnjo kmetijskih surovin, nekatere posebne vrste pridelave ali določene vrste kmetovanja;

| 25. | ugotavlja, da imajo kmetije v Evropski uniji zaradi zgodovinskih razlogov zelo različno strukturo po velikosti, ureditvi zaposlenosti, produktivnosti dela in pravni obliki; se zaveda, da se neposredna plačila dodeljujejo na način, ki njihovo legitimnost postavlja pod vprašaj; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi zgornje meje za neposredna plačila ter pozdravlja ta poskus, da bi rešili vprašanje legitimnosti skupne kmetijske politike in njene sprejetosti v javnosti; poziva Komisijo, naj pretehta uvedbo podobnih mehanizmov, ki bi k temu prispevali, kot je sistem zniževanja neposrednih plačil glede na velikost kmetijskega gospodarstva, kjer so upoštevana objektivna merila zaposlenosti in trajnostnih praks; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da imajo kmetije v Evropski uniji zaradi zgodovinskih razlogov zelo različno strukturo po velikosti, ureditvi zaposlenosti, produktivnosti dela in pravni obliki; se zaveda, da se neposredna plačila dodeljujejo na način, ki njihovo legitimnost postavlja pod vprašaj; je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi zgornje meje za neposredna plačila ter pozdravlja ta poskus, da bi rešili vprašanje legitimnosti skupne kmetijske politike in njene sprejetosti v javnosti; poziva Komisijo, naj pretehta uvedbo podobnih mehanizmov, ki bi k temu prispevali, kot je sistem zniževanja neposrednih plačil glede na velikost kmetijskega gospodarstva, kjer so upoštevana objektivna merila zaposlenosti in trajnostnih praks;

| 26. | Komisijo poziva, naj predloži zelo konkretne srednje- in dolgoročne predloge za pomoč živinorejskim panogam, da bodo lahko kos vse višjim cenam vložkov; meni, da bi bile vanje lahko vključene pobude za uporabo sistemov travinja in stročnic v kolobarju obdelovanja, kar bi pomenilo večje ekonomske koristi za kmete, odgovorilo na nove izzive ter zmanjšalo odvisnost od uvoza stročnic, hkrati pa bi lahko ugodno vplivalo na ceno živalske krme; poziva Komisijo, naj v skladu s sedanjim členom 68 predlaga element prožnosti za države članice, da bi preprečili izključenost živinorejskih kmetij, osredotočenih na kakovost in trajnost, iz novega sistema podpor ter da bi upoštevali njihove posebnosti; |
| --- | --- |

26.

Komisijo poziva, naj predloži zelo konkretne srednje- in dolgoročne predloge za pomoč živinorejskim panogam, da bodo lahko kos vse višjim cenam vložkov; meni, da bi bile vanje lahko vključene pobude za uporabo sistemov travinja in stročnic v kolobarju obdelovanja, kar bi pomenilo večje ekonomske koristi za kmete, odgovorilo na nove izzive ter zmanjšalo odvisnost od uvoza stročnic, hkrati pa bi lahko ugodno vplivalo na ceno živalske krme; poziva Komisijo, naj v skladu s sedanjim členom 68 predlaga element prožnosti za države članice, da bi preprečili izključenost živinorejskih kmetij, osredotočenih na kakovost in trajnost, iz novega sistema podpor ter da bi upoštevali njihove posebnosti;

| 27. | meni, da je treba neposredna plačila nameniti izključno aktivnim kmetom; se pri tem zaveda, da bi moral v sistemu nevezanih neposrednih plačil vsak kmet, ki kmetijske površine uporablja za pridelavo in vzdržuje dobro kmetijsko in ekološko stanje, prejemati neposredna plačila; zato poziva Komisijo, naj pripravi opredelitev "aktivnega kmeta", ki jo bodo države članice lahko uporabljale brez dodatnih upravnih težav ali izdatkov, pri čemer je treba zagotoviti, da se bodo tradicionalne kmetijske dejavnosti (čista kmečka gospodarstva in različne stopnje dopolnilnega kmetovanja) ne glede na pravni status štele za aktivno kmetovanje in da se pri tem upoštevajo obseg lastništva zemlje, različne oblike pogodbenega kmetovanja in upravljanje skupnih zemljišč; meni, da je treba določiti, da opredelitev aktivnega kmeta izključuje primere, ko bi bili upravni stroški izplačila višji od dejanskega zneska pomoči; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba neposredna plačila nameniti izključno aktivnim kmetom; se pri tem zaveda, da bi moral v sistemu nevezanih neposrednih plačil vsak kmet, ki kmetijske površine uporablja za pridelavo in vzdržuje dobro kmetijsko in ekološko stanje, prejemati neposredna plačila; zato poziva Komisijo, naj pripravi opredelitev "aktivnega kmeta", ki jo bodo države članice lahko uporabljale brez dodatnih upravnih težav ali izdatkov, pri čemer je treba zagotoviti, da se bodo tradicionalne kmetijske dejavnosti (čista kmečka gospodarstva in različne stopnje dopolnilnega kmetovanja) ne glede na pravni status štele za aktivno kmetovanje in da se pri tem upoštevajo obseg lastništva zemlje, različne oblike pogodbenega kmetovanja in upravljanje skupnih zemljišč; meni, da je treba določiti, da opredelitev aktivnega kmeta izključuje primere, ko bi bili upravni stroški izplačila višji od dejanskega zneska pomoči;

| 28. | se zavzema za nadomestilo zaradi naravnih omejitev v okviru drugega stebra in zavrača dopolnilno plačilo v prvem stebru zaradi dodatnih upravnih bremen; |
| --- | --- |

28.

se zavzema za nadomestilo zaradi naravnih omejitev v okviru drugega stebra in zavrača dopolnilno plačilo v prvem stebru zaradi dodatnih upravnih bremen;

Varstvo virov in okoljska komponenta politike

| 29. | meni, da je za trajnostno kmetijstvo osrednjega pomena boljše varstvo in upravljanje naravnih virov, kar v okviru novih izzivov in ciljev strategije Evropa 2020 upravičuje dodatne spodbude za kmete k uvajanju okoljsko vzdržnih načinov kmetovanja, ki presegajo osnovne zahteve navzkrižne skladnosti in dopolnjujejo obstoječe kmetijsko-okoljske programe; |
| --- | --- |

29.

meni, da je za trajnostno kmetijstvo osrednjega pomena boljše varstvo in upravljanje naravnih virov, kar v okviru novih izzivov in ciljev strategije Evropa 2020 upravičuje dodatne spodbude za kmete k uvajanju okoljsko vzdržnih načinov kmetovanja, ki presegajo osnovne zahteve navzkrižne skladnosti in dopolnjujejo obstoječe kmetijsko-okoljske programe;

| 30. | meni, da mora biti varovanje naravnih virov tesneje povezano z odobritvijo neposrednih plačil, ter zato poziva k uvedbi sheme spodbud EU prek zelene komponente, katere cilj bi bil zagotoviti trajnost kmetij in dolgoročno prehransko varnost s pomočjo učinkovitega upravljanja omejenih virov (vode, energije, prsti), kar bi z manjšo uporabo vložkov dolgoročno zmanjšalo proizvodne stroške; meni, da bi morala ta shema zagotavljati maksimalno podporo kmetom, ki uporabljajo ali želijo postopoma uporabljati načine kmetovanja, zasnovane za bolj trajnostne proizvodne sisteme; |
| --- | --- |

30.

meni, da mora biti varovanje naravnih virov tesneje povezano z odobritvijo neposrednih plačil, ter zato poziva k uvedbi sheme spodbud EU prek zelene komponente, katere cilj bi bil zagotoviti trajnost kmetij in dolgoročno prehransko varnost s pomočjo učinkovitega upravljanja omejenih virov (vode, energije, prsti), kar bi z manjšo uporabo vložkov dolgoročno zmanjšalo proizvodne stroške; meni, da bi morala ta shema zagotavljati maksimalno podporo kmetom, ki uporabljajo ali želijo postopoma uporabljati načine kmetovanja, zasnovane za bolj trajnostne proizvodne sisteme;

| 31. | poudarja, da bi morala ta shema dopolnjevati poenostavitev sistema navzkrižne skladnosti za prejemnike neposrednih plačil, da bi jo bilo treba uvajati s preprostimi ukrepi, da bi morala uravnovesiti okoljsko in ekonomsko učinkovitost, da bi morala biti pomembna z agronomskega vidika ter da ne bi smela diskriminirati kmetov, ki v veliki meri že sodelujejo v kmetijsko-okoljskih programih; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi morala ta shema dopolnjevati poenostavitev sistema navzkrižne skladnosti za prejemnike neposrednih plačil, da bi jo bilo treba uvajati s preprostimi ukrepi, da bi morala uravnovesiti okoljsko in ekonomsko učinkovitost, da bi morala biti pomembna z agronomskega vidika ter da ne bi smela diskriminirati kmetov, ki v veliki meri že sodelujejo v kmetijsko-okoljskih programih;

| 32. | zavrača izvajanje novega sistema dodatnih plačil, ki pomeni dodatne sisteme nadzora in sankcij za ekologizacijo; vztraja, da je treba preprečiti praktične ovire za kmete in upravno zapletenost za organe; vendar zaradi racionalizacije upravnih postopkov, povezanih s temi ukrepi, zahteva, da se ves kmetijski nadzor v čim večji meri izvaja sočasno; |
| --- | --- |

32.

zavrača izvajanje novega sistema dodatnih plačil, ki pomeni dodatne sisteme nadzora in sankcij za ekologizacijo; vztraja, da je treba preprečiti praktične ovire za kmete in upravno zapletenost za organe; vendar zaradi racionalizacije upravnih postopkov, povezanih s temi ukrepi, zahteva, da se ves kmetijski nadzor v čim večji meri izvaja sočasno;

| 33. | zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži oceno učinka upravnih praktičnih vidikov, povezanih z izvajanjem zelene komponente; poudarja, da lahko okoljski ukrepi spodbudijo učinkovitost kmetijske pridelave in vztraja, da je treba pokriti morebitne stroške in izgubo dohodka, do česar bi prišlo zaradi izvajanja takih ukrepov; |
| --- | --- |

33.

zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži oceno učinka upravnih praktičnih vidikov, povezanih z izvajanjem zelene komponente; poudarja, da lahko okoljski ukrepi spodbudijo učinkovitost kmetijske pridelave in vztraja, da je treba pokriti morebitne stroške in izgubo dohodka, do česar bi prišlo zaradi izvajanja takih ukrepov;

| 34. | meni, da bi morala ekologizacija po državah članicah potekati po prednostnem naboru ukrepov na površino in/ali ukrepov na ravni kmetije, ki jih 100-odstotno financira EU; meni, da mora vsak prejemnik teh posebnih plačil izvesti določeno število zelenih ukrepov z nacionalnega ali regionalnega seznama, ki morajo nadgrajevati obstoječe strukture, te sezname pa pripravi država članica na podlagi širšega seznama EU, ki se nanaša na vse vrste kmetovanja; meni, da bi lahko med primere teh ukrepov sodili:






  — | podpora za nizke emisije ogljika in ukrepi za omejitev ali zajem toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

34.

meni, da bi morala ekologizacija po državah članicah potekati po prednostnem naboru ukrepov na površino in/ali ukrepov na ravni kmetije, ki jih 100-odstotno financira EU; meni, da mora vsak prejemnik teh posebnih plačil izvesti določeno število zelenih ukrepov z nacionalnega ali regionalnega seznama, ki morajo nadgrajevati obstoječe strukture, te sezname pa pripravi država članica na podlagi širšega seznama EU, ki se nanaša na vse vrste kmetovanja; meni, da bi lahko med primere teh ukrepov sodili:

—

podpora za nizke emisije ogljika in ukrepi za omejitev ali zajem toplogrednih plinov;

| — | podpora za majhno porabo energije in energijsko učinkovitost; |
| --- | --- |

—

podpora za majhno porabo energije in energijsko učinkovitost;

| — | varovalni pasovi, ozare, mejice itd.; |
| --- | --- |

—

varovalni pasovi, ozare, mejice itd.;

| — | trajni pašniki; |
| --- | --- |

—

trajni pašniki;

| — | natančne tehnike kmetovanja; |
| --- | --- |

—

natančne tehnike kmetovanja;

| — | raznovrstnost in kolobarjenje posevkov; |
| --- | --- |

—

raznovrstnost in kolobarjenje posevkov;

| — | načrti za učinkovitost krme; |
| --- | --- |

—

načrti za učinkovitost krme;

| 35. | meni, da ima EU pomembno vlogo pri soočanju z izzivi na področju prehranske varnosti in zanesljive oskrbe z energijo, zato mora zagotoviti, da bo kmetijstvo v celoti prispevalo k soočanju s tema izzivoma; zato meni, da na seznam ukrepov za trajnost, ki ga predlaga Komisija, ni primerno uvrstiti obvezne prahe; |
| --- | --- |

35.

meni, da ima EU pomembno vlogo pri soočanju z izzivi na področju prehranske varnosti in zanesljive oskrbe z energijo, zato mora zagotoviti, da bo kmetijstvo v celoti prispevalo k soočanju s tema izzivoma; zato meni, da na seznam ukrepov za trajnost, ki ga predlaga Komisija, ni primerno uvrstiti obvezne prahe;

| 36. | poziva, naj skupna kmetijska politika vključuje cilje za uporabo trajnostne energije; meni, da bi kmetijski sektor do leta 2020 lahko uporabljal 40 % obnovljivih goriv, do leta 2030 pa bi fosilna goriva opustil; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj skupna kmetijska politika vključuje cilje za uporabo trajnostne energije; meni, da bi kmetijski sektor do leta 2020 lahko uporabljal 40 % obnovljivih goriv, do leta 2030 pa bi fosilna goriva opustil;

| 37. | ugotavlja, da je biotehnologija nove generacije že na voljo in zato poziva Komisijo, naj kot del reforme skupne kmetijske politike oblikuje medsektorsko politiko o biomasi za biotehnologijo nove generacije, vključno s trajnostnimi merili za biomaso, da bo omogočila razvoj trajnostnega trga za biomaso iz kmetijstva, kmetijsko-predelovalnih podjetij in gozdarstva, in sicer tako, da se spodbuja zbiranje razpoložljivih ostankov za proizvodnjo bioenergije, hkrati pa se preprečuje porast emisij in izguba biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je biotehnologija nove generacije že na voljo in zato poziva Komisijo, naj kot del reforme skupne kmetijske politike oblikuje medsektorsko politiko o biomasi za biotehnologijo nove generacije, vključno s trajnostnimi merili za biomaso, da bo omogočila razvoj trajnostnega trga za biomaso iz kmetijstva, kmetijsko-predelovalnih podjetij in gozdarstva, in sicer tako, da se spodbuja zbiranje razpoložljivih ostankov za proizvodnjo bioenergije, hkrati pa se preprečuje porast emisij in izguba biotske raznovrstnosti;

| 38. | poudarja, da bi lahko z razumnimi ukrepi evropske politike, kot so cenejše dizelsko gorivo za rabo v kmetijstvu in oprostitev trošarin za električno energijo in gorivo, namenjeno za rabo v kmetijstvu, zlasti za električne namakalne črpalke, evropskim kmetom pomagali proizvesti več ter s kmetijskimi proizvodi oskrbovati domače in izvozne trge; poudarja, da so za zagotovitev trajnosti evropskega kmetijstva pomembni inovativni namakalni sistemi, saj imajo učinki podnebnih sprememb, kot so suša, vročinski valovi in dezertifikacija, uničujoče posledice za kmetijske površine, kjer naj bi prebivalstvo oskrbovali s hrano; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi lahko z razumnimi ukrepi evropske politike, kot so cenejše dizelsko gorivo za rabo v kmetijstvu in oprostitev trošarin za električno energijo in gorivo, namenjeno za rabo v kmetijstvu, zlasti za električne namakalne črpalke, evropskim kmetom pomagali proizvesti več ter s kmetijskimi proizvodi oskrbovati domače in izvozne trge; poudarja, da so za zagotovitev trajnosti evropskega kmetijstva pomembni inovativni namakalni sistemi, saj imajo učinki podnebnih sprememb, kot so suša, vročinski valovi in dezertifikacija, uničujoče posledice za kmetijske površine, kjer naj bi prebivalstvo oskrbovali s hrano;

| 39. | poudarja, da je treba razviti učinkovite namakalne sisteme, ki bodo zagotovili učinkovite načine kmetovanja v državah članicah, ki lahko zadostijo domačemu povpraševanju po hrani in zagotavljajo kmetijske proizvode za izvozni trg, pri tem pa je treba upoštevati pomanjkanje vode v prihodnosti, zlasti pitne; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba razviti učinkovite namakalne sisteme, ki bodo zagotovili učinkovite načine kmetovanja v državah članicah, ki lahko zadostijo domačemu povpraševanju po hrani in zagotavljajo kmetijske proizvode za izvozni trg, pri tem pa je treba upoštevati pomanjkanje vode v prihodnosti, zlasti pitne;

| 40. | obžaluje, da je treba cilje EU na področju biotske raznovrstnosti še doseči, ter pričakuje, da bo skupna kmetijska politika prispevala k tem ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti iz Nagoje; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da je treba cilje EU na področju biotske raznovrstnosti še doseči, ter pričakuje, da bo skupna kmetijska politika prispevala k tem ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti iz Nagoje;

| 41. | poziva, naj nova skupna kmetijska politika podpira ohranitev genetske raznovrstnosti, naj bo skladna z Direktivo 98/58/ES o dobrem počutju živali in se vzdrži financiranja proizvodnje hrane iz kloniranih živali, njihovih mladičev oziroma potomcev; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj nova skupna kmetijska politika podpira ohranitev genetske raznovrstnosti, naj bo skladna z Direktivo 98/58/ES o dobrem počutju živali in se vzdrži financiranja proizvodnje hrane iz kloniranih živali, njihovih mladičev oziroma potomcev;

| 42. | meni, da imajo živalim prijazne proizvodne metode pozitiven vpliv tudi na zdravje živali, kakovost in varnost hrane, obenem pa so tudi prijaznejše do okolja; |
| --- | --- |

42.

meni, da imajo živalim prijazne proizvodne metode pozitiven vpliv tudi na zdravje živali, kakovost in varnost hrane, obenem pa so tudi prijaznejše do okolja;

| 43. | poudarja, da je za varovanje prsti pomembno skupaj z vsemi zainteresiranimi stranmi preučiti vse možnosti sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je za varovanje prsti pomembno skupaj z vsemi zainteresiranimi stranmi preučiti vse možnosti sodelovanja med državami članicami;

Navzkrižna skladnost in poenostavitev

| 44. | poudarja, da je zaradi sistema navzkrižne skladnosti dodeljevanje neposrednih plačil vezano na skladnost s zakonskimi zahtevami in na vzdrževanje kmetijskih zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter da ta sistem ostaja eno najustreznejših sredstev za optimizacijo zagotavljanja osnovnih ekosistemskih storitev s strani kmetov in za odgovor na nove okoljske izzive na podlagi zagotavljanja osnovnih javnih dobrin; vendar ugotavlja, da je pri izvajanju navzkrižne skladnosti prišlo do številnih problemov pri upravljanju in sprejetju s strani kmetov; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je zaradi sistema navzkrižne skladnosti dodeljevanje neposrednih plačil vezano na skladnost s zakonskimi zahtevami in na vzdrževanje kmetijskih zemljišč v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter da ta sistem ostaja eno najustreznejših sredstev za optimizacijo zagotavljanja osnovnih ekosistemskih storitev s strani kmetov in za odgovor na nove okoljske izzive na podlagi zagotavljanja osnovnih javnih dobrin; vendar ugotavlja, da je pri izvajanju navzkrižne skladnosti prišlo do številnih problemov pri upravljanju in sprejetju s strani kmetov;

| 45. | meni, da neposredna plačila brez pogojev niso upravičena, zato bi moral za vse prejemnike neposrednih plačil veljati sistem navzkrižne skladnosti, ki bi bil kot rezultat ekologizacije skupne kmetijske politike pri nadzoru manj zapleten in učinkovit v praksi in na upravni ravni poudarja, da mora navzkrižna skladnost temeljiti na tveganju in biti sorazmerna, pristojni nacionalni in evropski organi držav članic pa jo morajo spoštovati in v zadostni meri izvajati; |
| --- | --- |

45.

meni, da neposredna plačila brez pogojev niso upravičena, zato bi moral za vse prejemnike neposrednih plačil veljati sistem navzkrižne skladnosti, ki bi bil kot rezultat ekologizacije skupne kmetijske politike pri nadzoru manj zapleten in učinkovit v praksi in na upravni ravni poudarja, da mora navzkrižna skladnost temeljiti na tveganju in biti sorazmerna, pristojni nacionalni in evropski organi držav članic pa jo morajo spoštovati in v zadostni meri izvajati;

| 46. | meni, da bi moralo biti boljše varovanje virov in upravljanje z njimi temeljni element kmetijstva v okviru navzkrižne skladnosti, kar bi omogočilo doseganje večjih okoljskih koristi; poziva, naj postane nadzor navzkrižne skladnosti bolj osredotočen, uspešnejši in učinkovitejši ter naj se za obseg navzkrižne skladnosti uporabi usmerjen pristop; poziva k izmenjavi in uskladitvi sistemov najboljše prakse med plačilnimi agencijami in nadzornimi organi, kot so interoperabilnost podatkovnih baz in najboljša uporaba ustrezne tehnologije, da bi čim bolj zmanjšali birokratsko breme za kmete in upravne organe; meni, da bi morala biti navzkrižna skladnost omejena na standarde za kmetijstvo, ki jih je možno sistematično in preprosto nadzirati in temeljijo na obveznem doseganju rezultatov, ter da je treba uskladiti predpise; poudarja pomen stopnje dopustnosti in uporabo sorazmernosti v novem sistemu kazni; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi moralo biti boljše varovanje virov in upravljanje z njimi temeljni element kmetijstva v okviru navzkrižne skladnosti, kar bi omogočilo doseganje večjih okoljskih koristi; poziva, naj postane nadzor navzkrižne skladnosti bolj osredotočen, uspešnejši in učinkovitejši ter naj se za obseg navzkrižne skladnosti uporabi usmerjen pristop; poziva k izmenjavi in uskladitvi sistemov najboljše prakse med plačilnimi agencijami in nadzornimi organi, kot so interoperabilnost podatkovnih baz in najboljša uporaba ustrezne tehnologije, da bi čim bolj zmanjšali birokratsko breme za kmete in upravne organe; meni, da bi morala biti navzkrižna skladnost omejena na standarde za kmetijstvo, ki jih je možno sistematično in preprosto nadzirati in temeljijo na obveznem doseganju rezultatov, ter da je treba uskladiti predpise; poudarja pomen stopnje dopustnosti in uporabo sorazmernosti v novem sistemu kazni;

| 47. | meni, da bi moral biti nadzor navzkrižne skladnosti tesneje povezan z merili uspešnosti in bi moral kmete bolj spodbujati k doseganju rezultatov; poleg tega meni, da bi moral ta nadzor bolj vključevati same kmete glede na njihovo znanje in praktične izkušnje, ter meni, da bi to delovalo kot zgled in zlasti spodbudilo manj učinkovite kmete; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi moral biti nadzor navzkrižne skladnosti tesneje povezan z merili uspešnosti in bi moral kmete bolj spodbujati k doseganju rezultatov; poleg tega meni, da bi moral ta nadzor bolj vključevati same kmete glede na njihovo znanje in praktične izkušnje, ter meni, da bi to delovalo kot zgled in zlasti spodbudilo manj učinkovite kmete;

| 48. | zavrača uvedbo obremenjujočih in nejasnih zahtev, ki izhajajo iz okvirne direktive o vodah, v sistem navzkrižne skladnosti, dokler ne bo pojasnjeno stanje na področju izvajanja te direktive v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

48.

zavrača uvedbo obremenjujočih in nejasnih zahtev, ki izhajajo iz okvirne direktive o vodah, v sistem navzkrižne skladnosti, dokler ne bo pojasnjeno stanje na področju izvajanja te direktive v vseh državah članicah;

| 49. | se zaveda velikih prizadevanj v živinorejskem sektorju, ki je trenutno v težavah, da bi izboljšali prostore in opremo v skladu s higienskimi in zdravstvenimi standardi; brez poseganja v osnovna načela o varnosti hrane in sledljivosti poziva h kritični presoji nekaterih higienskih standardov in standardov zdravja živali in njihove identifikacije, da bi odpravili nesorazmerna bremena za mala in srednja podjetja; zlasti poziva Komisijo, naj pregleda higienske standarde EU, zlasti glede lokalnega ali neposrednega trženja ter roka uporabnosti proizvodov, da bi bili bolj v sorazmerju s tveganji in da bi preprečili nesorazmerna bremena za majhne proizvodne kanale, kot so neposreden odnos med proizvajalcem in potrošnikom ter kratke verige preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

49.

se zaveda velikih prizadevanj v živinorejskem sektorju, ki je trenutno v težavah, da bi izboljšali prostore in opremo v skladu s higienskimi in zdravstvenimi standardi; brez poseganja v osnovna načela o varnosti hrane in sledljivosti poziva h kritični presoji nekaterih higienskih standardov in standardov zdravja živali in njihove identifikacije, da bi odpravili nesorazmerna bremena za mala in srednja podjetja; zlasti poziva Komisijo, naj pregleda higienske standarde EU, zlasti glede lokalnega ali neposrednega trženja ter roka uporabnosti proizvodov, da bi bili bolj v sorazmerju s tveganji in da bi preprečili nesorazmerna bremena za majhne proizvodne kanale, kot so neposreden odnos med proizvajalcem in potrošnikom ter kratke verige preskrbe s hrano;

Tržni instrumenti, varnostna mreža in obvladovanje tveganj

| 50. | meni, da je v okviru skupne kmetijske politike in na svetovnih trgih pomembno imeti možnost ukrepati proti prevelikim nihanjem cen in se pravočasno odzivati na krize zaradi nestabilnosti trga; priznava temeljno vlogo, ki so jo pri odzivanju na krize v kmetijstvu v preteklosti imeli ukrepi za podporo trgu, zlasti vlogo intervencije in zasebnega skladiščenja; poudarja, da morajo biti ukrepi za podporo trgu učinkoviti in ob potrebi nemudoma uporabljeni, da bi preprečili resne težave za pridelovalce, predelovalce in potrošnike ter da bi skupna kmetijska politika lahko uresničila svoj poglavitni strateški cilj, ki je prehranska varnost; |
| --- | --- |

50.

meni, da je v okviru skupne kmetijske politike in na svetovnih trgih pomembno imeti možnost ukrepati proti prevelikim nihanjem cen in se pravočasno odzivati na krize zaradi nestabilnosti trga; priznava temeljno vlogo, ki so jo pri odzivanju na krize v kmetijstvu v preteklosti imeli ukrepi za podporo trgu, zlasti vlogo intervencije in zasebnega skladiščenja; poudarja, da morajo biti ukrepi za podporo trgu učinkoviti in ob potrebi nemudoma uporabljeni, da bi preprečili resne težave za pridelovalce, predelovalce in potrošnike ter da bi skupna kmetijska politika lahko uresničila svoj poglavitni strateški cilj, ki je prehranska varnost;

| 51. | poudarja, da je treba imeti v okviru skupne kmetijske politike določeno število prožnih in učinkovitih tržnih instrumentov, določenih na primernih ravneh, ki delujejo kot varnostna mreža in jih je mogoče uporabiti v primeru hudih motenj na trgih; meni, da se teh instrumentov ne bi smelo stalno uporabljati ter da ne smejo služiti kot stalen in neomejen izhod za proizvodnjo; poudarja, da nekateri od teh instrumentov že obstajajo, vendar jih je mogoče prilagoditi, druge pa je mogoče oblikovati glede na potrebe; meni, da je zaradi povsem različnih pogojev v posameznih sektorjih treba dati sektorskim rešitvam prednost pred horizontalnimi pristopi; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo kmetje, ko poskušajo načrtovati za naprej v času izrednih nihanj; meni, da je treba glede na velika nihanja na trgu pregledati obstoječe tržne instrumente in povečati njihovo učinkovitost in prožnost, zagotoviti njihovo hitrejšo uporabo, po potrebi razširitev na druge sektorje in prilagoditev sedanjim tržnim cenam ter zagotoviti učinkovito varnostno mrežo, ne da bi povzročili motnje; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba imeti v okviru skupne kmetijske politike določeno število prožnih in učinkovitih tržnih instrumentov, določenih na primernih ravneh, ki delujejo kot varnostna mreža in jih je mogoče uporabiti v primeru hudih motenj na trgih; meni, da se teh instrumentov ne bi smelo stalno uporabljati ter da ne smejo služiti kot stalen in neomejen izhod za proizvodnjo; poudarja, da nekateri od teh instrumentov že obstajajo, vendar jih je mogoče prilagoditi, druge pa je mogoče oblikovati glede na potrebe; meni, da je zaradi povsem različnih pogojev v posameznih sektorjih treba dati sektorskim rešitvam prednost pred horizontalnimi pristopi; opozarja na težave, s katerimi se srečujejo kmetje, ko poskušajo načrtovati za naprej v času izrednih nihanj; meni, da je treba glede na velika nihanja na trgu pregledati obstoječe tržne instrumente in povečati njihovo učinkovitost in prožnost, zagotoviti njihovo hitrejšo uporabo, po potrebi razširitev na druge sektorje in prilagoditev sedanjim tržnim cenam ter zagotoviti učinkovito varnostno mrežo, ne da bi povzročili motnje;

| 52. | meni, da so lahko med temi tržnimi instrumenti posebni instrumenti za upravljanje ponudbe njihova pravična in nediskriminacijska uporaba pa lahko zagotovi učinkovito upravljanje trga in prepreči krize zaradi prekomerne proizvodnje, ne da bi bil za to potreben en sam evro iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

52.

meni, da so lahko med temi tržnimi instrumenti posebni instrumenti za upravljanje ponudbe njihova pravična in nediskriminacijska uporaba pa lahko zagotovi učinkovito upravljanje trga in prepreči krize zaradi prekomerne proizvodnje, ne da bi bil za to potreben en sam evro iz proračuna Unije;

| 53. | poziva, naj se večstopenjska varnostna mreža razširi na vse panoge in vključuje kombinacijo orodij, kot so javno in zasebno skladiščenje, javne intervencije, instrumenti za motnje na trgu in zaščitna klavzula; poziva, naj bosta v posebnih panogah, kjer so motnje na trgu časovno omejene, dovoljena zasebno skladiščenje in javna intervencija; poleg tega poziva k uvedbi instrumenta za motnje na trgu in zaščitne klavzule za vse panoge skupaj, kar bo Komisiji omogočilo, da bo v določenih okoliščinah v primeru krize ukrepala v omejenem obdobju do enega leta, kar bi moralo biti učinkovitejše kot doslej; zato meni, da mora biti v prihodnjih proračunih EU na voljo posebna proračunska postavka za rezervo, ki jo je mogoče hitro aktivirati, da se zagotovi sredstvo za hitro odzivanje v primeru resnih kriz na kmetijskih trgih; |
| --- | --- |

53.

poziva, naj se večstopenjska varnostna mreža razširi na vse panoge in vključuje kombinacijo orodij, kot so javno in zasebno skladiščenje, javne intervencije, instrumenti za motnje na trgu in zaščitna klavzula; poziva, naj bosta v posebnih panogah, kjer so motnje na trgu časovno omejene, dovoljena zasebno skladiščenje in javna intervencija; poleg tega poziva k uvedbi instrumenta za motnje na trgu in zaščitne klavzule za vse panoge skupaj, kar bo Komisiji omogočilo, da bo v določenih okoliščinah v primeru krize ukrepala v omejenem obdobju do enega leta, kar bi moralo biti učinkovitejše kot doslej; zato meni, da mora biti v prihodnjih proračunih EU na voljo posebna proračunska postavka za rezervo, ki jo je mogoče hitro aktivirati, da se zagotovi sredstvo za hitro odzivanje v primeru resnih kriz na kmetijskih trgih;

| 54. | meni, da uporaba intervencijskih instrumentov sodi med izvršne pristojnosti Evropske komisije; vendar poudarja, da je treba o načrtovanih ukrepih nemudoma obvestiti Evropski parlament; glede na to poudarja, da mora Komisija upoštevati stališča, ki jih je sprejel Parlament; |
| --- | --- |

54.

meni, da uporaba intervencijskih instrumentov sodi med izvršne pristojnosti Evropske komisije; vendar poudarja, da je treba o načrtovanih ukrepih nemudoma obvestiti Evropski parlament; glede na to poudarja, da mora Komisija upoštevati stališča, ki jih je sprejel Parlament;

| 55. | poziva, naj se učinkovitost intervencijskega sistema izboljša s pomočjo letne ocene, ki se pripravi pragmatično in glede na razmere na trgih; |
| --- | --- |

55.

poziva, naj se učinkovitost intervencijskega sistema izboljša s pomočjo letne ocene, ki se pripravi pragmatično in glede na razmere na trgih;

| 56. | meni, da so glede na pričakovane okoljske, podnebne in epidemiološke izzive in glede na velika nihanja cen na kmetijskih trgih bistvenega pomena dodatni in učinkovitejši ukrepi za preprečevanje tveganj, ki so na voljo vsem kmetom iz različnih držav članic, in sicer da se na ravni Unije, držav članic in posamezne kmetije zavarujejo dohodki; |
| --- | --- |

56.

meni, da so glede na pričakovane okoljske, podnebne in epidemiološke izzive in glede na velika nihanja cen na kmetijskih trgih bistvenega pomena dodatni in učinkovitejši ukrepi za preprečevanje tveganj, ki so na voljo vsem kmetom iz različnih držav članic, in sicer da se na ravni Unije, držav članic in posamezne kmetije zavarujejo dohodki;

| 57. | opozarja, da so tržno usmerjena proizvodnja, neposredna plačila in konkurenčnost v samem jedru zaščite pred tveganji in da so tudi kmetje dolžni upoštevati in predvideti tveganja; v zvezi s tem podpira države članice, da dajejo kmetom na voljo nacionalne instrumente zavarovanja pred tveganji brez ponovne nacionalizacije in motenj na trgih; zato meni, da mora Komisija pripraviti skupna pravila za izbirno podporo držav članic za sisteme obvladovanja tveganj, po možnosti z uvedbo z WTO skladnih skupnih pravil v enotni ureditvi trga, da bi odpravili vsako izkrivljanje konkurence na notranjem trgu; od Komisije tudi zahteva, naj poroča o vseh ukrepih glede uvedbe obvladovanja tveganj in naj z zakonodajnimi predlogi predloži ustrezno oceno učinka; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da so tržno usmerjena proizvodnja, neposredna plačila in konkurenčnost v samem jedru zaščite pred tveganji in da so tudi kmetje dolžni upoštevati in predvideti tveganja; v zvezi s tem podpira države članice, da dajejo kmetom na voljo nacionalne instrumente zavarovanja pred tveganji brez ponovne nacionalizacije in motenj na trgih; zato meni, da mora Komisija pripraviti skupna pravila za izbirno podporo držav članic za sisteme obvladovanja tveganj, po možnosti z uvedbo z WTO skladnih skupnih pravil v enotni ureditvi trga, da bi odpravili vsako izkrivljanje konkurence na notranjem trgu; od Komisije tudi zahteva, naj poroča o vseh ukrepih glede uvedbe obvladovanja tveganj in naj z zakonodajnimi predlogi predloži ustrezno oceno učinka;

| 58. | meni, da bi lahko v državah članicah glede na vse večja tveganja razvijali in kot možnost spodbujali zasebne zavarovalne sheme in sheme paketnih zavarovanj (kot so podnebno zavarovanje, zavarovanje proti izgubi dohodka), terminske pogodbe in vzajemne sklade, ki bi jih deloma financirali z javnimi sredstvi; v zvezi s tem zlasti podpira skupno delovanje kmetov v obliki konzorcijev in zadrug; pozdravlja razvoj novih inovativnih orodij; vendar poudarja, da morajo biti skladna s pravili WTO ter ne smejo izkrivljati konkurenčnih pogojev in trgovine znotraj EU; zato poziva k pripravi okvira za države članice, ki izvajajo te ukrepe, kar bi moralo biti zajeto v enotni skupni ureditvi trga; |
| --- | --- |

58.

meni, da bi lahko v državah članicah glede na vse večja tveganja razvijali in kot možnost spodbujali zasebne zavarovalne sheme in sheme paketnih zavarovanj (kot so podnebno zavarovanje, zavarovanje proti izgubi dohodka), terminske pogodbe in vzajemne sklade, ki bi jih deloma financirali z javnimi sredstvi; v zvezi s tem zlasti podpira skupno delovanje kmetov v obliki konzorcijev in zadrug; pozdravlja razvoj novih inovativnih orodij; vendar poudarja, da morajo biti skladna s pravili WTO ter ne smejo izkrivljati konkurenčnih pogojev in trgovine znotraj EU; zato poziva k pripravi okvira za države članice, ki izvajajo te ukrepe, kar bi moralo biti zajeto v enotni skupni ureditvi trga;

| 59. | poziva Komisijo, naj preuči, v kakšni meri je mogoče razširiti vlogo skupin proizvajalcev ali sektorskih združenj ali medpanožnih organizacij pri preprečevanju tveganj in spodbujanju kakovosti na vse proizvodne panoge; zahteva, naj se pri teh ukrepih posebej upoštevajo proizvodi, vključeni v sheme znakov kakovosti; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj preuči, v kakšni meri je mogoče razširiti vlogo skupin proizvajalcev ali sektorskih združenj ali medpanožnih organizacij pri preprečevanju tveganj in spodbujanju kakovosti na vse proizvodne panoge; zahteva, naj se pri teh ukrepih posebej upoštevajo proizvodi, vključeni v sheme znakov kakovosti;

| 60. | poziva Evropsko komisijo, naj v okviru reforme skupne kmetijske politike predlaga posebne ukrepe, s katerimi bi spodbudili ustanavljanje novih organizacij proizvajalcev, da bi se okrepil njihov položaj na trgu; |
| --- | --- |

60.

poziva Evropsko komisijo, naj v okviru reforme skupne kmetijske politike predlaga posebne ukrepe, s katerimi bi spodbudili ustanavljanje novih organizacij proizvajalcev, da bi se okrepil njihov položaj na trgu;

| 61. | podpira podaljšanje ureditve trga sladkorja iz leta 2006 v sedanji obliki do leta 2020 ter zahteva ustrezne ukrepe, s katerimi bi zaščitili pridelavo sladkorja v Evropi in temu sektorju omogočili krepitev konkurenčnosti v stabilnem okviru; |
| --- | --- |

61.

podpira podaljšanje ureditve trga sladkorja iz leta 2006 v sedanji obliki do leta 2020 ter zahteva ustrezne ukrepe, s katerimi bi zaščitili pridelavo sladkorja v Evropi in temu sektorju omogočili krepitev konkurenčnosti v stabilnem okviru;

| 62. | vztraja, da je treba pred marcem 2015 oceniti posebne razmere v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, da bi se zagotovilo nemoteno delovanje in ravnovesje trga za mleko in mlečne izdelke; |
| --- | --- |

62.

vztraja, da je treba pred marcem 2015 oceniti posebne razmere v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, da bi se zagotovilo nemoteno delovanje in ravnovesje trga za mleko in mlečne izdelke;

| 63. | meni, da bi morala Komisija pretehtati predlog o ohranitvi pravic do zasaditve v vinskem sektorju tudi po letu 2015 in to upoštevati v ocenjevalnem poročilu, predvidenem za leto 2012, o reformi skupne ureditve trga za vino iz leta 2008; |
| --- | --- |

63.

meni, da bi morala Komisija pretehtati predlog o ohranitvi pravic do zasaditve v vinskem sektorju tudi po letu 2015 in to upoštevati v ocenjevalnem poročilu, predvidenem za leto 2012, o reformi skupne ureditve trga za vino iz leta 2008;

| 64. | poudarja, da je proizvodnja mleka bistvena za evropsko kmetijstvo in preživetje ter vzdrževanje podeželja, zlasti za travniška območja v uporabi proizvajalcev mleka in seveda prikrajšane regije EU, in poudarja, da je treba evropskim državljanom zagotoviti trajnostno varno preskrbo z mlečnimi proizvodi; je prepričan, da bo varna preskrba z mlečnimi proizvodi najbolje zagotovljena z uravnoteženim trgom mleka in mlečnih izdelkov, na katerem bodo lahko kmetje iztržili pravično ceno za svoje proizvode; zato poziva Komisijo, naj z zadostnimi političnimi instrumenti za mleko in mlečne proizvode za obdobje po letu 2015 spremlja in omogoči trajnostni razvoj trga mleka in mlečnih izdelkov ter naj oblikuje okvir pravične konkurence, ki bo začetnim proizvajalcem omogočil boljši položaj in zagotovil uravnotežen dobiček vzdolž vse verige proizvodnje hrane (od kmetije do maloprodaje); |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je proizvodnja mleka bistvena za evropsko kmetijstvo in preživetje ter vzdrževanje podeželja, zlasti za travniška območja v uporabi proizvajalcev mleka in seveda prikrajšane regije EU, in poudarja, da je treba evropskim državljanom zagotoviti trajnostno varno preskrbo z mlečnimi proizvodi; je prepričan, da bo varna preskrba z mlečnimi proizvodi najbolje zagotovljena z uravnoteženim trgom mleka in mlečnih izdelkov, na katerem bodo lahko kmetje iztržili pravično ceno za svoje proizvode; zato poziva Komisijo, naj z zadostnimi političnimi instrumenti za mleko in mlečne proizvode za obdobje po letu 2015 spremlja in omogoči trajnostni razvoj trga mleka in mlečnih izdelkov ter naj oblikuje okvir pravične konkurence, ki bo začetnim proizvajalcem omogočil boljši položaj in zagotovil uravnotežen dobiček vzdolž vse verige proizvodnje hrane (od kmetije do maloprodaje);

| 65. | meni, da je treba okrepiti sisteme upravljanja na področju sadja in zelenjave (citrusi in vsi z njimi povezani proizvodi), vina ter oljčnega olja ter da so potrebni učinkovitejši krizni sklad na področju sadja in zelenjave, boljše krizno upravljanje v vinskem sektorju ter posodobljen sistem zasebnega skladiščenja za oljčno olje; |
| --- | --- |

65.

meni, da je treba okrepiti sisteme upravljanja na področju sadja in zelenjave (citrusi in vsi z njimi povezani proizvodi), vina ter oljčnega olja ter da so potrebni učinkovitejši krizni sklad na področju sadja in zelenjave, boljše krizno upravljanje v vinskem sektorju ter posodobljen sistem zasebnega skladiščenja za oljčno olje;

Mednarodna trgovina

| 66. | poziva EU, naj zagotovi skladnost skupne kmetijske politike ter razvojne in trgovinske politike; zlasti poziva EU, naj bo ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj pozorna na razmere v državah v razvoju ter naj ne ogroža zmogljivosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti v teh državah ter zmožnosti njihovega prebivalstva za samooskrbo; zato meni, da trgovinski sporazumi EU o kmetijstvu ne bi smeli omejevati trgov v najmanj razvitih državah; |
| --- | --- |

66.

poziva EU, naj zagotovi skladnost skupne kmetijske politike ter razvojne in trgovinske politike; zlasti poziva EU, naj bo ob upoštevanju načela skladnosti politik za razvoj pozorna na razmere v državah v razvoju ter naj ne ogroža zmogljivosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti v teh državah ter zmožnosti njihovega prebivalstva za samooskrbo; zato meni, da trgovinski sporazumi EU o kmetijstvu ne bi smeli omejevati trgov v najmanj razvitih državah;

| 67. | opozarja na zavezo članic WTO, dano na ministrski konferenci v Hongkongu leta 2005, da bodo odpravile vse oblike izvoznih subvencij ter hkrati uvedle pravila za vse izvozne ukrepe z enakovrednim učinkom, zlasti izvozna posojila, državna podjetja za trgovino s kmetijskimi proizvodi in regulacijo pomoči v hrani; |
| --- | --- |

67.

opozarja na zavezo članic WTO, dano na ministrski konferenci v Hongkongu leta 2005, da bodo odpravile vse oblike izvoznih subvencij ter hkrati uvedle pravila za vse izvozne ukrepe z enakovrednim učinkom, zlasti izvozna posojila, državna podjetja za trgovino s kmetijskimi proizvodi in regulacijo pomoči v hrani;

| 68. | poziva Komisijo, naj pripravi natančno oceno učinka vseh trgovinskih pogajanj, ki so v teku, zlasti Pridružitvenega sporazuma EU-Mercosur, ki ne sme negativno vplivati na države v razvoju in ovirati učinkovitosti skupne kmetijske politike proti letu 2020; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj pripravi natančno oceno učinka vseh trgovinskih pogajanj, ki so v teku, zlasti Pridružitvenega sporazuma EU-Mercosur, ki ne sme negativno vplivati na države v razvoju in ovirati učinkovitosti skupne kmetijske politike proti letu 2020;

| 69. | ugotavlja, da hrana ni le navadno blago, temveč je dostop do nje bistven za človeški obstoj; poziva EU, naj s svojimi trgovinskimi in razvojnimi politikami spodbuja trajnostno kmetijstvo in prehransko varnost v najmanj razvitih državah in državah v razvoju glede na naraščajoče povpraševanje in rastoče cene hrane; |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da hrana ni le navadno blago, temveč je dostop do nje bistven za človeški obstoj; poziva EU, naj s svojimi trgovinskimi in razvojnimi politikami spodbuja trajnostno kmetijstvo in prehransko varnost v najmanj razvitih državah in državah v razvoju glede na naraščajoče povpraševanje in rastoče cene hrane;

| 70. | poziva Komisijo, naj oceni, kako je koncentracija mednarodne trgovine z žiti vplivala na vse večja nihanja cen; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj oceni, kako je koncentracija mednarodne trgovine z žiti vplivala na vse večja nihanja cen;

Veriga preskrbe s hrano

| 71. | poziva, naj se na globalni ravni oblikujejo rešitve za obravnavanje špekulacij s kmetijskimi proizvodi in izjemna nihanja cen, saj bi lahko to ogrozilo prehransko varnost; vseeno priznava pomen dobro delujočega terminskega trga s kmetijskimi proizvodi; meni, da je le z usklajenim delovanjem na mednarodni ravni mogoče učinkovito zmanjšati pretirane špekulacije; zato podpira predlog francoskega predsedstva skupine G20, naj se skupina dogovori o ukrepih v boju proti vse večjim nihanjem cen kmetijskih surovin; podpira svetovni sistem obveščanja in usklajenega delovanja pri zalogah kmetijskih proizvodov, namenjenih za zagotavljanje prehranske varnosti; zato ugotavlja, da bi bilo treba premisliti o vzdrževanju zalog pomembnih kmetijskih proizvodov; poudarja, da teh ciljev ne bo mogoče uresničiti brez večjih zmogljivosti skladiščenja ter oblikovanja instrumentov za spremljanje in nadzor trgov; zlasti poudarja zaskrbljujoče učinke, ki jih imajo velika nihanja cen na svetovni ravni na države v razvoju; |
| --- | --- |

71.

poziva, naj se na globalni ravni oblikujejo rešitve za obravnavanje špekulacij s kmetijskimi proizvodi in izjemna nihanja cen, saj bi lahko to ogrozilo prehransko varnost; vseeno priznava pomen dobro delujočega terminskega trga s kmetijskimi proizvodi; meni, da je le z usklajenim delovanjem na mednarodni ravni mogoče učinkovito zmanjšati pretirane špekulacije; zato podpira predlog francoskega predsedstva skupine G20, naj se skupina dogovori o ukrepih v boju proti vse večjim nihanjem cen kmetijskih surovin; podpira svetovni sistem obveščanja in usklajenega delovanja pri zalogah kmetijskih proizvodov, namenjenih za zagotavljanje prehranske varnosti; zato ugotavlja, da bi bilo treba premisliti o vzdrževanju zalog pomembnih kmetijskih proizvodov; poudarja, da teh ciljev ne bo mogoče uresničiti brez večjih zmogljivosti skladiščenja ter oblikovanja instrumentov za spremljanje in nadzor trgov; zlasti poudarja zaskrbljujoče učinke, ki jih imajo velika nihanja cen na svetovni ravni na države v razvoju;

| 72. | poudarja dejstvo, da so se v primerjavi s sektorji v predhodni in nadaljnji primarni kmetijski proizvodnji povprečni prihodki kmetov in podeželskih gospodinjstev v zadnjih desetletjih v primerjavi s preostalim gospodarstvom stalno zmanjševali in dosegajo sedaj le polovico prihodka mestnih gospodinjstev, medtem ko so trgovci in trgovci na drobno opazno povečali svojo tržno moč in marže v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

72.

poudarja dejstvo, da so se v primerjavi s sektorji v predhodni in nadaljnji primarni kmetijski proizvodnji povprečni prihodki kmetov in podeželskih gospodinjstev v zadnjih desetletjih v primerjavi s preostalim gospodarstvom stalno zmanjševali in dosegajo sedaj le polovico prihodka mestnih gospodinjstev, medtem ko so trgovci in trgovci na drobno opazno povečali svojo tržno moč in marže v verigi preskrbe s hrano;

| 73. | poziva k sprejetju ukrepov za okrepitev sposobnosti upravljanja ter pogajalske moči primarnih proizvajalcev in organizacij proizvajalcev v razmerju do drugih gospodarskih subjektov v verigi preskrbe s hrano (zlasti trgovcev na drobno, predelovalcev in proizvajalcev vložkov), hkrati pa to ne sme ovirati pravilnega delovanja notranjega trga; meni, da je treba nujno izboljšati delovanje verige preskrbe s hrano z zakonodajnimi pobudami, da bi dosegli večjo preglednost cen hrane, ter z ukrepi za obravnavanje nepoštenih poslovnih praks, s čimer bi kmetom omogočili, da pridobijo zasluženo dodano vrednost; poziva Komisijo, naj okrepi položaj kmetov in spodbuja pošteno konkurenco; meni, da bi bilo treba razmisliti o imenovanju varuhov, da bi reševali spore med gospodarskimi subjekti v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

73.

poziva k sprejetju ukrepov za okrepitev sposobnosti upravljanja ter pogajalske moči primarnih proizvajalcev in organizacij proizvajalcev v razmerju do drugih gospodarskih subjektov v verigi preskrbe s hrano (zlasti trgovcev na drobno, predelovalcev in proizvajalcev vložkov), hkrati pa to ne sme ovirati pravilnega delovanja notranjega trga; meni, da je treba nujno izboljšati delovanje verige preskrbe s hrano z zakonodajnimi pobudami, da bi dosegli večjo preglednost cen hrane, ter z ukrepi za obravnavanje nepoštenih poslovnih praks, s čimer bi kmetom omogočili, da pridobijo zasluženo dodano vrednost; poziva Komisijo, naj okrepi položaj kmetov in spodbuja pošteno konkurenco; meni, da bi bilo treba razmisliti o imenovanju varuhov, da bi reševali spore med gospodarskimi subjekti v verigi preskrbe s hrano;

| 74. | poleg tega meni, da je za boljši položaj kmetov v verigi preskrbe s hrano, treba oblikovati instrumente, ki bodo kmetom omogočali delovanje v krajših proizvodnih verigah, ki so pregledne in učinkovite, imajo majhen vpliv na okolje, spodbujajo kakovost in potrošnikom zagotavljajo informacije, vključujejo manj posrednikov ter spodbujajo pošteno in pregledno oblikovanje cen; |
| --- | --- |

74.

poleg tega meni, da je za boljši položaj kmetov v verigi preskrbe s hrano, treba oblikovati instrumente, ki bodo kmetom omogočali delovanje v krajših proizvodnih verigah, ki so pregledne in učinkovite, imajo majhen vpliv na okolje, spodbujajo kakovost in potrošnikom zagotavljajo informacije, vključujejo manj posrednikov ter spodbujajo pošteno in pregledno oblikovanje cen;

| 75. | želi, da se ohrani mehanizem pomoči za najrevnejše člane družbe; |
| --- | --- |

75.

želi, da se ohrani mehanizem pomoči za najrevnejše člane družbe;

Razvoj podeželja

| 76. | se zaveda pomena politik za razvoj podeželja, opredeljenih in financiranih v drugem stebru, glede na njihov prispevek k izboljšanju okoljske uspešnosti, posodobitvi, inovacijam, infrastrukturi in konkurenčnosti ter da je potreben nadaljnji razvoj podeželskega gospodarstva, kmetijsko-živilskega in neprehrambnega sektorja ter večja kakovost življenja na podeželju; ravno tako poudarja, da je treba doseči politične cilje, tudi cilje strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast, ki bi morali v glavnem koristiti tudi kmetom in podeželskim skupnostim; |
| --- | --- |

76.

se zaveda pomena politik za razvoj podeželja, opredeljenih in financiranih v drugem stebru, glede na njihov prispevek k izboljšanju okoljske uspešnosti, posodobitvi, inovacijam, infrastrukturi in konkurenčnosti ter da je potreben nadaljnji razvoj podeželskega gospodarstva, kmetijsko-živilskega in neprehrambnega sektorja ter večja kakovost življenja na podeželju; ravno tako poudarja, da je treba doseči politične cilje, tudi cilje strategije Evropa 2020 za pametno, vključujočo in trajnostno rast, ki bi morali v glavnem koristiti tudi kmetom in podeželskim skupnostim;

| 77. | meni, da morajo ukrepi za razvoj podeželja odgovarjati na izzive na področju prehranske varnosti, trajnostnega upravljanja naravnih virov, podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti, izčrpavanja vodnih virov in siromašenja prsti ter da morajo okrepiti uravnoteženo teritorialno kohezijo in zaposlenost; meni, da bi bilo treba s temi ukrepi spodbujati tudi samozadostnost pri proizvodnji obnovljive energije na kmetiji, predvsem iz kmetijskih odpadkov; zagovarja, da bi morali z ukrepi za razvoj podeželja ohranjati povečano dodano vrednost na podeželju, spodbujati krepitev podeželske infrastrukture in zagotavljanje storitev lokalnemu prebivalstvu in podjetjem po primernih cenah; |
| --- | --- |

77.

meni, da morajo ukrepi za razvoj podeželja odgovarjati na izzive na področju prehranske varnosti, trajnostnega upravljanja naravnih virov, podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti, izčrpavanja vodnih virov in siromašenja prsti ter da morajo okrepiti uravnoteženo teritorialno kohezijo in zaposlenost; meni, da bi bilo treba s temi ukrepi spodbujati tudi samozadostnost pri proizvodnji obnovljive energije na kmetiji, predvsem iz kmetijskih odpadkov; zagovarja, da bi morali z ukrepi za razvoj podeželja ohranjati povečano dodano vrednost na podeželju, spodbujati krepitev podeželske infrastrukture in zagotavljanje storitev lokalnemu prebivalstvu in podjetjem po primernih cenah;

| 78. | glede na to meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti pomoči mladim kmetom; meni, da so glede na hitro se starajoče podeželsko prebivalstvo v Evropi potrebni privlačni ukrepi, s katerimi bi spodbudili uveljavitev mladih kmetov in drugih novincev, ter da je treba razširiti sheme podpor v drugem stebru, na primer na dostop do zemljišč, subvencij in ugodnih posojil, zlasti na področju inovacij, posodabljanja in razvoja naložb itd; poleg tega pričakuje, da bo izvajanje takih mehanizmov možno v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

78.

glede na to meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti pomoči mladim kmetom; meni, da so glede na hitro se starajoče podeželsko prebivalstvo v Evropi potrebni privlačni ukrepi, s katerimi bi spodbudili uveljavitev mladih kmetov in drugih novincev, ter da je treba razširiti sheme podpor v drugem stebru, na primer na dostop do zemljišč, subvencij in ugodnih posojil, zlasti na področju inovacij, posodabljanja in razvoja naložb itd; poleg tega pričakuje, da bo izvajanje takih mehanizmov možno v vseh državah članicah;

| 79. | predlaga, naj se precejšen odstotek kmetijske zemlje vključi v kmetijsko-okoljske sheme, ki morajo zagotavljati finančne in tehnične spodbude kmetom za preusmeritev na bolj trajnostne, z viri učinkovite načine kmetovanja z manjšimi vložki; |
| --- | --- |

79.

predlaga, naj se precejšen odstotek kmetijske zemlje vključi v kmetijsko-okoljske sheme, ki morajo zagotavljati finančne in tehnične spodbude kmetom za preusmeritev na bolj trajnostne, z viri učinkovite načine kmetovanja z manjšimi vložki;

| 80. | poudarja, da mora politika razvoja podeželja omogočiti uporabo vsega naravnega in človeškega potenciala na podeželju s pomočjo kakovostne kmetijske proizvodnje, na primer z neposredno prodajo, s promocijo proizvodov, preskrbo lokalnih trgov, diverzifikacijo, pa tudi trgi biomase, energijsko učinkovitostjo itd; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da mora politika razvoja podeželja omogočiti uporabo vsega naravnega in človeškega potenciala na podeželju s pomočjo kakovostne kmetijske proizvodnje, na primer z neposredno prodajo, s promocijo proizvodov, preskrbo lokalnih trgov, diverzifikacijo, pa tudi trgi biomase, energijsko učinkovitostjo itd;

| 81. | poudarja, da je potrebna ustrezna infrastruktura za razvoj in širjenje sistemov kmetijskega znanja in inovacij, pa tudi možnosti za izobraževanje in usposabljanje, kmetijske svetovalne službe in izmenjava najboljše prakse, da bi posodobili kmetijstvo, pomagali inovativnim kmetom pri posredovanju njihovih izkušenj in izboljšali verige dodane vrednosti na podeželju; meni, da morajo biti taki programi na voljo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da je potrebna ustrezna infrastruktura za razvoj in širjenje sistemov kmetijskega znanja in inovacij, pa tudi možnosti za izobraževanje in usposabljanje, kmetijske svetovalne službe in izmenjava najboljše prakse, da bi posodobili kmetijstvo, pomagali inovativnim kmetom pri posredovanju njihovih izkušenj in izboljšali verige dodane vrednosti na podeželju; meni, da morajo biti taki programi na voljo v vseh državah članicah;

| 82. | zato zagovarja uvedbo usmerjenih ukrepov v drugem stebru, ki jih določijo države članice, da bi uresničili skupne cilje razvoja podeželja EU (strategija 2020); poudarja pomen splošnega usmerjenega evropskega okvira s poudarkom na rezultatih, hkrati pa priznava, da so države članice in regionalne oblasti najprimernejše za odločanje o programih, ki lahko lokalno največ prispevajo k evropskim ciljem; zato poziva k uporabi subsidiarnosti in prožnosti pri pripravi programov za razvoj podeželja, k močnem participativnemu lokalnemu in subregionalnemu partnerskemu pristopu, pri čemer se pri pripravi in izvajanju prihodnjih evropskih in nacionalnih programov za razvoj podeželja uporablja metoda LEADER; meni, da bi bilo treba na podlagi ocen učinka in podrobnih simulacij določiti zmanjšan nacionalni prispevek, veljaven za bolj usmerjene ukrepe; |
| --- | --- |

82.

zato zagovarja uvedbo usmerjenih ukrepov v drugem stebru, ki jih določijo države članice, da bi uresničili skupne cilje razvoja podeželja EU (strategija 2020); poudarja pomen splošnega usmerjenega evropskega okvira s poudarkom na rezultatih, hkrati pa priznava, da so države članice in regionalne oblasti najprimernejše za odločanje o programih, ki lahko lokalno največ prispevajo k evropskim ciljem; zato poziva k uporabi subsidiarnosti in prožnosti pri pripravi programov za razvoj podeželja, k močnem participativnemu lokalnemu in subregionalnemu partnerskemu pristopu, pri čemer se pri pripravi in izvajanju prihodnjih evropskih in nacionalnih programov za razvoj podeželja uporablja metoda LEADER; meni, da bi bilo treba na podlagi ocen učinka in podrobnih simulacij določiti zmanjšan nacionalni prispevek, veljaven za bolj usmerjene ukrepe;

| 83. | se zavzema za to, da se v okviru razvoja podeželja pripravijo tudi ciljno usmerjeni ukrepi za varstvo gorskih gozdov; |
| --- | --- |

83.

se zavzema za to, da se v okviru razvoja podeželja pripravijo tudi ciljno usmerjeni ukrepi za varstvo gorskih gozdov;

| 84. | poziva Komisijo, naj ustvari nove finančne instrumente v podporo zlasti kmetom, ki vstopajo v kmetijski sektor, pri pridobivanju ugodnih posojil, ali nov sistem, na primer imenovan JERICHO ("Izbira za skupne naložbe v podeželje" –"Joint Rural Investment CHOice"), za Sklad za razvoj podeželja, ki bo temeljil na izkušnjah pobude JEREMIE v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj ustvari nove finančne instrumente v podporo zlasti kmetom, ki vstopajo v kmetijski sektor, pri pridobivanju ugodnih posojil, ali nov sistem, na primer imenovan JERICHO ("Izbira za skupne naložbe v podeželje" –"Joint Rural Investment CHOice"), za Sklad za razvoj podeželja, ki bo temeljil na izkušnjah pobude JEREMIE v okviru strukturnih skladov;

| 85. | poudarja, da so območja z omejenimi možnostmi pogosto velikega pomena za kulturno krajino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje okoljskih koristi ter dinamiko podeželja; glede na to se zavzema, da se v drugem stebru ohrani nadomestilo za območja z omejenimi možnostmi ter poziva k njegovi večji učinkovitosti; meni, da je ciljno usmerjena narava podpore kmetom, ki kmetujejo na območjih z omejenimi možnostmi, najpomembnejša za nadaljevanje kmetijskih dejavnosti na teh območjih, kar zmanjšuje tveganje za opuščanje zemlje; poudarja, da morajo natančno prilagoditev opraviti države članice ter regionalne in lokalne oblasti v okviru EU; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da so območja z omejenimi možnostmi pogosto velikega pomena za kulturno krajino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje okoljskih koristi ter dinamiko podeželja; glede na to se zavzema, da se v drugem stebru ohrani nadomestilo za območja z omejenimi možnostmi ter poziva k njegovi večji učinkovitosti; meni, da je ciljno usmerjena narava podpore kmetom, ki kmetujejo na območjih z omejenimi možnostmi, najpomembnejša za nadaljevanje kmetijskih dejavnosti na teh območjih, kar zmanjšuje tveganje za opuščanje zemlje; poudarja, da morajo natančno prilagoditev opraviti države članice ter regionalne in lokalne oblasti v okviru EU;

| 86. | hkrati pa poudarja, da se podeželske strukture v državah članicah zelo razlikujejo in zaradi tega potrebujejo različne ukrepe; zato poziva k večji prilagodljivosti, da lahko države članice in regije uvedejo prostovoljne ukrepe, ki bi jih morala sofinancirati EU pod pogojem, da je bila Komisija o teh ukrepih obveščena in jih je potrdila; opozarja, da bo treba pri stopnji sofinanciranja še naprej upoštevati posebne potrebe in razmere konvergenčnih regij v obdobju po letu 2013; |
| --- | --- |

86.

hkrati pa poudarja, da se podeželske strukture v državah članicah zelo razlikujejo in zaradi tega potrebujejo različne ukrepe; zato poziva k večji prilagodljivosti, da lahko države članice in regije uvedejo prostovoljne ukrepe, ki bi jih morala sofinancirati EU pod pogojem, da je bila Komisija o teh ukrepih obveščena in jih je potrdila; opozarja, da bo treba pri stopnji sofinanciranja še naprej upoštevati posebne potrebe in razmere konvergenčnih regij v obdobju po letu 2013;

| 87. | se zavzema za to, da za ukrepe v drugem stebru, ki so za države članice posebej pomembni, tudi po letu 2013 veljajo sedanje stopnje sofinanciranja; vendar poudarja, da dodatno nacionalno financiranje ne sme privesti do ponovne nacionalizacije drugega stebra ali povečati vrzeli med sposobnostmi držav članic, da sofinancirajo svoje prednostne naloge; |
| --- | --- |

87.

se zavzema za to, da za ukrepe v drugem stebru, ki so za države članice posebej pomembni, tudi po letu 2013 veljajo sedanje stopnje sofinanciranja; vendar poudarja, da dodatno nacionalno financiranje ne sme privesti do ponovne nacionalizacije drugega stebra ali povečati vrzeli med sposobnostmi držav članic, da sofinancirajo svoje prednostne naloge;

| 88. | ponovno opozarja, da se vse oblike obvezne in prostovoljne modulacije za financiranje ukrepov za razvoj podeželja prenehajo uporabljati leta 2012, ter poudarja, da je v naslednjem finančnem obdobju treba zagotoviti ustrezne finančne vire za drugi steber; |
| --- | --- |

88.

ponovno opozarja, da se vse oblike obvezne in prostovoljne modulacije za financiranje ukrepov za razvoj podeželja prenehajo uporabljati leta 2012, ter poudarja, da je v naslednjem finančnem obdobju treba zagotoviti ustrezne finančne vire za drugi steber;

| 89. | zahteva, da se pri dodeljevanju sredstev v drugem stebru izogiba nenadnim spremembam, saj države članice, lokalne oblasti in kmetije za načrtovanje potrebujejo gotovost in stalnost; poudarja, da razprava o razdelitvi teh sredstev ne bi smela biti ločena od razprave o razdelitvi sredstev iz prvega stebra; zato poziva Komisijo, naj kot temeljno načelo za prerazporeditev sredstev iz drugega stebra zavzame pragmatičen pristop; priznava, da je treba sredstva iz drugega stebra pošteno razdeliti med državami članicami po objektivnih merilih, ki morajo odražati raznolikost potreb na evropskih območjih; se zavzema, da se te spremembe uvedejo po omejenem prehodnem obdobju skupaj s spremembami razdelitve sredstev iz prvega stebra; |
| --- | --- |

89.

zahteva, da se pri dodeljevanju sredstev v drugem stebru izogiba nenadnim spremembam, saj države članice, lokalne oblasti in kmetije za načrtovanje potrebujejo gotovost in stalnost; poudarja, da razprava o razdelitvi teh sredstev ne bi smela biti ločena od razprave o razdelitvi sredstev iz prvega stebra; zato poziva Komisijo, naj kot temeljno načelo za prerazporeditev sredstev iz drugega stebra zavzame pragmatičen pristop; priznava, da je treba sredstva iz drugega stebra pošteno razdeliti med državami članicami po objektivnih merilih, ki morajo odražati raznolikost potreb na evropskih območjih; se zavzema, da se te spremembe uvedejo po omejenem prehodnem obdobju skupaj s spremembami razdelitve sredstev iz prvega stebra;

| 90. | daje prednost pravilom o sofinanciranju razvoja podeželja, ki na regionalni ali lokalni ravni omogočajo dopolnjevanje javnih in zasebnih sredstev iz nacionalno sofinanciranega deleža, kar povečuje razpoložljiva sredstva za uresničevanje ciljev, opredeljenih v javni politiki za podeželje; |
| --- | --- |

90.

daje prednost pravilom o sofinanciranju razvoja podeželja, ki na regionalni ali lokalni ravni omogočajo dopolnjevanje javnih in zasebnih sredstev iz nacionalno sofinanciranega deleža, kar povečuje razpoložljiva sredstva za uresničevanje ciljev, opredeljenih v javni politiki za podeželje;

| 91. | poziva k poenostavitvi načrtovanja in upravljanja programov v drugem stebru na vseh ravneh, da bi povečali učinkovitost; poziva k še bolj preprostim, učinkovitim in uspešnim sistemom za spremljanje, ocenjevanje in poročanje ukrepov navzkrižne skladnosti; meni, da je treba s podobnimi predpisi in postopki uskladiti nadzor in spremljanje za prvi in drugi steber ter ju bolj povezati, da bi zmanjšali celotno breme nadzora za kmete; poziva k bolj prožnemu upravljanju petletnega ciljnega obdobja za kmetijsko-okoljske ukrepe; |
| --- | --- |

91.

poziva k poenostavitvi načrtovanja in upravljanja programov v drugem stebru na vseh ravneh, da bi povečali učinkovitost; poziva k še bolj preprostim, učinkovitim in uspešnim sistemom za spremljanje, ocenjevanje in poročanje ukrepov navzkrižne skladnosti; meni, da je treba s podobnimi predpisi in postopki uskladiti nadzor in spremljanje za prvi in drugi steber ter ju bolj povezati, da bi zmanjšali celotno breme nadzora za kmete; poziva k bolj prožnemu upravljanju petletnega ciljnega obdobja za kmetijsko-okoljske ukrepe;

| 92. | poziva, naj se zadruge izvzamejo iz določb Priporočila Komisije 2003/61/ES v zvezi z neupravičenostjo podjetij, ki presegajo navedene mejne vrednosti za mala in srednja podjetja za dostop do sredstev za razvoj podeželja in na splošno do finančne pomoči nad določeno mejno vrednostjo; |
| --- | --- |

92.

poziva, naj se zadruge izvzamejo iz določb Priporočila Komisije 2003/61/ES v zvezi z neupravičenostjo podjetij, ki presegajo navedene mejne vrednosti za mala in srednja podjetja za dostop do sredstev za razvoj podeželja in na splošno do finančne pomoči nad določeno mejno vrednostjo;

| 93. | meni, da bi morale biti v prihodnje najbolj oddaljene regije še naprej deležne posebne obravnave v okviru politike za razvoj podeželja, saj geografske težave, s katerimi se soočajo, in majhno število kmetijskih proizvodov, od katerih je odvisno podeželsko gospodarstvo na teh območjih, upravičujejo ohranitev stopnje sofinanciranja Skupnosti do 85 % za kritje stroškov njihovih programov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

93.

meni, da bi morale biti v prihodnje najbolj oddaljene regije še naprej deležne posebne obravnave v okviru politike za razvoj podeželja, saj geografske težave, s katerimi se soočajo, in majhno število kmetijskih proizvodov, od katerih je odvisno podeželsko gospodarstvo na teh območjih, upravičujejo ohranitev stopnje sofinanciranja Skupnosti do 85 % za kritje stroškov njihovih programov za razvoj podeželja;

| 94. | pozdravlja premik v smeri večjega usklajevanja na ravni EU zlasti med programi za razvoj podeželja in kohezijsko politiko, da bi preprečili podvajanje, protislovne cilje in prekrivanje; vendar opozarja, da je obseg projektov v okviru kohezijske politike EU in programov za razvoj podeželja različen, in zato priporoča, da ostanejo sredstva ločena in da programi za razvoj podeželja ohranijo poudarek na podeželskih skupnostih in se ohranijo kot politično neodvisni instrumenti; |
| --- | --- |

94.

pozdravlja premik v smeri večjega usklajevanja na ravni EU zlasti med programi za razvoj podeželja in kohezijsko politiko, da bi preprečili podvajanje, protislovne cilje in prekrivanje; vendar opozarja, da je obseg projektov v okviru kohezijske politike EU in programov za razvoj podeželja različen, in zato priporoča, da ostanejo sredstva ločena in da programi za razvoj podeželja ohranijo poudarek na podeželskih skupnostih in se ohranijo kot politično neodvisni instrumenti;

| 95. | meni, da se bo prek kohezijske politike ter nove in močne skupne kmetijske politike sprostil gospodarski potencial podeželskih območij in ustvarila varna delovna mesta, kar zagotavlja trajnosten razvoj teh območij; |
| --- | --- |

95.

meni, da se bo prek kohezijske politike ter nove in močne skupne kmetijske politike sprostil gospodarski potencial podeželskih območij in ustvarila varna delovna mesta, kar zagotavlja trajnosten razvoj teh območij;

| 96. | poudarja pomen politik za spodbujanje čezmejnega sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami, da bi uvedli prakse za varovanje okolja in zagotovili trajnost naravnih virov v primerih, ko imajo kmetijske dejavnosti, predvsem poraba vode, čezmejne posledice; |
| --- | --- |

96.

poudarja pomen politik za spodbujanje čezmejnega sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami, da bi uvedli prakse za varovanje okolja in zagotovili trajnost naravnih virov v primerih, ko imajo kmetijske dejavnosti, predvsem poraba vode, čezmejne posledice;

*

* *

| 97. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

97.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 209, 11.8.2005 str. 1.

(2)  UL L 277, 21.10.2005, trs. 1.

(3)  UL L 55, 25.2.2006, str. 20.

(4)  UL L 30, 31.1.2009, str. 112.

(5)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(6)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0286.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0223.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/65

---

Četrtek, 23. junij 2011Prostovoljni sistem označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov

P7_TA(2011)0299

Izjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o prostovoljnem sistemu označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov

2012/C 390 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določata pravice invalidnih oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določata pravice invalidnih oseb,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker so države članice EU podpisnice Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

A.

ker so države članice EU podpisnice Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov,

| B. | ker člen 56a Direktive 2004/27/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini določa, da mora biti ime na ovojnini izpisano tudi v Braillovi pisavi, |
| --- | --- |

B.

ker člen 56a Direktive 2004/27/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini določa, da mora biti ime na ovojnini izpisano tudi v Braillovi pisavi,

| 1. | poudarja, da imajo osebe z motnjami vida pravico do samostojnega življenja in polne udeležbe v družbi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da imajo osebe z motnjami vida pravico do samostojnega življenja in polne udeležbe v družbi;

| 2. | poziva Evropsko komisijo, naj z deležniki začne obsežna posvetovanja o stroških, učinkovitosti in izvedljivosti tega, da bi na ravni Skupnosti uvedli prostovoljni sistem označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov, ki bi vključevalo vsaj podatke o vrsti izdelka in preteku roka, da bi potrošnikom z motnjami vida olajšali dostop do teh podatkov; glede na to, da ne znajo vsi slepi brati Braillove pisave, bi se moralo med predlaganim posvetovanjem proučiti tudi druge načine za omogočanje dostopa do podatkov na embalaži; |
| --- | --- |

2.

poziva Evropsko komisijo, naj z deležniki začne obsežna posvetovanja o stroških, učinkovitosti in izvedljivosti tega, da bi na ravni Skupnosti uvedli prostovoljni sistem označevanja v Braillovi pisavi na embalaži industrijskih izdelkov, ki bi vključevalo vsaj podatke o vrsti izdelka in preteku roka, da bi potrošnikom z motnjami vida olajšali dostop do teh podatkov; glede na to, da ne znajo vsi slepi brati Braillove pisave, bi se moralo med predlaganim posvetovanjem proučiti tudi druge načine za omogočanje dostopa do podatkov na embalaži;

| 3. | poziva Komisijo, naj v skladu z načeli družbene odgovornosti gospodarskih družb pripravi pobude za evropsko industrijo in družbe, ki jih bodo ozavestile o tem vprašanju; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v skladu z načeli družbene odgovornosti gospodarskih družb pripravi pobude za evropsko industrijo in družbe, ki jih bodo ozavestile o tem vprašanju;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, parlamentom držav članic in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, parlamentom držav članic in Organizaciji združenih narodov.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 23. junija 2011 (P7_PV(2011)06-23(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 23. junij 2011

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/66

---

Četrtek, 23. junij 2011Sprememba člena 51 Poslovnika: skupne seje odborov

P7_TA(2011)0277

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o spremembi člena 51 Poslovnika Evropskega parlamenta o postopku s skupnimi sejami odborov (2010/2061(REG))

2012/C 390 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov z dne 11. marca 2010 in pisma predsednika Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane z dne 25. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov z dne 11. marca 2010 in pisma predsednika Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane z dne 25. marca 2010,

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0197/2011),

| 1. | se odloči spremeniti svoj poslovnik, kakor sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj poslovnik, kakor sledi;

| 2. | opozarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bo sprememba začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 51 |
| Če so izpolnjeni pogoji iz členov 49(1) in 50,
  lahko konferenca predsednikov,
  kadar meni, da je zadeva večjega pomena,
  odloči, da bo uporabljen postopek s skupnimi sejami odborov in skupnim glasovanjem. V tem primeru
  zadevni
  poročevalcioblikujejo en sam osnutek poročila, ki ga preučijo in o njem glasujejo odbori, ki sodelujejo na skupnih sejah pod skupnim predsedstvom zadevnih predsednikov odborov. Sodelujoči odbori lahko oblikujejo
  medodborske
  delovne skupine, ki pripravijo
  skupne
  seje in glasovanje. | 1.
     
  Kadar
  konferenca predsednikov
  odloča o vprašanju pristojnosti v skladu s členom 188(2),
  lahko odloči, da bo uporabljen postopek s skupnimi odbori in skupnim glasovanjem,
  če
  :






  — | vprašanje glede na Prilogo VII nedvoumno spada v pristojnost več odborov in |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 51

Če so izpolnjeni pogoji iz členov 49(1) in 50,
  lahko konferenca predsednikov,
  kadar meni, da je zadeva večjega pomena,
  odloči, da bo uporabljen postopek s skupnimi sejami odborov in skupnim glasovanjem. V tem primeru
  zadevni
  poročevalcioblikujejo en sam osnutek poročila, ki ga preučijo in o njem glasujejo odbori, ki sodelujejo na skupnih sejah pod skupnim predsedstvom zadevnih predsednikov odborov. Sodelujoči odbori lahko oblikujejo
  medodborske
  delovne skupine, ki pripravijo
  skupne
  seje in glasovanje.

1.
     
  Kadar
  konferenca predsednikov
  odloča o vprašanju pristojnosti v skladu s členom 188(2),
  lahko odloči, da bo uporabljen postopek s skupnimi odbori in skupnim glasovanjem,
  če
  :

—

vprašanje glede na Prilogo VII nedvoumno spada v pristojnost več odborov in

| — | meni, da gre za pomembno vprašanje. |
| --- | --- |

—

meni, da gre za pomembno vprašanje.

2.
     V tem primeru
  posamezni
  poročevalci oblikujejo en sam osnutek poročila, ki ga preučijo in o njem glasujejo odbori, ki sodelujejo na skupnih sejah pod skupnim predsedstvom zadevnih predsednikov odborov.

V vseh fazah postopka lahko odbori pravice, vezane na status pristojnega odbora, izvajajo samo ob skupnem nastopanju.
  Sodelujoči odbori lahko oblikujejo delovne skupine, ki pripravijo seje in glasovanje.

3.
     
  V drugi obravnavi v okviru rednega zakonodajnega postopka se stališče Sveta preuči na skupni seji sodelujočih odborov, ki poteka, če se predsedniki teh odborov ne dogovorijo drugače, v sredo prvega tedna, predvidenega za seje parlamentarnih teles, potem ko je Svet sporočil svoje stališče Parlamentu. Če dogovora o sklicu prihodnje seje ni, jo skliče predsednik konference predsednikov odborov. O priporočilu za drugo obravnavo se glasuje na skupni seji na osnovi skupnega osnutka besedila, ki ga pripravijo poročevalci sodelujočih odborov, ali, če skupnega osnutka ni, na osnovi predlogov sprememb, ki so bili vloženi v sodelujočih odborih.

V tretji obravnavi v okviru rednega zakonodajnega postopka so predsedniki in poročevalci sodelujočih odborov člani delegacije spravnega odbora.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/67 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/67

---

Četrtek, 23. junij 2011Zahteva za odvzem poslanske imunitete poslancu Adrianu Severinu

P7_TA(2011)0278

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o zahtevi za odvzem imunitete Adrianu Severinu (2011/2070(IMM))

2012/C 390 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Adrianu Severinu, ki jo je predložil romunski nacionalni protikorupcijski urad (urad tožilca na romunskem vrhovnem kasacijskem sodišču) 5. aprila 2011 in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 6. aprila 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Adrianu Severinu, ki jo je predložil romunski nacionalni protikorupcijski urad (urad tožilca na romunskem vrhovnem kasacijskem sodišču) 5. aprila 2011 in je bila razglašena na plenarnem zasedanju 6. aprila 2011,

| — | po zaslišanju Adriana Severina 23. maja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zaslišanju Adriana Severina 23. maja 2011 v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 ter 19. marca 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008 ter 19. marca 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 72(2) romunske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 72(2) romunske ustave,

| — | ob upoštevanju člena 4 romunskega kazenskega zakonika, ki določa, da se romunsko kazensko pravo uporablja za kazniva dejanja, storjena zunaj območja Romunije, če je storilec romunski državljan ali če nima romunskega državljanstva, ima pa stalno prebivališče v Romuniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4 romunskega kazenskega zakonika, ki določa, da se romunsko kazensko pravo uporablja za kazniva dejanja, storjena zunaj območja Romunije, če je storilec romunski državljan ali če nima romunskega državljanstva, ima pa stalno prebivališče v Romuniji,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0242/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0242/2011),

| A. | ker je romunski nacionalni protikorupcijski urad zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Adrianu Severinu, s čimer je romunskemu tožilcu omogočil, da uvede potrebne preiskave in sproži sodni postopek zoper Adriana Severina, zahteva preiskavo njegovega doma in pisarne in opravi pregled računalnika ali po potrebi drugih elektronskih naprav in začne kazenski postopek zoper poslanca Severina zaradi pasivne korupcije in/ali trgovanja z vplivom ali druge pravne opredelitve domnevnega kaznivega dejanja ali kaznivih dejanj pred pristojnim kazenskim sodiščem, |
| --- | --- |

A.

ker je romunski nacionalni protikorupcijski urad zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Adrianu Severinu, s čimer je romunskemu tožilcu omogočil, da uvede potrebne preiskave in sproži sodni postopek zoper Adriana Severina, zahteva preiskavo njegovega doma in pisarne in opravi pregled računalnika ali po potrebi drugih elektronskih naprav in začne kazenski postopek zoper poslanca Severina zaradi pasivne korupcije in/ali trgovanja z vplivom ali druge pravne opredelitve domnevnega kaznivega dejanja ali kaznivih dejanj pred pristojnim kazenskim sodiščem,

| B. | ker je odvzem imunitete Adrianu Severinu povezan z domnevnimi koruptivnimi kaznivimi dejanji iz člena 6 romunskega zakona št. 78/2000 v povezavi s členom 254 (korupcija) in členom 257 (trgovanje z vplivom) kazenskega zakonika ter členom 81(b) zakona št. 78/2000, |
| --- | --- |

B.

ker je odvzem imunitete Adrianu Severinu povezan z domnevnimi koruptivnimi kaznivimi dejanji iz člena 6 romunskega zakona št. 78/2000 v povezavi s členom 254 (korupcija) in členom 257 (trgovanje z vplivom) kazenskega zakonika ter členom 81(b) zakona št. 78/2000,

| C. | ker Evropski parlament ni pristojen za izražanje mnenja glede krivde ali nekrivde poslanca niti glede tega, ali je zaradi dejanj, ki mu jih pripisujejo, kazenski pregon utemeljen, |
| --- | --- |

C.

ker Evropski parlament ni pristojen za izražanje mnenja glede krivde ali nekrivde poslanca niti glede tega, ali je zaradi dejanj, ki mu jih pripisujejo, kazenski pregon utemeljen,

| D. | ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem poslanske imunitete, |
| --- | --- |

D.

ker je zato primerno, da se v tem primeru priporoči odvzem poslanske imunitete,

| 1. | se odloči, da Adrianu Severinu odvzame imuniteto, pri čemer izključuje kakršno koli omejevanje njegove osebne svobode; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da Adrianu Severinu odvzame imuniteto, pri čemer izključuje kakršno koli omejevanje njegove osebne svobode;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Romunije in Adrianu Severinu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Romunije in Adrianu Severinu.

---

(1)  Zadeva št. 101/63, Wagner proti Fohrmannu in Krierju, Recueil 1964, str. 195, Zadeva št. 149/85, Wybot proti Faureju in drugim, Recueil 1986, str. 2391, Zadeva št. T-345/05, Mote proti Parlamentu, ZOdl. 2008, str. II-2849, Združeni zadevi št. C-200/07 in št. C-201/07, Marra proti De Gregoriu in Clementeju, ZOdl. 2008, str. I-7929 in Zadeva št. T-42/06, Gollnisch proti Parlamentu (UL C 134, 22.5.2010, str. 29).

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/69

---

Četrtek, 23. junij 2011Izvolitev podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika)

P7_TA(2011)0298

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o izvolitvi podpredsednika (razlaga člena 13(1) Poslovnika Evropskega parlamenta)

2012/C 390 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 15. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 15. junija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 211 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 13(1) Poslovnika doda sledeča razlaga:
  "Če je treba zamenjati enega samega podpredsednika in je kandidat samo en, se le-ta lahko izvoli s ploskanjem. Predsednik ima diskrecijsko pravico odločiti, ali se izvolitev izvede s ploskanjem ali s tajnim glasovanjem. Izvoljeni kandidat po prednostnem vrstnem redu zasede mesto podpredsednika, ki ga nadomesti." |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 13(1) Poslovnika doda sledeča razlaga:

"Če je treba zamenjati enega samega podpredsednika in je kandidat samo en, se le-ta lahko izvoli s ploskanjem. Predsednik ima diskrecijsko pravico odločiti, ali se izvolitev izvede s ploskanjem ali s tajnim glasovanjem. Izvoljeni kandidat po prednostnem vrstnem redu zasede mesto podpredsednika, ki ga nadomesti."

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Četrtek, 23. junij 2011

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/70 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/70

---

Četrtek, 23. junij 2011Imenovanje predsednika Evropske centralne banke - kandidat Mario Draghi

P7_TA(2011)0275

Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o priporočilu Sveta o imenovanju predsednika Evropske centralne banke (10057/2011 – C7-0134/2011 – 2011/0804(NLE))

2012/C 390 E/11

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. maja 2011 (10057/2011) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. maja 2011 (10057/2011) (1),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom (C7–0134/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Evropski svet posvetoval s Parlamentom (C7–0134/2011),

| — | ob upoštevanju člena 109 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0229/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0229/2011),

| A. | ker se je Evropski svet 20. maja 2011 pisno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Maria Draghija za predsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 1. novembra 2011, |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropski svet 20. maja 2011 pisno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Maria Draghija za predsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let z začetkom 1. novembra 2011,

| B. | ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130 PDEU, in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan, |
| --- | --- |

B.

ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130 PDEU, in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan,

| C. | ker je imel nato kandidat 14. junija 2011 dveinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora, |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 14. junija 2011 dveinpolurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora,

| 1. | daje pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Maria Draghija za predsednika Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mnenje o priporočilu Sveta o imenovanju Maria Draghija za predsednika Evropske centralne banke;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 150, 9.6.2011, str. 8.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/71

---

Četrtek, 23. junij 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: General Motors Belgium

P7_TA(2011)0276

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija) (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011 – 2011/2074(BUD))

2012/C 390 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0212 – C7-0096/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0191/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0191/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) začasno razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) začasno razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Belgija zaprosila za pomoč v zvezi s 2 834 presežnimi delavci (za vse je predvidena pomoč) v glavnem podjetju General Motors Belgium in pri štirih njegovih dobaviteljih, ki delujejo v avtomobilskem sektorju v regiji NUTS II v Antwerpnu, v Belgiji, |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija zaprosila za pomoč v zvezi s 2 834 presežnimi delavci (za vse je predvidena pomoč) v glavnem podjetju General Motors Belgium in pri štirih njegovih dobaviteljih, ki delujejo v avtomobilskem sektorju v regiji NUTS II v Antwerpnu, v Belgiji,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija po zahtevi Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, in katerega namen je proračunskemu organu predložiti oceno Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjega pregleda ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija po zahtevi Parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, in katerega namen je proračunskemu organu predložiti oceno Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjega pregleda ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; ne glede na to poziva, naj se oceni dolgoročno vključevanje teh delavcev na trg dela kot neposreden rezultat ukrepov, financiranih s sredstvi ESPG; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; ne glede na to poziva, naj se oceni dolgoročno vključevanje teh delavcev na trg dela kot neposreden rezultat ukrepov, financiranih s sredstvi ESPG;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj se letnim poročilom priloži tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj se letnim poročilom priloži tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opominja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opominja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | meni, da mora biti vprašanje multinacionalk, ki s prestrukturiranjem ali selitvijo povzročijo odpustitev delavcev, čemur sledi posredovanje ESPG, obravnavano ob prihodnji reviziji uredbe o ESPG, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljivost ESPG za presežne delavce; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora biti vprašanje multinacionalk, ki s prestrukturiranjem ali selitvijo povzročijo odpustitev delavcev, čemur sledi posredovanje ESPG, obravnavano ob prihodnji reviziji uredbe o ESPG, ne da bi pri tem ogrozili razpoložljivost ESPG za presežne delavce;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Četrtek, 23. junij 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga ESPG/2010/031 BE/General Motors Belgium, Belgija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/470/EU.)

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/73

---

Četrtek, 23. junij 2011Ribolovne možnosti in finančni prispevek, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli ***

P7_TA(2011)0279

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju (17238/2010 – C7-0031/2011 – 2010/0335(NLE))

2012/C 390 E/13

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17238/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17238/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli (17237/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli (17237/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0031/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0192/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0192/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (v nadaljnjem besedilu "sporazum o partnerstvu"), pa tudi večletni sektorski program iz člena 3 protokola; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli (v nadaljnjem besedilu "sporazum o partnerstvu"), pa tudi večletni sektorski program iz člena 3 protokola;

| 3. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma o partnerstvu predloži poročilo o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj za obnovitev sporazuma o partnerstvu predloži poročilo o njegovem izvajanju;

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o razvoju piratstva v izključni ekonomski coni Sejšelov med letoma 2006 in 2010 ter njen vpliv na sejšelsko in evropsko ribištvo; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o razvoju piratstva v izključni ekonomski coni Sejšelov med letoma 2006 in 2010 ter njen vpliv na sejšelsko in evropsko ribištvo;

| 5. | zahteva, da predstavniki Odbora Parlamenta za ribištvo kot opazovalci sodelujejo na sejah skupnega odbora iz člena 9 sporazuma o partnerstvu; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da predstavniki Odbora Parlamenta za ribištvo kot opazovalci sodelujejo na sejah skupnega odbora iz člena 9 sporazuma o partnerstvu;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Sejšeli. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Sejšeli.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/74

---

Četrtek, 23. junij 2011Ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvideni v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Demokratično republiko São Tomé in Príncipe ***

P7_TA(2011)0280

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (05371/2011 – C7-0119/2011 – 2010/0355(NLE))

2012/C 390 E/14

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05371/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05371/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (05370/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, predvidenih v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (05370/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0119/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0119/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A7-0194/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (v nadaljnjem besedilu "sporazum o partnerstvu") ter večletni sektorski program iz člena 3 protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma o partnerstvu; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju predloži celovito poročilo o njegovi uporabi brez nepotrebnega omejevanja dostopa do tega dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje sklepe sej in dela skupnega odbora iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Demokratično republiko Sao Tome in Principe (v nadaljnjem besedilu "sporazum o partnerstvu") ter večletni sektorski program iz člena 3 protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma o partnerstvu; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju predloži celovito poročilo o njegovi uporabi brez nepotrebnega omejevanja dostopa do tega dokumenta;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti ter v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh stopnjah protokola ter njegovega podaljšanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti ter v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh stopnjah protokola ter njegovega podaljšanja;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Demokratične republike São Tomé in Príncipe. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Demokratične republike São Tomé in Príncipe.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/75

---

Četrtek, 23. junij 2011Protokol med Evropsko unijo in Kneževino Andoro o varnostnih carinskih ukrepih ***

P7_TA(2011)0281

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o razširitvi področja uporabe Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoroz varnostnimi carinskimi ukrepi (17403/2010 – C7-0036/2011 – 2010/0308(NLE))

2012/C 390 E/15

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17403/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (17403/2010),

| — | ob upoštevanju Protokola o razširitvi področja uporabe Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro z varnostnimi carinskimi ukrepi (17405/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o razširitvi področja uporabe Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kneževino Andoro z varnostnimi carinskimi ukrepi (17405/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0036/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0198/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Andore. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kneževine Andore.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/75

---

Četrtek, 23. junij 2011Sporazum o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Kanado ***

P7_TA(2011)0282

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu (06645/1/2010 – C7-0100/2010 – 2009/0156(NLE))

2012/C 390 E/16

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06645/1/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06645/1/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu (15561/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kanado o varnosti v civilnem letalstvu (15561/2008),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2) in 207(4), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0100/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2) in 207(4), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0100/2010),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0298/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kanade. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kanade.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/76 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/76

---

Četrtek, 23. junij 2011Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***I

P7_TA(2011)0287

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) (1)

2012/C 390 E/17

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0183/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke

   (1)

  ,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Usklajevanje
  gospodarskih politik držav članic v Uniji bi bilo treba
  oblikovati v skladu s širšimi smernicami ekonomske politike in smernicami zaposlovanja ter bi moralo
  upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih
  ter vzdržnih
  javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance. |
| --- | --- |

(1)

Usklajevanje
  gospodarskih politik držav članic v Uniji bi bilo treba
  oblikovati v skladu s širšimi smernicami ekonomske politike in smernicami zaposlovanja ter bi moralo
  upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih
  ter vzdržnih
  javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

| (1a) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavni del pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1a)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavni del pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (1b) | Izboljšan okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast, in sicer na strategiji Unije za rast in delovna mesta, evropskem semestru za okrepljeno usklajevanje gospodarskih in proračunskih politik, učinkovitem postopku za preprečevanje in odpravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzora nad njimi. |
| --- | --- |

(1b)

Izboljšan okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast, in sicer na strategiji Unije za rast in delovna mesta, evropskem semestru za okrepljeno usklajevanje gospodarskih in proračunskih politik, učinkovitem postopku za preprečevanje in odpravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzora nad njimi.

| (2) | Zato se je treba
  učiti iz izkušenj
  , pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije,
  zlasti je treba izboljšati gospodarsko upravljanje v Uniji, ki mora temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu
  . |
| --- | --- |

(2)

Zato se je treba
  učiti iz izkušenj
  , pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije,
  zlasti je treba izboljšati gospodarsko upravljanje v Uniji, ki mora temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu
  .

| (2a) | Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesno in pravočasno vključevanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo zadeva priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe, ponudi možnost, da sodeluje v izmenjavi mnenj. |
| --- | --- |

(2a)

Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesno in pravočasno vključevanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo zadeva priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe, ponudi možnost, da sodeluje v izmenjavi mnenj.

| (2b) | Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. |
| --- | --- |

(2b)

Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili.

| (3) | Zlasti bi bilo treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora
  , da bi vključeval podrobnejši in formalni okvir,
  da se
  tako
  preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora. |
| --- | --- |

(3)

Zlasti bi bilo treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora
  , da bi vključeval podrobnejši in formalni okvir,
  da se
  tako
  preprečijo čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomaga, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo. Razširjanje okvira gospodarskega nadzora mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.

| (4) | Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji. |
| --- | --- |

(4)

Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je podrobno določen v zakonodaji.

| (5) | Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje
  makroekonomskih neravnovesij ter za
  preprečevanje in odpravljanje
  čezmernih
  makroekonomskih neravnovesij
  v Uniji, ki bi jih bilo treba uskladiti z večstranskim letnim ciklom nadzora
  . |
| --- | --- |

(5)

Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4) Pogodbe je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje
  makroekonomskih neravnovesij ter za
  preprečevanje in odpravljanje
  čezmernih
  makroekonomskih neravnovesij
  v Uniji, ki bi jih bilo treba uskladiti z večstranskim letnim ciklom nadzora
  .

| (6) | Ta postopek bi moral
  uvesti opozorilni mehanizem
  za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga bi morala biti okvirna in transparentna preglednica
  , ki vključuje okvirne pragove,
  v kombinaciji z ekonomsko presojo.
  Ta pa bi morala med drugim upoštevati nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega. |
| --- | --- |

(6)

Ta postopek bi moral
  uvesti opozorilni mehanizem
  za zgodnje odkrivanje nastajajočih makroekonomskih neravnovesij. Njegova podlaga bi morala biti okvirna in transparentna preglednica
  , ki vključuje okvirne pragove,
  v kombinaciji z ekonomsko presojo.
  Ta pa bi morala med drugim upoštevati nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega.

| (6a) | Komisija bi morala tesno sodelovati s Svetom in Evropskim parlamentom pri pripravi preglednice ter sklopa makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Kazalniki in pragovi bi se morali določiti in po potrebi prilagoditi spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Komisija bi morala predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Sveta in Evropskega parlamenta, da podajo pripombe. Komisija bi morala Svet in Evropski parlament obvestiti o spremembah kazalnikov in pragov ter podati razloge za te spremembe. |
| --- | --- |

(6a)

Komisija bi morala tesno sodelovati s Svetom in Evropskim parlamentom pri pripravi preglednice ter sklopa makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice. Kazalniki in pragovi bi se morali določiti in po potrebi prilagoditi spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij, med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov. Komisija bi morala predloge o načrtih za določitev in prilagoditev kazalnikov in pragov predstaviti pristojnim odborom Sveta in Evropskega parlamenta, da podajo pripombe. Komisija bi morala Svet in Evropski parlament obvestiti o spremembah kazalnikov in pragov ter podati razloge za te spremembe.

| (7) | Da bi učinkovito delovala kot sestavni del opozorilnega mehanizma
  , bi morala biti
  preglednica
  sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih
  ,
  finančnih
  in strukturnih
  kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov.
  Kazalniki in pragovi se po potrebi prilagodijo spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij
  , med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov.
  Kazalniki naj ne bili zasnovani kot cilji gospodarske politike, temveč kot sredstva za upoštevanje razvijajoče se narave makroekonomskih neravnovesij v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(7)

Da bi učinkovito delovala kot sestavni del opozorilnega mehanizma
  , bi morala biti
  preglednica
  sestavljena iz omejenega sklopa ekonomskih
  ,
  finančnih
  in strukturnih
  kazalnikov, bistvenih za odkrivanje makroekonomskih neravnovesij, in ustreznih okvirnih pragov.
  Kazalniki in pragovi se po potrebi prilagodijo spreminjajoči se naravi makroekonomskih neravnovesij
  , med drugim zaradi spreminjajoče se nevarnosti za makroekonomsko stabilnost ali izboljšane razpoložljivosti zadevnih statističnih podatkov.
  Kazalniki naj ne bili zasnovani kot cilji gospodarske politike, temveč kot sredstva za upoštevanje razvijajoče se narave makroekonomskih neravnovesij v Evropski uniji.

| (7a) | Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike gospodarske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja zaostanka. |
| --- | --- |

(7a)

Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike gospodarske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja zaostanka.

| (8) | Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami.
  Zaključkov se ne sme narediti na podlagi samodejnega branja preglednice: z
  ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize. |
| --- | --- |

(8)

Prekoračitev enega ali več okvirnih pragov ne pomeni nujno, da nastajajo makroekonomska neravnovesja, saj mora gospodarska politika upoštevati medsebojne povezave med makroekonomskimi spremenljivkami.
  Zaključkov se ne sme narediti na podlagi samodejnega branja preglednice: z
  ekonomsko presojo je treba zagotoviti, da se vse informacije – bodisi iz preglednice bodisi ne – obravnavajo v kontekstu in da postanejo del celovite analize.

| (9) | Komisija bi morala na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma
  ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe,
  določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled
  bi bilo treba izvesti brez domneve o obstoju čezmernih makroekonomskih neravnovesij in
  bi moral zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici
  , v kateri bi se ustrezno upoštevali gospodarski pogoji in okoliščine, značilne za posamezne države članice, ter širši sklop analitičnih orodij, kazalnikov in kakovostnih informacij o posameznih državah članicah
  .
  Država članica sodeluje s Komisijo, ko ta pripravlja poglobljeni pregled, da bi tako zagotovila, da so informacije, ki jih ima Komisija na voljo, kar se da popolne in natančne. Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge informacije, ki so po mnenju zadevnih držav članic pomembne ter jih je Komisiji in Svetu predložila država članica.
  O
  poglobljenem pregledu
  bi moral razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.
  V poglobljenem pregledu se po potrebi upoštevajo priporočila ali pozivi, ki jih je Svet naslovil na zadevne države članice in so bili sprejeti v skladu s členi 121, 126 in 148 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, predvidene politike zadevnih držav članic, kot so predstavljene v nacionalnih programih reform, ter mednarodne najboljše prakse glede kazalnikov in metodologij. Kadar se Komisija v primeru pomembnih in nepričakovanih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo, odloči izvesti poglobljeno študijo, bi morala o tem obvestiti zadevne države članice. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala na podlagi postopka večstranskega nadzora in opozorilnega mehanizma
  ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe,
  določiti, pri katerih državah članicah je treba opraviti poglobljen pregled. Poglobljen pregled
  bi bilo treba izvesti brez domneve o obstoju čezmernih makroekonomskih neravnovesij in
  bi moral zajemati temeljito analizo vzrokov neravnovesij v zadevni državi članici
  , v kateri bi se ustrezno upoštevali gospodarski pogoji in okoliščine, značilne za posamezne države članice, ter širši sklop analitičnih orodij, kazalnikov in kakovostnih informacij o posameznih državah članicah
  .
  Država članica sodeluje s Komisijo, ko ta pripravlja poglobljeni pregled, da bi tako zagotovila, da so informacije, ki jih ima Komisija na voljo, kar se da popolne in natančne. Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge informacije, ki so po mnenju zadevnih držav članic pomembne ter jih je Komisiji in Svetu predložila država članica.
  O
  poglobljenem pregledu
  bi moral razpravljati Svet in v primeru držav članic, katerih valuta je euro, Euroskupina.
  V poglobljenem pregledu se po potrebi upoštevajo priporočila ali pozivi, ki jih je Svet naslovil na zadevne države članice in so bili sprejeti v skladu s členi 121, 126 in 148 Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe, predvidene politike zadevnih držav članic, kot so predstavljene v nacionalnih programih reform, ter mednarodne najboljše prakse glede kazalnikov in metodologij. Kadar se Komisija v primeru pomembnih in nepričakovanih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo, odloči izvesti poglobljeno študijo, bi morala o tem obvestiti zadevne države članice.

| (10) | Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije
  – v povezavi z Evropsko centralno banko za države članice euroobmočja in države članice, ki sodelujejo v ERM II –
  v države članice in dodatna poročila držav članic.
  Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani bi morale biti po potrebi vključene v dialog. |
| --- | --- |

(10)

Postopek za spremljanje in odpravljanje škodljivih makroekonomskih neravnovesij s preprečevalnimi in korektivnimi elementi zahteva izboljšana orodja za nadzor, ki temeljijo na orodjih, ki se uporabljajo v postopku večstranskega nadzora. To lahko v primeru resnih neravnovesij, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, vključuje okrepljene nadzorne misije Komisije
  – v povezavi z Evropsko centralno banko za države članice euroobmočja in države članice, ki sodelujejo v ERM II –
  v države članice in dodatna poročila držav članic.
  Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani bi morale biti po potrebi vključene v dialog.

| (11) | Pri ocenjevanju neravnovesij bi bilo treba upoštevati njihovo resnost ▐ ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki
  povečujejo ranljivost gospodarstva EU in ogrožajo nemoteno delovanje monetarne unije
  .
  Ukrepi za odpravo makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti so potrebni v vseh državah članicah, zlasti v euroobmočju. Vendar se lahko vrsta, pomen in nujnost političnih izzivov glede na posamezne države članice znatno razlikujejo. Zaradi izpostavljenosti in obsega potrebne prilagoditve je politično ukrepanje zlasti nujno v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in izguba konkurenčnosti. Prav tako bi morale biti politike v državah članicah, ki imajo velike presežke na tekočih računih, usmerjene v opredelitev in izvajanje strukturnih reform, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti. |
| --- | --- |

(11)

Pri ocenjevanju neravnovesij bi bilo treba upoštevati njihovo resnost ▐ ter kateri morebitni negativni ekonomski in finančni učinki
  povečujejo ranljivost gospodarstva EU in ogrožajo nemoteno delovanje monetarne unije
  .
  Ukrepi za odpravo makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti so potrebni v vseh državah članicah, zlasti v euroobmočju. Vendar se lahko vrsta, pomen in nujnost političnih izzivov glede na posamezne države članice znatno razlikujejo. Zaradi izpostavljenosti in obsega potrebne prilagoditve je politično ukrepanje zlasti nujno v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji tekočega računa in izguba konkurenčnosti. Prav tako bi morale biti politike v državah članicah, ki imajo velike presežke na tekočih računih, usmerjene v opredelitev in izvajanje strukturnih reform, ki prispevajo h krepitvi domačega povpraševanja in potenciala rasti.

| (11a) | Upoštevati bi bilo treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije. |
| --- | --- |

(11a)

Upoštevati bi bilo treba tudi zmožnost zadevnih držav članic za gospodarsko prilagajanje ter njihove rezultate pri spoštovanju prejšnjih priporočil na podlagi te uredbe in drugih priporočil na podlagi člena 121 Pogodbe v okviru večstranskega nadzora, zlasti širših smernic ekonomskih politik držav članic in Unije.

| (12) | Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, bi bilo treba na zadevno državo članico nasloviti priporočila
  – po potrebi z vključitvijo ustreznih odborov –
  , ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov.
  Tudi nacionalne zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji, bi bilo po potrebi treba vključiti v skladu z določbami PDEU ter nacionalno zakonodajno in politično ureditvijo. Odziv politike
  bi moral biti
  prilagojen
  posebnemu okolju in prednostnim nalogam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.
  Upoštevati je treba obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov ERM II. |
| --- | --- |

(12)

Če se ugotovijo makroekonomska neravnovesja, bi bilo treba na zadevno državo članico nasloviti priporočila
  – po potrebi z vključitvijo ustreznih odborov –
  , ki bodo služila kot smernice glede ustreznih odzivov politike. Odziv politike zadevne države članice na neravnovesja mora biti pravočasen, pri tem pa je treba uporabiti vse razpoložljive instrumente politike, ki so pod nadzorom javnih organov.
  Tudi nacionalne zainteresirane strani, vključno s socialnimi partnerji, bi bilo po potrebi treba vključiti v skladu z določbami PDEU ter nacionalno zakonodajno in politično ureditvijo. Odziv politike
  bi moral biti
  prilagojen
  posebnemu okolju in prednostnim nalogam zadevne države članice ter zajemati glavna področja gospodarske politike, po možnosti tudi fiskalno in plačno politiko ter trge dela, trg proizvodov in storitev ter ureditev finančnega sektorja.
  Upoštevati je treba obveznosti, ki izhajajo iz sporazumov ERM II.

| (13) | Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja.
  Po potrebi bi morala upravičevati
  tudi ustrezne nadaljnje ukrepe
  Komisije
  v okviru nadzora neravnovesij.
  Pravila o neodvisnosti in zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja bi bilo treba strogo spoštovati. |
| --- | --- |

(13)

Zgodnja opozorila in priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja, naslovljena na države članice ali Unijo, zadevajo makrofinančna tveganja.
  Po potrebi bi morala upravičevati
  tudi ustrezne nadaljnje ukrepe
  Komisije
  v okviru nadzora neravnovesij.
  Pravila o neodvisnosti in zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja bi bilo treba strogo spoštovati.

| (14) | Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (3). |
| --- | --- |

(14)

Če se ugotovijo resna makroekonomska neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije, je treba začeti postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, ki lahko vključuje izdajo priporočil državam članicam, zahteve v zvezi z okrepljenim nadzorom in spremljanjem ter pri državah članicah, katerih valuta je euro, v primeru, da večkrat zaporedoma ne sprejmejo korektivnih ukrepov, možnost ukrepanja proti njim v skladu z Uredbo (EU) št. [.../...] (3).

| (15) | Vsaka država članica, proti kateri je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, mora izdelati načrt korektivnih ukrepov s podrobnostmi o politikah, zasnovanih za izvajanje priporočil Sveta. Načrt mora zajemati časovni razpored izvajanja predvidenih ukrepov. Potrditi ga mora Svet
  s priporočilom. To priporočilo bi moral posredovati Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(15)

Vsaka država članica, proti kateri je bil uveden postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, mora izdelati načrt korektivnih ukrepov s podrobnostmi o politikah, zasnovanih za izvajanje priporočil Sveta. Načrt mora zajemati časovni razpored izvajanja predvidenih ukrepov. Potrditi ga mora Svet
  s priporočilom. To priporočilo bi moral posredovati Evropskemu parlamentu.

| (15a) | Svetu bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje posameznih sklepov, s katerimi se razglasi neupoštevanje priporočil, ki jih je sprejel Svet v okviru načrta korektivnih ukrepov. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1) Pogodbe ključna dopolnitev omenjenih priporočil, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121(4) Pogodbe v okviru načrta korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(15a)

Svetu bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejemanje posameznih sklepov, s katerimi se razglasi neupoštevanje priporočil, ki jih je sprejel Svet v okviru načrta korektivnih ukrepov. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1) Pogodbe ključna dopolnitev omenjenih priporočil, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121(4) Pogodbe v okviru načrta korektivnih ukrepov.

| (16) | Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(16)

Ker zaradi tesnih trgovinskih in finančnih medsebojnih povezav med državami članicami ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na Unijo in euroobmočje kot celoto države članice ne morejo zadovoljivo ustvariti učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje ustvari na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (16a) | Če Svet in Komisija uporabita to uredbo, morata v celoti spoštovati vlogo nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev ter upoštevati razlike v nacionalnih sistemih, kot so sistemi oblikovanja plač. |
| --- | --- |

(16a)

Če Svet in Komisija uporabita to uredbo, morata v celoti spoštovati vlogo nacionalnih parlamentov in socialnih partnerjev ter upoštevati razlike v nacionalnih sistemih, kot so sistemi oblikovanja plač.

| (16b) | Če Svet meni, da v državi članici ni več čezmernega neravnovesja, se postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem konča, potem ko Svet na priporočilo Komisije razveljavi priporočila, izdana v skladu s členi 7, 8 in 10. Priporočilo bo temeljilo na celoviti analizi, ki jo bo opravila Komisija in v kateri bo dokazano, da je država članica ravnala v skladu s priporočili Sveta ter da – med drugim ob upoštevanju makroekonomskega razvoja, obetov in učinkov prelivanja – ni več osnovnih vzrokov in z njimi povezanih tveganj, opredeljenih v priporočilu, s katerim se je začel postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem. Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem bi bilo treba sporočiti v javni izjavi – |
| --- | --- |

(16b)

Če Svet meni, da v državi članici ni več čezmernega neravnovesja, se postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem konča, potem ko Svet na priporočilo Komisije razveljavi priporočila, izdana v skladu s členi 7, 8 in 10. Priporočilo bo temeljilo na celoviti analizi, ki jo bo opravila Komisija in v kateri bo dokazano, da je država članica ravnala v skladu s priporočili Sveta ter da – med drugim ob upoštevanju makroekonomskega razvoja, obetov in učinkov prelivanja – ni več osnovnih vzrokov in z njimi povezanih tveganj, opredeljenih v priporočilu, s katerim se je začel postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem. Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem bi bilo treba sporočiti v javni izjavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Vsebina in opredelitve pojmov

Člen 1

Vsebina

1.
     Ta uredba določa podrobna pravila za odkrivanje
  makroekonomskih neravnovesij ter za
  preprečevanje in odpravljanje
  čezmernih
  makroekonomskih neravnovesij v Uniji.

1a.
     
  Ta uredba se uporablja v okviru evropskega semestra, opredeljenega v Uredbi EU št. [.../...] o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik.

1b.
     
  Pri uporabi te uredbe je treba v celoti spoštovati člen 152 PDEU, priporočila, izdana v skladu s to uredbo, pa morajo pri oblikovanju plač upoštevati nacionalne prakse in institucije. Upoštevati je treba člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, skladno s tem uredba ne posega v pravico do pogajanja, sklepanja in izvajanja kolektivnih pogodb ter pravico do industrijskih akcij v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi:

| (a) | "neravnovesja" pomenijo
  vsako gibanje, katerega posledica je
  makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije; |
| --- | --- |

(a)

"neravnovesja" pomenijo
  vsako gibanje, katerega posledica je
  makroekonomski razvoj, ki negativno vpliva ali lahko negativno vpliva na pravilno delovanje gospodarstva države članice ali ekonomske in monetarne unije ali celotne Unije;

| (b) | "čezmerna neravnovesja" pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo
  ali bi lahko ogrozila
  pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(b)

"čezmerna neravnovesja" pomenijo resna neravnovesja, vključno z neravnovesji, ki ogrožajo
  ali bi lahko ogrozila
  pravilno delovanje ekonomske in monetarne unije.

POGLAVJE II

Odkrivanje neravnovesij

Člen 3

Preglednica

1.   ▐
  Preglednica, vključno s kazalniki, se uporablja
  kot orodje za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja.

2.   Preglednico sestavlja
  omejeno število ustreznih, praktičnih, preprostih, merljivih in razpoložljivih
  makroekonomskih in makrofinančnih kazalnikov za države članice.
  Omogočala bo zgodnje prepoznavanje makroekonomskih neravnovesij, ki se pojavijo kratkoročno, ter neravnovesij, ki nastanejo zaradi strukturnih in dolgoročnih gibanj.

2a.
     
  Preglednica bo med drugim vsebovala kazalnike, uporabne za zgodnje prepoznavanje:

| (a) | notranjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi javne in zasebne zadolženosti, razvoja na finančnem trgu in trgu premoženja, vključno s stanovanji, gibanja kreditnega toka v zasebnem sektorju ter razvoja brezposelnosti; |
| --- | --- |

(a)

notranjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi javne in zasebne zadolženosti, razvoja na finančnem trgu in trgu premoženja, vključno s stanovanji, gibanja kreditnega toka v zasebnem sektorju ter razvoja brezposelnosti;

| (b) | zunanjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi gibanja tekočega računa in neto stanja naložb v državah članicah, realnih efektivnih menjalnih tečajev, deležev izvoza na trgu, sprememb cen, gibanj stroškov ter necenovne konkurenčnosti, ob upoštevanju različnih sestavnih delov produktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

zunanjih neravnovesij, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi gibanja tekočega računa in neto stanja naložb v državah članicah, realnih efektivnih menjalnih tečajev, deležev izvoza na trgu, sprememb cen, gibanj stroškov ter necenovne konkurenčnosti, ob upoštevanju različnih sestavnih delov produktivnosti;

2b.
     
  Komisija mora pri ekonomskem branju preglednice v opozorilnem mehanizmu tesno spremljati gibanja v realnem gospodarstvu, vključno z gospodarsko rastjo, rezultati na področju zaposlovanja in brezposelnosti, nominalno in realno konvergenco v euroobmočju in zunaj njega, gibanje produktivnosti in njenih gonil, kot so naložbe v raziskave in razvoj in tuje/domače naložbe, ter dogajanja v sektorjih, vključno z energetiko, ki vplivajo na BDP in uspešnost tekočih računov.

Preglednica vsebuje tudi okvirne pragove za te kazalnike, ki služijo kot opozorilne stopnje. Izbira kazalnikov in pragov prispeva k spodbujanju konkurenčnosti v EU.

Preglednica kazalnikov in zlasti opozorilni pragovi so simetrični, kadar koli je to primerno, in se razlikujejo glede na države, ki so članice euroobmočja, in države, ki niso v euroobmočju, če to utemeljujejo posebne značilnosti monetarne unije in ustrezne gospodarske okoliščine. Pri pripravi preglednice bi bilo treba ustrezno upoštevati tudi raznolike gospodarske okoliščine, vključno z učinki zmanjševanja zaostanka.

2c.
     
  Delo Evropskega odbora za sistemska tveganja je treba ustrezno obravnavati pri oblikovanju kazalnikov v zvezi s stabilnostjo finančnega trga. Glede osnutka kazalnikov, ki so pomembni za stabilnost finančnega trga, se Komisija posvetuje z Evropskim odborom za sistemska tveganja.

3.   Seznam kazalnikov
  in pragov
  , ki bodo vključeni v preglednico, ▐ se
  objavi
  .

4.   ▐ Ustreznost preglednice, vključno s sestavo kazalnikov, določenimi pragovi in uporabljeno metodologijo,
  se redno ocenjuje in po potrebi prilagaja ali spreminja
  . Spremembe metodologije in sestave preglednice ter povezanih pragov se objavijo.

4a.
     
  Vrednosti kazalnikov v preglednici je treba posodobiti vsaj enkrat na leto.

Člen 4

Mehanizem opozarjanja

1.   
  Mehanizem opozarjanja je oblikovan za olajšanje zgodnjega odkrivanja neravnovesij in njihovega spremljanja. Komisija pripravi letno poročilo, ki vsebuje kakovostno ekonomsko in finančno oceno na podlagi preglednice s sklopom kazalnikov v primerjavi z okvirnimi pragovi. Poročilo z vrednostmi kazalnikov iz preglednice se objavi.

2.   ▐ Poročilo Komisije vsebuje ekonomsko in finančno oceno
  , ki
  obravnava gibanje kazalnikov v kontekstu, pri čemer se ▐
  pri ocenjevanju gibanja neravnovesij
  po potrebi opira na druge ekonomske in finančne kazalnike.
  Zaključkov se ne sme narediti na podlagi mehaničnega branja kazalnikov iz preglednice. Ocena upošteva gibanje neravnovesij v Uniji in na euroobmočju.
  V poročilu se navede tudi, ali prekoračitev ▐ pragov v eni državi članici ali več državah članicah pomeni možnost nastanka neravnovesij.
  Ocena držav članic z velikimi primanjkljaji tekočega računa se lahko razlikuje od ocene držav članic, ki imajo velike presežke na tekočih računih.

3.   Komisija v poročilu navede države članice, za katere meni, da
  bi jih lahko prizadela ali ogrozila
  neravnovesja ▐.

3a.
     
  Poročilo se pravočasno predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.

4.   Svet v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3) Pogodbe razpravlja o poročilu Komisije in
  pripravi njegovo celovito oceno
  . Euroskupina razpravlja o poročilu, če ▐ zadeva državo članico, katere valuta je euro.

Člen 5

Poglobljeni pregled

1.   Komisija ob
  ustreznem
  upoštevanju razprav Sveta in Euroskupine, kot je določeno v členu 4(4),
  ali v primeru nepričakovanih, pomembnih gospodarskih premikov, ki zahtevajo takojšnjo analizo za namene te uredbe,
  opravi poglobljen pregled za vsako državo članico, za katero meni, da
  so jo morda prizadela
  neravnovesja ali
  da obstaja
  tveganje
  , da bi jo ta prizadela
  . ▐

Poglobljeni pregled temelji na podrobni analizi posebnih okoliščin držav članic, vključno z različnimi izhodiščnimi položaji držav članic; pregled preuči širok spekter ekonomskih spremenljivk ter vključuje uporabo analitičnih orodij in kakovostnih informacij o posameznih državah članicah. Upošteva tudi nacionalne posebnosti pri industrijskih povezavah in socialnem dialogu.

Poleg tega Komisija ustrezno upošteva vse druge informacije, ki jih je predložila država članica ter so po njenem mnenju pomembne.

Pregled se opravi v povezavi z nadzornimi misijami v zadevne države članice v skladu s členom 11e.

2.   Poglobljeni pregled
  vključuje oceno, ali v zadevni državi članici obstajajo neravnovesja in ali so ta neravnovesja čezmerna
  .
  Preuči izvor ugotovljenih neravnovesij na podlagi prevladujočih gospodarskih okoliščin, vključno s tesnimi trgovinskimi in finančnimi povezavami med državami članicam ter učinki prelivanja nacionalnih gospodarskih politik. Pregled analizira ustrezna gibanja, povezana s strategijo Unije za rast in delovna mesta. Upošteva tudi pomen gospodarskega razvoja v Uniji in na euroobmočju kot celoti.
  V njem se upošteva zlasti:

| (a) | ▐ priporočila Sveta ali pozive
  , ki jih naslovi na zadevne države članice,
  sprejete v skladu s
  členi
  121
  ,
  126
  in 148
  Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe,
  če
  je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

▐ priporočila Sveta ali pozive
  , ki jih naslovi na zadevne države članice,
  sprejete v skladu s
  členi
  121
  ,
  126
  in 148
  Pogodbe ter členi 6, 7, 8 in 10 te uredbe,
  če
  je ustrezno;

| (b) | predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v
  nacionalnem programu reform in, če je to ustrezno, v
  njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu ▐; |
| --- | --- |

(b)

predvidene politike države članice, ki je predmet pregleda, kot so predstavljene v
  nacionalnem programu reform in, če je to ustrezno, v
  njenem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu ▐;

| (c) | ▐ opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja
  o sistemskih tveganjih
  ,
  s katerimi se srečuje država članica ali
  ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda.
  Spoštujejo se pravila o zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(c)

▐ opozorila ali priporočila Evropskega odbora za sistemska tveganja
  o sistemskih tveganjih
  ,
  s katerimi se srečuje država članica ali
  ki zadevajo državo članico, ki je predmet pregleda.
  Spoštujejo se pravila o zaupnosti Evropskega odbora za sistemska tveganja.

2a.
     
  Poglobljeni pregled se objavi. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o izidih poglobljenega pregleda.

Člen 6

Preventivni ukrepi

1.   Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 te uredbe meni, da v državi članici obstajajo neravnovesja, o tem obvesti Svet
  , Euroskupino in Evropski parlament
  . Svet lahko na predlog Komisije na zadevno državo članico naslovi potrebna priporočila v skladu s postopkom iz člena 121(2) PDEU.

2.   Svet o
  priporočilu
  obvesti Evropski parlament. Priporočilo Sveta se objavi.

2a.
     
  Priporočila Sveta in Komisije upoštevajo člen 152 PDEU v celoti in člen 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

3.   Svet enkrat na leto
  v okviru evropskega semestra
  pregleda
  priporočilo
  in
  ga
  lahko po potrebi
  prilagodi
  v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE III

Postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem

Člen 7

Začetek postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem

1.   Če Komisija na podlagi poglobljenega pregleda iz člena 5 meni, da v zadevni državi članici obstajajo čezmerna neravnovesja, o tem obvesti Svet
  , Euroskupino in Evropski parlament
  .

Komisija prav tako obvesti zadevne evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja, ki naj sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni.

2.   Svet lahko na priporočilo Komisije sprejme
  priporočilo
  v skladu s členom 121(4) Pogodbe, v
  katerem
  razglasi obstoj čezmernega neravnovesja in zadevni državi članici priporoči sprejetje korektivnih ukrepov.

V
  priporočilu
  navede vrsto
  ter posledice
  neravnovesij in podrobno opredeli
  sklop političnih priporočil
  , ki jih je treba
  upoštevati
  , ter rok, v katerem mora zadevna država članica
  predložiti načrt korektivnih ukrepov
  . Svet lahko, kot je določeno v členu 121(4) Pogodbe,
  priporočilo
  objavi.

Člen 8

Načrt korektivnih ukrepov

1.   Vsaka država članica, proti kateri se uvede postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem, predloži Svetu in Komisiji načrt korektivnih ukrepov v roku, ki se določi v
  priporočilu, in ki na njem temelji
  v skladu s členom 7. V načrtu korektivnih ukrepov se navedejo posebni ▐ ukrepi politike, ki jih je zadevna država članica izvedla ali namerava izvesti, ter časovni razpored za njihovo izvajanje.
  V načrtu korektivnih ukrepov se mora upoštevati gospodarski in socialni učinek teh ukrepov, sam načrt pa mora biti skladen s širšimi smernicami ekonomskih politik in s smernicami za zaposlovanje.

2.   Svet v dveh mesecih po predložitvi načrta korektivnih ukrepov in na podlagi poročila Komisije oceni načrt korektivih ukrepov. Če na podlagi
  priporočila
  Komisije meni, da je primeren
  , ga potrdi v obliki priporočila, v katerem navede posebne ukrepe, ki so potrebni, in roke za njihovo sprejetje ter določi časovni razpored za nadzor njihovega izvajanja, ustrezno upoštevaje kanale prenosa in vedoč, da lahko pride do dolgih zamikov med sprejetjem korektivnih ukrepov in dejansko odpravo neravnovesij
  .

2a.
     
  Če Svet na podlagi priporočila Komisije meni, da sprejeti ali predvideni ukrepi iz načrta korektivnih ukrepov ali njihov časovni razpored izvajanja niso primerni, sprejme priporočilo, v katerem pozove državo članico, naj praviloma v dveh mesecih predloži nov načrt korektivnih ukrepov. Novi načrt korektivnih ukrepov se preuči v skladu s postopkom iz tega člena.

3.   Načrt korektivnih ukrepov, poročilo Komisije in
  priporočilo
  Sveta iz
  odstavkov 2 in 2a
  se objavijo.

Člen 9

Spremljanje korektivnih ukrepov

1.   Komisija spremlja izvajanje
  priporočila, sprejetega v skladu s členom 8(2)
  . V ta namen država članica redno poroča Svetu in Komisiji v obliki poročil o napredku, katerih pogostost določi Svet v priporočilu iz
  člena 8(2)
  .

2.   Svet objavi poročila držav članic o napredku.

3.   Komisija lahko izvede
  okrepljene
  nadzorne misije v zadevni državi članici, da spremlja izvajanje načrta korektivnih ukrepov
  , skupaj z Evropsko centralno banko, ko gre za misije v države članice, katerih valuta je euro, ali države članice, ki sodelujejo v ERM II
  .
  Socialni partnerji in druge nacionalne zainteresirane strani se zato po potrebi vključijo v dialog.

4.   
  V primeru ustreznih bistvenih sprememb gospodarskih razmer
  lahko Svet na priporočilo Komisije spremeni priporočila, ki jih je sprejel na podlagi
  člena 8(2)
  , v skladu s postopkom iz istega člena. Zadevna država članica
  je po potrebi pozvana, da
  predloži popravljen načrt korektivnih ukrepov, ki se oceni v skladu s postopkom iz člena 8.

Člen 10

Ocena korektivnih ukrepov

1.   Svet na podlagi poročila Komisije
  oceni
  , ali je zadevna država članica sprejela priporočen korektivni ukrep
  v skladu s priporočilom na podlagi člena 8(2)
  .

2.   Poročilo Komisije se objavi.

3.   Svet
  pripravi oceno
  v roku, ki ga je določil v svojih priporočilih, sprejetih v skladu s
  členom 8(2)
  .

4.   Kadar
  meni
  , da država članica ni sprejela priporočenega korektivnega ukrepa, na podlagi priporočila Komisije sprejme
  sklep, s katerim razglasi neupoštevanje, in določi nov rok za uvedbo korektivnega ukrepa
  .
  V tem primeru se obvesti Evropski svet in objavijo ugotovitve nadzornih misij iz člena 9(3).

Šteje se, da je Svet sprejel priporočilo Komisije, s katerim razglasi neupoštevanje, razen če se s kvalificirano večino odloči za njegovo zavrnitev v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Zadevna država članica lahko zahteva sejo Sveta, na kateri se glasuje o sklepu.

V skladu s členom 11e lahko Evropski parlament na lastno pobudo ali na zahtevo države članice pozove predsednika Sveta, predsednika Komisije in, če je potrebno, predsednika Euroskupine, naj nastopijo pred pristojnim odborom in razpravljajo o sklepih, s katerimi se razglasi neupoštevanje.

5.   Kadar Svet
  na podlagi poročila Komisije meni
  , da je država članica sprejela priporočen korektivni ukrep,
  se šteje, da
  postopek v zvezi s čezmernim neravnovesjem
  poteka po načrtu in je njegovo izvajanje začasno odloženo, spremljanje pa se nadaljuje v skladu s časovnim razporedom, sprejetim v priporočilih na podlagi člena 8(2)
  .
  Svet objavi razloge za začasno odložitev izvajanja postopka, pri čemer prizna korektivne ukrepe politike, ki jih je sprejela država članica.

▐

Člen 11

Končanje postopka v zvezi s čezmernim neravnovesjem

▐ Svet na priporočilo Komisije
  razveljavi priporočila, izdana v skladu s členi 7, 8 in 10, kakor hitro meni,
  da v državi članici čezmerno neravnovesje
  , kot je opisano v priporočilu iz člena 7(2),
  ne obstaja več
  , in to sporoči v javni izjavi
  .

Člen 11a

Glasovanje v Svetu

Pri ukrepih iz členov 7 do 11 Svet odloča brez upoštevanja glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Člen 11b

Nadzorne misije

1.
     
  Komisija zagotavlja trajen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. S tem namenom Komisija zlasti izvaja misije, da bi ocenila trenutne gospodarske razmere v državi članici in prepoznala tveganja ali težave pri uresničevanju ciljev te uredbe.

2.
     
  Okrepljen nadzor se lahko opravlja za države članice, ki so predmet priporočila o obstoju položaja čezmernega neravnovesja v skladu s členom 7(2) te uredbe za spremljanje na mestu samem.

3.
     
  Če je v zadevni državi članici valuta euro ali ta država sodeluje v ERM II, lahko Komisija povabi, če je to primerno, predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo v nadzornih misijah.

4.
     
  Komisija o rezultatih misije iz drugega odstavka poroča Svetu in se po potrebi lahko odloči, da svoje ugotovitve objavi.

5.
     
  Ko Komisija pripravlja nadzorne misije iz drugega odstavka, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.

Člen 11c

Gospodarski dialog

1.
     
  Za krepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove predsednika Sveta, predsednika Komisije in, če je potrebno, predsednika Evropskega sveta in predsednika Euroskupine, naj nastopijo pred odborom in razpravljajo o:

| (a) | informacijah, ki jih poda Svet o širših smernicah ekonomskih politik v skladu s členom 121(2) PDEU; |
| --- | --- |

(a)

informacijah, ki jih poda Svet o širših smernicah ekonomskih politik v skladu s členom 121(2) PDEU;

| (b) | splošnih smernicah državam članicam, ki jih izda Komisija na začetku letnega cikla nadzora; |
| --- | --- |

(b)

splošnih smernicah državam članicam, ki jih izda Komisija na začetku letnega cikla nadzora;

| (c) | vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah ekonomskih politik v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

(c)

vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah ekonomskih politik v okviru evropskega semestra;

| (d) | izidih večstranskega nadzora, ki se izvaja v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(d)

izidih večstranskega nadzora, ki se izvaja v skladu s to uredbo;

| (e) | vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah in izidih večstranskega nadzora; |
| --- | --- |

(e)

vseh sklepih, ki jih sprejme Evropski svet o usmeritvah in izidih večstranskega nadzora;

| (f) | vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora ob koncu evropskega semestra; |
| --- | --- |

(f)

vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora ob koncu evropskega semestra;

| (g) | priporočilih, sprejetih v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe. |
| --- | --- |

(g)

priporočilih, sprejetih v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4) te uredbe.

2.
     
  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo zadeva priporočilo ali sklep Sveta v skladu s členom 7(2), členom 8(2) in členom 10(4), ponudi možnost, da sodeluje v izmenjavi mnenj.

3.
     
  Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o izidih uporabe te uredbe.

Člen 11d

Pregled

1.
     
  V treh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilo med drugim oceni:

| (a) | učinkovitost uredbe |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost uredbe

| (b) | doseženi napredek pri zagotavljanju boljšega usklajevanja ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(b)

doseženi napredek pri zagotavljanju boljšega usklajevanja ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo.

2.
     
  Če je to primerno, navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 11e

Poročilo

Vsako leto Komisija objavi letno poročilo o uporabi te uredbe, vključno s posodobitvijo preglednice, kot je določeno v členu 4, ter ga predloži Svetu in Evropskemu parlamentu v okviru evropskega semestra.

POGLAVJE IV

Končne določbe

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  

  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

1

UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  UL C ...

2

(3)  UL L [...], [...], [...].

3

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/88

---

Četrtek, 23. junij 2011Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *

P7_TA(2011)0288

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) (1)

2012/C 390 E/18

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0179/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011UREDBA SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega pododstavka člena 126(14) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri usklajevanju gospodarskih politik držav članic v Uniji, kot je predvideno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance. |
| --- | --- |

(1)

Pri usklajevanju gospodarskih politik držav članic v Uniji, kot je predvideno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) ter Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 z naslovom "Izboljšanje izvajanja Pakta stabilnosti in rasti". |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) ter Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 z naslovom "Izboljšanje izvajanja Pakta stabilnosti in rasti".

| (3) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost in ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(3)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost in ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (4) | Skupni okvir za gospodarsko upravljanje, vključno z
  izboljšanim
  proračunskim nadzorom,
  je treba
  okrepiti zaradi visoke stopnje povezanosti
  med
  gospodarstvi držav članic v Evropski uniji in zlasti v euroobmočju. |
| --- | --- |

(4)

Skupni okvir za gospodarsko upravljanje, vključno z
  izboljšanim
  proračunskim nadzorom,
  je treba
  okrepiti zaradi visoke stopnje povezanosti
  med
  gospodarstvi držav članic v Evropski uniji in zlasti v euroobmočju.

| (4a) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(4a)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (4b) | Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi se moral opirati na več medsebojno povezanih politik za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategijo Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(4b)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi se moral opirati na več medsebojno povezanih politik za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategijo Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja.

| (4c) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(4c)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (4d) | Pakt za stabilnost in rast ter ves okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati ter podpirati strategijo Unije za rast in delovna mesta. Povezave med različnimi oblikami ne bi smele omogočiti izvzetja iz določb iz Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(4d)

Pakt za stabilnost in rast ter ves okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati ter podpirati strategijo Unije za rast in delovna mesta. Povezave med različnimi oblikami ne bi smele omogočiti izvzetja iz določb iz Pakta za stabilnost in rast.

| (4e) | Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše ter pravočasno sodelovanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi, ki jo zadeva priporočilo Sveta iz člena 126(7), poziv iz člena 126(9) ali ukrep iz člena 126(11) Pogodbe, omogoči sodelovanje pri izmenjavi mnenj. |
| --- | --- |

(4e)

Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše ter pravočasno sodelovanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi, ki jo zadeva priporočilo Sveta iz člena 126(7), poziv iz člena 126(9) ali ukrep iz člena 126(11) Pogodbe, omogoči sodelovanje pri izmenjavi mnenj.

| (4f) | Izkušnje in napake, pridobljene in storjene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4f)

Izkušnje in napake, pridobljene in storjene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

| (4g) | Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice. |
| --- | --- |

(4g)

Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice.

| (4h) | Komisija in Svet bi morala pri uporabi te uredbe primerno upoštevati vse ustrezne dejavnike ter gospodarske in proračunske razmere v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(4h)

Komisija in Svet bi morala pri uporabi te uredbe primerno upoštevati vse ustrezne dejavnike ter gospodarske in proračunske razmere v zadevnih državah članicah.

| (5) | Pravila o proračunski disciplini je treba zaostriti zlasti z večjim upoštevanjem višine in gibanja dolga ter splošne vzdržnosti javnih financ.
  Okrepiti je treba tudi mehanizme za zagotavljanje skladnosti s temi pravili in njihovo izvrševanje. |
| --- | --- |

(5)

Pravila o proračunski disciplini je treba zaostriti zlasti z večjim upoštevanjem višine in gibanja dolga ter splošne vzdržnosti javnih financ.
  Okrepiti je treba tudi mehanizme za zagotavljanje skladnosti s temi pravili in njihovo izvrševanje.

| (5a) | Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice.

| (6) | Za izvajanje veljavnega postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi merila primanjkljaja in merila dolga je
  potrebno
  številčno referenčno merilo
  , ki upošteva poslovni cikel,
  na podlagi katerega se bo ocenjevalo, ali se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti.
  Treba je uvesti prehodno obdobje, da bi državam članicam, proti katerim na dan sprejetja te uredbe poteka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, omogočili, da prilagodijo svoje politike številčnim merilom za zmanjšanje dolga. To velja tudi za države članice, ki so predmet prilagoditvenega programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. |
| --- | --- |

(6)

Za izvajanje veljavnega postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi merila primanjkljaja in merila dolga je
  potrebno
  številčno referenčno merilo
  , ki upošteva poslovni cikel,
  na podlagi katerega se bo ocenjevalo, ali se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti.
  Treba je uvesti prehodno obdobje, da bi državam članicam, proti katerim na dan sprejetja te uredbe poteka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, omogočili, da prilagodijo svoje politike številčnim merilom za zmanjšanje dolga. To velja tudi za države članice, ki so predmet prilagoditvenega programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

| (7) | Neizpolnjevanje
  številčnega merila glede zmanjšanja dolga
  ne bi smelo biti samo po sebi razlog za ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja, za kar bi bilo treba
  upoštevati številne pomembne dejavnike v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3)
  PDEU
  .
  Zlasti ocena cikličnega učinka in struktura uskladitve stanj in tokov z gibanjem dolga lahko zadostujeta za to, da se izključi ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga. |
| --- | --- |

(7)

Neizpolnjevanje
  številčnega merila glede zmanjšanja dolga
  ne bi smelo biti samo po sebi razlog za ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja, za kar bi bilo treba
  upoštevati številne pomembne dejavnike v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3)
  PDEU
  .
  Zlasti ocena cikličnega učinka in struktura uskladitve stanj in tokov z gibanjem dolga lahko zadostujeta za to, da se izključi ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga.

| (8) | Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(8)

Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe.

| (8a) | Pri upoštevanju sistemskih pokojninskih reform kot enega od pomembnih dejavnikov bi se bilo treba predvsem posvetiti vprašanju, ali te reforme spodbujajo dolgoročno vzdržnost celotnega pokojninskega sistema in hkrati ne povečujejo tveganj v zvezi s srednjeročnim stanjem proračuna. |
| --- | --- |

(8a)

Pri upoštevanju sistemskih pokojninskih reform kot enega od pomembnih dejavnikov bi se bilo treba predvsem posvetiti vprašanju, ali te reforme spodbujajo dolgoročno vzdržnost celotnega pokojninskega sistema in hkrati ne povečujejo tveganj v zvezi s srednjeročnim stanjem proračuna.

| (9) | Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ.
  Ta obravnava bi morala zajemati minimalne zahteve, določene v Direktivi Sveta v zvezi s proračunskimi okviri držav članic, in druge dogovorjene zaželene zahteve za fiskalno disciplino. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) Pogodbe ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ.
  Ta obravnava bi morala zajemati minimalne zahteve, določene v Direktivi Sveta v zvezi s proračunskimi okviri držav članic, in druge dogovorjene zaželene zahteve za fiskalno disciplino.

| (10) | Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v njih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratni in začasni ukrepi.
  V tem okviru bi bilo treba letno merilo 0,5 % BDP šteti za letno povprečno osnovo. |
| --- | --- |

(10)

Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v njih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratni in začasni ukrepi.
  V tem okviru bi bilo treba letno merilo 0,5 % BDP šteti za letno povprečno osnovo.

| (11) | Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov. |
| --- | --- |

(11)

Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov.

| (12) | Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, bi bilo treba posebno pozornost nameniti resnemu gospodarskemu upadu
  v euroobmočju ali v vsej EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  . |
| --- | --- |

(12)

Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, bi bilo treba posebno pozornost nameniti resnemu gospodarskemu upadu
  v euroobmočju ali v vsej EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .

| (13) | Primerno je povečati uporabo finančnih sankcij iz člena 126(11) Pogodbe, da bodo prava spodbuda za upoštevanje pozivov iz člena 126(9). |
| --- | --- |

(13)

Primerno je povečati uporabo finančnih sankcij iz člena 126(11) Pogodbe, da bodo prava spodbuda za upoštevanje pozivov iz člena 126(9).

| (14) | Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, je treba na podlagi člena 136 Pogodbe uvesti na pravilih temelječe sankcije, ki zagotavljajo poštene, pravočasne in učinkovite mehanizme za upoštevanje pravil Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, je treba na podlagi člena 136 Pogodbe uvesti na pravilih temelječe sankcije, ki zagotavljajo poštene, pravočasne in učinkovite mehanizme za upoštevanje pravil Pakta za stabilnost in rast.

| (14a) | Zaračunane globe bi bilo treba nameniti mehanizmom za stabilnost, ki so jih ustanovile države članice, katerih valuta je euro, da bi zagotovile finančno pomoč in stabilnost celotnega euroobmočja |
| --- | --- |

(14a)

Zaračunane globe bi bilo treba nameniti mehanizmom za stabilnost, ki so jih ustanovile države članice, katerih valuta je euro, da bi zagotovile finančno pomoč in stabilnost celotnega euroobmočja

| (15) | Pri sklicih v Uredbi (ES) št. 1467/97 je treba upoštevati novo številčenje členov v Pogodbi o delovanju Evropske unije in da je Uredbo Sveta (ES) št.
  3605/93
  zamenjala Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6). |
| --- | --- |

(15)

Pri sklicih v Uredbi (ES) št. 1467/97 je treba upoštevati novo številčenje členov v Pogodbi o delovanju Evropske unije in da je Uredbo Sveta (ES) št.
  3605/93
  zamenjala Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6).

| (16) | Uredbo (ES) št. 1467/97 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Uredbo (ES) št. 1467/97 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1467/97 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 1

  1.   Ta uredba vsebuje določbe za pospešitev in razjasnitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
  Cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  je preprečiti čezmerne javnofinančne primanjkljaje in nadalje spodbuditi njihovo zmanjšanje, kadar se pojavijo, pri čemer se na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga preuči spoštovanje proračunske discipline.
  2.   Za namen te uredbe "sodelujoče države članice" pomenijo države članice, katerih valuta je euro.". |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 1

1.   Ta uredba vsebuje določbe za pospešitev in razjasnitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.
  Cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  je preprečiti čezmerne javnofinančne primanjkljaje in nadalje spodbuditi njihovo zmanjšanje, kadar se pojavijo, pri čemer se na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga preuči spoštovanje proračunske discipline.

2.   Za namen te uredbe "sodelujoče države članice" pomenijo države članice, katerih valuta je euro.".

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  "Presežek javnofinančnega primanjkljaja glede na referenčno vrednost se v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe šteje kot izjemen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj države, ali pa je posledica resnega gospodarskega upada."; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"Presežek javnofinančnega primanjkljaja glede na referenčno vrednost se v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe šteje kot izjemen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj države, ali pa je posledica resnega gospodarskega upada.";

| (b) | Vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) Pogodbe, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto
  kot merilo uspešnosti, ki temelji na spremembah v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki
  .
  Zahteva v skladu z merilom dolga prav tako šteje za izpolnjeno, če je v proračunskih napovedih, kot jih pripravi Komisija, navedeno, da bo do potrebnega zmanjšanja odstopanja prišlo v obdobju treh let, ki obsega dve leti po zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki. Za državo članico, ki je
  [
  dan sprejetja
  te uredbe – se vstavi]
  v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in v obdobju treh let po odpravi čezmernega primanjkljaja se šteje, da je zahteva v zvezi z merilom dolga izpolnjena, če zadevna država članica ustrezno napreduje pri doseganju skladnosti, o čemer je podana ocena v mnenju, ki ga sprejme Svet o svojem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu
  .


  Pri izvajanju merila za prilagoditev dolga bi bilo treba upoštevati vpliv cikla na hitrost zmanjševanja dolga."; |
| --- | --- |

(b)

Vstavi se naslednji odstavek ▐:

"1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) Pogodbe, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto
  kot merilo uspešnosti, ki temelji na spremembah v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki
  .
  Zahteva v skladu z merilom dolga prav tako šteje za izpolnjeno, če je v proračunskih napovedih, kot jih pripravi Komisija, navedeno, da bo do potrebnega zmanjšanja odstopanja prišlo v obdobju treh let, ki obsega dve leti po zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki. Za državo članico, ki je
  [
  dan sprejetja
  te uredbe – se vstavi]
  v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in v obdobju treh let po odpravi čezmernega primanjkljaja se šteje, da je zahteva v zvezi z merilom dolga izpolnjena, če zadevna država članica ustrezno napreduje pri doseganju skladnosti, o čemer je podana ocena v mnenju, ki ga sprejme Svet o svojem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu
  .

Pri izvajanju merila za prilagoditev dolga bi bilo treba upoštevati vpliv cikla na hitrost zmanjševanja dolga.";

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  "3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu,
  če ti bistveno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga zadevne države članice
  . V poročilu se ustrezno upoštevajo:






  — | razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja,
  zlasti potencialno rast
  ,
  vključno z različnimi prispevki dela, akumulacije kapitala in skupne faktorske produktivnosti, cikličnih gibanj in stanjem neto prihrankov zasebnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) Pogodbe Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu,
  če ti bistveno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga zadevne države članice
  . V poročilu se ustrezno upoštevajo:

—

razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja,
  zlasti potencialno rast
  ,
  vključno z različnimi prispevki dela, akumulacije kapitala in skupne faktorske produktivnosti, cikličnih gibanj in stanjem neto prihrankov zasebnega sektorja;

| — | razvoj srednjeročnega proračunskega
  položaja
  (zlasti
  rezultati prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ravni primarnega salda in razvoj tekočih in kapitalskih odhodkov, izvajanje politik v zvezi s preprečevanjem in odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij, izvajanje politike
  v okviru skupne strategije Unije za rast in
  izboljšanje splošne kakovosti javnih financ, zlasti učinkovitost nacionalnih proračunskih okvirov
  ); |
| --- | --- |

—

razvoj srednjeročnega proračunskega
  položaja
  (zlasti
  rezultati prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ravni primarnega salda in razvoj tekočih in kapitalskih odhodkov, izvajanje politik v zvezi s preprečevanjem in odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij, izvajanje politike
  v okviru skupne strategije Unije za rast in
  izboljšanje splošne kakovosti javnih financ, zlasti učinkovitost nacionalnih proračunskih okvirov
  );

| — | v poročilu se analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja
  javnega
  dolga,
  njegovo dinamiko in trajnost
  (zlasti
  dejavnike
  tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga,
  usklajevanje
  stanj in tokov in
  njihovo sestavo
  , nakopičene rezerve in druga
  finančna
  sredstva; jamstva, zlasti v povezavi s finančnim sektorjem;
  vsakršne
  implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebnim dolgom, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade). |
| --- | --- |

—

v poročilu se analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja
  javnega
  dolga,
  njegovo dinamiko in trajnost
  (zlasti
  dejavnike
  tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga,
  usklajevanje
  stanj in tokov in
  njihovo sestavo
  , nakopičene rezerve in druga
  finančna
  sredstva; jamstva, zlasti v povezavi s finančnim sektorjem;
  vsakršne
  implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebnim dolgom, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade).

| — | poleg tega Komisija ustrezno
  in izrecno
  upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za celovito oceno
  izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga
  ter ki jih je
  Svetu
  in Komisiji predložila država članica. V tem okviru se posebna pozornost nameni: finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije
  ; dolgu, nastalemu zaradi dvostranske in večstranske pomoči med državami članicami v okviru varovanja
  finančne stabilnosti;
  dolgu, povezanem s finančno stabilizacijo poslovanja v času velikih finančnih motenj."; |
| --- | --- |

—

poleg tega Komisija ustrezno
  in izrecno
  upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za celovito oceno
  izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga
  ter ki jih je
  Svetu
  in Komisiji predložila država članica. V tem okviru se posebna pozornost nameni: finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije
  ; dolgu, nastalemu zaradi dvostranske in večstranske pomoči med državami članicami v okviru varovanja
  finančne stabilnosti;
  dolgu, povezanem s finančno stabilizacijo poslovanja v času velikih finančnih motenj.";

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  "4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik. Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.


  Vendar se ti dejavniki upoštevajo v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, pri ocenjevanju izpolnjevanju obveznosti na podlagi merila dolga."; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

"4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik. Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 Pogodbe, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.

Vendar se ti dejavniki upoštevajo v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, pri ocenjevanju izpolnjevanju obveznosti na podlagi merila dolga.";

| (da) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  "5.
     
  Komisija in Svet pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter v nadaljnjih korakih, predvidenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, s katerimi se uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber, in neto stroške javno financiranega stebra. Zlasti je treba upoštevati značilnosti celotnega pokojninskega sistema, vzpostavljenega na podlagi reforme, tj. ali sistem spodbuja dolgoročno vzdržnost, hkrati pa ne povečuje tveganj za srednjeročno proračunsko stanje."; |
| --- | --- |

(da)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

"5.
     
  Komisija in Svet pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter v nadaljnjih korakih, predvidenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, s katerimi se uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber, in neto stroške javno financiranega stebra. Zlasti je treba upoštevati značilnosti celotnega pokojninskega sistema, vzpostavljenega na podlagi reforme, tj. ali sistem spodbuja dolgoročno vzdržnost, hkrati pa ne povečuje tveganj za srednjeročno proračunsko stanje.";

| (db) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:




  "6.
     
  Če je Svet na podlagi predloga Komisije v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Svet in Komisija upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, saj zadevajo položaj zadevne države članice, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 126 PDEU, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe, zlasti pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in njegovem poznejšem podaljšanju. Vendar se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta v skladu s členom 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev, sprejetih v skladu z odstavki 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU."; |
| --- | --- |

(db)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

"6.
     
  Če je Svet na podlagi predloga Komisije v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Svet in Komisija upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, saj zadevajo položaj zadevne države članice, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 126 PDEU, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe, zlasti pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in njegovem poznejšem podaljšanju. Vendar se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta v skladu s členom 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev, sprejetih v skladu z odstavki 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU.";

| (e) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  "7.   V primeru držav članic, v katerih presežek primanjkljaja
  nad referenčno vrednostjo
  odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni ▐ višine primanjkljaja
  v postopku
  v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevata tudi reformne stroške
  vse dokler primanjkljaj bistveno ne preseže ravni, ki je
  blizu referenčni vrednosti,
  in delež dolga ne preseže referenčne vrednosti pod pogojem, da se ohrani fiskalna vzdržnost
  . ▐ Neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 126(12)
  PDEU
  o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 126
  PDEU
  , če se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven blizu referenčne vrednosti ▐. ". |
| --- | --- |

(e)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

"7.   V primeru držav članic, v katerih presežek primanjkljaja
  nad referenčno vrednostjo
  odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni ▐ višine primanjkljaja
  v postopku
  v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevata tudi reformne stroške
  vse dokler primanjkljaj bistveno ne preseže ravni, ki je
  blizu referenčni vrednosti,
  in delež dolga ne preseže referenčne vrednosti pod pogojem, da se ohrani fiskalna vzdržnost
  . ▐ Neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 126(12)
  PDEU
  o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 126
  PDEU
  , če se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven blizu referenčne vrednosti ▐. ".

| 2a. | Vstavi se naslednji oddelek:




  "Oddelek 1a




  GOSPODARSKI DIALOG



  Člen 2a



  1.
     
  Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi tudi predsednika euroskupine, da nastopi pred odborom in sodeluje v razpravi o priporočilu Sveta iz člena 126 (7) PDEU, poziva iz člena 126 (9) PDEU in ukrepa iz člena 126(6) in (11) PDEU.




  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko ponudi priložnost, da države članice, ki jih ta priporočila, pozivi in ukrepi zadevajo, sodelujejo v izmenjavi mnenj.




  2.
     
  Komisija in Svet redno obvešča Evropski parlament o uporabi te uredbe.". |
| --- | --- |

2a.

Vstavi se naslednji oddelek:

"Oddelek 1a

GOSPODARSKI DIALOG

Člen 2a

1.
     
  Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi tudi predsednika euroskupine, da nastopi pred odborom in sodeluje v razpravi o priporočilu Sveta iz člena 126 (7) PDEU, poziva iz člena 126 (9) PDEU in ukrepa iz člena 126(6) in (11) PDEU.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko ponudi priložnost, da države članice, ki jih ta priporočila, pozivi in ukrepi zadevajo, sodelujejo v izmenjavi mnenj.

2.
     
  Komisija in Svet redno obvešča Evropski parlament o uporabi te uredbe.".

| 3. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Če Komisija ob popolnem upoštevanju mnenja iz odstavka 1 meni, da obstaja čezmerni primanjkljaj, Svetu predloži svoje mnenje in priporočilo v skladu s členom 126(5) in (6)
  PDEU ter obvesti Evropski parlament
  ."; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Če Komisija ob popolnem upoštevanju mnenja iz odstavka 1 meni, da obstaja čezmerni primanjkljaj, Svetu predloži svoje mnenje in priporočilo v skladu s členom 126(5) in (6)
  PDEU ter obvesti Evropski parlament
  .";

| (b) | v odstavku 3 se sklic na "člen 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009"; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se sklic na "člen 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009";

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  "4.   V priporočilu Sveta, pripravljenem v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  , se določi rok,
  ki ni daljši od
  šest mesecev, za sprejetje učinkovitih ukrepov s strani zadevne države članice.
  Če resnost razmer to utemeljuje, je lahko rok za učinkovito ukrepanje tri mesece.
  V priporočilu Sveta se določi tudi rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen če obstajajo posebne okoliščine. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporočila, Svet v svojem priporočilu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov."; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

"4.   V priporočilu Sveta, pripravljenem v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  , se določi rok,
  ki ni daljši od
  šest mesecev, za sprejetje učinkovitih ukrepov s strani zadevne države članice.
  Če resnost razmer to utemeljuje, je lahko rok za učinkovito ukrepanje tri mesece.
  V priporočilu Sveta se določi tudi rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen če obstajajo posebne okoliščine. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporočila, Svet v svojem priporočilu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.";

| (d) | vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu v roku ▐ iz odstavka 4 predloži poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  . Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani
  odhodkov in
  prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7)
  PDEU
  ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi."; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek ▐:

"4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu v roku ▐ iz odstavka 4 predloži poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  . Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani
  odhodkov in
  prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7)
  PDEU
  ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi.";

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  "5.   Če so bili v skladu s priporočilom na podlagi člena 126(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano poročilo na podlagi člena 126(7)
  Pogodbe, pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti.". |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

"5.   Če so bili v skladu s priporočilom na podlagi člena 126(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano poročilo na podlagi člena 126(7)
  Pogodbe, pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti.".

| 4. | Člen 4 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  "1.
     
  Kadar Svet ugotovi, da na podlagi člena 126(8) PDEU učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti v predpisanem roku, sprejme sklep o objavi priporočil nemudoma po preteku skrajnega roka iz člena 3(4) te uredbe."; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.
     
  Kadar Svet ugotovi, da na podlagi člena 126(8) PDEU učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti v predpisanem roku, sprejme sklep o objavi priporočil nemudoma po preteku skrajnega roka iz člena 3(4) te uredbe.";

| (b) | ▐ odstavek 2
  se
  nadomesti z naslednjim:
  "2.   Svet pri presojanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  , svojo odločitev opre na poročilo, ki ga predloži zadevna država članica v skladu s členom 3(4a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter vse druge javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.


  Če Svet v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovi, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov, o tem poroča Evropskemu svetu.". |
| --- | --- |

(b)

▐ odstavek 2
  se
  nadomesti z naslednjim:

"2.   Svet pri presojanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 126(7)
  PDEU
  , svojo odločitev opre na poročilo, ki ga predloži zadevna država članica v skladu s členom 3(4a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter vse druge javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

Če Svet v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovi, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov, o tem poroča Evropskemu svetu.".

| 5. | Člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Sklep Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) Pogodbe, se sprejme v dveh mesecih od ugotovitve Sveta, da učinkoviti ukrepi v skladu s členom 126(8) niso bili sprejeti. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. Svet navede tudi ukrepe, ki so potrebni za dosego teh ciljev."; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Sklep Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) Pogodbe, se sprejme v dveh mesecih od ugotovitve Sveta, da učinkoviti ukrepi v skladu s členom 126(8) niso bili sprejeti. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. Svet navede tudi ukrepe, ki so potrebni za dosego teh ciljev.";

| (b) | Vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani prihodkov
  in odhodkov
  ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi."; |
| --- | --- |

(b)

Vstavi se naslednji odstavek ▐:

"1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani prihodkov
  in odhodkov
  ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi.";

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirani poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti.". |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirani poziv na podlagi člena 126(9) Pogodbe
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti.".

| 6. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 6

  1.   Svet pri presojanju o tem, ali so bili na podlagi njegovega poziva v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  sprejeti učinkoviti ukrepi, svoj sklep opre na poročilo, ki ga zadevna država članica predloži v skladu s členom 5(1a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter na vse druge javno objavljene sklepe vlade zadevne države članice.
  -Upoštevajo se izsledki nadzornega obiska, ki ga opravi Komisija v skladu s členom 10a.


  2.   Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 126(11)
  PDEU
  , Svet uvede sankcije v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  . Vsak tak sklep se sprejme najpozneje v štirih mesecih po sklepu Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  .". |
| --- | --- |

6.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 6

1.   Svet pri presojanju o tem, ali so bili na podlagi njegovega poziva v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  sprejeti učinkoviti ukrepi, svoj sklep opre na poročilo, ki ga zadevna država članica predloži v skladu s členom 5(1a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter na vse druge javno objavljene sklepe vlade zadevne države članice.
  -Upoštevajo se izsledki nadzornega obiska, ki ga opravi Komisija v skladu s členom 10a.

2.   Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 126(11)
  PDEU
  , Svet uvede sankcije v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  . Vsak tak sklep se sprejme najpozneje v štirih mesecih po sklepu Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe v skladu s členom 126(9)
  PDEU
  .".

| 7. | ▐ člen 7
  se nadomesti z naslednjim
  :

  "Člen 7



  Če sodelujoča država članica ne ukrepa na podlagi zaporednih sklepov Sveta po členu 126(7) in (9) PDEU, se odločitev Sveta o uvedbi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, kot je določeno v
  členu 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009.
  V primeru, da se uporabi člen 3(5) ali 5(2) te uredbe, se rok šestnajstih mesecev ustrezno spremeni. Pospešeni postopek se uporabi v primeru namerno načrtovanega primanjkljaja, glede katerega Svet odloči, da je čezmeren.". |
| --- | --- |

7.

▐ člen 7
  se nadomesti z naslednjim
  :

"Člen 7

Če sodelujoča država članica ne ukrepa na podlagi zaporednih sklepov Sveta po členu 126(7) in (9) PDEU, se odločitev Sveta o uvedbi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, kot je določeno v
  členu 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009.
  V primeru, da se uporabi člen 3(5) ali 5(2) te uredbe, se rok šestnajstih mesecev ustrezno spremeni. Pospešeni postopek se uporabi v primeru namerno načrtovanega primanjkljaja, glede katerega Svet odloči, da je čezmeren.".

| 8. | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 8

  Sklep Sveta o zaostritvi sankcij v skladu s členom 126(11) Pogodbe se sprejme najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanja iz Uredbe (ES) št. 479/2009. Sklep Sveta o razveljavitvi nekaterih ali vseh njegovih sklepov v skladu s členom 126(12) Pogodbe se sprejme čim prej in v vsakem primeru najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009.". |
| --- | --- |

8.

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 8

Sklep Sveta o zaostritvi sankcij v skladu s členom 126(11) Pogodbe se sprejme najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanja iz Uredbe (ES) št. 479/2009. Sklep Sveta o razveljavitvi nekaterih ali vseh njegovih sklepov v skladu s členom 126(12) Pogodbe se sprejme čim prej in v vsakem primeru najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009.".

| 9. | V tretjem odstavku člena 9 se sklic na "člen 6" nadomesti s sklicem na "člen 6(2)". |
| --- | --- |

9.

V tretjem odstavku člena 9 se sklic na "člen 6" nadomesti s sklicem na "člen 6(2)".

| 10. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Komisija in Svet redno spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme:"; |
| --- | --- | --- |

10.

Člen 10 se spremeni:

(a)

uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Komisija in Svet redno spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme:";

| (b) | v odstavku 3 se sklic na "Uredbo (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "Uredbo (ES) št. 479/2009". |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se sklic na "Uredbo (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "Uredbo (ES) št. 479/2009".

| 10a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 10a



  1.
     
  Komisija ohranja stalen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. V ta namen zlasti Komisija opravlja obiske za oceno dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in določitev kakršnih koli tveganj ali težav pri izpolnjevanju ciljev te uredbe.




  2.
     
  Okrepljeno spremljanje se lahko uporabi za države članice, na katere se nanašajo priporočila in izdana obvestila po sklepu v skladu s členom 126(8) in sklepa v skladu s členom 126(11) PDEU za namene spremljanja na kraju samem. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in izvedbo obiska.




  3.
     
  Ko je zadevna država članica ena izmed držav, katerih valuta je euro, ali držav ki sodelujejo v ERM II, lahko Komisija po potrebi povabi predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo pri nadzornih obiskih.




  4.
     
  Komisija o rezultatih obiska iz drugega odstavka poroča Svetu in se lahko po potrebi odloči, da svoje ugotovitve objavi.




  5.
     
  Komisija med pripravljanjem nadzornih obiskov iz drugega odstavka svoje začasne ugotovitve posreduje zadevni državi članici za pripombe.". |
| --- | --- |

10a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 10a

1.
     
  Komisija ohranja stalen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. V ta namen zlasti Komisija opravlja obiske za oceno dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in določitev kakršnih koli tveganj ali težav pri izpolnjevanju ciljev te uredbe.

2.
     
  Okrepljeno spremljanje se lahko uporabi za države članice, na katere se nanašajo priporočila in izdana obvestila po sklepu v skladu s členom 126(8) in sklepa v skladu s členom 126(11) PDEU za namene spremljanja na kraju samem. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in izvedbo obiska.

3.
     
  Ko je zadevna država članica ena izmed držav, katerih valuta je euro, ali držav ki sodelujejo v ERM II, lahko Komisija po potrebi povabi predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo pri nadzornih obiskih.

4.
     
  Komisija o rezultatih obiska iz drugega odstavka poroča Svetu in se lahko po potrebi odloči, da svoje ugotovitve objavi.

5.
     
  Komisija med pripravljanjem nadzornih obiskov iz drugega odstavka svoje začasne ugotovitve posreduje zadevni državi članici za pripombe.".

| 11. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 11

  Ko Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij proti sodelujoči državi članici v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  , se praviloma odredi denarna kazen. Svet se lahko odloči za dopolnitev te globe z drugimi ukrepi iz člena 126(11)
  PDEU
  .". |
| --- | --- |

11.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 11

Ko Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij proti sodelujoči državi članici v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  , se praviloma odredi denarna kazen. Svet se lahko odloči za dopolnitev te globe z drugimi ukrepi iz člena 126(11)
  PDEU
  .".

| 12. | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 12

  1.   Znesek globe je sestavljen iz nespremenljivega dela v višini 0,2 % BDP in spremenljivega dela. Spremenljivi del znaša eno desetino razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in ali referenčno vrednostjo javnofinančnega primanjkljaja ali, če nespoštovanje proračunske discipline vključuje merilo dolga, javnofinančnim saldom kot odstotkom BDP, ki bi se moral v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe doseči v istem letu.
  2.   Vsako naslednje leto do odprave sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja Svet oceni, ali je zadevna sodelujoča država članica sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na poziv Sveta iz člena 126(9)
  PDEU
  . V tej letni oceni se Svet v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  odloči zaostriti sankcije, razen če je zadevna sodelujoča država članica ravnala v skladu s pozivom Sveta. Če se odloči za dodatno globo, se ta izračuna na enak način kot spremenljivi del globe v skladu z odstavkom 1.
  3.   Posamezna globa iz odstavkov 1 in 2 ne presega zgornje meje 0,5 % BDP.". |
| --- | --- |

12.

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 12

1.   Znesek globe je sestavljen iz nespremenljivega dela v višini 0,2 % BDP in spremenljivega dela. Spremenljivi del znaša eno desetino razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in ali referenčno vrednostjo javnofinančnega primanjkljaja ali, če nespoštovanje proračunske discipline vključuje merilo dolga, javnofinančnim saldom kot odstotkom BDP, ki bi se moral v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) Pogodbe doseči v istem letu.

2.   Vsako naslednje leto do odprave sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja Svet oceni, ali je zadevna sodelujoča država članica sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na poziv Sveta iz člena 126(9)
  PDEU
  . V tej letni oceni se Svet v skladu s členom 126(11)
  PDEU
  odloči zaostriti sankcije, razen če je zadevna sodelujoča država članica ravnala v skladu s pozivom Sveta. Če se odloči za dodatno globo, se ta izračuna na enak način kot spremenljivi del globe v skladu z odstavkom 1.

3.   Posamezna globa iz odstavkov 1 in 2 ne presega zgornje meje 0,5 % BDP.".

| 13. | Člen 13 se razveljavi, sklic nanj v členu 15 pa se nadomesti s sklicem na "člen 12". |
| --- | --- |

13.

Člen 13 se razveljavi, sklic nanj v členu 15 pa se nadomesti s sklicem na "člen 12".

| 14. | Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 16

  Globe iz člena 12 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko bodo države članice, katerih valuta je euro, za zagotavljanje finančne pomoči vzpostavile drug mehanizem za stabilnost, da bi zagotovile stabilnost celotnega euroobmočja, se bodo globe dodelile temu mehanizmu.
  ". |
| --- | --- |

14.

Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 16

Globe iz člena 12 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko bodo države članice, katerih valuta je euro, za zagotavljanje finančne pomoči vzpostavile drug mehanizem za stabilnost, da bi zagotovile stabilnost celotnega euroobmočja, se bodo globe dodelile temu mehanizmu.
  ".

| 14a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 17a



  1.
     
  Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe v treh letih po začetku njene veljavnosti in nato na vsakih pet let.




  To poročilo med drugim oceni:










  (a) | učinkovitost uredbe; |
| --- | --- | --- |

14a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 17a

1.
     
  Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe v treh letih po začetku njene veljavnosti in nato na vsakih pet let.

To poročilo med drugim oceni:

(a)

učinkovitost uredbe;

| (b) | napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo.

2.
     
  Po potrebi se poročilu priložijo tudi predlogi za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.".

| 15. | Vsa sklicevanja na "člen 104" se povsod v uredbi nadomestijo s sklicevanji na "člen 126
  PDEU
  ". |
| --- | --- |

15.

Vsa sklicevanja na "člen 104" se povsod v uredbi nadomestijo s sklicevanji na "člen 126
  PDEU
  ".

| 16. | V točki 2 Priloge se sklici v stolpcu I na "člen 4(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93" nadomestijo s sklici na "člene 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009". |
| --- | --- |

16.

V točki 2 Priloge se sklici v stolpcu I na "člen 4(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93" nadomestijo s sklici na "člene 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009".

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ....

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ....

1

(2)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

4

(5)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1

5

(6)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

6

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/100

---

Četrtek, 23. junij 2011Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *

P7_TA(2011)0289

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) (1)

2012/C 390 E/19

(Posvetovanje)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0184/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011DIREKTIVA SVETA

o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke

   (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na izkušnjah, pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, je treba graditi. Nedavni premiki v gospodarstvu pomenijo nove izzive za vodenje fiskalne politike po vsej Uniji, zlasti pa izpostavljajo potrebo po
  krepitvi nacionalnega lastništva in po
  enotnih zahtevah v zvezi s pravili in postopki, ki tvorijo proračunske okvire držav članic. Zlasti je treba opredeliti, kaj morajo narediti nacionalni organi za izpolnitev določb iz Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega k Pogodbama, in zlasti za izpolnitev člena 3 Protokola. |
| --- | --- |

(1)

Na izkušnjah, pridobljenih v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, je treba graditi. Nedavni premiki v gospodarstvu pomenijo nove izzive za vodenje fiskalne politike po vsej Uniji, zlasti pa izpostavljajo potrebo po
  krepitvi nacionalnega lastništva in po
  enotnih zahtevah v zvezi s pravili in postopki, ki tvorijo proračunske okvire držav članic. Zlasti je treba opredeliti, kaj morajo narediti nacionalni organi za izpolnitev določb iz Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega k Pogodbama, in zlasti za izpolnitev člena 3 Protokola.

| (2) | Vlade držav članic in njihovi podsektorji razpolagajo s sistemi javnega računovodstva, ki vključujejo elemente, kot so knjigovodstvo, notranji nadzor, poročanje o finančnem položaju in revizija. Te je treba razlikovati od statističnih podatkov, ki se nanašajo na rezultate vladnih financ, ki temeljijo na statističnih metodologijah, in od napovedi ali proračunskih ukrepov, ki se nanašajo na vladne finance v prihodnosti. |
| --- | --- |

(2)

Vlade držav članic in njihovi podsektorji razpolagajo s sistemi javnega računovodstva, ki vključujejo elemente, kot so knjigovodstvo, notranji nadzor, poročanje o finančnem položaju in revizija. Te je treba razlikovati od statističnih podatkov, ki se nanašajo na rezultate vladnih financ, ki temeljijo na statističnih metodologijah, in od napovedi ali proračunskih ukrepov, ki se nanašajo na vladne finance v prihodnosti.

| (3) | Popolne in zanesljive javne računovodske metode za vse državne sektorje so predpogoj za kakovostno statistiko, ki omogoča primerjavo med državami članicami.
  Notranji nadzor bi moral zagotoviti, da se obstoječa pravila izvršujejo v celotnem vladnem sektorju. Neodvisne revizije, ki jih opravljajo javne institucije, kot so računska sodišča, ali zasebni revizorski organi, bi morale spodbujati najboljšo mednarodno prakso. |
| --- | --- |

(3)

Popolne in zanesljive javne računovodske metode za vse državne sektorje so predpogoj za kakovostno statistiko, ki omogoča primerjavo med državami članicami.
  Notranji nadzor bi moral zagotoviti, da se obstoječa pravila izvršujejo v celotnem vladnem sektorju. Neodvisne revizije, ki jih opravljajo javne institucije, kot so računska sodišča, ali zasebni revizorski organi, bi morale spodbujati najboljšo mednarodno prakso.

| (4) | Za dobro delovanje okvira proračunskega nadzora Unije je razpoložljivost fiskalnih podatkov ključnega pomena. Redna razpoložljivost pravočasnih in zanesljivih fiskalnih podatkov je ključnega pomena za ustrezno in pravočasno spremljanje, ki hkrati omogoča tudi naglo ukrepanje v primeru
  nepričakovanih
  premikov v proračunu. Eden izmed bistvenih elementov za zagotavljanje kakovosti fiskalnih podatkov je transparentnost, ki mora biti omogočena med drugim s pomočjo redne javne razpoložljivosti takih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Za dobro delovanje okvira proračunskega nadzora Unije je razpoložljivost fiskalnih podatkov ključnega pomena. Redna razpoložljivost pravočasnih in zanesljivih fiskalnih podatkov je ključnega pomena za ustrezno in pravočasno spremljanje, ki hkrati omogoča tudi naglo ukrepanje v primeru
  nepričakovanih
  premikov v proračunu. Eden izmed bistvenih elementov za zagotavljanje kakovosti fiskalnih podatkov je transparentnost, ki mora biti omogočena med drugim s pomočjo redne javne razpoložljivosti takih podatkov.

| (5) | Kar se tiče statistike, je Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3) določila zakonodajni okvir za pripravo evropske statistike z namenom oblikovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik Unije. Navedena uredba določa tudi načela, ki se uporabljajo za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike: strokovna samostojnost, nepristranskost, objektivnost, zanesljivost, zaupnost statističnih podatkov in stroškovna učinkovitost, pri čemer tudi navaja natančne opredelitve teh načel. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4), kot je bila spremenjena, je okrepila pristojnosti Komisije za preverjanje statističnih podatkov, uporabljenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(5)

Kar se tiče statistike, je Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (3) določila zakonodajni okvir za pripravo evropske statistike z namenom oblikovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja politik Unije. Navedena uredba določa tudi načela, ki se uporabljajo za razvoj, pripravo in razširjanje evropske statistike: strokovna samostojnost, nepristranskost, objektivnost, zanesljivost, zaupnost statističnih podatkov in stroškovna učinkovitost, pri čemer tudi navaja natančne opredelitve teh načel. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4), kot je bila spremenjena, je okrepila pristojnosti Komisije za preverjanje statističnih podatkov, uporabljenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (6) | Pojmi "vlada", "primanjkljaj" in "investicija" so opredeljeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sklicevanjem na Evropski sistem integriranih gospodarskih računov, ki ga je kasneje nadomestil Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (sprejet z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov Skupnosti (5) in v nadaljnjem besedilu imenovan "ESA 95"). |
| --- | --- |

(6)

Pojmi "vlada", "primanjkljaj" in "investicija" so opredeljeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in sicer s sklicevanjem na Evropski sistem integriranih gospodarskih računov, ki ga je kasneje nadomestil Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (sprejet z Uredbo Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov Skupnosti (5) in v nadaljnjem besedilu imenovan "ESA 95").

| (6a) | Razpoložljivost in kakovost podatkov ESA 95 sta bistvenega pomena za zagotovitev dobrega delovanja okvira EU za fiskalni nadzor. ESA 95 sloni na informacijah, zagotovljenih po obračunskem načelu. Vendar sloni ta, na obračunskem načelu temelječa fiskalna statistika na predhodno zbranih podatkih po plačilih oziroma na enakovrednih podatkih. Ti imajo lahko pomembno vlogo pri krepitvi pravočasnega proračunskega spremljanja, da se prepreči zapoznelo odkrivanje znatnih proračunskih napak. Razpoložljivost časovnih serij podatkov po plačilih v zvezi s proračunskimi premiki lahko razkrije vzorce, ki zahtevajo strožji nadzor. Fiskalni podatki po plačilih (ali enakovredni podatki iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo), ki jih je treba objaviti, bi morali vključevati vsaj splošno bilanco, vse prihodke in vse odhodke. V utemeljenih primerih, če na primer obstaja veliko število lokalnih javnih organov, se lahko za pravočasno objavo podatkov uporabijo ustrezne tehnike ocenjevanja, temelječe na vzorcu organov, pri naknadnem pregledu pa se uporabijo vsi podatki. |
| --- | --- |

(6a)

Razpoložljivost in kakovost podatkov ESA 95 sta bistvenega pomena za zagotovitev dobrega delovanja okvira EU za fiskalni nadzor. ESA 95 sloni na informacijah, zagotovljenih po obračunskem načelu. Vendar sloni ta, na obračunskem načelu temelječa fiskalna statistika na predhodno zbranih podatkih po plačilih oziroma na enakovrednih podatkih. Ti imajo lahko pomembno vlogo pri krepitvi pravočasnega proračunskega spremljanja, da se prepreči zapoznelo odkrivanje znatnih proračunskih napak. Razpoložljivost časovnih serij podatkov po plačilih v zvezi s proračunskimi premiki lahko razkrije vzorce, ki zahtevajo strožji nadzor. Fiskalni podatki po plačilih (ali enakovredni podatki iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo), ki jih je treba objaviti, bi morali vključevati vsaj splošno bilanco, vse prihodke in vse odhodke. V utemeljenih primerih, če na primer obstaja veliko število lokalnih javnih organov, se lahko za pravočasno objavo podatkov uporabijo ustrezne tehnike ocenjevanja, temelječe na vzorcu organov, pri naknadnem pregledu pa se uporabijo vsi podatki.

| (7) | Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično oslabijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi preglednost in
  razprave o metodologijah
  napovedovanja lahko občutno
  izboljšale
  kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje. |
| --- | --- |

(7)

Pristranske in nerealne makroekonomske ter proračunske napovedi lahko znatno ovirajo učinkovitost fiskalnega načrtovanja in posledično oslabijo zavezo k proračunski disciplini, medtem ko bi preglednost in
  razprave o metodologijah
  napovedovanja lahko občutno
  izboljšale
  kakovost makroekonomskih in proračunskih napovedi za fiskalno načrtovanje.

| (8) | Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je preglednost, ki mora vključevati javno razpoložljivost
  ne samo uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi, pripravljenih za fiskalno načrtovanje, temveč tudi
  metodologij, predpostavk in
  ustreznih
  parametrov, na katerih so osnovane
  takšne
  napovedi. |
| --- | --- |

(8)

Eden izmed bistvenih elementov zagotavljanja uporabe realnih napovedi za vodenje proračunske politike je preglednost, ki mora vključevati javno razpoložljivost
  ne samo uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi, pripravljenih za fiskalno načrtovanje, temveč tudi
  metodologij, predpostavk in
  ustreznih
  parametrov, na katerih so osnovane
  takšne
  napovedi.

| (9) | Analiza občutljivosti
  in z njimi povezane proračunske napovedi, ki bi dopolnjevale
  najverjetnejši makrofiskalni
  scenarij, omogočajo analizo tega, kako bi se
  glavne
  fiskalne spremenljivke razvijale
  ob drugačnih predpostavkah o rasti in obrestnih merah
  , in s tem v veliki meri zmanjšujejo tveganje, da bi napake v napovedih ogrožale proračunsko disciplino. |
| --- | --- |

(9)

Analiza občutljivosti
  in z njimi povezane proračunske napovedi, ki bi dopolnjevale
  najverjetnejši makrofiskalni
  scenarij, omogočajo analizo tega, kako bi se
  glavne
  fiskalne spremenljivke razvijale
  ob drugačnih predpostavkah o rasti in obrestnih merah
  , in s tem v veliki meri zmanjšujejo tveganje, da bi napake v napovedih ogrožale proračunsko disciplino.

| (10) | Napovedi Komisije
  in podatki o modelih, na katerih temeljijo te napovedi,
  državam članicam dajejo uporabne mejne vrednosti za njihove
  najverjetnejše makrofiskalne scenarije
  , s čimer se izboljša veljavnost napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, čeprav bo od trenutka priprave napovedi in primerljivosti metodologij ter predpostavk za napovedi odvisno, v kolikšni meri se bo od držav članic lahko pričakovalo
  , da bodo napovedi, uporabljene za proračunsko načrtovanje, primerjale z napovedmi Komisije
  .
  Uporabne mejne vrednosti je mogoče dobiti tudi iz napovedi drugih neodvisnih organov. |
| --- | --- |

(10)

Napovedi Komisije
  in podatki o modelih, na katerih temeljijo te napovedi,
  državam članicam dajejo uporabne mejne vrednosti za njihove
  najverjetnejše makrofiskalne scenarije
  , s čimer se izboljša veljavnost napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, čeprav bo od trenutka priprave napovedi in primerljivosti metodologij ter predpostavk za napovedi odvisno, v kolikšni meri se bo od držav članic lahko pričakovalo
  , da bodo napovedi, uporabljene za proračunsko načrtovanje, primerjale z napovedmi Komisije
  .
  Uporabne mejne vrednosti je mogoče dobiti tudi iz napovedi drugih neodvisnih organov.

| (10a) | Večje razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije bi bilo treba razložiti, zlasti kadar raven rasti spremenljivk v zunanjih predpostavkah precej odstopa od vrednosti v napovedih Komisije. |
| --- | --- |

(10a)

Večje razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije bi bilo treba razložiti, zlasti kadar raven rasti spremenljivk v zunanjih predpostavkah precej odstopa od vrednosti v napovedih Komisije.

| (10b) | Glede na soodvisnost med proračuni držav članic in proračunom Unije bi morala Komisija podpreti države članice pri pripravi njihovih proračunskih napovedi z zagotavljanjem napovedi za odhodke EU na podlagi odhodkov, predvidenih v večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(10b)

Glede na soodvisnost med proračuni držav članic in proračunom Unije bi morala Komisija podpreti države članice pri pripravi njihovih proračunskih napovedi z zagotavljanjem napovedi za odhodke EU na podlagi odhodkov, predvidenih v večletnem finančnem okviru.

| (10c) | Za lažjo pripravo napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, in za pojasnitev razlik med napovedmi Komisije in držav članic, bi morala imeti vsaka država članica vsaj enkrat letno možnost, da s Komisijo razpravlja o predpostavkah, na katerih temelji priprava makroekonomskih in proračunskih napovedi. |
| --- | --- |

(10c)

Za lažjo pripravo napovedi, uporabljenih za proračunsko načrtovanje, in za pojasnitev razlik med napovedmi Komisije in držav članic, bi morala imeti vsaka država članica vsaj enkrat letno možnost, da s Komisijo razpravlja o predpostavkah, na katerih temelji priprava makroekonomskih in proračunskih napovedi.

| (11) | Redno, nepristransko in celovito ocenjevanje
  uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi
  na podlagi objektivnih meril
  občutno izboljša njihovo kakovost.
  Temeljito ocenjevanje
  pomeni med drugim podroben pregled ekonomskih predpostavk, primerjavo z napovedmi, ki so jih pripravile druge institucije, in oceno natančnosti preteklih napovedi. |
| --- | --- |

(11)

Redno, nepristransko in celovito ocenjevanje
  uradnih makroekonomskih in proračunskih napovedi
  na podlagi objektivnih meril
  občutno izboljša njihovo kakovost.
  Temeljito ocenjevanje
  pomeni med drugim podroben pregled ekonomskih predpostavk, primerjavo z napovedmi, ki so jih pripravile druge institucije, in oceno natančnosti preteklih napovedi.

| (12) | Sodeč po dokazani učinkovitosti na pravilih temelječih proračunskih okvirov držav članic pri spodbujanju
  nacionalne podpore fiskalnim pravilom EU in
  proračunske discipline morajo biti stroga
  državna numerična
  fiskalna pravila, ki so skladna s proračunskimi cilji na ravni Unije, eden od temeljev okvira Unije za okrepljen proračunski nadzor. Stroga
  numerična
  fiskalna pravila bi morala vsebovati natančne izdelane opredelitve ciljev ter mehanizme za učinkovito in pravočasno spremljanje.
  To bi moralo temeljiti na zanesljivi in neodvisni analizi, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic.
  Poleg tega so politične izkušnje pokazale, da je za učinkovito delovanje numeričnih
  fiskalnih
  pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, pa čeprav to lahko pomeni zgolj okrnitev ugleda. |
| --- | --- |

(12)

Sodeč po dokazani učinkovitosti na pravilih temelječih proračunskih okvirov držav članic pri spodbujanju
  nacionalne podpore fiskalnim pravilom EU in
  proračunske discipline morajo biti stroga
  državna numerična
  fiskalna pravila, ki so skladna s proračunskimi cilji na ravni Unije, eden od temeljev okvira Unije za okrepljen proračunski nadzor. Stroga
  numerična
  fiskalna pravila bi morala vsebovati natančne izdelane opredelitve ciljev ter mehanizme za učinkovito in pravočasno spremljanje.
  To bi moralo temeljiti na zanesljivi in neodvisni analizi, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic.
  Poleg tega so politične izkušnje pokazale, da je za učinkovito delovanje numeričnih
  fiskalnih
  pravil treba predvideti tudi posledice za neupoštevanje teh pravil, pa čeprav to lahko pomeni zgolj okrnitev ugleda.

| (12a) | Ker na podlagi Protokola št. 15 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, referenčne vrednosti iz Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo niso neposredno zavezujoče, za to državo ne bi smelo veljati, da mora imeti vzpostavljena numerična fiskalna pravila, ki dejansko spodbujajo upoštevanje specifičnih referenčnih vrednosti za čezmerni primanjkljaj, niti ne bi smelo biti obvezno, da so večletni cilji iz srednjeročnih proračunskih okvirov skladni s takšnimi pravili. |
| --- | --- |

(12a)

Ker na podlagi Protokola št. 15 o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, referenčne vrednosti iz Protokola št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo niso neposredno zavezujoče, za to državo ne bi smelo veljati, da mora imeti vzpostavljena numerična fiskalna pravila, ki dejansko spodbujajo upoštevanje specifičnih referenčnih vrednosti za čezmerni primanjkljaj, niti ne bi smelo biti obvezno, da so večletni cilji iz srednjeročnih proračunskih okvirov skladni s takšnimi pravili.

| (13) | Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična fiskalna pravila
  , ki bi se morala odražati v zakonodaji držav članic o letnem proračunu
  . |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi se morale izogibati procikličnim fiskalnim politikam, v ugodnih obdobjih pa vlagati več truda v fiskalno konsolidacijo. Do teh ciljev privedejo natančno opredeljena numerična fiskalna pravila
  , ki bi se morala odražati v zakonodaji držav članic o letnem proračunu
  .

| (14) | Nacionalno fiskalno načrtovanje je lahko s preventivnim in korektivnim delom Pakta za stabilnost in rast skladno le v primeru, da uporablja večletne perspektive in si prizadeva za dosego zlasti srednjeročnih proračunskih ciljev. Srednjeročni proračunski okviri so ključnega pomena za zagotavljanje skladnosti proračunskih okvirov držav članic z zakonodajo Unije. V duhu Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6) in Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (7) se preventivni in korektivni del Pakta za stabilnost in rast ne smeta obravnavati ločeno. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalno fiskalno načrtovanje je lahko s preventivnim in korektivnim delom Pakta za stabilnost in rast skladno le v primeru, da uporablja večletne perspektive in si prizadeva za dosego zlasti srednjeročnih proračunskih ciljev. Srednjeročni proračunski okviri so ključnega pomena za zagotavljanje skladnosti proračunskih okvirov držav članic z zakonodajo Unije. V duhu Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (6) in Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (7) se preventivni in korektivni del Pakta za stabilnost in rast ne smeta obravnavati ločeno.

| (15) | Kljub temu, da je sprejetje zakonodaje o letnem proračunu ključni korak v proračunskem postopku, v katerem države članice sprejemajo pomembne proračunske odločitve, ima večina fiskalnih ukrepov posledice, ki pošteno presegajo razsežnost letnega proračunskega cikla. Zaradi tega je perspektiva za eno samo leto le šibka osnova za oblikovanje zdravih proračunskih politik. Da bi se lahko vključila večletna proračunska perspektiva okvira Unije za proračunski nadzor, mora biti načrtovanje zakonodaje o letnem proračunu osnovano na večletnem fiskalnem načrtovanju, ki bo izviralo iz srednjeročnega proračunskega okvira. |
| --- | --- |

(15)

Kljub temu, da je sprejetje zakonodaje o letnem proračunu ključni korak v proračunskem postopku, v katerem države članice sprejemajo pomembne proračunske odločitve, ima večina fiskalnih ukrepov posledice, ki pošteno presegajo razsežnost letnega proračunskega cikla. Zaradi tega je perspektiva za eno samo leto le šibka osnova za oblikovanje zdravih proračunskih politik. Da bi se lahko vključila večletna proračunska perspektiva okvira Unije za proračunski nadzor, mora biti načrtovanje zakonodaje o letnem proračunu osnovano na večletnem fiskalnem načrtovanju, ki bo izviralo iz srednjeročnega proračunskega okvira.

| (15a) | Ta srednjeročni proračunski okvir bi med drugim moral zajemati na nespremenjenih politikah temelječe projekcije za vsako večjo odhodkovno in prihodkovno postavko za zadevno proračunsko leto in po njem. Vsaki državi članici bi moralo biti omogočeno, da ustrezno opredeli nespremenjene politike, opredelitev ter uporabljene predpostavke, metodologije in zadevne parametre pa bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(15a)

Ta srednjeročni proračunski okvir bi med drugim moral zajemati na nespremenjenih politikah temelječe projekcije za vsako večjo odhodkovno in prihodkovno postavko za zadevno proračunsko leto in po njem. Vsaki državi članici bi moralo biti omogočeno, da ustrezno opredeli nespremenjene politike, opredelitev ter uporabljene predpostavke, metodologije in zadevne parametre pa bi bilo treba objaviti.

| (15b) | Direktiva novi vladi posamezne države članice ne prepoveduje posodobitve srednjeročnega proračunskega okvira, da bi v njem odrazila nove politične prednostne naloge, pod pogojem, da država članica poudari razlike glede na prejšnji srednjeročni proračunski okvir. |
| --- | --- |

(15b)

Direktiva novi vladi posamezne države članice ne prepoveduje posodobitve srednjeročnega proračunskega okvira, da bi v njem odrazila nove politične prednostne naloge, pod pogojem, da država članica poudari razlike glede na prejšnji srednjeročni proračunski okvir.

| (16) | Določbe okvira za proračunski nadzor, ki sta ga določila Pogodba in zlasti Pakt za stabilnost in rast, se uporabljajo za državo kot celoto, ki jo sestavljajo podsektorji, kot so centralna država, federalna država in lokalna država ter skladi socialne varnosti, kot jih opredeljuje Uredba (ES) št. 2223/96. |
| --- | --- |

(16)

Določbe okvira za proračunski nadzor, ki sta ga določila Pogodba in zlasti Pakt za stabilnost in rast, se uporabljajo za državo kot celoto, ki jo sestavljajo podsektorji, kot so centralna država, federalna država in lokalna država ter skladi socialne varnosti, kot jih opredeljuje Uredba (ES) št. 2223/96.

| (17) | Občutno število držav članic je izkusilo precejšnjo fiskalno decentralizacijo s prenosom proračunskih pristojnosti na podnacionalne vlade. Vloga take podnacionalne ravni pri zagotavljanju upoštevanja Pakta za stabilnost in rast se je s tem občutno povečala, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti temu, da se zagotovi, da so vsi podsektorji države ustrezno zajeti v obseg obveznosti in postopkov, določenih v nacionalnih proračunskih okvirih, zlasti – vendar ne izključno – v takšnih bolj decentraliziranih državah članicah. |
| --- | --- |

(17)

Občutno število držav članic je izkusilo precejšnjo fiskalno decentralizacijo s prenosom proračunskih pristojnosti na podnacionalne vlade. Vloga take podnacionalne ravni pri zagotavljanju upoštevanja Pakta za stabilnost in rast se je s tem občutno povečala, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti temu, da se zagotovi, da so vsi podsektorji države ustrezno zajeti v obseg obveznosti in postopkov, določenih v nacionalnih proračunskih okvirih, zlasti – vendar ne izključno – v takšnih bolj decentraliziranih državah članicah.

| (18) | Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba nameniti posebno pozornost
  delovanju javnih organov in skladov, ki niso vključeni v redne proračune na podsektorski ravni
  , ki ima neposredne ali srednjeročne posledice za proračunska stanja držav članic.
  Njihov skupni učinek na državne bilance in dolgove pa naj se predstavi v okviru letnih proračunskih postopkov in srednjeročnih proračunskih načrtov. |
| --- | --- |

(18)

Da bi proračunski okviri učinkovito spodbujali proračunsko disciplino in trajnost javnih financ, morajo javne finance pokrivati v celoti. Iz tega razloga je treba nameniti posebno pozornost
  delovanju javnih organov in skladov, ki niso vključeni v redne proračune na podsektorski ravni
  , ki ima neposredne ali srednjeročne posledice za proračunska stanja držav članic.
  Njihov skupni učinek na državne bilance in dolgove pa naj se predstavi v okviru letnih proračunskih postopkov in srednjeročnih proračunskih načrtov.

| (18a) | Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti tudi obstoju pogojnih obveznosti. Natančneje, pogojne obveznosti zajemajo morebitne obveznosti, ki so odvisne od tega, ali se v prihodnosti pripeti določen negotov dogodek, ali pa trenutne obveznosti, pri katerih plačilo ni verjetno oziroma zneska ni mogoče zanesljivo oceniti. Vključujejo na primer ustrezne informacije o državnih poroštvih, slabih posojilih in obveznostih, ki izhajajo iz delovanja javnih družb, po potrebi tudi o verjetnosti in možnem datumu zapadlosti pogojnih obveznosti. Ustrezno bi bilo treba upoštevati občutljivosti trga. |
| --- | --- |

(18a)

Ustrezno pozornost bi bilo treba nameniti tudi obstoju pogojnih obveznosti. Natančneje, pogojne obveznosti zajemajo morebitne obveznosti, ki so odvisne od tega, ali se v prihodnosti pripeti določen negotov dogodek, ali pa trenutne obveznosti, pri katerih plačilo ni verjetno oziroma zneska ni mogoče zanesljivo oceniti. Vključujejo na primer ustrezne informacije o državnih poroštvih, slabih posojilih in obveznostih, ki izhajajo iz delovanja javnih družb, po potrebi tudi o verjetnosti in možnem datumu zapadlosti pogojnih obveznosti. Ustrezno bi bilo treba upoštevati občutljivosti trga.

| (18b) | Komisija mora redno spremljati izvajanje te direktive. Opredeliti in razširiti bi bilo treba najboljšo prakso glede določb petih poglavij, ki zadevajo različne vidike nacionalnih proračunskih okvirov. |
| --- | --- |

(18b)

Komisija mora redno spremljati izvajanje te direktive. Opredeliti in razširiti bi bilo treba najboljšo prakso glede določb petih poglavij, ki zadevajo različne vidike nacionalnih proračunskih okvirov.

| (18c) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje

   (8)

  naj države članice za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(18c)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje

   (8)

  naj države članice za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo.

| (19) | Ker cilja te direktive, in sicer enotnega upoštevanja proračunske discipline, kot to zahteva Pogodba, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(19)

Ker cilja te direktive, in sicer enotnega upoštevanja proračunske discipline, kot to zahteva Pogodba, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

Vsebina in opredelitve pojmov

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa podrobna pravila v zvezi z značilnostmi proračunskih okvirov držav članic, ki so potrebni za zagotavljanje
  skladnosti s pogodbenimi obveznostmi držav članic v zvezi s preprečevanjem čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo opredelitve pojmov "vlada", "primanjkljaj" in "investicija", kot jih določa člen 2 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priloženega k Pogodbama.
  Uporablja se opredelitev podsektorjev države, kot jo določa Uredba (ES) št. 2223/96 (ESA 95).

Poleg tega se uporablja še naslednja opredelitev:

"proračunski okvir" pomeni niz dogovorov, postopkov,
  pravil
  in institucij, ki so osnova za vodenje proračunskih politik države, zlasti:

| (a) | sistemov proračunskega računovodstva in statističnega poročanja; |
| --- | --- |

(a)

sistemov proračunskega računovodstva in statističnega poročanja;

| (b) | pravil in postopkov, ki urejajo pripravo napovedi za proračunsko načrtovanje; |
| --- | --- |

(b)

pravil in postopkov, ki urejajo pripravo napovedi za proračunsko načrtovanje;

| (c) | numeričnih fiskalnih pravil,
  prilagojenih posamezni državi,
  ki
  prispevajo k skladnosti vodenja
  fiskalne politike
  z obveznostmi vsake države članice iz Pogodbe
  ,
  izražene
  v obliki zbirnega kazalnika proračunske uspešnosti, kot so npr. javnofinančni primanjkljaj, zadolževanje, dolgovi ali njihovi pomembnejši sestavni deli; |
| --- | --- |

(c)

numeričnih fiskalnih pravil,
  prilagojenih posamezni državi,
  ki
  prispevajo k skladnosti vodenja
  fiskalne politike
  z obveznostmi vsake države članice iz Pogodbe
  ,
  izražene
  v obliki zbirnega kazalnika proračunske uspešnosti, kot so npr. javnofinančni primanjkljaj, zadolževanje, dolgovi ali njihovi pomembnejši sestavni deli;

| (d) | proračunskih postopkov, sestavljenih iz postopkovnih pravil,
  na katerih temelji
  proračunski postopek v vseh fazah; |
| --- | --- |

(d)

proračunskih postopkov, sestavljenih iz postopkovnih pravil,
  na katerih temelji
  proračunski postopek v vseh fazah;

| (e) | srednjeročnih proračunskih okvirov kot posebnega niza nacionalnih proračunskih postopkov, ki širijo obseg oblikovanja fiskalnih politik onkraj letnega proračunskega koledarja, vključno z določanjem prednostnih nalog politik in srednjeročnih proračunskih ciljev; |
| --- | --- |

(e)

srednjeročnih proračunskih okvirov kot posebnega niza nacionalnih proračunskih postopkov, ki širijo obseg oblikovanja fiskalnih politik onkraj letnega proračunskega koledarja, vključno z določanjem prednostnih nalog politik in srednjeročnih proračunskih ciljev;

| (f) | dogovorov v zvezi z
  neodvisnim nadzorom in
  analizo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka ▐; |
| --- | --- |

(f)

dogovorov v zvezi z
  neodvisnim nadzorom in
  analizo za izboljšavo transparentnosti elementov proračunskega postopka ▐;

| (g) | mehanizmov in predpisov, ki urejajo fiskalne odnose med javnimi organi v različnih podsektorjih države. |
| --- | --- |

(g)

mehanizmov in predpisov, ki urejajo fiskalne odnose med javnimi organi v različnih podsektorjih države.

POGLAVJE II

Računovodstvo in statistika

Člen 3

1.   Države članice imajo uveljavljene sisteme javnega računovodstva, ki v celoti in dosledno pokrivajo vse podsektorje države ▐ in razpolagajo z vsemi potrebnimi informacijami za
  pripravo podatkov na podlagi poslovnega dogodka
  , osnovanih na ESA 95. Za te sisteme javnega računovodstva se izvajata notranji nadzor in
  neodvisna
  revizija.

2.   Države članice zagotavljajo pravočasno in redno javno razpoložljivost fiskalnih podatkov za vse podsektorje države
  , kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 2223/96 (ESA 95).
  Države članice zlasti
  objavijo
  :

| (a) | ▐ fiskalne podatke po plačilih
  (ali enakovredne vrednosti iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo) v naslednjih časovnih presledkih:








  — | mesečno, do konca naslednjega meseca
  ,
  za centralno državo, regionalno državo in sklade socialne varnosti ter |
| --- | --- | --- |

(a)

▐ fiskalne podatke po plačilih
  (ali enakovredne vrednosti iz javnega računovodstva, če podatki po plačilih niso na voljo) v naslednjih časovnih presledkih:

—

mesečno, do konca naslednjega meseca
  ,
  za centralno državo, regionalno državo in sklade socialne varnosti ter

| — | četrtletno za lokalno državo, in sicer pred iztekom naslednjega četrtletja; |
| --- | --- |

—

četrtletno za lokalno državo, in sicer pred iztekom naslednjega četrtletja;

| (b) | ▐ podrobno prehodno tabelo z
  metodologijo
  preračunavanja podatkov, osnovanih na plačilih
  (ali enakovrednih podatkov iz javnega računovodstva, če podatki o plačilih niso na voljo)
  , v podatke, osnovane na ESA-95. |
| --- | --- |

(b)

▐ podrobno prehodno tabelo z
  metodologijo
  preračunavanja podatkov, osnovanih na plačilih
  (ali enakovrednih podatkov iz javnega računovodstva, če podatki o plačilih niso na voljo)
  , v podatke, osnovane na ESA-95.

POGLAVJE III

Napovedi

Člen 4

1.   Države članice zagotovijo, da je fiskalno načrtovanje osnovano na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih, pri čemer se uporabljajo najaktualnejše informacije. Proračunsko načrtovanje temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju ▐. Makroekonomske in proračunske napovedi se
  primerjajo z najsodobnejšimi napovedmi
  Komisije
  in po potrebi napovedmi drugih neodvisnih organov
  .
  Večje razlike
  med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije je treba razložiti
  , zlasti kadar raven rasti spremenljivk v zunanjih predvidevanjih precej odstopa od vrednosti v napovedih Komisije
  .

1a.
     
  Komisija objavi metodologije, predpostavke in ustrezne parametre, ki so temelj njenih makroekonomskih in proračunskih napovedi.

1b.
     
  Da bi Komisija podprla države članice pri pripravi proračunskih napovedi, zagotovi napovedi za odhodke EU na podlagi odhodkov, predvidenih v večletnem finančnem okviru.

2.   
  V okviru analize občutljivosti so v makroekonomskih in proračunskih napovedih preučena gibanja glavnih fiskalnih spremenljivk ob različnih predpostavkah o rasti in obrestnih merah.
  Obseg alternativnih
  domnev
  , uporabljenih v makroekonomskih in proračunskih napovedih, se ravna po natančnosti preteklih napovedi
  in teži k temu, da bi upošteval ustrezne scenarije tveganj.

3.   Države članice
  opredelijo, katera institucija je pristojna za pripravo makroekonomskih in proračunskih napovedi, in
  poskrbijo, da so uradne makroekonomske in proračunske napovedi, pripravljene za fiskalno načrtovanje, javno dostopne, vključno z metodologijami, domnevami in
  ustreznimi
  parametri
  , na katerih temeljijo te napovedi. Države članice in Komisija vsaj enkrat letno vzpostavijo tehnični dialog o domnevah, na katerih temelji priprava makroekonomskih in proračunskih napovedi.

4.   Makroekonomske in proračunske napovedi za fiskalno načrtovanje
  se
  redno,
  nepristransko in celovito ocenjujejo,
  tudi naknadno
  , na podlagi objektivnih meril
  . Rezultati
  tega ocenjevanja
  so dostopni javnosti
  in se jih ustrezno upošteva v prihodnjih makroekonomskih in proračunskih napovedih
  .
  Če se med ocenjevanjem odkrije precejšnja pristranskost, ki vpliva na makroekonomske napovedi v obdobju vsaj štirih zaporednih let, zadevna država članica sprejme potrebne ukrepe in jo objavi.

4a.
     
  Komisija (Eurostat) vsake tri mesece objavi obseg četrtletnega dolga in primanjkljaja držav članic.

POGLAVJE IV

Numerična fiskalna pravila

Člen 5

Države članice imajo začrtana numerična fiskalna pravila,
  prilagojena posamezni državi,
  ki
  med trajanjem večletnega finančnega okvira za celotno državo
  učinkovito skrbijo, da države članice izpolnjujejo svoje obveznosti iz Pogodbe na področju proračunske politike. Ta pravila
  spodbujajo
  zlasti:

| (a) | skladnost z referenčnimi vrednostmi iz Pogodbe glede primanjkljaja in dolga; |
| --- | --- |

(a)

skladnost z referenčnimi vrednostmi iz Pogodbe glede primanjkljaja in dolga;

| (b) | fiskalno načrtovanje z razponom več let vnaprej, vključno s spoštovanjem srednjeročnih proračunskih ciljev
  držav članic
  . |
| --- | --- |

(b)

fiskalno načrtovanje z razponom več let vnaprej, vključno s spoštovanjem srednjeročnih proračunskih ciljev
  držav članic
  .

Člen 6

1.
     Brez poseganja v določbe okvira proračunskega nadzora Unije iz Pogodbe, numerična fiskalna pravila
  , prilagojena posamezni državi,
  vsebujejo podrobno razlago naslednjih elementov:

| (a) | opredelitev cilja in obseg pravil; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev cilja in obseg pravil;

| (b) | učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili
  na podlagi zanesljive in neodvisne analize, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic. |
| --- | --- |

(b)

učinkovito in pravočasno spremljanje skladnosti s pravili
  na podlagi zanesljive in neodvisne analize, ki jo izvedejo neodvisni organi ali organi, ki so funkcionalno neodvisni od davčnih organov držav članic.

| (c) | posledice v primeru neupoštevanja teh pravil; |
| --- | --- |

(c)

posledice v primeru neupoštevanja teh pravil;

2.
     
  Če so v numeričnih fiskalnih pravilih
  odstopne klavzule,
  te
  določajo omejeno število posebnih okoliščin
  , ki so v skladu z obveznostmi države članice na področju proračunske politike v okviru Pogodbe, ali strogih postopkov, pri
  katerih se dopušča začasno neupoštevanje pravil

Člen 7

Zakonodaja o letnem proračunu držav članic odraža ▐ veljavna numerična fiskalna pravila
  , prilagojena posamezni državi
  .

Člen 7a

Členi 5 do 7 se ne uporabljajo za Združeno kraljestvo.

POGLAVJE V

Srednjeročni proračunski okviri

Člen 8

1.   Države članice vzpostavijo
  verodostojen in
  učinkovit srednjeročni proračunski okvir, s katerim poskrbijo za upoštevanje najmanj triletnega razpona za fiskalno načrtovanje in tako poskrbijo, da je nacionalno fiskalno načrtovanje osnovano na večletni perspektivi.

2.   Srednjeročni proračunski okviri vključujejo postopke za vzpostavitev:

| (a) | celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika,
  na primer odhodkov,
  pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi
  numeričnimi
  fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV, |
| --- | --- |

(a)

celovitih in transparentnih večletnih proračunskih ciljev v smislu državnega primanjkljaja, dolga in kakršnega koli drugega skupnega fiskalnega kazalnika,
  na primer odhodkov,
  pri čemer se zagotovi njihova skladnost z vsemi
  numeričnimi
  fiskalnimi pravili, kot jih navaja veljavno poglavje IV,

| (b) | ▐ predvidevanj vseh večjih odhodkov in prihodkov za različne državne podsektorje
  s podrobnejšimi podatki o ravni centralne države in socialne varnosti
  , in sicer za trenutno proračunsko leto in po njem, osnovanih na nespremenjenih politikah; |
| --- | --- |

(b)

▐ predvidevanj vseh večjih odhodkov in prihodkov za različne državne podsektorje
  s podrobnejšimi podatki o ravni centralne države in socialne varnosti
  , in sicer za trenutno proračunsko leto in po njem, osnovanih na nespremenjenih politikah;

| (c) | opisa srednjeročno predvidenih politik, ki vplivajo na državne finance
  , razčlenjenih po večjih prihodkih in odhodkih ▐, ki prikazuje, kako se doseže prilagajanje v smeri
  srednjeročnih proračunskih ciljev
  v primerjavi s predvidevanji ob nespremenjenih politikah; |
| --- | --- |

(c)

opisa srednjeročno predvidenih politik, ki vplivajo na državne finance
  , razčlenjenih po večjih prihodkih in odhodkih ▐, ki prikazuje, kako se doseže prilagajanje v smeri
  srednjeročnih proračunskih ciljev
  v primerjavi s predvidevanji ob nespremenjenih politikah;

| (ca) | ocene, kakšen bo najverjetnejši vpliv zgoraj navedenih politik na dolgoročno vzdržnost javnih financ glede na njihov neposredni dolgoročni vpliv na državne finance. |
| --- | --- |

(ca)

ocene, kakšen bo najverjetnejši vpliv zgoraj navedenih politik na dolgoročno vzdržnost javnih financ glede na njihov neposredni dolgoročni vpliv na državne finance.

3.   Napovedi, sprejete znotraj srednjeročnih proračunskih okvirov, temeljijo na realnih makroekonomskih in proračunskih napovedih v skladu s poglavjem III.

Člen 9

Zakonodaja o letnem proračunu je skladna z določbami, ki izvirajo iz srednjeročnega proračunskega okvira. Temelj za pripravo letnega proračuna so zlasti napovedi v zvezi s prihodki in odhodki ter prednostnimi nalogami, ki izvirajo iz srednjeročnega proračunskega okvira, kot ga določa člen 8(2). Vsakršno odstopanje od teh določb mora biti ustrezno
  pojasnjeno
  .

Člen 9a

Direktiva novi vladi posamezne države članice ne prepoveduje posodobitve srednjeročnega proračunskega okvira, da bi v njem odrazila nove politične prednostne naloge, pod pogojem, da država članica poudari razlike glede na prejšnji srednjeročni proračunski okvir.

POGLAVJE VI

Preglednost državnih financ in podroben obseg proračunskih okvirov

Člen 10

Države članice zagotovijo, da so vsi ukrepi, sprejeti zaradi izpolnjevanja obveznosti iz poglavij II, III in IV, dosledni v vseh državnih podsektorjih in da te tudi v celoti pokrivajo. To zlasti zahteva doslednost pri računovodskih pravilih in postopkih ▐ in celovitost zbiranja podatkov, na katerih ta pravila in postopki temeljijo, ter sistemov za njihovo obdelavo.

Člen 11

1.
     Države članice vzpostavijo ustrezne mehanizme usklajevanja med državnimi podsektorji, da se zagotovi
  celovito in
  dosledno kritje vseh državnih podsektorjev pri fiskalnem načrtovanju
  , numeričnih fiskalnih pravilih, prilagojenih posamezni državi,
  in pripravi proračunskih napovedi ter zlasti pri sestavljanju večletnega načrtovanja, kot je določeno v večletnem proračunskem okviru.

▐

2.   Da bi se spodbudila fiskalna odgovornost, je treba jasno opredeliti proračunske odgovornosti javnih organov v različnih državnih podsektorjih.

Člen 13

1.   
  Vsi javni organi in skladi, ki niso vključeni v redne proračune na podsektorski ravni, se opredelijo in skupaj z drugimi pomembnimi informacijami predstavijo v okviru letnih proračunskih postopkov
  .
  Njihov skupni učinek na državne bilance in dolgove pa se predstavi v okviru letnih proračunskih postopkov in srednjeročnih proračunskih načrtov.

2.   Države članice objavijo podrobne podatke o vplivu davčnih odhodkov na prihodke.

3.   Države članice za vse državne podsektorje objavijo
  ustrezne
  podatke v zvezi s pogojnimi obveznostmi, ki bi lahko imele velik vpliv na javne proračune, vključno z državnimi poroštvi, slabimi posojili in obveznostmi, ki izvirajo iz operacij javnih družb, med drugim tudi razsežnosti ▐.
  Države članice prav tako objavijo podatke o državni udeležbi pri kapitalu zasebnih in javnih družb, kadar gre za ekonomsko pomembne zneske.

POGLAVJE VII

Končne določbe

Člen 14

1.   Države članice sprejmejo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2013. Komisiji takoj sporočilo besedila navedenih predpisov
  . Svet spodbuja države članice, naj za svoje potrebe in v interesu Unije pripravijo in objavijo lastne korelacijske tabele, v katerih bo, kolikor je to mogoče, prikazana korelacija med direktivo in ukrepi za prenos
  .

1a.
     
  Komisija na podlagi ustreznih informacij, ki jih posredujejo države članice, zagotovi vmesno poročilo o napredku pri izvajanju glavnih določb te direktive ter ga predloži najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti direktive.

1b.
     Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 14a

1.
     
  Komisija pet let po dnevu prenosa iz člena 14(1) objavi pregled ustreznosti določb direktive.

2.
     
  V pregledu med drugim oceni primernost:

| (a) | statističnih zahtev za vse državne podsektorje; |
| --- | --- |

(a)

statističnih zahtev za vse državne podsektorje;

| (b) | oblike in učinkovitosti numeričnih fiskalnih pravil v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

oblike in učinkovitosti numeričnih fiskalnih pravil v državah članicah;

| (c) | splošne ravni preglednosti javnih financ v državah članicah. |
| --- | --- |

(c)

splošne ravni preglednosti javnih financ v državah članicah.

3.
     
  Komisija najpozneje do konca leta 2012 oceni primernost mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor v državah članicah.

Člen 15

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ....

1

(2)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

2

(3)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti, UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

3

(4)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1.

5

(6)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

6

(7)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

7

(8)  UL C 321, 31.12.2003, str 1.

8

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/111 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/111

---

Četrtek, 23. junij 2011Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***I

P7_TA(2011)0290

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) (1)

2012/C 390 E/20

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0180/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke

   (1)

  ,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice, katerih valuta je euro, imajo poseben interes in odgovornost za izvajanje gospodarskih politik, ki spodbujajo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije, in za izogibanje politikam, ki jo ogrožajo. |
| --- | --- |

(1)

Države članice, katerih valuta je euro, imajo poseben interes in odgovornost za izvajanje gospodarskih politik, ki spodbujajo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije, in za izogibanje politikam, ki jo ogrožajo.

| (2) | Pogodba
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, ki veljajo za vse države članice, da bi se zagotovilo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(2)

Pogodba
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  dovoljuje sprejetje posebnih ukrepov v euroobmočju, ki presegajo določbe, ki veljajo za vse države članice, da bi se zagotovilo ustrezno delovanje ekonomske in monetarne unije.

| (2a) | Izkušnje in napake iz prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da bi bilo treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje – temeljiti bi moralo na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2a)

Izkušnje in napake iz prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da bi bilo treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje – temeljiti bi moralo na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

| (2b) | Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in odopravljanje čezmernega državnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire ter okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi (vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja). |
| --- | --- |

(2b)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih in skladnih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in odopravljanje čezmernega državnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire ter okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi (vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja).

| (2c) | Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta ter biti skladna z njo. Medsebojne povezave različnih strani ne bi smele omogočati odstopanj od določb iz Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(2c)

Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta ter biti skladna z njo. Medsebojne povezave različnih strani ne bi smele omogočati odstopanj od določb iz Pakta za stabilnost in rast.

| (2d) | Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesnejšo in sprotnejšo udeležbo Evropskega parlamenta in državnih parlamentov. |
| --- | --- |

(2d)

Krepitev gospodarskega upravljanja bi morala vključevati tesnejšo in sprotnejšo udeležbo Evropskega parlamenta in državnih parlamentov.

| (2e) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(2e)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (2f) | Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo usklajevalno vlogo, predvsem v zvezi z ocenami, spremljanjem, misijami na mestu samem, priporočili in opozorili. |
| --- | --- |

(2f)

Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo usklajevalno vlogo, predvsem v zvezi z ocenami, spremljanjem, misijami na mestu samem, priporočili in opozorili.

| (2g) | Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. Zlasti bi bilo treba omejiti vlogo Sveta pri odločanju o sankcijah, na Svetu pa bi bilo treba uporabljati glasovanje z obratno kvalificirano večino. |
| --- | --- |

(2g)

Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. Zlasti bi bilo treba omejiti vlogo Sveta pri odločanju o sankcijah, na Svetu pa bi bilo treba uporabljati glasovanje z obratno kvalificirano večino.

| (2h) | Vzpostavili bi lahko gospodarski dialog z Evropskim parlamentom, ki bi Komisiji omogočil, da objavi svoje analize, predsednik Sveta, Komisije in po potrebi predsednik Evropskega parlamenta ali Euroskupine pa bi imeli možnost razprave. Ta javna razprava bi sprožila diskusije o učinkih prelivanja nacionalnih odločitev in javen medsebojni pritisk. Pristojni odbor Evropskega parlamenta ponudi možnost državi članici, ki jo zadevajo sklepi, ki jih je Svet sprejel v skladu s členi 3, 4 in 5 te uredbe, da se udeleži izmenjave mnenj. |
| --- | --- |

(2h)

Vzpostavili bi lahko gospodarski dialog z Evropskim parlamentom, ki bi Komisiji omogočil, da objavi svoje analize, predsednik Sveta, Komisije in po potrebi predsednik Evropskega parlamenta ali Euroskupine pa bi imeli možnost razprave. Ta javna razprava bi sprožila diskusije o učinkih prelivanja nacionalnih odločitev in javen medsebojni pritisk. Pristojni odbor Evropskega parlamenta ponudi možnost državi članici, ki jo zadevajo sklepi, ki jih je Svet sprejel v skladu s členi 3, 4 in 5 te uredbe, da se udeleži izmenjave mnenj.

| (3) | Da bi bilo izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju učinkovitejše, so potrebne dodatne sankcije. Te sankcije bi morale povečati verodostojnost okvira Unije za fiskalni nadzor. |
| --- | --- |

(3)

Da bi bilo izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju učinkovitejše, so potrebne dodatne sankcije. Te sankcije bi morale povečati verodostojnost okvira Unije za fiskalni nadzor.

| (4) | Pravila, določena v tej uredbi, bi morala zagotoviti poštene, pravočasne, postopne in učinkovite mehanizme za upoštevanje preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, zlasti Uredbe (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) in Uredbe Sveta (ES) 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  , kadar se spoštovanje proračunske discipline preučuje na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga

   (4). |
| --- | --- |

(4)

Pravila, določena v tej uredbi, bi morala zagotoviti poštene, pravočasne, postopne in učinkovite mehanizme za upoštevanje preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, zlasti Uredbe (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) in Uredbe Sveta (ES) 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  , kadar se spoštovanje proračunske discipline preučuje na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga

   (4).

| (5) | Sankcije
  iz te uredbe
  za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za
  prilagajanje proračunskemu cilju in za njegovo ohranjanje
  . |
| --- | --- |

(5)

Sankcije
  iz te uredbe
  za države članice, katerih valuta je euro, morajo v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast določati spodbude za
  prilagajanje proračunskemu cilju in za njegovo ohranjanje
  .

| (5a) | Da bi se izognili napačnemu prikazovanju javnofinančnega primanjkljaja in podatkov o zadolženosti, bodisi namernemu bodisi zaradi hude malomarnosti, se pravi bistvenih podatkov za usklajevanje ekonomske politike Evropske unije, je treba predvideti globo za državo članico, ki je odgovorna za takšno napačno prikazovanje. |
| --- | --- |

(5a)

Da bi se izognili napačnemu prikazovanju javnofinančnega primanjkljaja in podatkov o zadolženosti, bodisi namernemu bodisi zaradi hude malomarnosti, se pravi bistvenih podatkov za usklajevanje ekonomske politike Evropske unije, je treba predvideti globo za državo članico, ki je odgovorna za takšno napačno prikazovanje.

| (6) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za dopolnitev pravil o izračunu kazni za manipulacijo s statističnimi podatki, pa tudi o postopku, ki mu mora slediti Komisija, če želi ta dejanja raziskati, zlasti kar zadeva natančna merila za opredelitev višine globe in za izvajanje preiskav, ki jih bo Komisija opravila. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za dopolnitev pravil o izračunu kazni za manipulacijo s statističnimi podatki, pa tudi o postopku, ki mu mora slediti Komisija, če želi ta dejanja raziskati, zlasti kar zadeva natančna merila za opredelitev višine globe in za izvajanje preiskav, ki jih bo Komisija opravila. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (7) | V preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast
  bi bilo treba prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju in njegovo izpolnjevanje zagotoviti prek obveznosti
  položitve obrestnega depozita, kar bi začasno veljalo za države članice, katerih valuta je euro in ki ne dosegajo zadostnega napredka pri konsolidaciji proračuna. To bi moralo veljati
  , ko
  država članica
  kljub primanjkljaju, nižjemu od referenčne vrednosti 3 % BDP, bistveno odstopa od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznega prilagajanja temu cilju in tega odstopanja ne odpravi
  . |
| --- | --- |

(7)

V preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast
  bi bilo treba prilagajanje srednjeročnemu proračunskemu cilju in njegovo izpolnjevanje zagotoviti prek obveznosti
  položitve obrestnega depozita, kar bi začasno veljalo za države članice, katerih valuta je euro in ki ne dosegajo zadostnega napredka pri konsolidaciji proračuna. To bi moralo veljati
  , ko
  država članica
  kljub primanjkljaju, nižjemu od referenčne vrednosti 3 % BDP, bistveno odstopa od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznega prilagajanja temu cilju in tega odstopanja ne odpravi
  .

| (8) | Zahtevani obrestni depozit je treba zadevni državi članici vrniti
  skupaj
  z obračunanimi obrestmi, ko Svet potrdi, da so okoliščine, zaradi katerih je bilo treba navedeni depozit položiti, odpravljene. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevani obrestni depozit je treba zadevni državi članici vrniti
  skupaj
  z obračunanimi obrestmi, ko Svet potrdi, da so okoliščine, zaradi katerih je bilo treba navedeni depozit položiti, odpravljene.

| (9) | V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast morajo sankcije za države članice, katerih valuta je euro, imeti obliko obveznosti položitve brezobrestnega depozita, kar je povezano z odločitvijo Sveta, ki ugotovi, ali čezmerni primanjkljaj obstaja
  , če je morala zadevna država članica v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast že položiti obrestni depozit ali v primerih posebej resnih kršitev pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast,
  in določi obveznost plačila globe, če priporočilo Sveta za zmanjšanje čezmernega državnega primanjkljaja ni bilo upoštevano. ▐ |
| --- | --- |

(9)

V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast morajo sankcije za države članice, katerih valuta je euro, imeti obliko obveznosti položitve brezobrestnega depozita, kar je povezano z odločitvijo Sveta, ki ugotovi, ali čezmerni primanjkljaj obstaja
  , če je morala zadevna država članica v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast že položiti obrestni depozit ali v primerih posebej resnih kršitev pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast,
  in določi obveznost plačila globe, če priporočilo Sveta za zmanjšanje čezmernega državnega primanjkljaja ni bilo upoštevano. ▐

| (9a) | Da bi preprečili retroaktivno uporabo sankcij v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morale navedene sankcije v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili, ki jih Svet sprejme v skladu s četrtim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 po začetku veljavnosti te uredbe. Da bi preprečili tudi retroaktivno uporabo sankcij v okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morali navedeni ukrepi v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili in sklepi o odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki jih Svet sprejme po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(9a)

Da bi preprečili retroaktivno uporabo sankcij v okviru preventivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morale navedene sankcije v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili, ki jih Svet sprejme v skladu s četrtim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97 po začetku veljavnosti te uredbe. Da bi preprečili tudi retroaktivno uporabo sankcij v okviru korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast, določenih v tej uredbi, bi se morali navedeni ukrepi v vsakem primeru uporabljati samo v zvezi z ustreznimi priporočili in sklepi o odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja, ki jih Svet sprejme po začetku veljavnosti te uredbe.

| (10) | Višina obrestnega depozita, brezobrestnega depozita in globe, ki je določena v tej uredbi, se določi tako, da se zagotovi
  pravično
  stopnjevanje sankcij v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast ter da se zagotovijo zadostne spodbude za države članice, katerih valuta je euro, za uskladitev s fiskalnim okvirom Unije. Globa, povezana s členom 126(11) Pogodbe, kot je določena v členu 12 Uredbe (ES) št. 1467/97 (5), je sestavljena iz nespremenljivega dela, ki znaša 0,2 % BDP, in spremenljivega dela. Stopnjevanje in enaka obravnava med državami članicami sta tako zagotovljena, če obrestni depozit, brezobrestni depozit in globa, določeni v tej uredbi, znašajo 0,2 % BDP, kar je nespremenljivi del globe, povezane s členom 126(11) Pogodbe. |
| --- | --- |

(10)

Višina obrestnega depozita, brezobrestnega depozita in globe, ki je določena v tej uredbi, se določi tako, da se zagotovi
  pravično
  stopnjevanje sankcij v preventivnem in korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast ter da se zagotovijo zadostne spodbude za države članice, katerih valuta je euro, za uskladitev s fiskalnim okvirom Unije. Globa, povezana s členom 126(11) Pogodbe, kot je določena v členu 12 Uredbe (ES) št. 1467/97 (5), je sestavljena iz nespremenljivega dela, ki znaša 0,2 % BDP, in spremenljivega dela. Stopnjevanje in enaka obravnava med državami članicami sta tako zagotovljena, če obrestni depozit, brezobrestni depozit in globa, določeni v tej uredbi, znašajo 0,2 % BDP, kar je nespremenljivi del globe, povezane s členom 126(11) Pogodbe.

| (10a) | Tudi Komisija bi morala imeti možnost priporočiti zmanjšanje sankcije ali njen preklic zaradi izrednih gospodarskih razmer. |
| --- | --- |

(10a)

Tudi Komisija bi morala imeti možnost priporočiti zmanjšanje sankcije ali njen preklic zaradi izrednih gospodarskih razmer.

| (11) | Svet bi moral imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije proti državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi
  priporočila
  Komisije po prejemu utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast mora tudi Komisija imeti možnost, da
  priporoči
  zmanjšanje sankcije ali da jo prekliče v izjemnih gospodarskih okoliščinah. |
| --- | --- |

(11)

Svet bi moral imeti možnost, da zmanjša ali prekliče sankcije proti državam članicam, katerih valuta je euro, in sicer na podlagi
  priporočila
  Komisije po prejemu utemeljene prošnje zadevne države članice. V korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast mora tudi Komisija imeti možnost, da
  priporoči
  zmanjšanje sankcije ali da jo prekliče v izjemnih gospodarskih okoliščinah.

| (12) | Brezobrestni depozit bi bilo treba izplačati po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko je treba obresti iz teh depozitov in globe
  zaradi zagotavljanja finančne pomoči dodeliti mehanizmom za stabilnost, ki jih vzpostavijo
  države članice, katerih valuta je euro,
  za ohranitev stabilnosti celotnega euroobmočja
  . |
| --- | --- |

(12)

Brezobrestni depozit bi bilo treba izplačati po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, na podlagi zmanjšanega čezmernega primanjkljaja, medtem ko je treba obresti iz teh depozitov in globe
  zaradi zagotavljanja finančne pomoči dodeliti mehanizmom za stabilnost, ki jih vzpostavijo
  države članice, katerih valuta je euro,
  za ohranitev stabilnosti celotnega euroobmočja
  .

| (13) | Pristojnost za sprejemanje posameznih odločitev o izvajanju mehanizmov sankcij, določenih v tej uredbi, je treba podeliti Svetu. Te posamezne odločitve so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic, ki se izvaja znotraj Sveta, kot je določeno v členu 121(1)
  PDEU
  , ključna dopolnitev ukrepov, ki jih je Svet sprejel v skladu s členoma 121 in 126
  PDEU,
  ter uredbama (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(13)

Pristojnost za sprejemanje posameznih odločitev o izvajanju mehanizmov sankcij, določenih v tej uredbi, je treba podeliti Svetu. Te posamezne odločitve so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic, ki se izvaja znotraj Sveta, kot je določeno v členu 121(1)
  PDEU
  , ključna dopolnitev ukrepov, ki jih je Svet sprejel v skladu s členoma 121 in 126
  PDEU,
  ter uredbama (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97.

| (14) | Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvrševanje uredb (ES) 1466/97 in (ES) 1467/97, jo je treba sprejeti v skladu z običajnim zakonodajnim postopkom, določenim v členu 121(6). |
| --- | --- |

(14)

Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvrševanje uredb (ES) 1466/97 in (ES) 1467/97, jo je treba sprejeti v skladu z običajnim zakonodajnim postopkom, določenim v členu 121(6).

| (15) | Ker cilja oblikovanja enotnega mehanizma sankcij ni mogoče v zadostni meri doseči na ravni držav članic, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja
  . |
| --- | --- |

(15)

Ker cilja oblikovanja enotnega mehanizma sankcij ni mogoče v zadostni meri doseči na ravni držav članic, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja
  .

| (15a) | Komisija bi morala za zagotovitev trajnega dialoga z državami članicami, katerega cilj je uresničitev ciljev te uredbe, opravljati nadzorne misije. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija bi morala za zagotovitev trajnega dialoga z državami članicami, katerega cilj je uresničitev ciljev te uredbe, opravljati nadzorne misije.

| (15b) | Komisija bi morala redno obširno ocenjevati sistem gospodarskega upravljanja, zlasti učinkovitost in ustreznost sankcij, ocene pa bi morala po potrebi dopolnjevati z ustreznimi predlogi. |
| --- | --- |

(15b)

Komisija bi morala redno obširno ocenjevati sistem gospodarskega upravljanja, zlasti učinkovitost in ustreznost sankcij, ocene pa bi morala po potrebi dopolnjevati z ustreznimi predlogi.

| (15c) | Komisija bi morala pri izvajanju te uredbe upoštevati trenutne gospodarske razmere v zadevnih državah članicah, |
| --- | --- |

(15c)

Komisija bi morala pri izvajanju te uredbe upoštevati trenutne gospodarske razmere v zadevnih državah članicah,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Predmet

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa sistem sankcij za okrepitev izvrševanja preventivnega in korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast v euroobmočju.

2.   Ta uredba se uporablja za države članice, katerih valuta je euro.

POGLAVJE Ia

Gospodarski dialog

Člen 1a

Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter da bi se zagotovila večja preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Euroskupine, naj z njim razpravljajo o sklepih, sprejetih v skladu s členi 3, 4 in 5 te uredbe.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko zadevni državi članici ponudi možnost, da se udeleži izmenjave mnenj.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

| (1) | "preventivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni večstranski sistem nadzora, kot določa Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997; |
| --- | --- |

(1)

"preventivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni večstranski sistem nadzora, kot določa Uredba (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997;

| (2) | "korektivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni postopke za
  preprečevanje
  čezmernega primanjkljaja držav članic, kot je določeno v členu 126 Pogodbe in Uredbi (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997; |
| --- | --- |

(2)

"korektivni del Pakta za stabilnost in rast" pomeni postopke za
  preprečevanje
  čezmernega primanjkljaja držav članic, kot je določeno v členu 126 Pogodbe in Uredbi (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997;

| (3) | "izjemne gospodarske okoliščine" pomenijo okoliščine, v katerih presežek državnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe in kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1467/97. |
| --- | --- |

(3)

"izjemne gospodarske okoliščine" pomenijo okoliščine, v katerih presežek državnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe in kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1467/97.

POGLAVJE II

Sankcije v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast

Člen 3

Obrestni depozit

1.   Če Svet
  sprejme sklep, da se država članica ni odzvala na njegovo priporočilo iz drugega pododstavka
  člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1466/97,
  Komisija v 20 dneh po sprejetju tega priporočila Svetu priporoči, naj odredi
  položitev obrestnega depozita ▐. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če s kvalificirano večino sklene, da bo
  priporočilo
  zavrnil v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko
  priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino
  .

2.   Obrestni depozit, ki ga
  priporoči
  Komisija, znaša 0,2 % bruto domačega proizvoda (BDP) zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4.   Z odstopanjem ▐ lahko Komisija na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, ki jo slednja naslovi na Komisijo v
  desetih dneh
  po sprejetju priporočila Sveta iz odstavka 1,
  priporoči
  znižanje višine obrestnega depozita ali njegov preklic.

4a.
     
  Za depozit velja obrestna mera, ki odraža kreditno tveganje Komisije in ustrezno naložbeno obdobje.

5.   Če so okoliščine, zaradi katerih je bilo oblikovano priporočilo iz odstavka 1, odpravljene, Svet na podlagi
  priporočila
  Komisije odloči, da se depozit in obračunane obresti pri depozitu vrnejo zadevni državi članici. Svet lahko priporočilo Komisije
  spremeni s kvalificirano večino
  .

POGLAVJE III

Sankcije v korektivnem delu Pakta za stabilnost in rast

Člen 4

Brezobrestni depozit

1.   Če Svet v skladu s členom 126(6) Pogodbe sklene, da
  ima država članica, ki je skladno s členom 3(1) pri Komisiji položila obrestni depozit,
  čezmerni primanjkljaj
  , ali če so bile ugotovljene posebej resne kršitve pravnih obveznosti na področju proračunske politike, določenih v Paktu za stabilnost in rast, Komisija v 20 dneh po sprejetju sklepa Sveta slednjemu priporoči, naj
  odredi položitev brezobrestnega depozita ▐. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev
  priporočila
  v
  10 dneh
  od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko
  priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino
  .

2.   Brezobrestni depozit, ki ga
  priporoči
  Komisija, znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4.   Z odstopanjem od ▐ tega ▐ lahko Komisija v izjemnih gospodarskih okoliščinah ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v
  desetih dneh
  po sprejetju odločitve Sveta v skladu s členom 126(6) Pogodbe,
  priporoči
  znižanje zneska brezobrestnega depozita ali njegov preklic.

4a.
     
  Depozit se položi pri Komisiji. Če je država članica v skladu s členom 3 pri Komisiji položila obrestni depozit, se ta obrestni depozit spremeni v brezobrestni depozit.

Če višina predhodno položenega obrestnega depozita in obračunanih obresti presega višino zahtevanega brezobrestnega depozita, se razlika vrne državi članici.

Če višina zahtevanega brezobrestnega depozita presega višino predhodno položenega obrestnega depozita in obračunanih obresti, država članica doplača razliko pri položitvi brezobrestnega depozita.

Člen 5

Globa

1.   
  Komisija v dvajsetih dneh po tem, ko
  Svet v skladu s členom 126(8) Pogodbe
  sprejme sklep,
  da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov
  za odpravo čezmernega primanjkljaja, Svetu priporoči, naj
  naloži globo. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev
  priporočila
  v
  10 dneh
  od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Svet lahko
  priporočilo Komisije spremeni s kvalificirano večino
  .

2.   Globa, ki jo
  priporoči
  Komisija, znaša 0,2 % BDP zadevne države članice v preteklem letu.

▐

4.   Z odstopanjem od
  tega
  lahko Komisija zaradi izjemnih gospodarskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo v desetih dneh od sprejetja sklepa Sveta v skladu s členom 126(8)
  PDEU
  , priporoči znižanje zneska globe ali njen preklic.

4a.
     
  Če je država članica v skladu s členom 4 položila brezobrestni depozit pri Komisiji, se ta brezobrestni depozit pretvori v globo.

Če višina predhodno položenega brezobrestnega depozita presega višino zahtevane globe, se razlika vrne državi članici.

Če višina zahtevane globe presega višino predhodno položenega brezobrestnega depozita ali če brezobrestni depozit pred tem ni bil položen, država članica poravna razliko pri plačilu globe.

Člen 6

Vračilo brezobrestnega depozita

Če se Svet v skladu s členom 126(12) Pogodbe odloči, da razveljavi nekatere ali vse svoje sklepe, se vsi brezobrestni depoziti, ki so jih države članice položile pri Komisiji, povrnejo zadevnim državam članicam.

Člen 6a

Sankcioniranje manipulacije s statističnimi podatki

1.
     
  Svet lahko na priporočilo Komisije sklene, da bo naložil globo državi članici, ki je namenoma ali zaradi hude malomarnosti napačno prikazala primanjkljaj in podatke o zadolženosti, ki so bistveni za uporabo členov 121 in 126 Pogodbe ter njej priloženega protokola (št. 12).

2.
     
  Globe iz odstavka 1 so učinkovite, odvračalne in sorazmerne z obliko in resnostjo kršitve ter trajanjem kršitve. Znesek globe ne presega 0,2 % BDP.

3.
     
  Komisija lahko opravi vse potrebne preiskave, da bi ugotovila obstoj kršitev iz odstavka 1 tega člena. Komisija lahko sklene, da bo odprla preiskavo, ko ugotovi, da obstaja resen sum o morebitnem obstoju dejstev, ki bi se lahko izkazala za kršitev iz odstavka 1 tega člena. Komisija preuči, ali je do morebitnih kršitev prišlo, ob tem pa upošteva vse pripombe obravnavanih držav članic. Da bi opravila svoje naloge, lahko Komisija od obravnavane države članice zahteva informacije, opravi inšpekcijske preglede na kraju samem ter dostopi do računov vseh vladnih organov na centralni, državni in lokalni ravni ter na ravni socialne varnosti. V primeru, da nacionalna zakonodaja obravnavane države članice zahteva dovoljenje pravosodnega organa, se pred opravljanjem inšpekcijskih pregledov na kraju samem zaprosi za ustrezno dovoljenje.

Komisija ob zaključku preiskave in preden predloži kakršen koli predlog Svetu, ponudi obravnavani državi članici možnost zagovora o predmetih preiskave. Komisija svoj predlog Svetu zasnuje samo na dejstvih, katere je obravnavana država članica imela možnost komentirati.

Pravica obravnavane države članice do obrambe se v postopkih v celoti spoštuje.

4.
     
  Komisija je v skladu s členom -8a pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o: (a) podrobnih merilih za določanje višine globe, (b) podrobnih merilih o postopku preiskave iz odstavka 3, s tem povezanih ukrepih in poročanju o preiskavah, pa tudi o podrobnih postopkovnih pravilih, ki bodo zagotovila pravico do obrambe, dostop do dokumentacije, pravno zastopstvo in zaupnost, o časovnih določbah ter o izterjavi glob.

5.
     
  Sodišče Evropske unije ima neomejeno pristojnost pregleda odločbe, s katero je Svet določil globo v skladu z odstavkom 1. Globo lahko prekliče, zniža ali zviša.

Člen 6b

Globe, naložene v skladu s členoma 3 in 6a so upravnega značaja.

Člen 7

Porazdelitev obresti in kazni

Obresti, ki jih Komisija zbere iz depozitov, položenih v skladu s členom 4, in globe, zaračunane v skladu s členoma 5
  in 6a
  , tvorijo drug prihodek iz člena 311 Pogodbe in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko države članice, katerih valuta je euro, zaradi zagotavljanja finančne pomoči vzpostavijo drug mehanizem za stabilnost, da bi ohranile stabilnost celotnega euroobmočja, se obresti in globe dodelijo temu mehanizmu.

POGLAVJE IV

Splošne določbe

Člen -8

Izvajanje prenosa

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.
     
  Pooblastilo iz člena 6a se prenese na Komisijo za obdobje treh let od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Komisija najkasneje devet mesecev pred koncem obdobja treh let pripravi poročilo v zvezi s prenosom pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enaka obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet najpozneje tri mesece pred iztekom tega obdobja podaljšanju nasprotujeta.

3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz člena 6a kadarkoli prekličeta. Z odločitvijo o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedene odločitve preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi odločitve v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov ne vpliva.

4.
     
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8a, začne veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet v roku dveh mesecih od uradnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu o aktu ne sporočita svojega nasprotovanja, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da aktu ne nameravata nasprotovati. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 8

Glasovanje v Svetu

Za ukrepe iz členov 3, 4 in 5 glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, glasovanje člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico, pa se ne upošteva.

Kvalificirana večina članov Sveta iz prejšnjega odstavka se določi v skladu s
  členom 238(3)(b)
  Pogodbe.

Člen 8a

Pregled

1.
     
  Komisija tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let objavi poročilo o njenem izvajanju.

V tem poročilu med drugim ovrednoti:

| (a) | učinkovitost te uredbe, tudi možnost, da Svet in Komisija ukrepata pri reševanju razmer, ki bi lahko ogrozile dobro delovanje monetarne unije, |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost te uredbe, tudi možnost, da Svet in Komisija ukrepata pri reševanju razmer, ki bi lahko ogrozile dobro delovanje monetarne unije,

| (b) | napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih rezultatov držav članic v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih rezultatov držav članic v skladu s PDEU.

2.
     
  Po potrebi navedenemu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Komisija pred koncem leta 2011 Svetu in Evropskemu parlamentu predstavi poročilo o možnosti uvedbe "euro vrednostnih papirjev".

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [xx] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

1

(2)  UL C, str...

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

4

(5)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

5

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/121 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/121

---

Četrtek, 23. junij 2011Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***I

P7_TA(2011)0291

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) (1)

2012/C 390 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0178/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnemu parlamentu,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Usklajevanje gospodarskih politik držav članic, kot je določeno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , bi moralo vključevati skladnost z vodilnimi načeli stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance. |
| --- | --- |

(1)

Usklajevanje gospodarskih politik držav članic, kot je določeno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , bi moralo vključevati skladnost z vodilnimi načeli stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3) in Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (4). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 o izboljšanju izvajanja Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o krepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (2), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3) in Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (4). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 o izboljšanju izvajanja Pakta za stabilnost in rast.

| (3) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost
  , s čimer podpira uresničevanje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje
  . |
| --- | --- |

(3)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost
  , s čimer podpira uresničevanje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje
  .

| (4) | Preventivni del Pakta za stabilnost in rast zahteva, da države članice dosežejo in vzdržujejo srednjeročne proračunske cilje ter v ta namen predložijo programe za stabilnost in konvergenčne programe. |
| --- | --- |

(4)

Preventivni del Pakta za stabilnost in rast zahteva, da države članice dosežejo in vzdržujejo srednjeročne proračunske cilje ter v ta namen predložijo programe za stabilnost in konvergenčne programe.

| (4a) | Preventivni del Pakta za stabilnost in rast bi imel koristi od strožjih oblik nadzora za zagotovitev, da bodo države članice sledile in spoštovale okvir Unije za proračunsko usklajevanje. |
| --- | --- |

(4a)

Preventivni del Pakta za stabilnost in rast bi imel koristi od strožjih oblik nadzora za zagotovitev, da bodo države članice sledile in spoštovale okvir Unije za proračunsko usklajevanje.

| (5) | Vsebino programov za stabilnost in konvergenčnih programov ter
  postopke
  za njihovo ocenjevanje bi bilo treba dodatno
  razviti na nacionalni ravni in na ravni Unije
  glede na izkušnje, zbrane pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5)

Vsebino programov za stabilnost in konvergenčnih programov ter
  postopke
  za njihovo ocenjevanje bi bilo treba dodatno
  razviti na nacionalni ravni in na ravni Unije
  glede na izkušnje, zbrane pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast.

| (5a) | Proračunski cilji v programih za stabilnost in konvergenco morajo jasno upoštevati ukrepe, sprejete v skladu s širšimi smernicami ekonomskih politik, smernicami za politiko zaposlovanja držav članic in Unije ter na splošno z nacionalnimi programi reform. |
| --- | --- |

(5a)

Proračunski cilji v programih za stabilnost in konvergenco morajo jasno upoštevati ukrepe, sprejete v skladu s širšimi smernicami ekonomskih politik, smernicami za politiko zaposlovanja držav članic in Unije ter na splošno z nacionalnimi programi reform.

| (5b) | Programe za stabilnost in konvergenco bi bilo treba predložiti in oceniti pred sprejetjem bistvenih odločitev o nacionalnih proračunih za prihodnja leta. Zato bi bilo treba določiti natančen rok za predložitev programov za stabilnost in konvergenco. Ob upoštevanju posebnih značilnosti proračunskega leta Združenega kraljestva bi bilo treba določiti posebne določbe glede roka, do katerega naj Združeno kraljestvo predloži svoj program za konvergenco. |
| --- | --- |

(5b)

Programe za stabilnost in konvergenco bi bilo treba predložiti in oceniti pred sprejetjem bistvenih odločitev o nacionalnih proračunih za prihodnja leta. Zato bi bilo treba določiti natančen rok za predložitev programov za stabilnost in konvergenco. Ob upoštevanju posebnih značilnosti proračunskega leta Združenega kraljestva bi bilo treba določiti posebne določbe glede roka, do katerega naj Združeno kraljestvo predloži svoj program za konvergenco.

| (5c) | Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. |
| --- | --- |

(5c)

Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili.

| (5d) | Izkušnje in napake prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejši nacionalni lastni odgovornosti glede skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije. |
| --- | --- |

(5d)

Izkušnje in napake prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejši nacionalni lastni odgovornosti glede skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

| (5e) | Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja mora temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti medsebojno skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodne trgovine in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnega primanjkljaja (Pakt za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(5e)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja mora temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti medsebojno skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodne trgovine in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnega primanjkljaja (Pakt za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja.

| (5f) | Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja morata dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta in jo podpirati. Medsebojne povezave med različnimi deli ne smejo služiti kot odstopanja od določb iz Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(5f)

Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja morata dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta in jo podpirati. Medsebojne povezave med različnimi deli ne smejo služiti kot odstopanja od določb iz Pakta za stabilnost in rast.

| (5g) | Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše in bolj pravočasno sodelovanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko v skladu s členom 6(2) in 10(2) ponudi priložnost državi članici, ki jo zadeva priporočilo Sveta, da sodeluje pri izmenjavi mnenj. |
| --- | --- |

(5g)

Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše in bolj pravočasno sodelovanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko v skladu s členom 6(2) in 10(2) ponudi priložnost državi članici, ki jo zadeva priporočilo Sveta, da sodeluje pri izmenjavi mnenj.

| (5h) | Programi za stabilnost ali konvergenco ter nacionalni programi reform morajo biti pripravljeni skladno, uskladiti pa je treba tudi roke za njihovo predložitev. Programi morajo biti predloženi Svetu in Komisiji. Prav tako morajo biti objavljeni. |
| --- | --- |

(5h)

Programi za stabilnost ali konvergenco ter nacionalni programi reform morajo biti pripravljeni skladno, uskladiti pa je treba tudi roke za njihovo predložitev. Programi morajo biti predloženi Svetu in Komisiji. Prav tako morajo biti objavljeni.

| (5i) | V okviru evropskega semestra se ciklus političnega nadzora in usklajevanja začne na začetku leta s horizontalnim pregledom, v skladu s katerim Evropski svet na podlagi informacij Komisije in Sveta opredeli glavne izzive Unije in euroobmočja ter poda strateške smernice o politikah. Na začetku letnega nadzornega cikla bodo prav tako potekale razprave v Evropskem parlamentu, in sicer pred začetkom razprave v Evropskem svetu. Od držav članic se pričakuje, da pri pripravi programov za stabilnost ali konvergenco ter nacionalnih programov reform upoštevajo horizontalne smernice Evropskega sveta |
| --- | --- |

(5i)

V okviru evropskega semestra se ciklus političnega nadzora in usklajevanja začne na začetku leta s horizontalnim pregledom, v skladu s katerim Evropski svet na podlagi informacij Komisije in Sveta opredeli glavne izzive Unije in euroobmočja ter poda strateške smernice o politikah. Na začetku letnega nadzornega cikla bodo prav tako potekale razprave v Evropskem parlamentu, in sicer pred začetkom razprave v Evropskem svetu. Od držav članic se pričakuje, da pri pripravi programov za stabilnost ali konvergenco ter nacionalnih programov reform upoštevajo horizontalne smernice Evropskega sveta

| (5j) | Da bi povečali nacionalno lastno odgovornost glede Pakta za stabilnost in rast, morajo biti nacionalni proračunski okviri usklajeni s cilji večstranskega nadzora v Uniji in zlasti z evropskim semestrom. |
| --- | --- |

(5j)

Da bi povečali nacionalno lastno odgovornost glede Pakta za stabilnost in rast, morajo biti nacionalni proračunski okviri usklajeni s cilji večstranskega nadzora v Uniji in zlasti z evropskim semestrom.

| (5k) | V skladu s pravnimi in političnimi ureditvami vsake države članice, morajo biti nacionalni parlamenti ustrezno vključeni v semester in v pripravo programov za stabilnost in konvergenco ter nacionalnih programov reform, da bi povečali preglednost, lastništvo in odgovornost glede sprejetih odločitev. Po potrebi se v okviru semestra posvetuje z Ekonomsko-finančnim odborom, Odborom za gospodarsko politiko, Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito. Zadevne interesne skupine, zlasti socialni partnerji, so po potrebi vključene v okvir semestra pri glavnih političnih vprašanjih, v skladu z določbami PDEU ter nacionalnimi pravnimi in političnimi ureditvami. |
| --- | --- |

(5k)

V skladu s pravnimi in političnimi ureditvami vsake države članice, morajo biti nacionalni parlamenti ustrezno vključeni v semester in v pripravo programov za stabilnost in konvergenco ter nacionalnih programov reform, da bi povečali preglednost, lastništvo in odgovornost glede sprejetih odločitev. Po potrebi se v okviru semestra posvetuje z Ekonomsko-finančnim odborom, Odborom za gospodarsko politiko, Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito. Zadevne interesne skupine, zlasti socialni partnerji, so po potrebi vključene v okvir semestra pri glavnih političnih vprašanjih, v skladu z določbami PDEU ter nacionalnimi pravnimi in političnimi ureditvami.

| (6) | Skladnost s srednjeročnim proračunskim ciljem za proračunska stanja mora državam članicam zagotoviti varnostno mejo ob upoštevanju referenčne vrednosti v višini 3 % BDP, da bi se
  zagotovile vzdržne javne finance ali
  hiter napredek pri vzdržnosti
  ter obenem ohranil
  proračunski manevrski prostor, predvsem ob upoštevanju potreb po javnih naložbah.
  Srednjeročni proračunski cilj je treba redno posodabljati na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki bi ustrezno odražala tveganje eksplicitnih in implicitnih obveznosti za javne finance, v skladu s cilji Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(6)

Skladnost s srednjeročnim proračunskim ciljem za proračunska stanja mora državam članicam zagotoviti varnostno mejo ob upoštevanju referenčne vrednosti v višini 3 % BDP, da bi se
  zagotovile vzdržne javne finance ali
  hiter napredek pri vzdržnosti
  ter obenem ohranil
  proračunski manevrski prostor, predvsem ob upoštevanju potreb po javnih naložbah.
  Srednjeročni proračunski cilj je treba redno posodabljati na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki bi ustrezno odražala tveganje eksplicitnih in implicitnih obveznosti za javne finance, v skladu s cilji Pakta za stabilnost in rast.

| (7) | Treba je začeti izvajati obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja z natančno določitvijo načel
  za prilagoditveno pot za doseganje srednjeročnega cilja
  .
  Ta načela morajo med drugim zagotoviti, da so izredni prihodki (predvsem prihodki, ki presegajo običajno pričakovane prihodke od gospodarske rasti) namenjeni zmanjšanju dolga. |
| --- | --- |

(7)

Treba je začeti izvajati obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja z natančno določitvijo načel
  za prilagoditveno pot za doseganje srednjeročnega cilja
  .
  Ta načela morajo med drugim zagotoviti, da so izredni prihodki (predvsem prihodki, ki presegajo običajno pričakovane prihodke od gospodarske rasti) namenjeni zmanjšanju dolga.

| (8) | Obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega cilja bi morala prav tako veljati za sodelujoče ▐ in
  nesodelujoče
  države članice ▐. |
| --- | --- |

(8)

Obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega cilja bi morala prav tako veljati za sodelujoče ▐ in
  nesodelujoče
  države članice ▐.

| (9) | Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja je treba oceniti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V povezavi s tem in dokler srednjeročni proračunski cilj ni dosežen,
  stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne
  bi smela preseči referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP,
  pri čemer se
  presežki te norme izravnavajo z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa se nadomesti z zmanjšanjem porabe.
  Referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP je treba izračunati v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP. Zlasti pri majhnih državah članicah je treba upoštevati potencialno zelo veliko spremenljivost investicijskih odhodkov. |
| --- | --- |

(9)

Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja je treba oceniti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V povezavi s tem in dokler srednjeročni proračunski cilj ni dosežen,
  stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah ne
  bi smela preseči referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP,
  pri čemer se
  presežki te norme izravnavajo z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa se nadomesti z zmanjšanjem porabe.
  Referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP je treba izračunati v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP. Zlasti pri majhnih državah članicah je treba upoštevati potencialno zelo veliko spremenljivost investicijskih odhodkov.

| (9a) | Od držav članic, katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali držav članic z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga je treba zahtevati hitrejše prilagajanje srednjeročnim proračunskim ciljem. |
| --- | --- |

(9a)

Od držav članic, katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali držav članic z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga je treba zahtevati hitrejše prilagajanje srednjeročnim proračunskim ciljem.

| (10) | Da se omogoči oživitev gospodarstva, je treba dovoliti
  začasen odklon od
  prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .
  Pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustreznega prilagajanja temu cilju je treba upoštevati tudi izvajanje pomembnih strukturnih reform, pod pogojem, da se v zvezi z referenčno vrednostjo primanjkljaja ohrani ustrezna varnostna meja. Posebno pozornost je treba s tem v zvezi nameniti sistemskim pokojninskim reformam, pri katerih mora odklon odražati neposredne dodatne stroške zaradi preusmeritve prispevkov iz javno financiranega stebra v steber, ki je v celoti naložben. Ukrepi, na podlagi katerih se sredstva iz stebra, ki je v celoti naložben, prenesejo nazaj v javno financirani steber, se morajo šteti za enkratne in začasne ter bi morali biti tako izključeni iz strukturnega salda, ki se uporablja za ocenjevanje napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja. |
| --- | --- |

(10)

Da se omogoči oživitev gospodarstva, je treba dovoliti
  začasen odklon od
  prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .
  Pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustreznega prilagajanja temu cilju je treba upoštevati tudi izvajanje pomembnih strukturnih reform, pod pogojem, da se v zvezi z referenčno vrednostjo primanjkljaja ohrani ustrezna varnostna meja. Posebno pozornost je treba s tem v zvezi nameniti sistemskim pokojninskim reformam, pri katerih mora odklon odražati neposredne dodatne stroške zaradi preusmeritve prispevkov iz javno financiranega stebra v steber, ki je v celoti naložben. Ukrepi, na podlagi katerih se sredstva iz stebra, ki je v celoti naložben, prenesejo nazaj v javno financirani steber, se morajo šteti za enkratne in začasne ter bi morali biti tako izključeni iz strukturnega salda, ki se uporablja za ocenjevanje napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja.

| (11) | V primeru znatnega odstopanja od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja mora Komisija
  zadevni državi članici poslati opozorilo,
  Svet pa bi moral nato v roku enega meseca preučiti položaj in izdati
  priporočilo
  o sprejetju potrebnih prilagoditvenih ukrepov
  .
  V priporočilu bi moral biti določen največ petmesečni rok za odpravo odstopanja. Zadevna država članica mora o sprejetih ukrepih poročati Svetu. Če zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet, ne sprejme ustreznih ukrepov, mora Svet sprejeti sklep, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, in o tem poročati Evropskemu svetu. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je sprejela Komisija. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme revidirana priporočila. Komisija lahko po potrebi pozove ECB, naj za države članice euroobmočja in države članice MMT2 sodeluje pri nadzorni misiji. Komisija o izidih misije poroča Svetu in po potrebi lahko sklene, da svoje ugotovitve objavi. |
| --- | --- |

(11)

V primeru znatnega odstopanja od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja mora Komisija
  zadevni državi članici poslati opozorilo,
  Svet pa bi moral nato v roku enega meseca preučiti položaj in izdati
  priporočilo
  o sprejetju potrebnih prilagoditvenih ukrepov
  .
  V priporočilu bi moral biti določen največ petmesečni rok za odpravo odstopanja. Zadevna država članica mora o sprejetih ukrepih poročati Svetu. Če zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet, ne sprejme ustreznih ukrepov, mora Svet sprejeti sklep, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, in o tem poročati Evropskemu svetu. Šteje se, da je Svet odločitev sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za zavrnitev predloga v desetih dneh od dneva, ko ga je sprejela Komisija. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme revidirana priporočila. Komisija lahko po potrebi pozove ECB, naj za države članice euroobmočja in države članice MMT2 sodeluje pri nadzorni misiji. Komisija o izidih misije poroča Svetu in po potrebi lahko sklene, da svoje ugotovitve objavi.

| (12) | Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136
  PDEU
  za primere
  znatnega odstopanja od prilagoditvene poti k srednjeročnemu proračunskemu cilju
  . |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136
  PDEU
  za primere
  znatnega odstopanja od prilagoditvene poti k srednjeročnemu proračunskemu cilju
  .

| (13) | Pri sklicevanjih v Uredbi (ES) št. 1466/97 bi bilo treba upoštevati novo številčenje členov v Pogodbi o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(13)

Pri sklicevanjih v Uredbi (ES) št. 1466/97 bi bilo treba upoštevati novo številčenje členov v Pogodbi o delovanju Evropske unije.

| (14) | Uredbo (ES) št. 1466/97 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Uredbo (ES) št. 1466/97 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1466/97 se spremeni:

| -1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:



  "Člen 1



  Ta uredba določa pravila glede vsebine, predložitve, preverjanja in spremljanja programov za stabilnost in konvergenco v okviru večstranskega nadzora Sveta in Komisije, zato da se v zgodnji fazi prepreči pojav čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja ter pospeši nadziranje in usklajevanje gospodarskih politik, s čimer se podpira uresničevanje ciljev Unije glede rasti in zaposlovanja." |
| --- | --- |

-1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 1

Ta uredba določa pravila glede vsebine, predložitve, preverjanja in spremljanja programov za stabilnost in konvergenco v okviru večstranskega nadzora Sveta in Komisije, zato da se v zgodnji fazi prepreči pojav čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja ter pospeši nadziranje in usklajevanje gospodarskih politik, s čimer se podpira uresničevanje ciljev Unije glede rasti in zaposlovanja."

| 1. | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 2

  V smislu te uredbe ▐:








  (a) | "sodelujoče države članice"
  pomeni
  tiste države članice, katerih valuta je euro, in |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 2

V smislu te uredbe ▐:

(a)

"sodelujoče države članice"
  pomeni
  tiste države članice, katerih valuta je euro, in

| (b) | "
  nesodelujoče
  države članice ▐"
  pomeni
  vse države članice razen tistih, katerih valuta je euro." |
| --- | --- |

(b)

"
  nesodelujoče
  države članice ▐"
  pomeni
  vse države članice razen tistih, katerih valuta je euro."

| 1a. | Vstavi se naslednji del:




  "DEL 1-A




  EVROPSKI SEMESTER ZA USKLAJEVANJE GOSPODARSKIH POLITIK



  Člen 2(-a)



  1.
     
  Za zagotovitev tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostne konvergence gospodarske uspešnosti držav članic Svet izvaja večstranski nadzor, kot sestavni del evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik v skladu s cilji in zahtevami iz PDEU.




  2.
     
  Semester vključuje:










  (a) | oblikovanje in nadziranje izvajanja obsežnih smernic gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU; |
| --- | --- | --- |

1a.

Vstavi se naslednji del:

"DEL 1-A

EVROPSKI SEMESTER ZA USKLAJEVANJE GOSPODARSKIH POLITIK

Člen 2(-a)

1.
     
  Za zagotovitev tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostne konvergence gospodarske uspešnosti držav članic Svet izvaja večstranski nadzor, kot sestavni del evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik v skladu s cilji in zahtevami iz PDEU.

2.
     
  Semester vključuje:

(a)

oblikovanje in nadziranje izvajanja obsežnih smernic gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU;

| (b) | oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje); |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje);

| (c) | predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco, v skladu z določbami te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco, v skladu z določbami te uredbe;

| (d) | predložitev in oceno nacionalnih programov reform držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in delovna mesta ter ki so vzpostavljeni v skladu s smernicami iz zgornjih točk i) in ii) ter splošnimi smernicami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla; |
| --- | --- |

(d)

predložitev in oceno nacionalnih programov reform držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in delovna mesta ter ki so vzpostavljeni v skladu s smernicami iz zgornjih točk i) in ii) ter splošnimi smernicami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla;

| (e) | nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij iz Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (5) o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (6) |
| --- | --- |

(e)

nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij iz Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (5) o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (6)

3.
     
  Da bi zagotovili pravočasno in integrirano politično svetovanje o makrofiskalnih in makrostrukturnih političnih namenih, Svet med semestrom po oceni teh programov na podlagi priporočil Komisije državam članicam posreduje smernice ob popolni uporabi pravnih instrumentov iz členov 121 in 148 PDEU ter v skladu s to uredbo in Uredbo (EU) št. .../2011 (7) [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij].

Države članice upoštevajo te smernice pri razvoju svojih gospodarskih, zaposlitvenih in proračunskih politik pred sprejetjem bistvenih odločitev glede nacionalnih proračunov za naslednja leta. Napredek mora spremljati Komisija.

Če država članica ne upošteva prejetih smernic, temu lahko sledijo:

| (a) | dodatna priporočila za posebne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

dodatna priporočila za posebne ukrepe;

| (b) | opozorilo Komisije v skladu s členom 121(4) PDEU; |
| --- | --- |

(b)

opozorilo Komisije v skladu s členom 121(4) PDEU;

| (c) | ukrepi v skladu s to uredbo, Uredbo (ES) št. 1467/97 in Uredbo (EU) št. .../2011 (8) [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij]. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi v skladu s to uredbo, Uredbo (ES) št. 1467/97 in Uredbo (EU) št. .../2011 (8) [o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij].

Izvajanje ukrepov bo intenzivno spremljala Komisija, kar lahko vključuje nadzorne misije iz člena 11 te uredbe.

4.
     
  Evropski parlament je ustrezno vključen v semester, da bi povečali preglednost, lastništvo in odgovornost sprejetih odločitev, zlasti z gospodarskim dialogom, izvedenim v skladu s členom 2ab te uredbe. Po potrebi se v okviru semestra posvetuje z Ekonomsko-finančnim odborom, Odborom za gospodarsko politiko, Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito. Zadevne interesne skupine, zlasti socialni partnerji, so po potrebi vključeni v okvir semestra pri glavnih političnih vprašanjih, v skladu z določbami PDEU ter nacionalnimi pravnimi in političnimi ureditvami.

V skladu s členom 121 PDEU predsednika Sveta in Komisije ter po potrebi tudi predsednik euroskupine letno poročajo Evropskemu svetu in Parlamentu o izidih večstranskega nadzora. Ta poročanja morajo biti sestavni del gospodarskega dialoga iz člena 2ab te uredbe.

| 1b. | Vstavi se naslednji del:




  "DEL 1-Aa




  GOSPODARSKI DIALOG



  Člen 2(-ab)

      
  1. Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti z Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da prisostvujejo odboru za razpravo o:









  (a) | informacijah, ki jih je posredoval Svet o širših smernicah gospodarske politike v skladu s členom 121(2) PDEU; |
| --- | --- | --- |

1b.

Vstavi se naslednji del:

"DEL 1-Aa

GOSPODARSKI DIALOG

Člen 2(-ab)

(a)

informacijah, ki jih je posredoval Svet o širših smernicah gospodarske politike v skladu s členom 121(2) PDEU;

| (b) | splošnih smernicah za države članice, ki jih je izdala Komisija na začetku letnega nadzornega cikla; |
| --- | --- |

(b)

splošnih smernicah za države članice, ki jih je izdala Komisija na začetku letnega nadzornega cikla;

| (c) | vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev gospodarskih politik v povezavi z evropskim semestrom; |
| --- | --- |

(c)

vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev gospodarskih politik v povezavi z evropskim semestrom;

| (d) | izidih večstranskega nadzora, izvedenega v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(d)

izidih večstranskega nadzora, izvedenega v skladu s to uredbo;

| (e) | vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev in izidov večstranskega nadzora; |
| --- | --- |

(e)

vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev in izidov večstranskega nadzora;

| (f) | vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora na koncu evropskega semestra; |
| --- | --- |

(f)

vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora na koncu evropskega semestra;

| (g) | priporočilih Sveta za države članice v skladu s členom 121(4) PDEU v primeru precejšnjega odstopanja, kot je opredeljeno v členu 6(2) in 10(2) te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

priporočilih Sveta za države članice v skladu s členom 121(4) PDEU v primeru precejšnjega odstopanja, kot je opredeljeno v členu 6(2) in 10(2) te uredbe;

2.
     
  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko v skladu s členom 6(2) in 10(2) ponudi priložnost državi članici, ki jo zadeva priporočilo Sveta, da sodeluje pri izmenjavi mnenj.

3.
     
  Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o uporabi te uredbe."

| 1c. | Člen 2a se nadomesti z naslednjim:




  "Srednjeročni proračunski cilj za proračunsko stanje je za vsako državo članico različen. Ti srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo, lahko odstopajo od zahteve po proračunskem stanju blizu ravnotežja ali v presežku, in obenem poskrbijo za varnostno mejo v zvezi s 3 % javnofinančnim primanjkljajem od BDP. Srednjeročni proračunski cilji zagotovijo vzdržnost javnih financ ali hiter napredek pri doseganju vzdržnosti, obenem pa omogočijo proračunski manevrski prostor, zlasti ob upoštevanju potrebe po javnih naložbah.




  Ob upoštevanju teh dejavnikov so srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, za države članice, ki so sprejele euro, in države članice ERM II določeni v okviru opredeljenega razpona med -1 % BDP in uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom, usklajeno s konjunkturnimi spremembami ob neupoštevanju enkratnih in začasnih ukrepov.




  Srednjeročni proračunski cilj se pregleda vsaka tri leta. Srednjeročni proračunski cilj države članice se lahko dodatno pregleda v primeru izvajanja strukturne reforme, ki bi zelo vplivala na vzdržnost javnih financ.




  Skladno členom 6(1) Direktive Sveta 2011/.../EU z dne ... (9) o zahtevah za proračunske okvire držav članic (10) je spoštovanje srednjeročnega proračunskega cilja vključeno v nacionalne srednjeročne proračunske okvire." |
| --- | --- |

1c.

Člen 2a se nadomesti z naslednjim:

"Srednjeročni proračunski cilj za proračunsko stanje je za vsako državo članico različen. Ti srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo, lahko odstopajo od zahteve po proračunskem stanju blizu ravnotežja ali v presežku, in obenem poskrbijo za varnostno mejo v zvezi s 3 % javnofinančnim primanjkljajem od BDP. Srednjeročni proračunski cilji zagotovijo vzdržnost javnih financ ali hiter napredek pri doseganju vzdržnosti, obenem pa omogočijo proračunski manevrski prostor, zlasti ob upoštevanju potrebe po javnih naložbah.

Ob upoštevanju teh dejavnikov so srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, za države članice, ki so sprejele euro, in države članice ERM II določeni v okviru opredeljenega razpona med -1 % BDP in uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom, usklajeno s konjunkturnimi spremembami ob neupoštevanju enkratnih in začasnih ukrepov.

Srednjeročni proračunski cilj se pregleda vsaka tri leta. Srednjeročni proračunski cilj države članice se lahko dodatno pregleda v primeru izvajanja strukturne reforme, ki bi zelo vplivala na vzdržnost javnih financ.

Skladno členom 6(1) Direktive Sveta 2011/.../EU z dne ... (9) o zahtevah za proračunske okvire držav članic (10) je spoštovanje srednjeročnega proračunskega cilja vključeno v nacionalne srednjeročne proračunske okvire."

| 2. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Vsaka sodelujoča država članica predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121 Pogodbe, v obliki programa za stabilnost, ki predstavlja bistveno podlago za
  vzdržnost javnih financ, ki je pogoj
  za stabilnost cen, močno trajnostno rast
  in
  ustvarjanje delovnih mest." |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Vsaka sodelujoča država članica predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121 Pogodbe, v obliki programa za stabilnost, ki predstavlja bistveno podlago za
  vzdržnost javnih financ, ki je pogoj
  za stabilnost cen, močno trajnostno rast
  in
  ustvarjanje delovnih mest."

| (b) | v odstavku 2 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim
  :






  "(a) | srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja,
  vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za ugotavljanje rasti porabe iz člena 5(1),
  predvideni potek rasti državne porabe, predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim
  :

"(a)

srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja,
  vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za ugotavljanje rasti porabe iz člena 5(1),
  predvideni potek rasti državne porabe, predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov;

| (aa) | informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune; |
| --- | --- |

(aa)

informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune;

| (ab) | informacije o skladnosti programa za stabilnost s širšimi smernicami gospodarske politike in nacionalnim programom reform; |
| --- | --- |

(ab)

informacije o skladnosti programa za stabilnost s širšimi smernicami gospodarske politike in nacionalnim programom reform;

| (b) | temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki so pomembne za uresničevanje programov za stabilnost, kot so javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija; |
| --- | --- |

(b)

temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki so pomembne za uresničevanje programov za stabilnost, kot so javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija;

| (c) | kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem
  trajnostne
  potencialne rasti;"; |
| --- | --- |

(c)

kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem
  trajnostne
  potencialne rasti;";

| (ba) | vstavi se naslednji odstavek:




  "2a.
     
  Program za stabilnost temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na bolj preudarnem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisana z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.




  Natančno naravo teh informacij iz točk 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami."; |
| --- | --- |

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

"2a.
     
  Program za stabilnost temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na bolj preudarnem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisana z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.

Natančno naravo teh informacij iz točk 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami.";

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  "3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe, predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki, načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov,
  količinsko primerno opredeljenih
  , in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.


  4.
     
  Vsak program vključuje informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predložen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.". |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe, predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki, načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov,
  količinsko primerno opredeljenih
  , in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.

4.
     
  Vsak program vključuje informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predložen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.".

| 3. | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 4

  1.   Programi za stabilnost se predložijo letno
  aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
  30.
  aprila
  . ▐
  2.   Države članice svoje programe za stabilnost objavijo.". |
| --- | --- |

3.

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 4

1.   Programi za stabilnost se predložijo letno
  aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
  30.
  aprila
  . ▐

2.   Države članice svoje programe za stabilnost objavijo.".

| 4. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 5

  1.   Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
  v svojih programih za stabilnost
  , preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
  , vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
  in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.
  Svet
  in Komisija
  pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  preučita
  , ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice,
  ki se soočajo z ravnjo dolga višjo od 60 % BDP ali izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga, Svet in Komisija preučita
  , ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega salda, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
  in Komisija upoštevata
  , ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
  Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.




  Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
  , ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali načrtovanih na strani prihodkov
  skladen z naslednjimi pogoji
  ▐:






  (a) | za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
  referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 5

1.   Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
  v svojih programih za stabilnost
  , preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
  , vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
  in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.

Svet
  in Komisija
  pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  preučita
  , ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice,
  ki se soočajo z ravnjo dolga višjo od 60 % BDP ali izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga, Svet in Komisija preučita
  , ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega salda, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
  in Komisija upoštevata
  , ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
  Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.

Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
  , ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali načrtovanih na strani prihodkov
  skladen z naslednjimi pogoji
  ▐:

(a)

za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
  referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov;

| (b) | za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP je določena tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP je določena tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja;

| (c) | za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
  diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim. |
| --- | --- |

(c)

za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
  diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim.

Celotni odhodki ne zajemajo odhodkov za obresti, odhodkov za programe EU, popolnoma izravnanih s prihodki iz skladov EU, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost.

Presežka rasti odhodkov nad srednjeročno referenco se ne šteje za kršitev merila, v kolikor je v celoti izravnan z zakonsko predpisanimi povečanji prihodkov.

Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se določi na podlagi v prihodnost usmerjenih napovedi in v preteklost usmerjenih ocen. Napovedi se posodabljajo
  v rednih časovnih presledkih.
  Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP.

Svet
  in Komisija
  pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj,
  upoštevata
  izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem potencialne
  trajnostne
  rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža
  znesek, ki ga predstavlja neposredni dodatni vpliv
  reforme
  na splošni javnofinančni saldo
  , pod pogojem, da se ▐ glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.

Svet
  in Komisija
  poleg tega
  preverita
  , ali vsebine programa za stabilnost prispevajo k doseganju trajnostne
  in dejanske
  konvergence v euroobmočju in k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami
  gospodarske politike in smernicami za zaposlovanje
  držav članic in Unije.

V primeru neobičajnega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima velike posledice za finančni položaj javnih financ ali v
  obdobjih resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU,
  se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti
  za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja iz tretjega pododstavka pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .

2.   Svet
  in Komisija preverita
  program za stabilnost v največ treh mesecih od predložitve. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po potrebi
  sprejme
  mnenje o programu. Če Svet v skladu s členom 121
  PDEU
  meni, da bi bilo treba cilje in vsebine programa okrepiti s posebnim sklicevanjem
  na prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  , v svojem mnenju državo članico pozove, naj prilagodi svoj program.".

| 5. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 6

  1.   Svet
  in Komisija
  v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
  PDEU
  na temelju poslanih podatkov sodelujočih držav članic ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
  spremljata
  uresničevanje programov za stabilnost, še zlasti pa
  ugotavljata
  , ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego ▐.
  2.   V primeru znatnih
  ugotovljenih
  odstopanj od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
  , kot je navedeno v
  tretjem
  pododstavku člena 5(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
  PDEU
  zadevni državi članici pošlje opozorilo.


  Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4), sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če je v skladu z opozorilom Komisije položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.




  Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.




  Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za njegovo zavrnitev v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) o potrebnih političnih ukrepih. Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.




  Postopek od priporočila Sveta, omenjenega v drugem pododstavku, do sklepa in poročila Sveta Evropskemu svetu iz četrtega pododstavka, ne sme biti daljši od šestih mesecev.




  3.
     
  Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 5(1).




  Ocena o tem, ali je odstopanje znatno, vključuje zlasti naslednja merila:




  Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.


  Odstopanje
  pri gibanju odhodkov
  se ne
  šteje za znatno
  , če je zadevna država članica ▐ presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
  možnih znatnih izrednih prihodkov
  , in če proračunski načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.
  Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
  , če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .". |
| --- | --- |

5.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 6

1.   Svet
  in Komisija
  v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
  PDEU
  na temelju poslanih podatkov sodelujočih držav članic ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
  spremljata
  uresničevanje programov za stabilnost, še zlasti pa
  ugotavljata
  , ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego ▐.

2.   V primeru znatnih
  ugotovljenih
  odstopanj od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
  , kot je navedeno v
  tretjem
  pododstavku člena 5(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
  PDEU
  zadevni državi članici pošlje opozorilo.

Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4), sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če je v skladu z opozorilom Komisije položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.

Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.

Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se s kvalificirano večino odloči za njegovo zavrnitev v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) o potrebnih političnih ukrepih. Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.

Postopek od priporočila Sveta, omenjenega v drugem pododstavku, do sklepa in poročila Sveta Evropskemu svetu iz četrtega pododstavka, ne sme biti daljši od šestih mesecev.

3.
     
  Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 5(1).

Ocena o tem, ali je odstopanje znatno, vključuje zlasti naslednja merila:

Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.

Odstopanje
  pri gibanju odhodkov
  se ne
  šteje za znatno
  , če je zadevna država članica ▐ presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
  možnih znatnih izrednih prihodkov
  , in če proračunski načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.

Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
  , če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .".

| 6. | Člen 7 se ▐ spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Vsaka
  nesodelujoča
  država članica ▐ predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  , v obliki konvergenčnega programa, ki je bistvena podlaga za
  vzdržnost javnih financ, ki je pogoj za
  stabilnost cen, močno trajnostno rast
  in
  ustvarjanje delovnih mest."; |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 7 se ▐ spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Vsaka
  nesodelujoča
  država članica ▐ predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  , v obliki konvergenčnega programa, ki je bistvena podlaga za
  vzdržnost javnih financ, ki je pogoj za
  stabilnost cen, močno trajnostno rast
  in
  ustvarjanje delovnih mest.";

| (b) | v odstavku
  2 se
  točke (a), (b) in (c) nadomestijo
  z naslednjim:






  "(a) | srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja, predvideni potek rasti državne porabe
  , vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za določitev rasti porabe iz člena 9(1),
  predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov, srednjeročne cilje monetarne politike, razmerje med temi cilji" |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku
  2 se
  točke (a), (b) in (c) nadomestijo
  z naslednjim:

"(a)

srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja, predvideni potek rasti državne porabe
  , vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za določitev rasti porabe iz člena 9(1),
  predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov, srednjeročne cilje monetarne politike, razmerje med temi cilji"

| (aa) | informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune; |
| --- | --- |

(aa)

informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune;

| (ab) | informacije o skladnosti programa za stabilnost s širšimi smernicami gospodarske politike, smernicami za zaposlovanje in nacionalnim programom reform; |
| --- | --- |

(ab)

informacije o skladnosti programa za stabilnost s širšimi smernicami gospodarske politike, smernicami za zaposlovanje in nacionalnim programom reform;

| (b) | temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na uresničevanje konvergenčnega programa, denimo javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija; |
| --- | --- |

(b)

temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na uresničevanje konvergenčnega programa, denimo javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija;

| (c) | kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem
  trajnostne
  potencialne rasti;"; |
| --- | --- |

(c)

kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem
  trajnostne
  potencialne rasti;";

| (ba) | vstavi se naslednji odstavek:




  "2a.
     
  Konvergenčni program temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, napovedmi drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisane z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.




  Natančno naravo teh informacij iz odstavka 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami."; |
| --- | --- |

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

"2a.
     
  Konvergenčni program temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, napovedmi drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisane z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.

Natančno naravo teh informacij iz odstavka 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami.";

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  "3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe in predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov
  , količinsko primerno opredeljeni,
  in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.


  4.
     
  Vsak program vključi informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predstavljen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.". |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.   Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe in predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov
  , količinsko primerno opredeljeni,
  in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.

4.
     
  Vsak program vključi informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predstavljen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.".

| 7. | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 8

  1.   Konvergenčni programi se predložijo letno
  aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
  30.
  aprila
  .
  2.   Države članice svoje konvergenčne programe objavijo.". |
| --- | --- |

7.

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 8

1.   Konvergenčni programi se predložijo letno
  aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
  30.
  aprila
  .

2.   Države članice svoje konvergenčne programe objavijo.".

| 8. | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 9

  1.   Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
  v svojih konvergenčnih programih
  , preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
  , vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
  in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla in za dosego trajnostne konvergence.
  Svet
  in Komisija
  pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  upoštevata
  , ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
  Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.
  Za države članice
  , katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali za države članice z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga
  Svet preuči, ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi enkratnih in
  drugih
  začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
  in Komisija
  za države članice MMT2
  preučita
  , ali si zadevna država članica prizadeva za primerno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.


  Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
  , ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali
  načrtovanih
  na strani prihodkov, skladen z ▐
  naslednjimi pogoji
  :






  (a) | za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
  referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov; |
| --- | --- | --- |

8.

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 9

1.   Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
  PDEU
  preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
  v svojih konvergenčnih programih
  , preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
  , vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
  in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla in za dosego trajnostne konvergence.

Svet
  in Komisija
  pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  upoštevata
  , ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
  Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.
  Za države članice
  , katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali za države članice z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga
  Svet preuči, ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi enkratnih in
  drugih
  začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
  in Komisija
  za države članice MMT2
  preučita
  , ali si zadevna država članica prizadeva za primerno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.

Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
  , ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali
  načrtovanih
  na strani prihodkov, skladen z ▐
  naslednjimi pogoji
  :

(a)

za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
  referenčne
  srednjeročne stopnje
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov;

| (b) | za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP je določen tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja; |
| --- | --- |

(b)

za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
  referenčno
  srednjeročno stopnjo
  potencialne
  rasti BDP je določen tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja;

| (c) | za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
  diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim. |
| --- | --- |

(c)

za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
  diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim.

Celotni odhodki ne zajemajo odhodkov za obresti, odhodkov za programe EU, popolnoma izravnanih s prihodki iz skladov EU, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost.

Presežka rasti odhodkov nad srednjeročnimi referencami se ne šteje za kršitev merila, v kolikor je v celoti izravnan z zakonsko predpisanimi povečanji prihodkov.

Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se določi na podlagi v prihodnost usmerjenih napovedi in v preteklost usmerjenih ocen. Napovedi se posodabljajo v rednih časovnih presledkih. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP.

Svet
  in Komisija
  pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj,
  upoštevata
  izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
  pozitivne proračunske
  učinke, vključno s spodbujanjem potencialne
  trajnostne
  rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža
  znesek, ki ga predstavlja neposredni dodatni vpliv
  reforme
  na splošni javnofinančni saldo
  , pod pogojem, da se ▐ glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.

Svet
  in Komisija
  poleg tega
  preverita
  , ali vsebine konvergenčnega programa prispevajo
  k doseganju trajnostne in dejanske konvergence in
  k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami
  gospodarske politike in smernicami za zaposlovanje
  držav članic in Unije. Poleg tega Svet za države MMT2 preveri, ali vsebina konvergenčnega programa zagotavlja nemoteno sodelovanje v mehanizmu za določanje menjalnih tečajev.

V primeru neobičajnega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima velike posledice za finančni položaj javnih financ ali v
  obdobjih resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU,
  se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti
  za dosego srednjeročnega proračunskega cilja iz tretjega pododstavka pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .

2.   Svet
  in Komisija preverita
  konvergenčni program v največ treh mesecih od predložitve. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po potrebi
  sprejme
  mnenje o programu. Če Svet v skladu s členom 121
  PDEU
  meni, da bi bilo treba cilje in vsebine programa okrepiti s posebnim sklicevanjem
  na prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
  , v svojem mnenju državo članico pozove, naj prilagodi svoj program.".

| 9. | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 10

  1.   Svet
  in Komisija
  v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
  PDEU
  na temelju poslanih podatkov držav članic z odstopanjem ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
  spremljata
  uresničevanje konvergenčnih programov, še zlasti pa
  ugotavljata
  , ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego ▐.
  Poleg tega Svet
  in Komisija
  glede na cilje posameznih konvergenčnih programov
  spremljata
  tudi gospodarske politike
  nesodelujočih
  držav članic ▐ za zagotovitev, da te politike stremijo k stabilnosti, s čimer se je mogoče izogniti izkrivljanju realnih menjalnih tečajev in prekomernemu nihanju nominalnih menjalnih tečajev.
  2.   V primeru znatnih
  ugotovljenih
  odstopanj od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
  , kot je navedeno v
  tretjem
  pododstavku člena 9(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
  PDEU
  zadevni državi članici pošlje opozorilo.


  Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4), sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če je v skladu z opozorilom Komisije položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.




  Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.




  Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Ko Svet sprejema ta sklep, ne upošteva glasu člana Sveta, ki zastopa zadevno državo članico. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) o potrebnih političnih ukrepih. Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.




  Postopek od priporočila Sveta, omenjenega v drugem pododstavku, do sklepa in poročila Sveta Evropskemu svetu iz četrtega pododstavka, ne sme biti daljši od šestih mesecev.




  3.
     
  Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 9(1).




  Ocena o tem, ali je
  odstopanje
  znatno, vključuje zlasti naslednja merila
  :


  Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega
  najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih
  ; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.


  Odstopanje
  pri gibanju odhodkov
  se ne
  šteje za znatno
  , če je zadevna država članica ▐ presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
  možnih znatnih izrednih prihodkov
  , in če proračunski načrti, predstavljeni v
  konvergenčnem
  programu, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.
  Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
  , če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .". |
| --- | --- |

9.

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 10

1.   Svet
  in Komisija
  v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
  PDEU
  na temelju poslanih podatkov držav članic z odstopanjem ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
  spremljata
  uresničevanje konvergenčnih programov, še zlasti pa
  ugotavljata
  , ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego ▐.

Poleg tega Svet
  in Komisija
  glede na cilje posameznih konvergenčnih programov
  spremljata
  tudi gospodarske politike
  nesodelujočih
  držav članic ▐ za zagotovitev, da te politike stremijo k stabilnosti, s čimer se je mogoče izogniti izkrivljanju realnih menjalnih tečajev in prekomernemu nihanju nominalnih menjalnih tečajev.

2.   V primeru znatnih
  ugotovljenih
  odstopanj od
  prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
  , kot je navedeno v
  tretjem
  pododstavku člena 9(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
  PDEU
  zadevni državi članici pošlje opozorilo.

Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4), sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če je v skladu z opozorilom Komisije položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.

Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi navedenega priporočila.

Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Ko Svet sprejema ta sklep, ne upošteva glasu člana Sveta, ki zastopa zadevno državo članico. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) o potrebnih političnih ukrepih. Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.

Postopek od priporočila Sveta, omenjenega v drugem pododstavku, do sklepa in poročila Sveta Evropskemu svetu iz četrtega pododstavka, ne sme biti daljši od šestih mesecev.

3.
     
  Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 9(1).

Ocena o tem, ali je
  odstopanje
  znatno, vključuje zlasti naslednja merila
  :

Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega
  najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih
  ; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.

Odstopanje
  pri gibanju odhodkov
  se ne
  šteje za znatno
  , če je zadevna država članica ▐ presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
  možnih znatnih izrednih prihodkov
  , in če proračunski načrti, predstavljeni v
  konvergenčnem
  programu, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.

Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
  , če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
  resnega gospodarskega upada
  v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .".

| 9a. | Vstavi se naslednji del:




  "DEL 3A




  NAČELO STATISTIČNE NEODVISNOSTI



  Člen 10a



  Da se zagotovi, da večstranski nadzor temelji na zanesljivih in neodvisnih statističnih podatkih, države članice zagotovijo strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov, ki je v skladu s Kodeksom ravnanja evropske statistike, kot je določen v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (11). To vključuje vsaj:










  (a) | pregledne postopke zaposlovanja in odpuščanja, ki morajo temeljiti izključno na poklicnih merilih; |
| --- | --- | --- |

9a.

Vstavi se naslednji del:

"DEL 3A

NAČELO STATISTIČNE NEODVISNOSTI

Člen 10a

Da se zagotovi, da večstranski nadzor temelji na zanesljivih in neodvisnih statističnih podatkih, države članice zagotovijo strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov, ki je v skladu s Kodeksom ravnanja evropske statistike, kot je določen v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (11). To vključuje vsaj:

(a)

pregledne postopke zaposlovanja in odpuščanja, ki morajo temeljiti izključno na poklicnih merilih;

| (b) | proračunska sredstva, ki morajo biti dodeljena na letni ali večletni osnovi; |
| --- | --- |

(b)

proračunska sredstva, ki morajo biti dodeljena na letni ali večletni osnovi;

| (c) | datum objave ključnih statističnih podatkov, ki mora biti določen precej vnaprej. |
| --- | --- |

(c)

datum objave ključnih statističnih podatkov, ki mora biti določen precej vnaprej.

| 9b. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen -11



  1.
     
  Komisija v skladu s cilji te uredbe vzdržuje redni dialog s pristojnimi organi držav članic. Komisija v ta namen zlasti izvede misije z namenom preučevanja dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in ugotovi, ali obstajajo tveganja oziroma težave, povezane s cilji te uredbe.




  2.
     
  Države članice, ki so predmet priporočil, izdanih v skladu s členom 6(2) in členom 10(2) za namen spremljanja na kraju samem, lahko izvedejo okrepljeni nadzor. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in vodenje misije.




  3.
     
  Kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro, oziroma sodeluje v okviru MMT2, Komisija lahko, če se ji to zdi primerno, k udeležbi pri nadzornih misijah povabi predstavnike Evropske centralne banke.




  4.
     
  Komisija o rezultatih misije iz odstavka 2 poroča Svetu in se lahko odloči, če je primerno, da svoje ugotovitve objavi.




  5.
     
  Ko Komisija pripravlja misije za nadzor iz odstavka 2, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.". |
| --- | --- |

9b.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen -11

1.
     
  Komisija v skladu s cilji te uredbe vzdržuje redni dialog s pristojnimi organi držav članic. Komisija v ta namen zlasti izvede misije z namenom preučevanja dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in ugotovi, ali obstajajo tveganja oziroma težave, povezane s cilji te uredbe.

2.
     
  Države članice, ki so predmet priporočil, izdanih v skladu s členom 6(2) in členom 10(2) za namen spremljanja na kraju samem, lahko izvedejo okrepljeni nadzor. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in vodenje misije.

3.
     
  Kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro, oziroma sodeluje v okviru MMT2, Komisija lahko, če se ji to zdi primerno, k udeležbi pri nadzornih misijah povabi predstavnike Evropske centralne banke.

4.
     
  Komisija o rezultatih misije iz odstavka 2 poroča Svetu in se lahko odloči, če je primerno, da svoje ugotovitve objavi.

5.
     
  Ko Komisija pripravlja misije za nadzor iz odstavka 2, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.".

| 9c. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 12a


  Pregled



  1.
     
  Komisija najkasneje v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let objavi poročilo o uporabi te uredbe.




  Poročilo med drugim oceni:










  (a) | učinkovitost uredbe, |
| --- | --- | --- |

9c.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 12a

Pregled

1.
     
  Komisija najkasneje v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let objavi poročilo o uporabi te uredbe.

Poročilo med drugim oceni:

(a)

učinkovitost uredbe,

| (b) | napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostno konvergenco gospodarske učinkovitosti držav članic v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostno konvergenco gospodarske učinkovitosti držav članic v skladu s PDEU.

2.
     
  Kjer je to primerno, se temu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.".

| 10. | Vsa sklicevanja na "člen 99" se povsod v uredbi nadomestijo s sklicevanji na "člen 121". |
| --- | --- |

10.

Vsa sklicevanja na "člen 99" se povsod v uredbi nadomestijo s sklicevanji na "člen 121".

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  

  UL C 150, 20.5.2011, str. 1

  .

1

UL C 150, 20.5.2011, str. 1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

3

(4)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

4

(5)

5

| (+) | Številka in datum te uredbe. |
| --- | --- |

(+)

(+

Številka in datum te uredbe.

(6)  
  UL L ...".

6

UL L ...".

(7)

7

| (++) | Številka te uredbe. |
| --- | --- |

(++)

(++

Številka te uredbe.

(8)

8

| (+) | Številka te uredbe. |
| --- | --- |

(+)

(+

Številka te uredbe.

(9)

9

| (+) | Številka in datum te direktive. |
| --- | --- |

(+)

(+

Številka in datum te direktive.

(10)  
  UL L ...".

10

UL L ...".

(11)  

  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.".

11

UL L 87, 31.3.2009, str. 164.".

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/139 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/139

---

Četrtek, 23. junij 2011Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***I

P7_TA(2011)0292

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. junija 2011, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) (1)

2012/C 390 E/22

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0182/2011).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 23. junij 2011UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke

   (1)

  ,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (-1) | Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega proračunskega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi. |
| --- | --- |

(-1)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi moral temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega proračunskega primanjkljaja (Paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi.

| (-1a) | Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili. |
| --- | --- |

(-1a)

Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili.

| (1) | Usklajevanje
  gospodarskih politik držav članic v Uniji
  je treba razviti v okviru širših gospodarskih smernic in smernic zaposlovanja
  ,
  kot predvideno
  v Pogodbi,
  pri tem je
  treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance. |
| --- | --- |

(1)

Usklajevanje
  gospodarskih politik držav članic v Uniji
  je treba razviti v okviru širših gospodarskih smernic in smernic zaposlovanja
  ,
  kot predvideno
  v Pogodbi,
  pri tem je
  treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

| (2) | Izkušnje, pridobljene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba izboljšati gospodarsko upravljanje v Uniji, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje, pridobljene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba izboljšati gospodarsko upravljanje v Uniji, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

| (2a) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga se šteje kot del pravilnega in nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(2a)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga se šteje kot del pravilnega in nemotenega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (3) | Zlasti bi bilo treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da bi preprečili čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomagali, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo
  in se gospodarska in finančna gibanja trajno zasukajo v preveč nezaželeno smer
  . Ta širitev mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora. |
| --- | --- |

(3)

Zlasti bi bilo treba nadzor gospodarskih politik držav članic razširiti prek proračunskega nadzora, da bi preprečili čezmerna makroekonomska neravnovesja, prizadetim državam članicam pa pomagali, da izdelajo korektivne načrte, preden se razlike utrdijo
  in se gospodarska in finančna gibanja trajno zasukajo v preveč nezaželeno smer
  . Ta širitev mora sovpadati s poglabljanjem fiskalnega nadzora.

| (4) | Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je določen v zakonodaji. |
| --- | --- |

(4)

Za odpravo takih neravnovesij je treba oblikovati postopek, ki je določen v zakonodaji.

| (5) | Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4)
  PDEU
  je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.
  Nujno je, da
  se postopek vključi v večstranski letni cikel nadzora. |
| --- | --- |

(5)

Večstranski nadzor iz člena 121(3) in (4)
  PDEU
  je treba dopolniti s posebnimi pravili za odkrivanje, preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij.
  Nujno je, da
  se postopek vključi v večstranski letni cikel nadzora.

| (5a) | Zanesljivi statistični podatki so osnova nadzora nad makroekonomskimi neravnovesji. Da bi zagotovili zanesljivo in neodvisno statistiko, morajo države članice zagotoviti strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov, ki je skladna s Kodeksom ravnanja evropske statistike, kot določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009. Poleg tega je razpoložljivost zanesljivih fiskalnih podatkov tudi pomembna za nadzor nad makroekonomskimi ravnovesji. To zahtevo je treba zagotoviti s pravili, ki so s tem v zvezi določeni v Uredbi (EU) št. [.../...] o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju, zlasti v njenem členu 6a. |
| --- | --- |

(5a)

Zanesljivi statistični podatki so osnova nadzora nad makroekonomskimi neravnovesji. Da bi zagotovili zanesljivo in neodvisno statistiko, morajo države članice zagotoviti strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov, ki je skladna s Kodeksom ravnanja evropske statistike, kot določeno v Uredbi (ES) št. 223/2009. Poleg tega je razpoložljivost zanesljivih fiskalnih podatkov tudi pomembna za nadzor nad makroekonomskimi ravnovesji. To zahtevo je treba zagotoviti s pravili, ki so s tem v zvezi določeni v Uredbi (EU) št. [.../...] o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju, zlasti v njenem členu 6a.

| (5b) | Krepitev gospodarskega upravljanja bi moralo vključevati tesnejše in časovno ustreznejše vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki se ukvarja z odločbo Sveta v skladu s členom 3 te uredbe, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. |
| --- | --- |

(5b)

Krepitev gospodarskega upravljanja bi moralo vključevati tesnejše in časovno ustreznejše vključevanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki se ukvarja z odločbo Sveta v skladu s členom 3 te uredbe, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.

| (6) | Izvajanje Uredbe (EU) št. [.../...] je treba podpreti z uvedbo
  obrestnih depozitov v primeru neupoštevanja priporočila v zvezi s sprejemom priporočenih korektivnih ukrepov, ki se preoblikujejo v letno globo v primeru ponavljajočega se neupoštevanja priporočila v zvezi z odpravo makroekonomskih neravnovesij v okviru istega postopka v zvezi s čezmejnim neravnovesjem. Ti izvršilni ukrepi se uporabijo
  za države članice, katerih valuta je euro ▐.
  ▐ |
| --- | --- |

(6)

Izvajanje Uredbe (EU) št. [.../...] je treba podpreti z uvedbo
  obrestnih depozitov v primeru neupoštevanja priporočila v zvezi s sprejemom priporočenih korektivnih ukrepov, ki se preoblikujejo v letno globo v primeru ponavljajočega se neupoštevanja priporočila v zvezi z odpravo makroekonomskih neravnovesij v okviru istega postopka v zvezi s čezmejnim neravnovesjem. Ti izvršilni ukrepi se uporabijo
  za države članice, katerih valuta je euro ▐.

▐

| (8) | V primeru neupoštevanja
  priporočila Sveta
  se odredi obrestni depozit ali globa,
  dokler Svet ne ugotovi, da je država članica sprejela korektivne ukrepe za izpolnitev njegovega priporočila. |
| --- | --- |

(8)

V primeru neupoštevanja
  priporočila Sveta
  se odredi obrestni depozit ali globa,
  dokler Svet ne ugotovi, da je država članica sprejela korektivne ukrepe za izpolnitev njegovega priporočila.

| (9) | Tudi država članica, ki večkrat opusti pripravo načrta korektivnih ukrepov za izpolnitev
  priporočila
  Sveta, bi morala praviloma plačevati letno globo, dokler Svet ne ugotovi, da je pripravila načrt korektivnih ukrepov, s katerim ustrezno izpolnjuje njegovo
  priporočilo
  . |
| --- | --- |

(9)

Tudi država članica, ki večkrat opusti pripravo načrta korektivnih ukrepov za izpolnitev
  priporočila
  Sveta, bi morala praviloma plačevati letno globo, dokler Svet ne ugotovi, da je pripravila načrt korektivnih ukrepov, s katerim ustrezno izpolnjuje njegovo
  priporočilo
  .

| (10) | Da bi zagotovili enako obravnavanje držav članic, bi morala biti
  obrestni depozit in
  globa enaka za vse države članice, katerih valuta je euro, in znašati 0,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) zadevne članice v prejšnjem letu. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili enako obravnavanje držav članic, bi morala biti
  obrestni depozit in
  globa enaka za vse države članice, katerih valuta je euro, in znašati 0,1 % bruto domačega proizvoda (BDP) zadevne članice v prejšnjem letu.

| (10a) | Komisija bi prav tako morala imeti možnost priporočiti zmanjšanje obsega sankcij ali jih preklicati zaradi izjemnih gospodarskih okoliščin. |
| --- | --- |

(10a)

Komisija bi prav tako morala imeti možnost priporočiti zmanjšanje obsega sankcij ali jih preklicati zaradi izjemnih gospodarskih okoliščin.

| (11) | Postopek za uporabo
  sankcij
  za države članice, ki niso sprejele učinkovitih ukrepov za odpravo
  čezmernih
  makroekonomskih neravnovesij, bi moral biti oblikovan tako, da bi bila uvedba
  sankcij
  za navedene države članice pravilo in ne izjema. |
| --- | --- |

(11)

Postopek za uporabo
  sankcij
  za države članice, ki niso sprejele učinkovitih ukrepov za odpravo
  čezmernih
  makroekonomskih neravnovesij, bi moral biti oblikovan tako, da bi bila uvedba
  sankcij
  za navedene države članice pravilo in ne izjema.

| (12) | Globe iz člena 3 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se zaradi zagotavljanja finančne pomoči dodelijo mehanizmom za stabilnost, ki jih vzpostavijo države članice, katerih valuta je euro, da bi zaščitile stabilnost celotnega euroobmočja. |
| --- | --- |

(12)

Globe iz člena 3 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se zaradi zagotavljanja finančne pomoči dodelijo mehanizmom za stabilnost, ki jih vzpostavijo države članice, katerih valuta je euro, da bi zaščitile stabilnost celotnega euroobmočja.

| (13) | Pooblastilo za sprejetje posameznih sklepov za uporabo
  sankcij
  , predvidenih s to uredbo, bi bilo treba prenesti na Svet. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1)
  PDEU
  ključna dopolnitev ukrepov, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121
  PDEU
  in Uredbo (EU) št. [.../...]. |
| --- | --- |

(13)

Pooblastilo za sprejetje posameznih sklepov za uporabo
  sankcij
  , predvidenih s to uredbo, bi bilo treba prenesti na Svet. Ti posamezni sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1)
  PDEU
  ključna dopolnitev ukrepov, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121
  PDEU
  in Uredbo (EU) št. [.../...].

| (14) | Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvajanje Uredbe (EU) št. [.../...], se mora sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 121(6) Pogodbe. |
| --- | --- |

(14)

Ker ta uredba vsebuje splošna pravila za učinkovito izvajanje Uredbe (EU) št. [.../...], se mora sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 121(6) Pogodbe.

| (15) | Ker države članice zaradi tesnih medsebojnih trgovinskih in finančnih povezav ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na celotno Unijo in euroobmočje ne morejo zadovoljivo doseči učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(15)

Ker države članice zaradi tesnih medsebojnih trgovinskih in finančnih povezav ter prelivanja učinkov nacionalnih gospodarskih politik na celotno Unijo in euroobmočje ne morejo zadovoljivo doseči učinkovitega okvira za odkrivanje in preprečevanje makroekonomskih neravnovesij in se lahko ta okvir bolje doseže na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa sistem
  sankcij
  za učinkovito odpravljanje makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju.

2.   Ta uredba se uporablja za države članice, katerih valuta je euro.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) št. [.../...].

Poleg tega se uporablja naslednja opredelitev:

„izredne gospodarske razmere“ so razmere, v katerih se presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo šteje za izjemnega v smislu druge alinee člena 126(2)(a)
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  in v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 (3).

Člen 3

Sankcije

1.   Svet na
  priporočilo
  Komisije
  s sklepom zahteva obrestni depozit
  , če
  je
  v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU)
  št. .../2011 sprejet njegov sklep o korektivnih ukrepih
  ,
  v katerem
  ▐ Svet ugotovi, da zadevna država članica ▐
  ni sprejela priporočenih korektivnih ukrepov v skladu s priporočilom
  .

1a.
     
  Svet na priporočilo Komisije s sklepom naloži letno globo, če:

| (a) | sta bili v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. [.../...] v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnovesjem sprejeti dve zaporedni priporočili, če Svet meni, da je država članica predložila pomanjkljiv načrt korektivnih ukrepov, |
| --- | --- |

(a)

sta bili v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. [.../...] v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnovesjem sprejeti dve zaporedni priporočili, če Svet meni, da je država članica predložila pomanjkljiv načrt korektivnih ukrepov,

| (b) | sta v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnovesjem sprejeta dva zaporedna sklepa Sveta o neupoštevanju priporočil, |
| --- | --- |

(b)

sta v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. [.../...] v istem postopku v zvezi s čezmernim neravnovesjem sprejeta dva zaporedna sklepa Sveta o neupoštevanju priporočil,

Globa se naloži tako, da se zahtevani obrestni depozit v skladu s členom 3(1) pretvori v letno globo.

1b.
     
  Šteje se, da je Svet sklep iz odstavka 1 in 1a sprejel, razen če se v desetih dneh od dneva, ko je Komisija sprejela priporočilo, s kvalificirano večino ne odloči za zavrnitev priporočila. Svet lahko priporočilo spremeni s kvalificirano večino.

1c.
     
  Priporočilo Komisije za sklep Sveta se izda v roku dvajsetih dni po izpolnitvi pogojev iz odstavka 1 in 1a.

2.   
  Obrestni depozit ali
  letna globa, ki jo
  priporoča
  Komisija, znaša 0,1 % BDP zadevne države članice v prejšnjem letu.

3.   Komisija lahko z odstopanjem od
  odstavka 2
  zaradi izrednih gospodarskih razmer ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice, naslovljene na Komisijo, v desetih dneh od
  izpolnitve pogojev
  iz odstavka 1
  in 1a
  , predlaga zmanjšanje zneska
  obrestnega depozita ali
  globe ali njen preklic.

4.   Če je država članica
  položila obrestni depozit ali
  plačala letno globo za določeno koledarsko leto in Svet pozneje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. [.../...] ugotovi, da je država članica v zadevnem letu sprejela priporočene korektivne ukrepe,
  se depozit skupaj z obrestmi
  ali globa, plačana za zadevno leto, vrneta državi članici sorazmerno glede na čas.

Člen 4

Dodelitev
  glob

Globe
  iz člena 3
  te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 Pogodbe in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko države članice, katerih valuta je euro, zaradi zagotavljanja finančne pomoči vzpostavijo drug mehanizem za stabilnost, da bi zagotovile stabilnost celotnega euroobmočja, se globe dodelijo temu slednjemu mehanizmu
  .

Člen 5

Glasovanje v Svetu

Za ukrepe iz člena 3 glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, in Svet ne upošteva glasu člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.

Kvalificirana večina članov Sveta iz
  prvega
  odstavka se določi v skladu s členom 238(3)(a) Pogodbe.

Člen 5a

Gospodarski dialog

Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Euroskupine, da nastopijo pred njim in razpravljajo o sklepih, sprejetih v skladu s členom 3 te uredbe.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo to zadeva, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj.

Člen 5b

Pregled

1.
     
  Komisija tri leta po začetku veljavnosti te uredbe, nato pa vsaka tri leta, objavi poročilo o uporabi te uredbe. V tem poročilu sta med drugim ovrednotena tudi:

| (a) | učinkovitost uredbe, |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost uredbe,

| (b) | doseženi napredek pri zagotavljanju boljšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(b)

doseženi napredek pri zagotavljanju boljšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostne konvergence ekonomskih učinkov držav članic v skladu s Pogodbo.

2.
     
  Po potrebi se poročilu priložijo predlogi za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo in vsi priloženi predlogi se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  

  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

1

UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  UL C,, str..

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

3

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/145 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/145

---

Četrtek, 23. junij 2011Pravice potrošnikov ***I

P7_TA(2011)0293

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov (KOM(2008)0614 – C6-0349/2008 – 2008/0196(COD))

2012/C 390 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0614),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0349/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0349/2008),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2009 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 22. aprila 2009 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. junija 2011, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0038/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0038/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavo madžarskega predsedstva in prihajajočih poljskih, danskih in ciprskih predsedstev Sveta, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavo madžarskega predsedstva in prihajajočih poljskih, danskih in ciprskih predsedstev Sveta, priloženima tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 54.

(2)  UL C 200, 25.8.2009, str. 76.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 24. marca 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0116).

---

Četrtek, 23. junij 2011P7_TC1-COD(2008)0196

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/83/EU.)

Četrtek, 23. junij 2011PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta o korelacijskih tabelah

Evropski parlament obžaluje, da se Svet pri predlogu direktive o pravicah potrošnikov ni bil pripravljen strinjati z obvezno objavo korelacijskih tabel. Razglaša se, da sporazum o tej direktivi, dosežen med Evropskim parlamentom in Svetom na trialogu dne 6. junija 2011, ne prejudicira izida medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Evropski parlament poziva Komisijo, naj ga obvesti v dvanajstih mesecih po sprejetju tega sporazuma na plenarnem zasedanju ter ob koncu obdobja prenosa pripravi poročilo o praksi držav članic pri pripravi lastnih tabel, ki najbolj nazorno ponazarjajo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da tabele objavi.

Evropski parlament pozdravlja sklenjeni dogovor, da se v direktivo o pravicah potrošnikov vključijo obveznosti poročanja o določbah te direktive, Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki državam članicam zagotavljajo regulativne možnosti (členi 29, 32 in 33).

Izjava madžarskega predsedstva in prihajajočih poljskih, danskih in ciprskih predsedstev Sveta o korelacijskih tabelah

Razglaša se, da sporazum, dosežen med Evropskim parlamentom in Svetom na trialogu dne 6. junija 2011, o Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktivo 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ne prejudicira izida medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/146 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/146

---

Četrtek, 23. junij 2011Določbe za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti ***I

P7_TA(2011)0294

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti (KOM(2010)0607 – C7-0342/2010 – 2010/0301(COD))

2012/C 390 E/24

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0607),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0342/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0342/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. februarja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0091/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 26.

---

Četrtek, 23. junij 2011P7_TC1-COD(2010)0301

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2000/25/ES glede določb za traktorje, dane na trg v okviru sistema prožnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2011/72/EU.)

---

| 18.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 390/147 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

CE 390/147

---

Četrtek, 23. junij 2011Izrabljeno gorivo in radioaktivni odpadki *

P7_TA(2011)0295

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2011 o predlogu direktive Sveta o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (KOM(2010)0618 – C7-0387/2010 – 2010/0306(NLE))

2012/C 390 E/25

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0618), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0618),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členov 31 in 32, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0387/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členov 31 in 32, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0387/2010),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A7-0214/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A7-0214/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 106a Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Člen 2(b) Pogodbe določa postavitev enotnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Člen 2(b) Pogodbe določa postavitev enotnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva.

| (1) | Člen 2(b) Pogodbe
  Euratom
  določa postavitev enotnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(b) Pogodbe
  Euratom
  določa postavitev enotnih varnostnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| (2) | Člen 30 Pogodbe določa opredelitev temeljnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 30 Pogodbe določa opredelitev temeljnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj.

| (2) | Člen 30 Pogodbe
  Euratom
  določa opredelitev temeljnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 30 Pogodbe
  Euratom
  določa opredelitev temeljnih standardov za varovanje zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočih sevanj.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| (3) | člen 37 Pogodbe od držav članic zahteva, da morajo Komisiji predložiti splošne podatke o vsakem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov. |
| --- | --- |

(3)

člen 37 Pogodbe od držav članic zahteva, da morajo Komisiji predložiti splošne podatke o vsakem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov.

| (3) | Člen 37 Pogodbe
  Euratom
  od držav članic zahteva, da morajo Komisiji predložiti splošne podatke o vsakem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov. |
| --- | --- |

(3)

Člen 37 Pogodbe
  Euratom
  od držav članic zahteva, da morajo Komisiji predložiti splošne podatke o vsakem načrtu za odlaganje radioaktivnih odpadkov.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | V skladu z direktivo Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 (1) je predvidena uvedba ukrepov za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev pri delu. |
| --- | --- |

(3a)

V skladu z direktivo Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 (1) je predvidena uvedba ukrepov za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev pri delu.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| (4) | Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996
  o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja

   (2) se uporablja za vse dejavnosti, ki vključujejo tveganje ionizirajočega sevanja, ki izvira iz umetnih virov ali iz naravnih virov sevanja, pri katerih predelujejo naravne radionuklide zaradi njihovih radioaktivnih, cepljivih ali oplodnih lastnosti. Zajema tudi dovoljene izpuste materialov, ki so posledica teh dejavnosti. Določbe navedene direktive dopolnjuje bolj specifična zakonodaja. Kot v svoji sodni praksi ugotavlja Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996
  o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi ionizirajočega sevanja

   (2) se uporablja za vse dejavnosti, ki vključujejo tveganje ionizirajočega sevanja, ki izvira iz umetnih virov ali iz naravnih virov sevanja, pri katerih predelujejo naravne radionuklide zaradi njihovih radioaktivnih, cepljivih ali oplodnih lastnosti. Zajema tudi dovoljene izpuste materialov, ki so posledica teh dejavnosti. Določbe navedene direktive dopolnjuje bolj specifična zakonodaja. Kot v svoji sodni praksi ugotavlja Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu:

| (4) | Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 (3)

  določa temeljne varnostne standarde
  .
  Ta direktiva se
  uporablja za vse dejavnosti, ki vključujejo tveganje ionizirajočega sevanja, ki izvira iz umetnih virov ali iz naravnih virov sevanja, pri katerih predelujejo naravne radionuklide zaradi njihovih radioaktivnih, cepljivih ali oplodnih lastnosti. Določbe navedene direktive dopolnjuje bolj specifična zakonodaja. Kot v svoji sodni praksi ugotavlja Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 (3)

  določa temeljne varnostne standarde
  .
  Ta direktiva se
  uporablja za vse dejavnosti, ki vključujejo tveganje ionizirajočega sevanja, ki izvira iz umetnih virov ali iz naravnih virov sevanja, pri katerih predelujejo naravne radionuklide zaradi njihovih radioaktivnih, cepljivih ali oplodnih lastnosti. Določbe navedene direktive dopolnjuje bolj specifična zakonodaja. Kot v svoji sodni praksi ugotavlja Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu:

Sprememba 131

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Ker niti Pogodba Euratom niti Pogodba o delovanju Evropske unije Parlamentu ne dajeta pristojnosti soodločanja v jedrskih zadevah, je bistveno, da se za vso novo zakonodajo s tega področja poišče nova pravna podlaga. |
| --- | --- |

(4a)

Ker niti Pogodba Euratom niti Pogodba o delovanju Evropske unije Parlamentu ne dajeta pristojnosti soodločanja v jedrskih zadevah, je bistveno, da se za vso novo zakonodajo s tega področja poišče nova pravna podlaga.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Tri države kandidatke: Litva, Slovaška in Bolgarija so uporabljale stare jedrske elektrarne sovjetske izdelave, ki jih ni bilo mogoče gospodarno nadgraditi v skladu z varnostnimi standardi EU, zaradi česar jih je bilo treba zapreti in jih nato razgraditi. |
| --- | --- |

(15a)

Tri države kandidatke: Litva, Slovaška in Bolgarija so uporabljale stare jedrske elektrarne sovjetske izdelave, ki jih ni bilo mogoče gospodarno nadgraditi v skladu z varnostnimi standardi EU, zaradi česar jih je bilo treba zapreti in jih nato razgraditi.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 b (novo)

| (15b) | Razgradnja jedrskih elektrarn teh treh držav članic je zanje prinesla znatno finančno in ekonomsko breme, ki ga niso mogle v celoti pokriti, zato jim je Unija zagotovila finančna sredstva za pokritje dela stroškov projektov razgradnje in odložitev odpadkov ter za nadomestilo gospodarskih posledic. |
| --- | --- |

(15b)

Razgradnja jedrskih elektrarn teh treh držav članic je zanje prinesla znatno finančno in ekonomsko breme, ki ga niso mogle v celoti pokriti, zato jim je Unija zagotovila finančna sredstva za pokritje dela stroškov projektov razgradnje in odložitev odpadkov ter za nadomestilo gospodarskih posledic.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| (18) | Leta 2006 je IAEA dopolnila svojo celotno zbirko standardov37 in objavila Temeljna varnostna načela, ki so jih skupaj
  sponzorirali
  Euratom, OECD/NEA in druge mednarodne organizacije. Po besedah Združenih sponzorskih organizacij bo uporaba Temeljnih varnostnih načel olajšala uporabo mednarodnih varnostnih standardov in vzpostavila večjo skladnost med ureditvami različnih držav. Zato je zaželeno, da ta načela spoštujejo in zagovarjajo vse države. Načela bodo za IAEA zavezujoča v zvezi z njenimi dejavnostmi, za države pa v zvezi z dejavnostmi, ki jih izvajajo s pomočjo IAEA. Države ali sponzorske organizacije lahko ta načela sprejmejo po lastni presoji za uporabo pri svojih lastnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(18)

Leta 2006 je IAEA dopolnila svojo celotno zbirko standardov37 in objavila Temeljna varnostna načela, ki so jih skupaj
  sponzorirali
  Euratom, OECD/NEA in druge mednarodne organizacije. Po besedah Združenih sponzorskih organizacij bo uporaba Temeljnih varnostnih načel olajšala uporabo mednarodnih varnostnih standardov in vzpostavila večjo skladnost med ureditvami različnih držav. Zato je zaželeno, da ta načela spoštujejo in zagovarjajo vse države. Načela bodo za IAEA zavezujoča v zvezi z njenimi dejavnostmi, za države pa v zvezi z dejavnostmi, ki jih izvajajo s pomočjo IAEA. Države ali sponzorske organizacije lahko ta načela sprejmejo po lastni presoji za uporabo pri svojih lastnih dejavnostih.

| (18) | Leta 2006 je IAEA dopolnila svojo celotno zbirko standardov in objavila Temeljna varnostna načela37, ki so jih skupaj
  razvili
  Euratom, OECD/NEA in druge mednarodne organizacije. Po besedah Združenih sponzorskih organizacij bo uporaba Temeljnih varnostnih načel olajšala uporabo mednarodnih varnostnih standardov in vzpostavila večjo skladnost med ureditvami različnih držav. Zato je zaželeno, da ta načela spoštujejo in zagovarjajo vse države. Načela bodo za IAEA zavezujoča v zvezi z njenimi dejavnostmi, za države pa v zvezi z dejavnostmi, ki jih izvajajo s pomočjo IAEA. Države ali sponzorske organizacije lahko ta načela sprejmejo po lastni presoji za uporabo pri svojih lastnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(18)

Leta 2006 je IAEA dopolnila svojo celotno zbirko standardov in objavila Temeljna varnostna načela37, ki so jih skupaj
  razvili
  Euratom, OECD/NEA in druge mednarodne organizacije. Po besedah Združenih sponzorskih organizacij bo uporaba Temeljnih varnostnih načel olajšala uporabo mednarodnih varnostnih standardov in vzpostavila večjo skladnost med ureditvami različnih držav. Zato je zaželeno, da ta načela spoštujejo in zagovarjajo vse države. Načela bodo za IAEA zavezujoča v zvezi z njenimi dejavnostmi, za države pa v zvezi z dejavnostmi, ki jih izvajajo s pomočjo IAEA. Države ali sponzorske organizacije lahko ta načela sprejmejo po lastni presoji za uporabo pri svojih lastnih dejavnostih.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 a (novo)

| (19a) | Aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah javnosti podeljuje pravice, pogodbenim stranem in javnim organom pa nalaga obveznosti glede dostopa do informacij in udeležbe javnosti ter dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, kar zajema tudi ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(19a)

Aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah javnosti podeljuje pravice, pogodbenim stranem in javnim organom pa nalaga obveznosti glede dostopa do informacij in udeležbe javnosti ter dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, kar zajema tudi ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 19 b (novo)

| (19b) | Mednarodna organizacija dela je sprejela konvencijo (4) in priporočilo (5) o varstvu pred sevanjem za vse dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ionizirajočemu sevanju, in zahteva izvedbo ustreznih ukrepov za zagotovitev učinkovite zaščite delavcev ob upoštevanju trenutno dostopnega znanja. |
| --- | --- |

(19b)

Mednarodna organizacija dela je sprejela konvencijo (4) in priporočilo (5) o varstvu pred sevanjem za vse dejavnosti, pri katerih so delavci med delom izpostavljeni ionizirajočemu sevanju, in zahteva izvedbo ustreznih ukrepov za zagotovitev učinkovite zaščite delavcev ob upoštevanju trenutno dostopnega znanja.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 22 a (novo)

| (22a) | Evropski parlament je tudi izjavil, da bi moralo biti pri vseh jedrskih projektih v vseh državah članicah na voljo dovolj finančnih sredstev za kritje vseh stroškov razgradnje, vključno s stroški ravnanja z radioaktivnimi odpadki, da bi upoštevali načelo onesnaževalec plača in preprečili zatekanje k državni pomoči, in je pozval Komisijo, naj pripravi natančne opredelitve v zvezi z uporabo finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo v posameznih državah članicah, pri čemer naj poleg razgradnje upošteva tudi ravnanje z nastalimi radioaktivnimi odpadki, njihovo kondicioniranje in končno odlaganje (6). |
| --- | --- |

(22a)

Evropski parlament je tudi izjavil, da bi moralo biti pri vseh jedrskih projektih v vseh državah članicah na voljo dovolj finančnih sredstev za kritje vseh stroškov razgradnje, vključno s stroški ravnanja z radioaktivnimi odpadki, da bi upoštevali načelo onesnaževalec plača in preprečili zatekanje k državni pomoči, in je pozval Komisijo, naj pripravi natančne opredelitve v zvezi z uporabo finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo v posameznih državah članicah, pri čemer naj poleg razgradnje upošteva tudi ravnanje z nastalimi radioaktivnimi odpadki, njihovo kondicioniranje in končno odlaganje (6).

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| (23) | Tako v Uniji kot po svetu se čedalje bolj priznava potreba po
  odgovorni uporabi jedrske energije, ki predvsem zajema jedrsko varnost
  in
  zaščito
  . Zaradi tega je treba vprašanje ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki obravnavati, da bi se
  zagotovila varna
  ,
  optimizirana
  in
  trajnostna raba jedrske energije
  . |
| --- | --- |

(23)

Tako v Uniji kot po svetu se čedalje bolj priznava potreba po
  odgovorni uporabi jedrske energije, ki predvsem zajema jedrsko varnost
  in
  zaščito
  . Zaradi tega je treba vprašanje ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki obravnavati, da bi se
  zagotovila varna
  ,
  optimizirana
  in
  trajnostna raba jedrske energije
  .

| (23) | Tako v Uniji kot po svetu se
  , zlasti po nedavni hudi jedrski nesreči na Japonskem,
  čedalje bolj priznava potreba po
  poostritvi predpisov o jedrski varnosti
  in
  zaščiti
  . Zaradi tega je treba obravnavati resno
  aktualno
  vprašanje ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, da bi se
  zagotovilo varno
  ,
  optimizirano
  in
  trajnostno skladiščenje in/ali odlaganje
  . |
| --- | --- |

(23)

Tako v Uniji kot po svetu se
  , zlasti po nedavni hudi jedrski nesreči na Japonskem,
  čedalje bolj priznava potreba po
  poostritvi predpisov o jedrski varnosti
  in
  zaščiti
  . Zaradi tega je treba obravnavati resno
  aktualno
  vprašanje ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, da bi se
  zagotovilo varno
  ,
  optimizirano
  in
  trajnostno skladiščenje in/ali odlaganje
  .

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | V zvezi s tem je treba poudariti, da je mogoče zelo velik delež izrabljenega goriva predelati, zato je treba poleg odlaganja končnih odpadkov upoštevati možnost recikliranja izrabljenega goriva. |
| --- | --- |

(23a)

V zvezi s tem je treba poudariti, da je mogoče zelo velik delež izrabljenega goriva predelati, zato je treba poleg odlaganja končnih odpadkov upoštevati možnost recikliranja izrabljenega goriva.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| (25) | Izrabljeno gorivo nastaja tudi pri obratovanju jedrskih reaktorjev. Vsaka država članica lahko opredeli svoja pravila glede gorivnega ciklusa, bodisi da izrabljeno gorivo šteje za dragoceno sredstvo, ki ga je mogoče predelati, ali da se odloči, da ga odstrani kot odpadek. Ne glede na to, katero možnost izbere, je treba proučiti možnosti odlaganja visokoradioaktivnih odpadkov, ki so bili ločeni v predelavi, ali izrabljenega goriva, ki velja za odpadek. |
| --- | --- |

(25)

Izrabljeno gorivo nastaja tudi pri obratovanju jedrskih reaktorjev. Vsaka država članica lahko opredeli svoja pravila glede gorivnega ciklusa, bodisi da izrabljeno gorivo šteje za dragoceno sredstvo, ki ga je mogoče predelati, ali da se odloči, da ga odstrani kot odpadek. Ne glede na to, katero možnost izbere, je treba proučiti možnosti odlaganja visokoradioaktivnih odpadkov, ki so bili ločeni v predelavi, ali izrabljenega goriva, ki velja za odpadek.

| (25) | Izrabljeno gorivo nastaja tudi pri obratovanju jedrskih reaktorjev. Vsaka država članica lahko opredeli svoja pravila glede gorivnega ciklusa, bodisi da izrabljeno gorivo šteje za dragoceno sredstvo, ki ga je mogoče predelati
  in reciklirati
  , ali da se odloči, da ga odstrani kot odpadek. Ne glede na to, katero možnost izbere, je treba proučiti možnosti odlaganja visokoradioaktivnih odpadkov, ki so bili ločeni v predelavi, ali izrabljenega goriva, ki velja za odpadek. |
| --- | --- |

(25)

Izrabljeno gorivo nastaja tudi pri obratovanju jedrskih reaktorjev. Vsaka država članica lahko opredeli svoja pravila glede gorivnega ciklusa, bodisi da izrabljeno gorivo šteje za dragoceno sredstvo, ki ga je mogoče predelati
  in reciklirati
  , ali da se odloči, da ga odstrani kot odpadek. Ne glede na to, katero možnost izbere, je treba proučiti možnosti odlaganja visokoradioaktivnih odpadkov, ki so bili ločeni v predelavi, ali izrabljenega goriva, ki velja za odpadek.

Sprememba 115

Predlog direktive

Uvodna izjava 25 a (novo)

| (25a) | Izrabljeno gorivo, shranjeno v bazenih, je dodaten možni vir radioaktivnosti v okolju, zlasti če hladilni bazeni niso več pokriti. |
| --- | --- |

(25a)

Izrabljeno gorivo, shranjeno v bazenih, je dodaten možni vir radioaktivnosti v okolju, zlasti če hladilni bazeni niso več pokriti.

Sprememba 132

Predlog direktive

Uvodna izjava 27

| (27) | Radioaktivne odpadke, vključno z izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek, je treba dolgoročno shraniti in izolirati pred ljudmi in življenjskim okolje. Zaradi njihove specifične narave (vsebnost radionuklidov) so potrebne ureditve, da bi se zaščitilo zdravje ljudi in okolja pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja, vključno z odlaganjem v ustreznih objektih kot zadnjo fazo ravnanja z njimi. Skladiščenje radioaktivnih odpadkov
  je
  vključno z dolgoročnim skladiščenjem prehodna rešitev
  in ne predstavlja nadomestne možnosti odlaganja
  . |
| --- | --- |

(27)

Radioaktivne odpadke, vključno z izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek, je treba dolgoročno shraniti in izolirati pred ljudmi in življenjskim okolje. Zaradi njihove specifične narave (vsebnost radionuklidov) so potrebne ureditve, da bi se zaščitilo zdravje ljudi in okolja pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja, vključno z odlaganjem v ustreznih objektih kot zadnjo fazo ravnanja z njimi. Skladiščenje radioaktivnih odpadkov
  je
  vključno z dolgoročnim skladiščenjem prehodna rešitev
  in ne predstavlja nadomestne možnosti odlaganja
  .

| (27) | Radioaktivne odpadke, vključno z izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek, je treba
  ustrezno kondicionirati,
  dolgoročno shraniti in izolirati pred ljudmi in življenjskim okoljem. Zaradi njihove specifične narave (vsebnost radionuklidov) so potrebne ureditve, da bi se zaščitilo zdravje ljudi in okolja pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja, vključno z odlaganjem v ustreznih objektih kot zadnjo fazo ravnanja z njimi
  , zaradi načela povratnosti pa morajo biti ponovno dostopni
  . Skladiščenje radioaktivnih odpadkov
  ,
  vključno z dolgoročnim skladiščenjem
  , je
  prehodna rešitev. |
| --- | --- |

(27)

Radioaktivne odpadke, vključno z izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek, je treba
  ustrezno kondicionirati,
  dolgoročno shraniti in izolirati pred ljudmi in življenjskim okoljem. Zaradi njihove specifične narave (vsebnost radionuklidov) so potrebne ureditve, da bi se zaščitilo zdravje ljudi in okolja pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja, vključno z odlaganjem v ustreznih objektih kot zadnjo fazo ravnanja z njimi
  , zaradi načela povratnosti pa morajo biti ponovno dostopni
  . Skladiščenje radioaktivnih odpadkov
  ,
  vključno z dolgoročnim skladiščenjem
  , je
  prehodna rešitev.

Sprememba 133

Predlog direktive

Uvodna izjava 27 a (novo)

| (27a) | Nesreča v Fukušimi je jasno pokazala na nevarnosti, povezane z odlaganjem radioaktivnih odpadkov, do podobnih nesreč pa bi lahko prišlo tudi na območjih Unije ali sosednjih držav, kjer že obstajajo ali se gradijo jedrski objekti in na katerih je visoko tveganje potresov in cunamijev, kot je na primer Akkuyu v Turčiji. Unija bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za preprečitev odlaganja radioaktivnih odpadkov na takih območjih. |
| --- | --- |

(27a)

Nesreča v Fukušimi je jasno pokazala na nevarnosti, povezane z odlaganjem radioaktivnih odpadkov, do podobnih nesreč pa bi lahko prišlo tudi na območjih Unije ali sosednjih držav, kjer že obstajajo ali se gradijo jedrski objekti in na katerih je visoko tveganje potresov in cunamijev, kot je na primer Akkuyu v Turčiji. Unija bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za preprečitev odlaganja radioaktivnih odpadkov na takih območjih.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 28

| (28) | Nacionalna razvrstitvena shema radioaktivnih odpadkov bi morala podpirati te ureditve in popolnoma upoštevati posebne vrste in značilnosti radioaktivnih odpadkov. Natančna merila, po katerih se odpadki razvrščajo v določen razred odpadkov, so odvisna od posebne situacije v državi glede narave odpadkov in možnosti za odlaganje, ki so na voljo oziroma se preučujejo. |
| --- | --- |

(28)

Nacionalna razvrstitvena shema radioaktivnih odpadkov bi morala podpirati te ureditve in popolnoma upoštevati posebne vrste in značilnosti radioaktivnih odpadkov. Natančna merila, po katerih se odpadki razvrščajo v določen razred odpadkov, so odvisna od posebne situacije v državi glede narave odpadkov in možnosti za odlaganje, ki so na voljo oziroma se preučujejo.

| (28) | Nacionalna razvrstitvena shema radioaktivnih odpadkov bi morala podpirati te ureditve in popolnoma upoštevati posebne vrste in značilnosti radioaktivnih odpadkov. Natančna merila, po katerih se odpadki razvrščajo v določen razred odpadkov, so odvisna od posebne situacije v državi glede narave odpadkov in možnosti za odlaganje, ki so na voljo oziroma se preučujejo.
  Za lažjo komunikacijo in izmenjavo informacij med državami članicami ter za zagotovitev preglednosti bi bilo treba v nacionalnem programu natančno opisati razvrstitveno shemo. |
| --- | --- |

(28)

Nacionalna razvrstitvena shema radioaktivnih odpadkov bi morala podpirati te ureditve in popolnoma upoštevati posebne vrste in značilnosti radioaktivnih odpadkov. Natančna merila, po katerih se odpadki razvrščajo v določen razred odpadkov, so odvisna od posebne situacije v državi glede narave odpadkov in možnosti za odlaganje, ki so na voljo oziroma se preučujejo.
  Za lažjo komunikacijo in izmenjavo informacij med državami članicami ter za zagotovitev preglednosti bi bilo treba v nacionalnem programu natančno opisati razvrstitveno shemo.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| (29) | Kratkoživi nizko- in srednjeradioaktivni odpadki se
  običajno
  odlagajo na odlagališčih blizu površja. Po 30 letih raziskav je
  bilo na tehnični ravni splošno sprejeto, da globoka geološka odlagališča predstavljajo najvarnejšo
  in
  najtrajnejšo
  možnost v smislu zadnje faze ravnanja z visokoradioaktivnimi odpadki
  in izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek
  . Zato si je treba prizadevati za
  odlaganje
  . |
| --- | --- |

(29)

Kratkoživi nizko- in srednjeradioaktivni odpadki se
  običajno
  odlagajo na odlagališčih blizu površja. Po 30 letih raziskav je
  bilo na tehnični ravni splošno sprejeto, da globoka geološka odlagališča predstavljajo najvarnejšo
  in
  najtrajnejšo
  možnost v smislu zadnje faze ravnanja z visokoradioaktivnimi odpadki
  in izrabljenim gorivom, ki velja za odpadek
  . Zato si je treba prizadevati za
  odlaganje
  .

| (29) | Kratkoživi nizko- in srednjeradioaktivni odpadki se
  različno
  odlagajo na odlagališčih blizu površja
  (v stavbah, plitvo zakopani ali zakopani nekaj deset metrov pod površjem) ali pa v posebnih sodobnih odlagališčih v geoloških plasteh od 70 do 100 m pod zemljo
  .
  Skoraj vsi dolgoživi srednje- in nizkoradioaktivni odpadki se skladiščijo.
  Po 30 letih raziskav je
  bila na znanstveni ravni dokazana izvedljivost globokih geoloških odlagališč, tako da bi bilo to lahko varna in smotrna
  možnost v smislu zadnje faze ravnanja z visokoradioaktivnimi odpadki.
  Dejavnosti, opravljene v okviru tehnološke platforme za odlaganje radioaktivnih odpadkov v geološke formacije (IGD-TP), bi lahko olajšale dostop do strokovnega znanja in tehnologije v zvezi s tem. Preučujejo se še druge možnosti, na primer skladiščenje na površju ali blizu površja, odlaganje v skalah ali globokih jaških (3 000–5 000 metrov globoko), tudi z možnostjo povratnega procesa in ponovne uporabe.
  Zato si je treba prizadevati za
  nadaljnjo preučitev vseh možnosti
  . |
| --- | --- |

(29)

Kratkoživi nizko- in srednjeradioaktivni odpadki se
  različno
  odlagajo na odlagališčih blizu površja
  (v stavbah, plitvo zakopani ali zakopani nekaj deset metrov pod površjem) ali pa v posebnih sodobnih odlagališčih v geoloških plasteh od 70 do 100 m pod zemljo
  .
  Skoraj vsi dolgoživi srednje- in nizkoradioaktivni odpadki se skladiščijo.
  Po 30 letih raziskav je
  bila na znanstveni ravni dokazana izvedljivost globokih geoloških odlagališč, tako da bi bilo to lahko varna in smotrna
  možnost v smislu zadnje faze ravnanja z visokoradioaktivnimi odpadki.
  Dejavnosti, opravljene v okviru tehnološke platforme za odlaganje radioaktivnih odpadkov v geološke formacije (IGD-TP), bi lahko olajšale dostop do strokovnega znanja in tehnologije v zvezi s tem. Preučujejo se še druge možnosti, na primer skladiščenje na površju ali blizu površja, odlaganje v skalah ali globokih jaških (3 000–5 000 metrov globoko), tudi z možnostjo povratnega procesa in ponovne uporabe.
  Zato si je treba prizadevati za
  nadaljnjo preučitev vseh možnosti
  .

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 29 a (novo)

| (29a) | Po raziskavah o odlaganju radioaktivnih odpadkov z odležavanjem ali drugimi načini zmanjševanja radioaktivnosti in razpolovne dobe bi bilo treba preučiti tudi možnost dolgoročnega reverzibilnega skladiščenja radioaktivnih odpadkov v globokih geoloških plasteh. |
| --- | --- |

(29a)

Po raziskavah o odlaganju radioaktivnih odpadkov z odležavanjem ali drugimi načini zmanjševanja radioaktivnosti in razpolovne dobe bi bilo treba preučiti tudi možnost dolgoročnega reverzibilnega skladiščenja radioaktivnih odpadkov v globokih geoloških plasteh.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 30

| (30) | Čeprav je vsaka država članica odgovorna za svojo politiko o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora navedena politika spoštovati ustrezna temeljna varnostna načela, ki jih je določila agencija IAEA. Etična obveznost vsake države članice je, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije v smislu obstoječega izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, kakor tudi tistih, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov. |
| --- | --- |

(30)

Čeprav je vsaka država članica odgovorna za svojo politiko o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora navedena politika spoštovati ustrezna temeljna varnostna načela, ki jih je določila agencija IAEA. Etična obveznost vsake države članice je, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije v smislu obstoječega izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, kakor tudi tistih, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov.

| (30) | Čeprav je vsaka država članica odgovorna za svojo politiko o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora navedena politika
  ne le
  spoštovati ustrezna temeljna varnostna načela, ki jih je določila agencija IAEA
  , temveč tudi predpisati čim višje varnostne standarde, ki bodo odražali najsodobnejše prakse na regulativni in operativni ravni ter najboljšo razpoložljivo tehnologijo (BAT)
  . Etična obveznost vsake države članice je, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije v smislu preteklega in obstoječega izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, kakor tudi tistih, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov.
  Države članice bi morale zato oblikovati politiko razgradnje, s katero bi zagotovile, da bodo objekti kolikor mogoče hitro po zaprtju razgrajeni na najbolj varen način. |
| --- | --- |

(30)

Čeprav je vsaka država članica odgovorna za svojo politiko o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora navedena politika
  ne le
  spoštovati ustrezna temeljna varnostna načela, ki jih je določila agencija IAEA
  , temveč tudi predpisati čim višje varnostne standarde, ki bodo odražali najsodobnejše prakse na regulativni in operativni ravni ter najboljšo razpoložljivo tehnologijo (BAT)
  . Etična obveznost vsake države članice je, da se izogne ustvarjanju kakršnih koli prevelikih bremen za prihodnje generacije v smislu preteklega in obstoječega izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov, kakor tudi tistih, ki bi lahko nastali zaradi razgradnje obstoječih jedrskih objektov.
  Države članice bi morale zato oblikovati politiko razgradnje, s katero bi zagotovile, da bodo objekti kolikor mogoče hitro po zaprtju razgrajeni na najbolj varen način.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 31

| (31) | Da bi poskrbela za odgovorno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora vsaka država članica vzpostaviti nacionalni okvir, ki
  zagotavlja
  politične zaveze in postopno odločanje s pomočjo ustrezne zakonodaje, ureditve in organizacije z jasno porazdelitvijo odgovornosti. |
| --- | --- |

(31)

Da bi poskrbela za odgovorno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora vsaka država članica vzpostaviti nacionalni okvir, ki
  zagotavlja
  politične zaveze in postopno odločanje s pomočjo ustrezne zakonodaje, ureditve in organizacije z jasno porazdelitvijo odgovornosti.

| (31) | Da bi poskrbela za odgovorno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora vsaka država članica vzpostaviti nacionalni okvir, ki
  bo zagotavljal
  politične zaveze in postopno odločanje
  v skladu z aarhuško konvencijo
  s pomočjo ustrezne zakonodaje, ureditve in organizacije z jasno porazdelitvijo odgovornosti. |
| --- | --- |

(31)

Da bi poskrbela za odgovorno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, mora vsaka država članica vzpostaviti nacionalni okvir, ki
  bo zagotavljal
  politične zaveze in postopno odločanje
  v skladu z aarhuško konvencijo
  s pomočjo ustrezne zakonodaje, ureditve in organizacije z jasno porazdelitvijo odgovornosti.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 32 a (novo)

| (32a) | Države članice bi morale zagotoviti zadostna finančna sredstva za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter njihovo skladiščenje. |
| --- | --- |

(32a)

Države članice bi morale zagotoviti zadostna finančna sredstva za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter njihovo skladiščenje.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 32 b (novo)

| (32b) | Za energetske projekte je treba nameniti dodatna sredstva – tudi za možnost prihodnjih projektov razgradnje in posledičnih projektov ravnanja z odpadki. |
| --- | --- |

(32b)

Za energetske projekte je treba nameniti dodatna sredstva – tudi za možnost prihodnjih projektov razgradnje in posledičnih projektov ravnanja z odpadki.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 33

| (33) | Vzpostaviti je treba nacionalni program, ki bo zagotovil prenos političnih odločitev v jasne določbe za namen izvajanja vseh faz ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, od nastajanja do odlaganja. Te morajo vključevati vse dejavnosti, ki se nanašajo na ravnanje, predobdelavo, obdelavo, kondicioniranje, skladiščenje in odlaganje radioaktivnih odpadkov. Nacionalni program je lahko referenčni dokument ali niz dokumentov. |
| --- | --- |

(33)

Vzpostaviti je treba nacionalni program, ki bo zagotovil prenos političnih odločitev v jasne določbe za namen izvajanja vseh faz ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, od nastajanja do odlaganja. Te morajo vključevati vse dejavnosti, ki se nanašajo na ravnanje, predobdelavo, obdelavo, kondicioniranje, skladiščenje in odlaganje radioaktivnih odpadkov. Nacionalni program je lahko referenčni dokument ali niz dokumentov.

| (33) | Vzpostaviti je treba nacionalni program, ki bo zagotovil prenos političnih odločitev v jasne določbe za namen izvajanja vseh faz ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, od nastajanja do odlaganja. Te morajo vključevati vse dejavnosti, ki se nanašajo na ravnanje, predobdelavo, obdelavo, kondicioniranje, skladiščenje in odlaganje radioaktivnih odpadkov
  in izrabljenega goriva ter biti v skladu z načeli aarhuške konvencije
  . Nacionalni program je lahko referenčni dokument ali niz dokumentov. |
| --- | --- |

(33)

Vzpostaviti je treba nacionalni program, ki bo zagotovil prenos političnih odločitev v jasne določbe za namen izvajanja vseh faz ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom, od nastajanja do odlaganja. Te morajo vključevati vse dejavnosti, ki se nanašajo na ravnanje, predobdelavo, obdelavo, kondicioniranje, skladiščenje in odlaganje radioaktivnih odpadkov
  in izrabljenega goriva ter biti v skladu z načeli aarhuške konvencije
  . Nacionalni program je lahko referenčni dokument ali niz dokumentov.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 34 a (novo)

| (34a) | Delavci v vsej verigi ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki morajo biti ne glede na svojo dejavnost ali status zaščiteni in zajeti v zakonodajo s področja zdravstva in varnosti, pri vseh instrumentih za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke pa je treba upoštevati dolgoročne učinke na zdravje in varnost delavcev. Zakonodaja Unije in držav članic o zdravju in varnosti pri delu velja tudi za delavce na področju ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, nespoštovanje te zakonodaje pa je treba nemudoma strogo kaznovati. |
| --- | --- |

(34a)

Delavci v vsej verigi ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki morajo biti ne glede na svojo dejavnost ali status zaščiteni in zajeti v zakonodajo s področja zdravstva in varnosti, pri vseh instrumentih za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke pa je treba upoštevati dolgoročne učinke na zdravje in varnost delavcev. Zakonodaja Unije in držav članic o zdravju in varnosti pri delu velja tudi za delavce na področju ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, nespoštovanje te zakonodaje pa je treba nemudoma strogo kaznovati.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 35

| (35) | Pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je pomembna preglednost. To je treba zagotoviti z
  zahtevami po učinkovitem obveščanju
  javnosti in priložnostjo, da vse zadevne zainteresirane strani lahko sodelujejo v postopku odločanja. |
| --- | --- |

(35)

Pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je pomembna preglednost. To je treba zagotoviti z
  zahtevami po učinkovitem obveščanju
  javnosti in priložnostjo, da vse zadevne zainteresirane strani lahko sodelujejo v postopku odločanja.

| (35) | Pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je pomembna preglednost
  , bistveno pa je tudi zaupanje javnosti v načela, ki se uporabljajo za varnost odlagališč in v programih ravnanja z odpadki
  . To je treba zagotoviti z
  učinkovitim obveščanjem
  javnosti in priložnostjo, da lahko vse zadevne zainteresirane strani
  , lokalni in regionalni organi ter javnost
  sodelujejo v postopku odločanja. |
| --- | --- |

(35)

Pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki je pomembna preglednost
  , bistveno pa je tudi zaupanje javnosti v načela, ki se uporabljajo za varnost odlagališč in v programih ravnanja z odpadki
  . To je treba zagotoviti z
  učinkovitim obveščanjem
  javnosti in priložnostjo, da lahko vse zadevne zainteresirane strani
  , lokalni in regionalni organi ter javnost
  sodelujejo v postopku odločanja.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 36

| (36) | Sodelovanje med državami članicami na mednarodni ravni bi lahko olajšalo in pospešilo postopek odločanja z dostopom do strokovnega znanja in tehnologije. |
| --- | --- |

(36)

Sodelovanje med državami članicami na mednarodni ravni bi lahko olajšalo in pospešilo postopek odločanja z dostopom do strokovnega znanja in tehnologije.

| (36) | Sodelovanje med državami članicami na mednarodni ravni bi lahko olajšalo in pospešilo postopek odločanja z dostopom do
  visokokakovostnega
  strokovnega znanja in tehnologije
  ter najboljše prakse
  . |
| --- | --- |

(36)

Sodelovanje med državami članicami na mednarodni ravni bi lahko olajšalo in pospešilo postopek odločanja z dostopom do
  visokokakovostnega
  strokovnega znanja in tehnologije
  ter najboljše prakse
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 37

| (37) | Nekatere države članice menijo, da je skupna uporaba objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno z odlagališči, potencialno koristna možnost, če temelji na sporazumu med
  zadevnimi
  državami
  članicami
  . |
| --- | --- |

(37)

Nekatere države članice menijo, da je skupna uporaba objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno z odlagališči, potencialno koristna možnost, če temelji na sporazumu med
  zadevnimi
  državami
  članicami
  .

| (37) | Nekatere države članice menijo, da je skupna uporaba objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno z odlagališči, potencialno koristna
  in varčna
  možnost, če temelji na sporazumu med
  udeleženimi
  državami.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se ne bi onemogočali nekateri posebni primeri, zlasti že obstoječi sporazumi o izrabljenem gorivu iz raziskovalnih reaktorjev. V tej direktivi je treba primerno opredeliti potrebne pogoje, ki jih je treba izpolniti pred začetkom tovrstnih skupnih projektov. |
| --- | --- |

(37)

Nekatere države članice menijo, da je skupna uporaba objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno z odlagališči, potencialno koristna
  in varčna
  možnost, če temelji na sporazumu med
  udeleženimi
  državami.
  V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se ne bi onemogočali nekateri posebni primeri, zlasti že obstoječi sporazumi o izrabljenem gorivu iz raziskovalnih reaktorjev. V tej direktivi je treba primerno opredeliti potrebne pogoje, ki jih je treba izpolniti pred začetkom tovrstnih skupnih projektov.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 39

| (39) | Varnostna analiza in stopnjevalni pristop morata zagotoviti podlago za odločitve, povezane z razvojem, obratovanjem in zaprtjem odlagališča, in morata zagotoviti prepoznavanje področij negotovosti, na katera je treba usmeriti pozornost, da bi se še izboljšalo razumevanje tistih vidikov, ki vplivajo na varnost sistema odlaganja, vključno z naravnimi (geološkimi) in zgrajenimi pregradami, ter njegovim pričakovanim razvojem skozi čas. Varnostna analiza mora vključevati ugotovitve iz ocene varnosti in informacije o trdnosti in zanesljivosti ocene varnosti ter v njej vključenih predpostavk. Zato
  mora vsebovati vrsto
  argumentov in dokazov v podporo varnosti objekta ali dejavnosti, ki je povezana z ravnanjem z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(39)

Varnostna analiza in stopnjevalni pristop morata zagotoviti podlago za odločitve, povezane z razvojem, obratovanjem in zaprtjem odlagališča, in morata zagotoviti prepoznavanje področij negotovosti, na katera je treba usmeriti pozornost, da bi se še izboljšalo razumevanje tistih vidikov, ki vplivajo na varnost sistema odlaganja, vključno z naravnimi (geološkimi) in zgrajenimi pregradami, ter njegovim pričakovanim razvojem skozi čas. Varnostna analiza mora vključevati ugotovitve iz ocene varnosti in informacije o trdnosti in zanesljivosti ocene varnosti ter v njej vključenih predpostavk. Zato
  mora vsebovati vrsto
  argumentov in dokazov v podporo varnosti objekta ali dejavnosti, ki je povezana z ravnanjem z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki.

| (39) | Varnostna analiza in stopnjevalni pristop morata zagotoviti podlago za odločitve, povezane z razvojem, obratovanjem in zaprtjem odlagališča, in morata zagotoviti prepoznavanje področij negotovosti, na katera je treba usmeriti pozornost, da bi se še izboljšalo razumevanje tistih vidikov, ki vplivajo na varnost sistema odlaganja, vključno z naravnimi (geološkimi) in zgrajenimi pregradami, ter njegovim pričakovanim razvojem skozi čas. Varnostna analiza mora vključevati ugotovitve iz ocene varnosti in informacije o trdnosti in zanesljivosti ocene varnosti ter v njej vključenih predpostavk. Zato
  bi morala temeljiti na vrsti
  argumentov in dokazov v podporo varnosti objekta ali dejavnosti, ki je povezana z ravnanjem z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(39)

Varnostna analiza in stopnjevalni pristop morata zagotoviti podlago za odločitve, povezane z razvojem, obratovanjem in zaprtjem odlagališča, in morata zagotoviti prepoznavanje področij negotovosti, na katera je treba usmeriti pozornost, da bi se še izboljšalo razumevanje tistih vidikov, ki vplivajo na varnost sistema odlaganja, vključno z naravnimi (geološkimi) in zgrajenimi pregradami, ter njegovim pričakovanim razvojem skozi čas. Varnostna analiza mora vključevati ugotovitve iz ocene varnosti in informacije o trdnosti in zanesljivosti ocene varnosti ter v njej vključenih predpostavk. Zato
  bi morala temeljiti na vrsti
  argumentov in dokazov v podporo varnosti objekta ali dejavnosti, ki je povezana z ravnanjem z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 40

| (40) | Medtem ko priznava, da mora nacionalni okvir upoštevati vse nevarnosti, povezane z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ta direktiva ne zajema neradioloških nevarnosti, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Medtem ko priznava, da mora nacionalni okvir upoštevati vse nevarnosti, povezane z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ta direktiva ne zajema neradioloških nevarnosti, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (40) | Čeprav priznava, da mora nacionalni okvir upoštevati vse nevarnosti, povezane z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ta direktiva ne zajema neradioloških nevarnosti
  z neradiološkimi posledicami
  , ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Čeprav priznava, da mora nacionalni okvir upoštevati vse nevarnosti, povezane z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ta direktiva ne zajema neradioloških nevarnosti
  z neradiološkimi posledicami
  , ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 41

| (41) | Ohranitev in nadaljnje razvijanje pristojnosti in usposobljenosti pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki predstavljajo temeljni element za zagotovitev visoke ravni varnosti, morata temeljiti na kombinaciji učenja iz delovnih izkušenj, znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter tehničnega sodelovanja vseh akterjev. |
| --- | --- |

(41)

Ohranitev in nadaljnje razvijanje pristojnosti in usposobljenosti pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki predstavljajo temeljni element za zagotovitev visoke ravni varnosti, morata temeljiti na kombinaciji učenja iz delovnih izkušenj, znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter tehničnega sodelovanja vseh akterjev.

| (41) | Ohranitev in nadaljnje razvijanje pristojnosti in usposobljenosti pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki predstavljajo temeljni element za zagotovitev visoke ravni varstva
  zdravja in okolja,
  varnosti
  in preglednosti
  , morata temeljiti na kombinaciji učenja iz delovnih izkušenj, znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter tehničnega sodelovanja vseh akterjev. |
| --- | --- |

(41)

Ohranitev in nadaljnje razvijanje pristojnosti in usposobljenosti pri ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki predstavljajo temeljni element za zagotovitev visoke ravni varstva
  zdravja in okolja,
  varnosti
  in preglednosti
  , morata temeljiti na kombinaciji učenja iz delovnih izkušenj, znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter tehničnega sodelovanja vseh akterjev.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 a (novo)

| (42a) | V zvezi s tem bi lahko skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) dragoceno prispevala k enotnemu izvajanju te direktive ter tako olajšala posvetovanje, izmenjavo dobre prakse in sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi. |
| --- | --- |

(42a)

V zvezi s tem bi lahko skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) dragoceno prispevala k enotnemu izvajanju te direktive ter tako olajšala posvetovanje, izmenjavo dobre prakse in sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 42 b (novo)

| (42b) | Ta direktiva bi lahko bila koristen instrument, ki bi ga upoštevali pri preverjanju, da projekti, ki prejemajo finančna sredstva Unije v okviru finančne ali tehnične pomoči po Euratomu za objekte ali dejavnosti v zvezi z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, zajemajo ukrepe, potrebne za zagotovitev varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(42b)

Ta direktiva bi lahko bila koristen instrument, ki bi ga upoštevali pri preverjanju, da projekti, ki prejemajo finančna sredstva Unije v okviru finančne ali tehnične pomoči po Euratomu za objekte ali dejavnosti v zvezi z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, zajemajo ukrepe, potrebne za zagotovitev varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 2

(2)   Njen namen je zagotoviti, da države članice določijo ustrezne nacionalne ureditve za
  visoko
  raven varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter da delavce
  in
  javnost zaščitijo pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja.

(2)   Njen namen je zagotoviti, da države članice določijo ustrezne nacionalne ureditve za
  najvišjo
  raven varnosti ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter da delavce
  ,
  javnost
  in okolje
  zaščitijo pred nevarnostmi, ki izvirajo iz ionizirajočega sevanja.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 3

(3)   
  Ohranja in spodbuja
  obveščanje in sodelovanje javnosti v zvezi z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

(3)   
  Zagotavlja potrebno
  obveščanje in sodelovanje javnosti v zvezi z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 4 a (novo)

(4a)
     
  Ta direktiva postavlja minimalne standarde za države članice, vendar se države članice lahko prosto odločijo, da bodo za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke uvedle višje standarde.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – uvodno besedilo

(1)   Ta direktiva se uporablja za:

(1)   Ta direktiva
  se brez poseganja v Direktivo 2009/71 Euratom
  uporablja za:

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| (a) | vse faze ravnanja z izrabljenim gorivom, kadar to izvira iz obratovanja civilnih jedrskih reaktorjev ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

vse faze ravnanja z izrabljenim gorivom, kadar to izvira iz obratovanja civilnih jedrskih reaktorjev ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti;

| (a) | vse faze ravnanja z izrabljenim gorivom, kadar to izvira iz obratovanja civilnih jedrskih reaktorjev ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti
  na ozemlju EU, vključno z izrabljenim gorivom, ki izvira iz programov vojaške obrambe, če in kadar se ga trajno prenese v izključno civilne dejavnosti in z njim ravna v civilnem okviru
  ; |
| --- | --- |

(a)

vse faze ravnanja z izrabljenim gorivom, kadar to izvira iz obratovanja civilnih jedrskih reaktorjev ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti
  na ozemlju EU, vključno z izrabljenim gorivom, ki izvira iz programov vojaške obrambe, če in kadar se ga trajno prenese v izključno civilne dejavnosti in z njim ravna v civilnem okviru
  ;

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| (b) | vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki od nastanka do odlaganja, kadar ti izvirajo iz civilnih dejavnosti ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki od nastanka do odlaganja, kadar ti izvirajo iz civilnih dejavnosti ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti;

| (b) | vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki od nastanka do
  vključno
  odlaganja, kadar ti izvirajo iz civilnih dejavnosti ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti
  na ozemlju EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki od nastanka do
  vključno
  odlaganja, kadar ti izvirajo iz civilnih dejavnosti ali kadar se z njim ravna v okviru civilnih dejavnosti
  na ozemlju EU
  ;

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 3 – točka -1 (novo)

| (-1) | „odobreni izpusti“ pomeni načrtovane in nadzirane izpuste plinastih ali tekočih radioaktivnih snovi, ki izvirajo iz reguliranih jedrskih objektov ali dejavnosti med običajnim obratovanjem, v okolje, in sicer v mejah, ki jih odobri pristojni regulativni organ, in v skladu z načeli in omejitvami iz Direktive Sveta 96/29/Euratom; |
| --- | --- |

(-1)

„odobreni izpusti“ pomeni načrtovane in nadzirane izpuste plinastih ali tekočih radioaktivnih snovi, ki izvirajo iz reguliranih jedrskih objektov ali dejavnosti med običajnim obratovanjem, v okolje, in sicer v mejah, ki jih odobri pristojni regulativni organ, in v skladu z načeli in omejitvami iz Direktive Sveta 96/29/Euratom;

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 3 – točka 3

| (3) | „odlaganje“ pomeni namestitev izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobren objekt
  , ne da bi jih imeli namen ponovno uporabiti
  ; |
| --- | --- |

(3)

„odlaganje“ pomeni namestitev izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobren objekt
  , ne da bi jih imeli namen ponovno uporabiti
  ;

| (3) | „odlaganje“ pomeni namestitev izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov
  , ki je lahko tudi dokončna,
  v odobren objekt
  ob ustreznem upoštevanju načela povratnosti
  ; |
| --- | --- |

(3)

„odlaganje“ pomeni namestitev izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov
  , ki je lahko tudi dokončna,
  v odobren objekt
  ob ustreznem upoštevanju načela povratnosti
  ;

Spremembi 42 in 134

Predlog direktive

Člen 3 – točka 6

| (6) | „radioaktivni odpadek“ pomeni radioaktivno snov v plinasti, tekoči ali trdni obliki, za katero država članica ne predvideva nobene uporabe več, in ki jo kot radioaktivni odpadek nadzoruje upravni organ v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom države članice; |
| --- | --- |

(6)

„radioaktivni odpadek“ pomeni radioaktivno snov v plinasti, tekoči ali trdni obliki, za katero država članica ne predvideva nobene uporabe več, in ki jo kot radioaktivni odpadek nadzoruje upravni organ v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom države članice;

| (6) | „radioaktivni odpadek“ pomeni radioaktivno snov v plinasti, tekoči ali trdni obliki,
  vključno z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi snovmi iz predelave, s kolikor tehnološko mogoče zmanjšano prostornino,
  za katero država članica ali fizična ali pravna oseba, katere odločitev država članica sprejme, ne predvideva
  ali načrtuje
  nobene uporabe več,
  pri čemer je treba upoštevati prihodnji tehnološki razvoj in napredek,
  in ki jo kot radioaktivni odpadek nadzoruje upravni organ v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom države članice; |
| --- | --- |

(6)

„radioaktivni odpadek“ pomeni radioaktivno snov v plinasti, tekoči ali trdni obliki,
  vključno z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi snovmi iz predelave, s kolikor tehnološko mogoče zmanjšano prostornino,
  za katero država članica ali fizična ali pravna oseba, katere odločitev država članica sprejme, ne predvideva
  ali načrtuje
  nobene uporabe več,
  pri čemer je treba upoštevati prihodnji tehnološki razvoj in napredek,
  in ki jo kot radioaktivni odpadek nadzoruje upravni organ v skladu z zakonodajnim in regulativnim okvirom države članice;

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 3 – točka 9 a (novo)

| (9a) | „lokacija“pomeni geografsko območje, na katerem je odobren objekt, vključno z objektom za ravnanje z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki, ali na katerem poteka odobrena dejavnost; |
| --- | --- |

(9a)

„lokacija“pomeni geografsko območje, na katerem je odobren objekt, vključno z objektom za ravnanje z izrabljenim gorivom ali radioaktivnimi odpadki, ali na katerem poteka odobrena dejavnost;

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 3 – točka 9 b (novo)

| (9b) | „ocena varnosti“ pomeni sistematičen proces, ki poteka ves čas načrtovanja in s katerim se zagotovi, da bodo v predlaganem načrtu izpolnjene vse pomembne varnostne zahteve, vključuje pa tudi uradno varnostno analizo, vendar ni omejena samo nanjo; |
| --- | --- |

(9b)

„ocena varnosti“ pomeni sistematičen proces, ki poteka ves čas načrtovanja in s katerim se zagotovi, da bodo v predlaganem načrtu izpolnjene vse pomembne varnostne zahteve, vključuje pa tudi uradno varnostno analizo, vendar ni omejena samo nanjo;

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 3 – točka 9 c (novo)

| (9c) | „varnostna analiza“ pomeni nabor argumentov in dokazov, ki dokazujejo varnost obrata ali dejavnosti, kar zajema tudi ugotovitve varnostne ocene in izjavo o zanesljivosti teh ugotovitev. Pri odlagališču se varnostna analiza lahko nanaša na posamezno stopnjo razvoja. V teh primerih so v varnostni analizi navedena manj gotova področja ali vsa nerešena vprašanja ter je podana usmeritev za delo za reševanje teh vprašanj na prihodnjih stopnjah razvoja; |
| --- | --- |

(9c)

„varnostna analiza“ pomeni nabor argumentov in dokazov, ki dokazujejo varnost obrata ali dejavnosti, kar zajema tudi ugotovitve varnostne ocene in izjavo o zanesljivosti teh ugotovitev. Pri odlagališču se varnostna analiza lahko nanaša na posamezno stopnjo razvoja. V teh primerih so v varnostni analizi navedena manj gotova področja ali vsa nerešena vprašanja ter je podana usmeritev za delo za reševanje teh vprašanj na prihodnjih stopnjah razvoja;

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 3 – točka 13

| (13) | „skladiščenje“ pomeni zadrževanje izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobrenem objektu,
  ne da bi jih imeli namen
  ponovno
  uporabiti
  . |
| --- | --- |

(13)

„skladiščenje“ pomeni zadrževanje izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobrenem objektu,
  ne da bi jih imeli namen
  ponovno
  uporabiti
  .

| (13) | „skladiščenje“ pomeni
  začasno
  zadrževanje izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobrenem objektu
  , dokler se
  ponovno
  ne uporabijo
  ; |
| --- | --- |

(13)

„skladiščenje“ pomeni
  začasno
  zadrževanje izrabljenega goriva ali radioaktivnih odpadkov v odobrenem objektu
  , dokler se
  ponovno
  ne uporabijo
  ;

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

(1)   Države članice opredelijo in ohranjajo nacionalne politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.
  Nosijo
  končno odgovornost za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

(1)   Države članice opredelijo in ohranjajo nacionalne politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.
  Vsaka država članica nosi
  končno odgovornost za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  , ki jih je proizvedla na svojem ozemlju
  .

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

(1a)
     
  Države članice zagotovijo, da se nacionalna politika o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki izvaja v dobro osnovanem in evidentiranem postopnem postopku odločanja, v katerem se upošteva dolgoročna varnost.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – uvodno besedilo

(2)   Države članice zagotovijo, da:

(2)   Države članice zagotovijo, da
  njihove nacionalne politike temeljijo na naslednjih načelih
  :

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| (a) | nastajanje radioaktivnih odpadkov ostane na najnižji izvedljivi ravni, tako v smislu dejavnosti kot količine, in sicer z ustreznimi konstrukcijskimi ukrepi ter obratovanjem in razgradnjo, vključno
  z recikliranjem
  in ponovno uporabo
  konvencionalnih
  snovi; |
| --- | --- |

(a)

nastajanje radioaktivnih odpadkov ostane na najnižji izvedljivi ravni, tako v smislu dejavnosti kot količine, in sicer z ustreznimi konstrukcijskimi ukrepi ter obratovanjem in razgradnjo, vključno
  z recikliranjem
  in ponovno uporabo
  konvencionalnih
  snovi;

| (a) | nastajanje radioaktivnih odpadkov ostane na najnižji izvedljivi ravni
  , ob spoštovanju načela "nizko, kolikor se razumno še lahko doseže" (ALARA)
  , tako v smislu dejavnosti kot količine, in sicer z ustreznimi konstrukcijskimi ukrepi ter obratovanjem in razgradnjo, vključno
  s predelavo
  in ponovno uporabo snovi; |
| --- | --- |

(a)

nastajanje radioaktivnih odpadkov ostane na najnižji izvedljivi ravni
  , ob spoštovanju načela "nizko, kolikor se razumno še lahko doseže" (ALARA)
  , tako v smislu dejavnosti kot količine, in sicer z ustreznimi konstrukcijskimi ukrepi ter obratovanjem in razgradnjo, vključno
  s predelavo
  in ponovno uporabo snovi;

Sprememba 121

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d

| (d) | je ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki varno
  in dolgoročno
  . |
| --- | --- |

(d)

je ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki varno
  in dolgoročno
  .

| (d) | je ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki varno
  ves čas, dokler so nevarni za ljudi in okolje; |
| --- | --- |

(d)

je ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki varno
  ves čas, dokler so nevarni za ljudi in okolje;

Sprememba 122

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| (da) | delavci, javnost in okolje niso izpostavljeni izrabljenemu gorivu in radioaktivnim odpadkom; |
| --- | --- |

(da)

delavci, javnost in okolje niso izpostavljeni izrabljenemu gorivu in radioaktivnim odpadkom;

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| (db) | se sprejmejo ukrepi za kritje prihodnjih zdravstvenih in okoljskih tveganj za izpostavljene delavce in splošno javnost; |
| --- | --- |

(db)

se sprejmejo ukrepi za kritje prihodnjih zdravstvenih in okoljskih tveganj za izpostavljene delavce in splošno javnost;

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d c (novo)

| (dc) | stroške ravnanja z radioaktivnimi odpadki, tudi odpadnega goriva, nosijo tisti, ki so jih proizvedli; |
| --- | --- |

(dc)

stroške ravnanja z radioaktivnimi odpadki, tudi odpadnega goriva, nosijo tisti, ki so jih proizvedli;

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d d (novo)

| (dd) | se finančne rezerve za odlaganje, ki jih morajo povzročitelji odpadkov zagotoviti za kritje vseh stroškov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, upravljajo v skladih pod državnim nadzorom, s čimer se zagotovi, da bodo na razpolago za trajno varno odlaganje; |
| --- | --- |

(dd)

se finančne rezerve za odlaganje, ki jih morajo povzročitelji odpadkov zagotoviti za kritje vseh stroškov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, upravljajo v skladih pod državnim nadzorom, s čimer se zagotovi, da bodo na razpolago za trajno varno odlaganje;

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d e (novo)

| (de) | ustrezne finančne vire nadzirajo pristojni nacionalni organi; |
| --- | --- |

(de)

ustrezne finančne vire nadzirajo pristojni nacionalni organi;

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – točka d f (novo)

| (df) | razpoložljivosti ustreznih finančnih virov nadzirajo nacionalni parlamenti; |
| --- | --- |

(df)

razpoložljivosti ustreznih finančnih virov nadzirajo nacionalni parlamenti;

Sprememba 135

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

(2a)
     
  Ker bazeni izrabljenega goriva predstavljajo veliko nevarnost, še posebej, še niso pokriti, se vse izrabljeno gorivo iz njih čim prej prestavi v suho skladiščenje. V tem procesu ima prednost gorivo, ki je v bazenih najdlje.

Sprememba 61

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 – pododstavek 1 b (novo)

Vsi tovrstni dogovori se sporočijo Komisiji.

Sprememba 62

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Države članice se lahko prostovoljno odločijo, do bodo v sodelovanju z drugimi državami članicami vzpostavile skupna ali regionalna odlagališča, zato da bi izkoristile ugodne geološke ali tehnične prednosti posamezne lokacije in delile finančno breme skupnega projekta.

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

(3b)
     
  Pred začetkom takega projekta zadevna država članica z medvladnim sporazumom zagotovi, da pobuda izpolnjuje ustrezne zahteve, pri čemer je zajeto vsaj naslednje:

| (a) | v vseh fazah razvoja projekta ter celotno življenjsko dobo odlagališča se nenehno vzdržuje javna sprejetost in podpora v vseh zadevnih državah članicah, in sicer z zagotovljenim dostopom do informacij in sodelovanjem javnosti v procesu posvetovanja; |
| --- | --- |

(a)

v vseh fazah razvoja projekta ter celotno življenjsko dobo odlagališča se nenehno vzdržuje javna sprejetost in podpora v vseh zadevnih državah članicah, in sicer z zagotovljenim dostopom do informacij in sodelovanjem javnosti v procesu posvetovanja;

| (b) | zagotovi se sodelovanje med pristojnimi regulativnimi organi in nacionalnimi varnostnimi organi, ki izvajajo tudi nadzor; varnostna analiza in spremljevalne varnostne ocene se opravijo v vseh zadevnih državah članicah ter zajemajo raziskovalno, izbirno in izvedbeno fazo objekta; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi se sodelovanje med pristojnimi regulativnimi organi in nacionalnimi varnostnimi organi, ki izvajajo tudi nadzor; varnostna analiza in spremljevalne varnostne ocene se opravijo v vseh zadevnih državah članicah ter zajemajo raziskovalno, izbirno in izvedbeno fazo objekta;

| (c) | doseže se sporazum o vprašanjih glede odgovornosti in jasni razdelitvi dolžnosti, pri čemer vsaka država članica nosi končno odgovornost za svoje radioaktivne odpadke; |
| --- | --- |

(c)

doseže se sporazum o vprašanjih glede odgovornosti in jasni razdelitvi dolžnosti, pri čemer vsaka država članica nosi končno odgovornost za svoje radioaktivne odpadke;

| (d) | doseže se dogovor o finančni ureditvi, s katero se zagotovijo sredstva za vso življenjsko dobo odlagališča in obdobje po njegovem zaprtju, ter o razpoložljivosti ustreznih človeških virov, tako da se zagotovi zadostno število ustrezno usposobljenega osebja; |
| --- | --- |

(d)

doseže se dogovor o finančni ureditvi, s katero se zagotovijo sredstva za vso življenjsko dobo odlagališča in obdobje po njegovem zaprtju, ter o razpoložljivosti ustreznih človeških virov, tako da se zagotovi zadostno število ustrezno usposobljenega osebja;

| (e) | v nacionalnih programih zadevnih držav članic se izda predhodno obvestilo o pravnem okviru, organizacijski strukturi, tehničnih načrtih in ureditvi, iz katerega je razvidno, da načrtovano odlaganje v jasno opredeljenem časovnem okviru izpolnjuje zahteve te direktive. |
| --- | --- |

(e)

v nacionalnih programih zadevnih držav članic se izda predhodno obvestilo o pravnem okviru, organizacijski strukturi, tehničnih načrtih in ureditvi, iz katerega je razvidno, da načrtovano odlaganje v jasno opredeljenem časovnem okviru izpolnjuje zahteve te direktive.

Sprememba 136

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 c (novo)

(3c)
     
  Izvoz radioaktivnih odpadkov v države nečlanice EU v nobenem primeru ni dovoljen; pošiljke izrabljenega goriva izven EU bi morale biti dovoljene pod pogojem, da bo to gorivo po recikliranju uvoženo nazaj v EU.

Sprememba 124

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 d (novo)

(3d)
     
  Na potresnih območjih ali obalnih območjih, kjer je velika nevarnost dviga morske gladine ali možnost cunamijev, so vsi objekti za jedrske odpadke prepovedani.

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| (a) | nacionalni program izvajanja politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni program izvajanja politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

| (a) | nacionalni program izvajanja politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  , skladen z načelom subsidiarnosti in v katerem je vsem proizvajalcem radioaktivnih odpadkov zagotovljen dostop do varnega odlagališča radioaktivnih odpadkov pod enakimi pogoji
  ; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni program izvajanja politike o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  , skladen z načelom subsidiarnosti in v katerem je vsem proizvajalcem radioaktivnih odpadkov zagotovljen dostop do varnega odlagališča radioaktivnih odpadkov pod enakimi pogoji
  ;

Sprememba 65

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| (ba) | nacionalne zahteve za zdravje in varnost, izobraževanje in usposabljanje delavcev; |
| --- | --- |

(ba)

nacionalne zahteve za zdravje in varnost, izobraževanje in usposabljanje delavcev;

Sprememba 66

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| (c) | sistem izdaje dovoljenj za dejavnosti in objekte za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno s prepovedjo obratovanja objekta za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki nima dovoljenja; |
| --- | --- |

(c)

sistem izdaje dovoljenj za dejavnosti in objekte za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno s prepovedjo obratovanja objekta za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki nima dovoljenja;

| (c) | sistem izdaje dovoljenj za dejavnosti in objekte za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno s prepovedjo obratovanja objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki nimajo dovoljenja:
  na ta način se zagotovi, da se z vsemi radioaktivnimi odpadki, ne glede na to, kdo jih proizvede, ravna enako
  ; |
| --- | --- |

(c)

sistem izdaje dovoljenj za dejavnosti in objekte za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vključno s prepovedjo obratovanja objektov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki nimajo dovoljenja:
  na ta način se zagotovi, da se z vsemi radioaktivnimi odpadki, ne glede na to, kdo jih proizvede, ravna enako
  ;

Sprememba 67

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

| (d) | sistem ustreznega institucionalnega nadzora, regulatornih pregledov, dokumentiranja in poročanja; |
| --- | --- |

(d)

sistem ustreznega institucionalnega nadzora, regulatornih pregledov, dokumentiranja in poročanja;

| (d) | sistem ustreznega institucionalnega nadzora, regulatornih pregledov, dokumentiranja in poročanja
  , pa tudi zahtevano usposabljanje za delavce, ki so vključeni v ves proces, za zagotavljanje in ohranjanje njihove varnosti in zdravja pri delu
  ; |
| --- | --- |

(d)

sistem ustreznega institucionalnega nadzora, regulatornih pregledov, dokumentiranja in poročanja
  , pa tudi zahtevano usposabljanje za delavce, ki so vključeni v ves proces, za zagotavljanje in ohranjanje njihove varnosti in zdravja pri delu
  ;

Sprememba 68

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| (ea) | ukrepe, ki na dolgi rok zagotavljajo ustrezne finančne vire za dejavnosti in objekte, povezane z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki; |
| --- | --- |

(ea)

ukrepe, ki na dolgi rok zagotavljajo ustrezne finančne vire za dejavnosti in objekte, povezane z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki;

Sprememba 69

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| (fa) | ukrepe za zagotovitev, da bo ustrezno financiranje za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter za njihovo namestitev določil pristojni regulativni organ s preglednim postopkom, ki se bo redno revidiral in v katerem se bo redno posvetovalo z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(fa)

ukrepe za zagotovitev, da bo ustrezno financiranje za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki ter za njihovo namestitev določil pristojni regulativni organ s preglednim postopkom, ki se bo redno revidiral in v katerem se bo redno posvetovalo z vsemi zainteresiranimi stranmi;

Sprememba 70

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| (fb) | izračun vseh stroškov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. V teh informacijah morajo biti med drugim navedene ustanove, ki nosijo te stroške. |
| --- | --- |

(fb)

izračun vseh stroškov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. V teh informacijah morajo biti med drugim navedene ustanove, ki nosijo te stroške.

Sprememba 71

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2

(2)   Države članice zagotovijo, da se nacionalni okvir ohrani in po potrebi izboljša, pri tem pa upoštevajo delovne izkušnje, sklepe varnostnih analiz, kot je določeno v
  členu 8
  ,
  razvoj tehnologije
  in rezultate raziskav.

(2)   Države članice zagotovijo, da se nacionalni okvir ohrani in po potrebi izboljša, pri tem pa upoštevajo delovne izkušnje, sklepe varnostnih analiz, kot je določeno v
  točki (9c) člena 3
  ,
  najboljšo razpoložljivo tehnologijo (BAT)
  ,
  zdravstvene
  in
  varnostne standarde ter
  rezultate raziskav.

Sprememba 72

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| (1a) | Države članice zagotovijo demokratični nadzor nad regulativnim organom. |
| --- | --- |

(1a)

Države članice zagotovijo demokratični nadzor nad regulativnim organom.

Sprememba 73

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Pristojni regulativni organ ima pooblastilo in sredstva za redno izvajanje ocen jedrske varnosti, preiskav in kontrol, po potrebi pa tudi za izvršilne ukrepe v objektih – tudi med procesom razgradnje. V okviru teh ocen se vrednoti zdravje in varnost delavcev, tudi delavcev zunanjih pogodbenih izvajalcev, ter število zaposlenih in usposabljanje.

Sprememba 137

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 3 b (novo)

(3b)
     
  Pristojni regulativni organ je pooblaščen, da da zaustaviti dejavnosti, za katere ocene pokažejo, da niso varne. Tovrstne in vse druge ocene pristojnega regulativnega organa se javno objavijo;

Sprememba 74

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1

(1)   Države članice zagotovijo, da primarno odgovornost za varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  nosi imetnik
  dovoljenja.
  Ta odgovornost ni prenosljiva.

(1)   Države članice zagotovijo, da primarno odgovornost za varnost ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  nosijo imetniki
  dovoljenja
  , ki so jim pristojni organi posamezne države članice dodelili skupno odgovornost za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke
  .

Sprememba 130

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

(1a)
     
  Države članice zagotovijo, da se varnostna analiza in spremljevalna ocena varnosti pripravita kot del vloge za izdajo dovoljenja za upravljanje objekta za ravnanje z radioaktivnimi odpadki ali odlagališča ter se v obdobju dejavnosti ali delovanja objekta po potrebi posodabljata. Varnostna analiza in spremljevalne varnostne ocene zajemajo lokacijo, zasnovo, konstrukcijo, obratovanje ali zaprtje bazenov izrabljenega goriva ali odlagališč, pa tudi dolgoročno varnost po zaprtju, med drugim s pasivnimi sredstvi, ter opisujejo vse vidike lokacije, povezane z varnostjo, zasnovo objekta, hladilne bazene za začasno shranjevanje (tudi poročanje o količini vsebovanega izrabljenega goriva), z razgradnjo objekta ali delov objekta in ukrepi vodstvenega nadzora ter predpisanega nadzora. Varnostna analiza in spremljevalna varnostna ocena zajemata oceno zdravstvenih in varnostnih tveganj za delavce, vključno z delavci podizvajalcev, oceno zahtevanih kvalifikacij in števila osebja, ki mora biti zaradi zagotavljanja varnosti postopka v objektu vedno navzoče, da se lahko odzove v primeru nesreče.

Varnostna analiza in spremljevalna varnostna ocena opredelita raven zagotovljene zaščite in pristojnemu regulatornemu organu ter drugim zainteresiranim stranem jamčita, da bodo varnostne zahteve izpolnjene. Varnostna analiza in spremljevalna ocena varnosti se predložita v odobritev pristojnemu regulativnemu organu.

Sprememba 76

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1 b (novo)

(1b)
     
  Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenja poročajo pristojnemu regulativnemu organu in drugim pomembnim pristojnim organizacijam ter da javnosti omogočijo dostop do informacij o njihovih dejavnostih ali objektih.

Sprememba 77

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2

(2)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnika dovoljenja zahteva, da pod nadzorom pristojnega regulatornega organa na sistematičen in preverljiv način redno ocenjuje in preverja ter nenehno izboljšuje varnost svojih dejavnosti in objektov, kolikor je to razumno dosegljivo.

(2)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnika dovoljenja zahteva, da pod nadzorom pristojnega regulativnega organa na sistematičen in preverljiv način
  ter po načelu najboljše razpoložljive tehnologije (BAT)
  redno ocenjuje in preverja ter nenehno izboljšuje varnost svojih dejavnosti
  , vključno z zdravjem in varnostjo svojih delavcev ter podizvajalcev,
  in objektov, kolikor je to razumno izvedljivo.
  Imetniki dovoljenja o rezultatih svojih ocen poročajo pristojnemu regulativnemu organu in drugim pristojnim organizacijam, svojim delavskim predstavnikom, podizvajalcem in širši javnosti.

Sprememba 78

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3

(3)   
  Ocenjevanja
  iz odstavka 2 vključujejo preverjanje obstoja ukrepov za preprečevanje nesreč in blažitev njihovih posledic, vključno s preverjanjem fizičnih ovir in upravnih varstvenih postopkov imetnika dovoljenja, ki bi morali odpovedati, preden bi bili delavci
  in
  prebivalstvo
  znatno
  prizadeti zaradi posledic ionizirajočega sevanja.

(3)   
  Za ukrepe
  iz odstavka 2
  je treba uradno zaprositi pristojni regulativni organ v okviru vloge zahtevka za dovoljenje, ki zagotavlja obvezno zagotovitev varnosti dejavnosti, ter
  vključujejo preverjanje obstoja ukrepov za preprečevanje nesreč in
  fizičnih napadov ter za
  blažitev njihovih posledic, vključno s preverjanjem fizičnih ovir in upravnih varstvenih postopkov imetnika dovoljenja, ki bi morali odpovedati, preden bi bili delavci
  ,
  prebivalstvo
  in okolje
  znatno prizadeti zaradi posledic ionizirajočega sevanja.

Sprememba 79

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4

(4)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, da vzpostavijo in izvajajo sisteme upravljanja
  s prednostnim
  poudarkom na varnosti, ki jih pristojni regulatorni organ redno
  preverja
  .

(4)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, da vzpostavijo in izvajajo sisteme upravljanja
  z največjim
  poudarkom na varnosti
  in zaščiti
  , ki jih pristojni regulativni organ
  in predstavniki delavcev
  redno
  preverjajo s posebno odgovornostjo za varnost in zdravje delavcev
  .

Sprememba 80

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5

(5)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, da zagotovijo in vzdržujejo ustrezne finančne in človeške vire,
  potrebne za izpolnitev
  njihovih obveznosti v zvezi z varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki iz odstavkov 1do 4.

(5)   Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir od imetnikov dovoljenj zahteva, da zagotovijo in vzdržujejo ustrezne in dolgoročne finančne in človeške vire,
  vključno z izpolnjevanjem
  njihovih obveznosti v zvezi z varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki iz odstavkov 1 do 4.

Sprememba 81

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 5 a (novo)

(5a)
     
  Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenja čim prej obvestijo čezmejne regionalne in lokalne organe o svojih načrtih za postavitev obrata za ravnanje z odpadki, če se nahaja na takšni razdalji od državne meje, da obstaja velika možnost, da bi imela njegova gradnja, delovanje ali opustitev čezmejne posledice, kar bi veljalo tudi za primer morebitne nesreče ali incidenta.

Sprememba 146

Predlog direktive

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Označevanje in dokumentacija

Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenja poskrbijo, da je oznaka na embalaži in dokumentacija o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v taki obliki, ki ne preperi. Dokumentacija vsebuje kemično, toksikološko in radiološko sestavo vsebine ter opis, ali je v trdni, tekoči ali plinasti obliki.

Sprememba 82

Predlog direktive

Člen 8

Člen 8

Varnostna analiza

(1)
     
  Varnostna analiza in spremljevalna ocena varnosti se pripravita kot del zahtevka za izdajo dovoljenja za objekt ali dejavnost. V teku razvoja objekta ali dejavnosti se po potrebi dopolnita. Obseg in vsebina varnostne analize in ocene varnosti sta usklajena z zahtevnostjo dejavnosti in obsegom nevarnosti, ki je povezan z objektom ali dejavnostjo.

(2)
     
  Varnostna analiza in spremljevalna ocena varnosti zajemata izbiro lokacije, konstrukcijo, gradnjo, obratovanje in razgradnjo objekta ali zaprtje odlagališča; varnostna analiza določi standarde, ki se uporabljajo pri tej oceni. Obravnava se dolgoročna varnost po zaprtju s poudarkom na tem, kako je takšno varnost mogoče v največji možni meri zagotoviti s pasivnimi sredstvi.

(3)
     
  Varnostna analiza za objekt opisuje vse vidike, povezane z varnostjo lokacije, konstrukcijo objekta in vodstvenim nadzorom ukrepov ter regulatornimi nadzori. Varnostna analiza in spremljevalna varnostna ocena opredeljujeta raven zagotovljene zaščite in pristojnemu regulatornemu organu ter drugim zainteresiranim stranem zagotovita, da bodo varnostne zahteve izpolnjene.

(4)
     
  Varnostna analiza in spremljevalna ocena varnosti se predložita v odobritev pristojnemu regulatornemu organu.

črtano

Sprememba 83

Predlog direktive

Člen 8 a (novo)

Člen 8a

Evidentiranje in sledenje, zlasti v zvezi z zdravjem in varnostjo delavcev

(1)
     
  Države članice ustanovijo sistem za evidentiranje in sledenje na področju ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

(2)
     
  Države članice zagotovijo, da je sistem zmožen natančno določiti lokacijo in pogoje proizvodnje, uporabe, transporta, skladiščenja ali odlaganja izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov.

(3)
     
  Države članice zagotovijo, da imetnik dovoljenja ali državni organ hranita informacije o delavcih, ki so bili med delom izpostavljeni izrabljenemu gorivu ali radioaktivnim odpadkom, tako da se omogoči dolgoročno spremljanje poklicnih bolezni.

Sprememba 84

Predlog direktive

Člen 8 b (novo)

Člen 8b

Postopki in kazni

Države članice v skladu s splošnimi načeli zagotovijo, da se v primeru kršitev obveznosti iz te direktive uporabijo upravni ali sodni postopki ter kazni, ki so učinkovite, odvračilne in sorazmerne s težo kršitve.

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 9

Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir vključuje ureditev za izobraževanje in usposabljanje, ki izpolnjuje potrebe vseh strani, odgovornih za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, da bi se vzdrževala
  in
  dodatno razvijala potrebno strokovno znanje in usposobljenost.

Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir vključuje ureditev za izobraževanje
  ter redno
  in
  preventivno
  usposabljanje, ki izpolnjuje potrebe vseh strani, odgovornih za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, da bi se
  v skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom
  vzdrževala in dodatno razvijala potrebno
  znanstveno in tehnično
  strokovno znanje in usposobljenost.
  Države članice namenijo posebno pozornost osebam, ki so posredno navzoče v objektu, ter zagotovijo, da se jim pred ravnanjem z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom ponudi ustrezno in ažurirano izobraževanje in usposabljanje. Države članice zagotovijo, da so imetniki dovoljenja zmožni izvajati in financirati tovrstno ureditev, zato da bi zagotovili varnost in zdravje vseh oseb, vključenih v ta proces. Izobraževanje in usposabljanje delavcev je v skladu z mednarodno priznanimi standardi, s čimer se okrepi skupna odgovornost za zdravje in varnost v jedrski industriji. Države članice tudi zagotovijo, da bo njihov nacionalni okvir vseboval ureditev za spodbujanje nadaljnjih znanstvenih raziskav o obstoječih projektih odlaganja.

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

(1a) Države članice zagotovijo, da nacionalni okvir vključuje programe v podporo raziskavam o zmanjševanju proizvodnje radioaktivnih odpadkov in o ravnanju z njimi.

Sprememba 87

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1

Države članice poskrbijo, da nacionalni okvir zagotavlja, da so
  ustrezna
  finančna sredstva po potrebi na voljo za
  ravnanje
  z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ob upoštevanju odgovornosti proizvajalcev radioaktivnih odpadkov.

Države članice poskrbijo, da nacionalni okvir zagotavlja, da so
  zadostna
  finančna sredstva po potrebi na voljo za
  kritje vseh stroškov v zvezi z razgradnjo in ravnanjem
  z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ob
  popolnem
  upoštevanju odgovornosti proizvajalcev radioaktivnih odpadkov
  v skladu z načelom onesnaževalec plača in ob izogibanju uporabe državne pomoči
  .

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

(1a)
     
  Države članice zagotovijo, da se v skladu s postopki, določenimi na nacionalni ravni:

| (a) | pravilno izvede ocena stroškov, povezanih s strategijami ravnanja z odpadki, zlasti stroškov, povezanih z izvajanjem dolgoročnih rešitev za ravnanje z nizko-, srednje- in visokoradioaktivnimi dolgoživimi radioaktivnimi odpadki glede na njihovo naravo. Ti stroški vključujejo zlasti stroške razgradnje jedrskih objektov in objektov za ravnanje z jedrskimi odpadki ter stroške njihovega končnega zaprtja, vzdrževanja in spremljanja; |
| --- | --- |

(a)

pravilno izvede ocena stroškov, povezanih s strategijami ravnanja z odpadki, zlasti stroškov, povezanih z izvajanjem dolgoročnih rešitev za ravnanje z nizko-, srednje- in visokoradioaktivnimi dolgoživimi radioaktivnimi odpadki glede na njihovo naravo. Ti stroški vključujejo zlasti stroške razgradnje jedrskih objektov in objektov za ravnanje z jedrskimi odpadki ter stroške njihovega končnega zaprtja, vzdrževanja in spremljanja;

| (b) | vzpostavijo rezerve za kritje stroškov iz točke (a) ter namenijo ustrezna sredstva za izključno kritje teh rezerv; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavijo rezerve za kritje stroškov iz točke (a) ter namenijo ustrezna sredstva za izključno kritje teh rezerv;

| (c) | izvaja ustrezno spremljanje, ali so rezerve in upravljanje sredstev ustrezne glede na stroške iz točke (a), da se zagotovijo redne prilagoditve. |
| --- | --- |

(c)

izvaja ustrezno spremljanje, ali so rezerve in upravljanje sredstev ustrezne glede na stroške iz točke (a), da se zagotovijo redne prilagoditve.

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 b (novo)

(1b)
     
  Države članice pregledno opredelijo stroške odlaganja, podatke objavijo in vsako leto ponovno ocenijo. Obveznosti proizvajalcev radioaktivnih odpadkov se temu ustrezno prilagodijo.

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 c (novo)

(1c)
     
  Države članice ustanovijo ali imenujejo nacionalni organ, ki lahko strokovno presoja o zadevah, povezanih z upravljanjem sredstev in s stroški za razgradnjo, kot je omenjeno v odstavku 1a. Ta organ je neodvisen od plačnikov prispevkov.

Sprememba 91

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 d (novo)

(1d)
     
  Države članice redno poročajo Komisiji o sklepih v postopkih zadevnega nacionalnega organa pod pogoji iz člena 16.

Sprememba 92

Predlog direktive

Člen 11

Države članice vzpostavijo in izvajajo ustrezne programe za zagotavljanje kakovosti v zvezi z
  varnostjo ravnanja
  z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Države članice vzpostavijo in izvajajo ustrezne programe za zagotavljanje kakovosti v zvezi z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 127

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

Države članice zagotovijo, da imetniki dovoljenj prevzamejo popolno odgovornost v zvezi z vso škodo, ki jo utrpijo tretje strani zaradi nesreč in dolgoročnega ravnanja z radioaktivnimi odpadki, vključno s škodo, povzročeno kopenskemu, vodnemu in morskemu okolju.

Sprememba 93

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

(1)   Države članice zagotovijo, da so informacije o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  dostopne delavcem
  in
  prebivalstvu
  . Ta obveznost vključuje tudi zagotavljanje, da pristojni regulatiorni organ javnost obvešča o dogajanju na svojih področjih pristojnosti. Informacije se objavijo v skladu z nacionalno zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi,
  če s tem niso ogroženi drugi interesi, priznani v nacionalni zakonodaji ali mednarodnih obveznostih, kot je npr. varnost
  .

(1)   Države članice zagotovijo, da so
  vse
  informacije o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki
  , ki so nujne za ohranjanje zdravja, varnosti in zaščite delavcev
  in
  prebivalstva, redno dostopne
  . Ta obveznost vključuje tudi zagotavljanje, da pristojni regulativni organ javnost obvešča o dogajanju na svojih področjih pristojnosti. Te informacije se objavijo v skladu z nacionalno zakonodajo in mednarodnimi obveznostmi,
  zlasti z aarhuško konvencijo
  .
  Informacije, ki so neposrednega pomena za zdravje in varnost delavcev in javnosti zlasti radioaktivni in toksični izpusti in izpostavljenost izpustom se javno objavijo ne glede na okoliščine.

Sprememba 94

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

(1a)
     
  Države članice zagotovijo, da so javnosti na voljo informacije o finančnih virih za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki iz člena 10, pri čemer se ustrezno upošteva delež stroškov, ki jih imajo proizvajalci.

Sprememba 95

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1 b (novo)

(1b)
     
  Države članice zagotovijo, da pri vseh odločitvah v zvezi z lokacijami za izrabljeno gorivo in radioaktivne odpadke, ki so blizu sosednjih držav, ter pri njihovem upravljanju sodelujejo javnost in institucije zadevnih držav.

Sprememba 96

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 2

(2)
     
  Države članice javnosti zagotovijo možnost dejanskega sodelovanja v postopku odločanja o ravnanju z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

črtano

Sprememba 97

Predlog direktive

Člen 12 a (novo)

Člen 12a

Sodelovanje javnosti

(1)
     
  Države članice javnosti zagotovijo možnost dejanskega zgodnjega sodelovanja pri pripravi ali pregledu nacionalnih programov za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, ki jih je treba pripraviti v skladu s členom 13, in tudi dostop do njih, ko so končani. Programe objavijo na javno dostopnem spletnem mestu.

(2)
     
  Države članice za to zagotovijo, da:

| (a) | je javnost prek javnih objav ali drugih primernih načinov, na primer elektronskih medijev, če so na voljo, obveščena o vseh predlogih za takšne programe ali za njihovo spremembo ali pregled, in da ima javnost na razpolago ustrezne informacije o teh predlogih, med drugim informacije o pravici do sodelovanja pri odločanju in o pristojnem organu, ki mu lahko posreduje pripombe ali vprašanja; |
| --- | --- |

(a)

je javnost prek javnih objav ali drugih primernih načinov, na primer elektronskih medijev, če so na voljo, obveščena o vseh predlogih za takšne programe ali za njihovo spremembo ali pregled, in da ima javnost na razpolago ustrezne informacije o teh predlogih, med drugim informacije o pravici do sodelovanja pri odločanju in o pristojnem organu, ki mu lahko posreduje pripombe ali vprašanja;

| (b) | je javnost upravičena izraziti pripombe in mnenja, ko so pred sprejetjem odločitve o programih odprte še vse možnosti; |
| --- | --- |

(b)

je javnost upravičena izraziti pripombe in mnenja, ko so pred sprejetjem odločitve o programih odprte še vse možnosti;

| (c) | se pri sprejemanju teh odločitev upoštevajo rezultati sodelovanja javnosti; |
| --- | --- |

(c)

se pri sprejemanju teh odločitev upoštevajo rezultati sodelovanja javnosti;

| (d) | si pristojni organi po pregledu pripomb in mnenj javnosti razumno prizadevajo, da obvestijo javnost o sprejetih odločitvah in razlogih ter pomislekih, na katerih temeljijo te odločitve, vključno z informacijami o poteku sodelovanja javnosti. |
| --- | --- |

(d)

si pristojni organi po pregledu pripomb in mnenj javnosti razumno prizadevajo, da obvestijo javnost o sprejetih odločitvah in razlogih ter pomislekih, na katerih temeljijo te odločitve, vključno z informacijami o poteku sodelovanja javnosti.

(3)
     
  Države članice opredelijo pripadnike javnosti, ki je za namene odstavka 2 upravičena do sodelovanja. Države članice določijo podrobne določbe za sodelovanje javnosti po tem členu tako, da javnosti omogočijo učinkovito pripravo in sodelovanje. Zagotovijo se razumni časovni roki, ki omogočijo dovolj časa za vsako stopnjo sodelovanja javnosti po tem členu.

Sprememba 98

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2

(2)   Nacionalni programi so v skladu z določbami iz členov 4 do
  12
  .

(2)   Nacionalni programi so v skladu z določbami iz členov 4 do
  12a
  .

Sprememba 99

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 3

(3)   Države članice redno pregledajo in dopolnijo svoje nacionalne programe ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka, če je to primerno.

(3)   Države članice redno pregledajo in dopolnijo svoje nacionalne programe ob upoštevanju tehničnega in znanstvenega napredka, če je to primerno
  , ter uporabijo povratne informacije iz izkušenj drugih držav članic pri ravnanju z radioaktivnimi odpadki, pa tudi izide mednarodnih medsebojnih strokovnih pregledov
  .

Sprememba 100

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Države članice čim prej obvestijo čezmejne regionalne in lokalne organe o svojem nacionalnem programu, če je verjetno, da bo imelo njegovo izvajanje čezmejne učinke.

Sprememba 101

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 3 b (novo)

(3b)
     
  Države članice v nacionalnem programu jasno navedejo razpoložljiva finančna sredstva za upravljanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 102

Predlog direktive

Člen 14 – točka -1 (novo)

| (-1) | celovito in podrobno razvrstitveno shemo za radioaktivne odpadke, ki zajema vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki, od njihovega nastanka do odlaganja; |
| --- | --- |

(-1)

celovito in podrobno razvrstitveno shemo za radioaktivne odpadke, ki zajema vse faze ravnanja z radioaktivnimi odpadki, od njihovega nastanka do odlaganja;

Sprememba 103

Predlog direktive

Člen 14 – točka 1

| (1) | popis vsega izrabljenega goriva in vseh radioaktivnih odpadkov ter napovedi prihodnjih količin, vključno s tistimi iz razgradnje. Popis jasno navaja lokacijo in količino snovi ter stopnjo nevarnosti,
  kar opredeli z ustrezno razvrstitvijo
  ; |
| --- | --- |

(1)

popis vsega izrabljenega goriva in vseh radioaktivnih odpadkov ter napovedi prihodnjih količin, vključno s tistimi iz razgradnje. Popis jasno navaja lokacijo in količino snovi ter stopnjo nevarnosti,
  kar opredeli z ustrezno razvrstitvijo
  ;

| (1) | popis vsega izrabljenega goriva in vseh radioaktivnih odpadkov ter napovedi prihodnjih količin, vključno s tistimi iz razgradnje
  , in sicer na podlagi razvrstitvene sheme iz točke (-1)
  . Popis jasno navaja lokacijo in količino snovi ter stopnjo nevarnosti,
  pa tudi izvor odpadkov
  ; |
| --- | --- |

(1)

popis vsega izrabljenega goriva in vseh radioaktivnih odpadkov ter napovedi prihodnjih količin, vključno s tistimi iz razgradnje
  , in sicer na podlagi razvrstitvene sheme iz točke (-1)
  . Popis jasno navaja lokacijo in količino snovi ter stopnjo nevarnosti,
  pa tudi izvor odpadkov
  ;

Sprememba 128

Predlog direktive

Člen 14 – točka 2

| (2) | koncepte, načrte in tehnične rešitve od nastanka do odlaganja; |
| --- | --- |

(2)

koncepte, načrte in tehnične rešitve od nastanka do odlaganja;

| (2) | koncepte, načrte in tehnične rešitve od nastanka do
  shranjevanja in
  odlaganja;
  veliko prednost imajo zgodovinski radioaktivni odpadki in izrabljeno gorivo v bazenih za začasno skladiščenje; |
| --- | --- |

(2)

koncepte, načrte in tehnične rešitve od nastanka do
  shranjevanja in
  odlaganja;
  veliko prednost imajo zgodovinski radioaktivni odpadki in izrabljeno gorivo v bazenih za začasno skladiščenje;

Sprememba 104

Predlog direktive

Člen 14 – točka 3

| (3) | koncepte in načrte za obdobje po zaprtju odlagališča, vključno s tem, koliko časa je treba še izvajati institucionalne nadzore, ter s sredstvi, ki jih je treba uporabiti, da bi se ohranilo dolgoročno poznavanje objekta; |
| --- | --- |

(3)

koncepte in načrte za obdobje po zaprtju odlagališča, vključno s tem, koliko časa je treba še izvajati institucionalne nadzore, ter s sredstvi, ki jih je treba uporabiti, da bi se ohranilo dolgoročno poznavanje objekta;

| (3) | koncepte in načrte za obdobje po zaprtju odlagališča, vključno s tem, koliko časa je treba še izvajati institucionalne nadzore, ter s sredstvi, ki jih je treba uporabiti, da bi
  zagotovili spremljanje in vzdrževanje ter
  bi se ohranilo dolgoročno poznavanje objekta; |
| --- | --- |

(3)

koncepte in načrte za obdobje po zaprtju odlagališča, vključno s tem, koliko časa je treba še izvajati institucionalne nadzore, ter s sredstvi, ki jih je treba uporabiti, da bi
  zagotovili spremljanje in vzdrževanje ter
  bi se ohranilo dolgoročno poznavanje objekta;

Sprememba 105

Predlog direktive

Člen 14 – točka 7 a (novo)

| (7a) | opis ocene stroškov iz točke (a) člena 10(1a)ter metod, uporabljenih za izračun ustreznih rezerv; |
| --- | --- |

(7a)

opis ocene stroškov iz točke (a) člena 10(1a)ter metod, uporabljenih za izračun ustreznih rezerv;

Sprememba 106

Predlog direktive

Člen 14 – točka 8

| (8) | opis veljavnega(ih) finančnega(-ih) načrta(-ov), da bi se zagotovilo, da se vsi stroški programa lahko pokrijejo v skladu s predvidenim načrtom. |
| --- | --- |

(8)

opis veljavnega(ih) finančnega(-ih) načrta(-ov), da bi se zagotovilo, da se vsi stroški programa lahko pokrijejo v skladu s predvidenim načrtom.

| (8) | opis
  možnosti, povezanih s sestavo in upravljanjem sredstev, namenjenih v skladu s točko (b) člena 10(1a), ter
  veljavnega(ih) finančnega(-ih) načrta(-ov), da bi se zagotovilo, da se vsi stroški programa lahko pokrijejo v skladu s predvidenim načrtom
  in da se strogo spoštuje načelo onesnaževalec plača
  . |
| --- | --- |

(8)

opis
  možnosti, povezanih s sestavo in upravljanjem sredstev, namenjenih v skladu s točko (b) člena 10(1a), ter
  veljavnega(ih) finančnega(-ih) načrta(-ov), da bi se zagotovilo, da se vsi stroški programa lahko pokrijejo v skladu s predvidenim načrtom
  in da se strogo spoštuje načelo onesnaževalec plača
  .

Sprememba 107

Predlog direktive

Člen 14 – točka 8 a (novo)

| (8a) | zavezujoče in preverljivo obdobje za izvajanje nacionalnih programov in spoštovanje zahtev iz točk 1 do 8. |
| --- | --- |

(8a)

zavezujoče in preverljivo obdobje za izvajanje nacionalnih programov in spoštovanje zahtev iz točk 1 do 8.

Sprememba 108

Predlog direktive

Člen 14 – točka 8 b (novo)

| (8b) | načrte za izobraževanje in usposabljanje za ohranitev in razvoj strokovnega znanja in usposobljenosti, potrebne za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(8b)

načrte za izobraževanje in usposabljanje za ohranitev in razvoj strokovnega znanja in usposobljenosti, potrebne za ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Sprememba 109

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Komisija spremlja spoštovanje obdobij, določenih v skladu s členom 14(8a) za izvajanje nacionalnih programov držav članic.

Sprememba 110

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 4

(4)
     
  Komisija bo pri odločanju glede zagotavljanja finančne ter tehnične pomoči Euratoma za objekte in dejavnosti v zvezi z ravnanjem z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki oziroma pri svojem oblikovanju stališč glede naložbenih programov v skladu s členom 43 Pogodbe Euratom upoštevala pojasnila držav članic ter njihov napredek pri nacionalnih programih za ravnanje z odpadki.

črtano

Sprememba 111

Predlog direktive

Člen 16 – odstavek 3

(3)   Države članice vsaj vsakih deset let poskrbijo za redna samoocenjevanja svojega nacionalnega okvira, pristojnih regulatornih organov, nacionalnega programa in njegovega izvajanja ter omogočijo mednarodni strokovni pregled svojega nacionalnega okvira, organa in/ali programa, da bi se zagotovila izpolnitev visokih standardov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Rezultati vsakega strokovnega pregleda se sporočijo Komisiji in
  državam članicam
  .

(3)   Države članice vsaj vsakih deset let poskrbijo za redna samoocenjevanja svojega nacionalnega okvira, pristojnih regulatornih organov, nacionalnega programa in njegovega izvajanja ter omogočijo mednarodni strokovni pregled svojega nacionalnega okvira, organa in/ali programa, da bi se zagotovila izpolnitev visokih standardov ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Rezultati vsakega strokovnega pregleda se sporočijo Komisiji
  , ki Evropskemu parlamentu
  in
  Svetu predloži periodično poročilo, v katerem zgoščeno predstavi sklepe, oblikovane med strokovnimi pregledi
  .

Sprememba 138

Predlog direktive

Člen 16 a (novo)

Člen 16a

Ponovna ocena

Komisija najkasneje dve leti po tem, ko države članice izvedejo strokovno oceno iz člena 16(3), posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o ponovno ocenjeni zasnovi ravnanja z radioaktivnimi odpadki in izrabljenim gorivom ter o izvoznih določilih iz člena 4(3). V tej ponovni oceni se upoštevajo zlasti vprašanja povratnosti in dostopnosti odpadkov po tem, ko so nameščeni v odlagališče, upoštevaje razvoj na področju raziskav ter nadaljnje znanstveno znanje na tem področju. Poročilu po potrebi sledi revizija te direktive, da bi upoštevali najnovejše tehnološke raziskave na področju radioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva.

Sprememba 113

Predlog direktive

Člen 17 – odstavek 1

(1)   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... O tem takoj obvestijo Komisijo. Ko države članice sprejmejo te ukrepe, se v njih sklicujejo na to direktivo ali se na njo sklicujejo ob uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

(1)   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do ... (7). O tem takoj obvestijo Komisijo. Ko države članice sprejmejo te ukrepe, se v njih sklicujejo na to direktivo ali se nanjo sklicujejo ob uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

---

(1)  

  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(2)  UL L 159, 29.6.1996, str. 1.

(3)  
  Direktiva Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (

  UL L 159, 29.6.1996, str. 1

  )
  .

(4)  
  C115 Konvencija o zaščiti delavcev pred ionizirajočim sevanjem, sprejeta 22.6.1960.

(5)  
  R114 Priporočilo o zaščiti delavcev pred ionizirajočim sevanjem, sprejeto 22.6.1960.

(6)  
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2005 o uporabi finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo jedrskih elektrarn (UL C 280 E, 18.11.2006, str. 117).

(7)  
  Dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

---